# Jurnalul Oficial C 54/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.054.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 54 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5523 februarie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.054.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 54

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5523 februarie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 93-a sesiune plenară 14 și 15 decembrie 2011 |
| 2012/C 054/01 | Rezoluția Comitetului Regiunilor Prioritățile Comitetului Regiunilor pentru anul 2012 pe baza programului legislativ și de lucru al Comisiei Europene | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 93-a sesiune plenară 14 și 15 decembrie 2011 |
| 2012/C 054/02 | Avizul Comitetului Regiunilor Promovarea produselor agricole | 8 |
| 2012/C 054/03 | Avizul Comitetului Regiunilor Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020 | 13 |
| 2012/C 054/04 | Avizul Comitetului Regiunilor Revizuirea politicii europene de vecinătate | 18 |
| 2012/C 054/05 | Avizul Comitetului Regiunilor Mai puține demersuri administrative pentru cetățeni: promovarea liberei circulații a documentelor oficiale și recunoașterea efectelor actelor de stare civilă | 23 |
| 2012/C 054/06 | Avizul Comitetului Regiunilor Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului | 28 |
| 2012/C 054/07 | Avizul Comitetului Regiunilor Contribuția autorităților locale și regionale din UE la conferința ONU din 2012 privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) | 34 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Comitetul Regiunilor

A 93-a sesiune plenară 14 și 15 decembrie 2011

2012/C 054/01

Rezoluția Comitetului Regiunilor Prioritățile Comitetului Regiunilor pentru anul 2012 pe baza programului legislativ și de lucru al Comisiei Europene

1

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 93-a sesiune plenară 14 și 15 decembrie 2011

2012/C 054/02

Avizul Comitetului Regiunilor Promovarea produselor agricole

8

2012/C 054/03

Avizul Comitetului Regiunilor Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020

13

2012/C 054/04

Avizul Comitetului Regiunilor Revizuirea politicii europene de vecinătate

18

2012/C 054/05

Avizul Comitetului Regiunilor Mai puține demersuri administrative pentru cetățeni: promovarea liberei circulații a documentelor oficiale și recunoașterea efectelor actelor de stare civilă

23

2012/C 054/06

Avizul Comitetului Regiunilor Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului

28

2012/C 054/07

Avizul Comitetului Regiunilor Contribuția autorităților locale și regionale din UE la conferința ONU din 2012 privind dezvoltarea durabilă (Rio+20)

34

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 93-a sesiune plenară 14 și 15 decembrie 2011 |
| 2012/C 054/08 | Avizul Comitetului Regiunilor Noul cadru financiar multianual post-2013 | 40 |
| 2012/C 054/09 | Avizul Comitetului Regiunilor Eficiența energetică | 49 |
| 2012/C 054/10 | Avizul Comitetului Regiunilor Baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) | 65 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 93-a sesiune plenară 14 și 15 decembrie 2011

2012/C 054/08

Avizul Comitetului Regiunilor Noul cadru financiar multianual post-2013

40

2012/C 054/09

Avizul Comitetului Regiunilor Eficiența energetică

49

2012/C 054/10

Avizul Comitetului Regiunilor Baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB)

65

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Comitetul Regiunilor

A 93-a sesiune plenară 14 și 15 decembrie 2011

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 54/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 54/1

---

Rezoluția Comitetului Regiunilor „Prioritățile Comitetului Regiunilor pentru anul 2012 pe baza programului legislativ și de lucru al Comisiei Europene”

2012/C 54/01

COMITETUL REGIUNILOR

I.   
  Viitorul Uniunii

| 1. | este convins că în prezent miza esențială pentru Uniunea Europeană este de a recâștiga încrederea cetățenilor în capacitatea sa de a asigura stabilitatea financiară și reluarea creșterii economice, precum și de a impune întâietatea deciziei politice, legitimată democratic, asupra influențelor negative ale piețelor financiare; |
| --- | --- |

1.

este convins că în prezent miza esențială pentru Uniunea Europeană este de a recâștiga încrederea cetățenilor în capacitatea sa de a asigura stabilitatea financiară și reluarea creșterii economice, precum și de a impune întâietatea deciziei politice, legitimată democratic, asupra influențelor negative ale piețelor financiare;

| 2. | se exprimă în favoarea unei aprofundări a integrării europene în materie de guvernanță economică, cu condiția ca această aprofundare să fie legitimată democratic și să se efectueze în cadrul instituțiilor Uniunii Europene. Recunoaște însă că Consiliul European din 9 decembrie 2011 nu a putut aplica metoda comunitară pentru noul pact fiscal și pentru coordonarea consolidată a politicii economice, în ciuda disponibilității a 26 de state membre din 27 de a prezerva metoda comunitară, întrucât era necesară unanimitatea; ca alternativă a rămas doar abordarea interguvernamentală, cu toate consecințele sale politice și juridice. Își exprimă regretul că până în prezent s-a adoptat o abordare excesiv de îngustă prin proiectul de a înscrie doar disciplina bugetară într-un tratat interguvernamental. Din punctul de vedere al Comitetului Regiunilor, o eventuală reformă a Tratatului de la Lisabona este acceptabilă în cadrul unei convenții constituite după modelul Convenției privind viitorul Europei (2002-2003), asigurându-se implicarea deplină a instituțiilor europene, inclusiv a Comitetului Regiunilor; |
| --- | --- |

2.

se exprimă în favoarea unei aprofundări a integrării europene în materie de guvernanță economică, cu condiția ca această aprofundare să fie legitimată democratic și să se efectueze în cadrul instituțiilor Uniunii Europene. Recunoaște însă că Consiliul European din 9 decembrie 2011 nu a putut aplica metoda comunitară pentru noul pact fiscal și pentru coordonarea consolidată a politicii economice, în ciuda disponibilității a 26 de state membre din 27 de a prezerva metoda comunitară, întrucât era necesară unanimitatea; ca alternativă a rămas doar abordarea interguvernamentală, cu toate consecințele sale politice și juridice. Își exprimă regretul că până în prezent s-a adoptat o abordare excesiv de îngustă prin proiectul de a înscrie doar disciplina bugetară într-un tratat interguvernamental. Din punctul de vedere al Comitetului Regiunilor, o eventuală reformă a Tratatului de la Lisabona este acceptabilă în cadrul unei convenții constituite după modelul Convenției privind viitorul Europei (2002-2003), asigurându-se implicarea deplină a instituțiilor europene, inclusiv a Comitetului Regiunilor;

| 3. | salută faptul că, în acest dificil context economic, bugetar și instituțional, Comisia este hotărâtă să apere cu fermitate metoda comunitară; din punctul de vedere al Comitetului Regiunilor, în calitate de adunare politică a autorităților locale și regionale din UE, aceasta este singura opțiune posibilă pentru a garanta legitimitatea democratică a Uniunii, punerea în practică a valorilor solidarității și coeziunii, precum și respectarea principiilor guvernanței pe mai multe niveluri, subsidiarității și proporționalității. CoR își confirmă intenția de a transpune această sinergie de valori în acordul de cooperare revizuit dintre Comisie și Comitetul Regiunilor, aflat în curs de negociere; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că, în acest dificil context economic, bugetar și instituțional, Comisia este hotărâtă să apere cu fermitate metoda comunitară; din punctul de vedere al Comitetului Regiunilor, în calitate de adunare politică a autorităților locale și regionale din UE, aceasta este singura opțiune posibilă pentru a garanta legitimitatea democratică a Uniunii, punerea în practică a valorilor solidarității și coeziunii, precum și respectarea principiilor guvernanței pe mai multe niveluri, subsidiarității și proporționalității. CoR își confirmă intenția de a transpune această sinergie de valori în acordul de cooperare revizuit dintre Comisie și Comitetul Regiunilor, aflat în curs de negociere;

| 4. | salută perspectiva aderării iminente a Croației și își confirmă disponibilitatea de a găzdui observatori croați care să asiste la lucrările sale, începând din ianuarie 2012; |
| --- | --- |

4.

salută perspectiva aderării iminente a Croației și își confirmă disponibilitatea de a găzdui observatori croați care să asiste la lucrările sale, începând din ianuarie 2012;

II.   
  Punerea în lumină a specificității și a valorii adăugate a bugetului Uniunii

| 5. | subliniază faptul că bugetul Uniunii, deși relativ limitat, este esențial pentru abordarea mizelor definite și convenite în Tratatul de la Lisabona și în Strategia Europa 2020. Insistă asupra specificității acestui buget și asupra valorii sale adăugate în raport cu bugetele naționale, regionale sau locale, în sensul că este vorba despre un buget aflat permanent în echilibru, adică nici un euro nu este consacrat rambursării vreunei datorii, și destinat în principal investițiilor (în proporție de 94,5 %) la nivel național, regional și local. Subliniază importanța crucială a efectului de pârghie pe care îl are bugetul european asupra strategiei de redresare a economiei europene și asupra finanțării investițiilor structurale destinate autorităților locale și regionale, în special în contextul crizei actuale; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că bugetul Uniunii, deși relativ limitat, este esențial pentru abordarea mizelor definite și convenite în Tratatul de la Lisabona și în Strategia Europa 2020. Insistă asupra specificității acestui buget și asupra valorii sale adăugate în raport cu bugetele naționale, regionale sau locale, în sensul că este vorba despre un buget aflat permanent în echilibru, adică nici un euro nu este consacrat rambursării vreunei datorii, și destinat în principal investițiilor (în proporție de 94,5 %) la nivel național, regional și local. Subliniază importanța crucială a efectului de pârghie pe care îl are bugetul european asupra strategiei de redresare a economiei europene și asupra finanțării investițiilor structurale destinate autorităților locale și regionale, în special în contextul crizei actuale;

| 6. | subliniază necesitatea ca CoR să își exprime constant opiniile politice cu privire la viitoarele măsuri ale UE destinate unei integrări fiscale și economice mai profunde și cu privire la sinergiile dintre bugetele subnaționale, naționale și cel european; CoR trebuie să apere competențele legale ale autorităților locale și regionale în materie de autonomie financiară și să reacționeze la toate măsurile care au impact asupra capacității autorităților locale și regionale de a contracta împrumuturi la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea ca CoR să își exprime constant opiniile politice cu privire la viitoarele măsuri ale UE destinate unei integrări fiscale și economice mai profunde și cu privire la sinergiile dintre bugetele subnaționale, naționale și cel european; CoR trebuie să apere competențele legale ale autorităților locale și regionale în materie de autonomie financiară și să reacționeze la toate măsurile care au impact asupra capacității autorităților locale și regionale de a contracta împrumuturi la prețuri abordabile;

| 7. | face apel la cele două componente ale autorității bugetare să se pună de acord până la sfârșitul anului 2012 asupra unui cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020 și, conform angajamentului asumat prin articolul 311 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, asupra unei reforme a sistemului de resurse proprii ale Uniunii Europene, pentru a se elimina logica „profitului echitabil” și a se acorda suficient timp pentru finalizarea contractelor de parteneriat și a programelor operaționale ce se vor desfășura după adoptarea măsurilor legislative legate de CFM; |
| --- | --- |

7.

face apel la cele două componente ale autorității bugetare să se pună de acord până la sfârșitul anului 2012 asupra unui cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020 și, conform angajamentului asumat prin articolul 311 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, asupra unei reforme a sistemului de resurse proprii ale Uniunii Europene, pentru a se elimina logica „profitului echitabil” și a se acorda suficient timp pentru finalizarea contractelor de parteneriat și a programelor operaționale ce se vor desfășura după adoptarea măsurilor legislative legate de CFM;

| 8. | primește favorabil propunerea Comisiei Europene privind faza-pilot pentru inițiativa referitoare la împrumuturile obligatare; |
| --- | --- |

8.

primește favorabil propunerea Comisiei Europene privind faza-pilot pentru inițiativa referitoare la împrumuturile obligatare;

III.   
  Viitorul politicii de coeziune și al transporturilor

| 9. | consideră că politica de coeziune este principala politică distributivă a Uniunii Europene care poate contribui la dezvoltarea economică echilibrată și durabilă, atât din perspectivă ecologică, cât și socială, a tuturor teritoriilor europene; în acest sens, Comitetul regretă reducerea bugetului alocat acestei politici în propunerea de cadru financiar multianual 2014-2020, în special în contextul actual de criză economică, financiară și socială și în lumina ambițioaselor obiective ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

9.

consideră că politica de coeziune este principala politică distributivă a Uniunii Europene care poate contribui la dezvoltarea economică echilibrată și durabilă, atât din perspectivă ecologică, cât și socială, a tuturor teritoriilor europene; în acest sens, Comitetul regretă reducerea bugetului alocat acestei politici în propunerea de cadru financiar multianual 2014-2020, în special în contextul actual de criză economică, financiară și socială și în lumina ambițioaselor obiective ale Strategiei Europa 2020;

| 10. | salută menținerea unei politici de coeziune pentru ansamblul teritoriilor Uniunii, precum și arhitectura simplificată a acesteia, bazată pe două obiective și trei categorii de regiuni, așa cum se specifică în pachetul legislativ prezentat la 6 octombrie 2011; totuși, își reiterează dorința să poată fi adăugate și alte criterii suplimentare pe lângă PIB-ul pe cap de locuitor, în special la punerea în aplicare și evaluarea programelor, acesta fiind un indicator care nu reflectă îndeajuns nivelurile de dezvoltare economică, de coeziune socială și de durabilitate a mediului și nici disparitățile teritoriale; |
| --- | --- |

10.

salută menținerea unei politici de coeziune pentru ansamblul teritoriilor Uniunii, precum și arhitectura simplificată a acesteia, bazată pe două obiective și trei categorii de regiuni, așa cum se specifică în pachetul legislativ prezentat la 6 octombrie 2011; totuși, își reiterează dorința să poată fi adăugate și alte criterii suplimentare pe lângă PIB-ul pe cap de locuitor, în special la punerea în aplicare și evaluarea programelor, acesta fiind un indicator care nu reflectă îndeajuns nivelurile de dezvoltare economică, de coeziune socială și de durabilitate a mediului și nici disparitățile teritoriale;

| 11. | primește favorabil propunerile Comisiei Europene privind (1) instituirea unui cadru strategic comun pentru sporirea coerenței și a sinergiilor dintre politicile Uniunii și (2) încheierea unui acord de parteneriat între Comisie și fiecare stat membru; salută faptul că autoritățile locale și regionale sunt direct implicate în elaborarea acestui acord; |
| --- | --- |

11.

primește favorabil propunerile Comisiei Europene privind (1) instituirea unui cadru strategic comun pentru sporirea coerenței și a sinergiilor dintre politicile Uniunii și (2) încheierea unui acord de parteneriat între Comisie și fiecare stat membru; salută faptul că autoritățile locale și regionale sunt direct implicate în elaborarea acestui acord;

| 12. | recunoaște rolul important pe care îl poate juca politica de coeziune în realizarea Strategiei Europa 2020; reamintește totuși că temeiul principal al acesteia, înscris în tratat, constă în reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale; de aceea, solicită o mai mare flexibilitate în alegerea obiectivelor tematice și în direcționarea fondurilor, acordându-se o importanță reală principiilor guvernanței pe mai multe niveluri și parteneriatului cu autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

12.

recunoaște rolul important pe care îl poate juca politica de coeziune în realizarea Strategiei Europa 2020; reamintește totuși că temeiul principal al acesteia, înscris în tratat, constă în reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale; de aceea, solicită o mai mare flexibilitate în alegerea obiectivelor tematice și în direcționarea fondurilor, acordându-se o importanță reală principiilor guvernanței pe mai multe niveluri și parteneriatului cu autoritățile locale și regionale;

| 13. | este de acord cu propunerile din pachetul legislativ privitoare la consolidarea dimensiunii urbane, la acțiunile de dezvoltare locală și la investițiile teritoriale integrate și solicită ca planurile de acțiune pentru mobilitatea urbană să fie implementate cu sprijinul financiar al Uniunii Europene. Totodată atrage atenția asupra necesității ca programarea politicii de coeziune să reflecte în mod adecvat dimensiunea de dezvoltare rurală, asigurând o legătură corespunzătoare cu PAC; |
| --- | --- |

13.

este de acord cu propunerile din pachetul legislativ privitoare la consolidarea dimensiunii urbane, la acțiunile de dezvoltare locală și la investițiile teritoriale integrate și solicită ca planurile de acțiune pentru mobilitatea urbană să fie implementate cu sprijinul financiar al Uniunii Europene. Totodată atrage atenția asupra necesității ca programarea politicii de coeziune să reflecte în mod adecvat dimensiunea de dezvoltare rurală, asigurând o legătură corespunzătoare cu PAC;

| 14. | este de acord cu principiul de a se încerca sporirea eficienței cheltuielilor publice legate de politica de coeziune, printr-un sistem de condiționalități, însă lansează un avertisment cu privire la complexitatea prea mare a punerii sale în aplicare; sprijină ideea condiționalității ex-ante, atâta vreme cât se simplifică lista condițiilor ce trebuie respectate; admite principiul condiționalității ex-post, cu condiția ca autoritățile locale și regionale să fie direct implicate în indicatorii de performanță utilizați; în schimb, respinge propunerile în materie de condiționalitate macroeconomică bazate pe Pactul de stabilitate și de creștere și își exprimă rezervele serioase cu privire la rezerva de performanță; |
| --- | --- |

14.

este de acord cu principiul de a se încerca sporirea eficienței cheltuielilor publice legate de politica de coeziune, printr-un sistem de condiționalități, însă lansează un avertisment cu privire la complexitatea prea mare a punerii sale în aplicare; sprijină ideea condiționalității ex-ante, atâta vreme cât se simplifică lista condițiilor ce trebuie respectate; admite principiul condiționalității ex-post, cu condiția ca autoritățile locale și regionale să fie direct implicate în indicatorii de performanță utilizați; în schimb, respinge propunerile în materie de condiționalitate macroeconomică bazate pe Pactul de stabilitate și de creștere și își exprimă rezervele serioase cu privire la rezerva de performanță;

| 15. | sprijină consolidarea obiectivului cooperării teritoriale, dotat cu resurse financiare mai importante, pentru a se putea merge mai departe de simplele schimburi de bune practici între teritoriile europene; |
| --- | --- |

15.

sprijină consolidarea obiectivului cooperării teritoriale, dotat cu resurse financiare mai importante, pentru a se putea merge mai departe de simplele schimburi de bune practici între teritoriile europene;

| 16. | salută faptul că propunerea de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) preia o mare parte dintre propunerile formulate de Comitetul Regiunilor, în special în ce privește implicarea în GECT a actorilor economici și a societății civile și facilitarea participării autorităților din țări terțe la acest instrument. Subliniază potențialul transfrontalier al acestui instrument, în cadrul tuturor politicilor comunitare. Se angajează așadar să-și continue acțiunile de promovare a acestui instrument, în special prin platforma sa corespunzătoare, și intenționează să asigure în continuare gestionarea registrului GECT; |
| --- | --- |

16.

salută faptul că propunerea de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) preia o mare parte dintre propunerile formulate de Comitetul Regiunilor, în special în ce privește implicarea în GECT a actorilor economici și a societății civile și facilitarea participării autorităților din țări terțe la acest instrument. Subliniază potențialul transfrontalier al acestui instrument, în cadrul tuturor politicilor comunitare. Se angajează așadar să-și continue acțiunile de promovare a acestui instrument, în special prin platforma sa corespunzătoare, și intenționează să asigure în continuare gestionarea registrului GECT;

| 17. | consideră că facilitatea „Conectarea Europei”, dotată cu un buget de 50 de miliarde de euro, ar putea avea un impact pozitiv și un efect de pârghie semnificativ pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii și pentru atragerea altor investiții, în special prin utilizarea obligațiunilor pentru proiecte specifice; cu toate acestea, acest mecanism ar trebui să fie coerent cu gestionarea și bugetul politicii de coeziune; în orice caz, consideră esențial să se asigure coerența și compatibilitatea cu proiectele finanțate din fondurile structurale, precum și participarea autorităților locale și regionale la selectarea proiectelor; |
| --- | --- |

17.

consideră că facilitatea „Conectarea Europei”, dotată cu un buget de 50 de miliarde de euro, ar putea avea un impact pozitiv și un efect de pârghie semnificativ pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii și pentru atragerea altor investiții, în special prin utilizarea obligațiunilor pentru proiecte specifice; cu toate acestea, acest mecanism ar trebui să fie coerent cu gestionarea și bugetul politicii de coeziune; în orice caz, consideră esențial să se asigure coerența și compatibilitatea cu proiectele finanțate din fondurile structurale, precum și participarea autorităților locale și regionale la selectarea proiectelor;

| 18. | se va pronunța în detaliu asupra noului cadru de reglementare privind TEN-T, care este menit să se adreseze tuturor actorilor implicați în politica privind TEN-T, și nu numai statelor membre, și care are capacitatea de a reduce considerabil obstacolele normative din calea realizării unui sistem european de transport; |
| --- | --- |

18.

se va pronunța în detaliu asupra noului cadru de reglementare privind TEN-T, care este menit să se adreseze tuturor actorilor implicați în politica privind TEN-T, și nu numai statelor membre, și care are capacitatea de a reduce considerabil obstacolele normative din calea realizării unui sistem european de transport;

| 19. | sprijină internalizarea costurilor comunitare, de acces și de mediu prin intermediul unei impozitări armonizate a tuturor modurilor de transport; veniturile obținute în acest mod vor fi destinate realizării unui sistem de transport integrat, eficient și durabil; de asemenea, Comitetul susține promovarea unor noi instrumente de finanțare, cum ar fi obligațiunile europene pentru proiecte; consideră că utilizarea sporită a parteneriatelor public-privat ar putea contribui și la asigurarea finanțării pentru noi proiecte în domeniul infrastructurii de transport; |
| --- | --- |

19.

sprijină internalizarea costurilor comunitare, de acces și de mediu prin intermediul unei impozitări armonizate a tuturor modurilor de transport; veniturile obținute în acest mod vor fi destinate realizării unui sistem de transport integrat, eficient și durabil; de asemenea, Comitetul susține promovarea unor noi instrumente de finanțare, cum ar fi obligațiunile europene pentru proiecte; consideră că utilizarea sporită a parteneriatelor public-privat ar putea contribui și la asigurarea finanțării pentru noi proiecte în domeniul infrastructurii de transport;

| 20. | subliniază necesitatea unei strategii cuprinzătoare a Comisiei Europene pentru a face cunoscute la fața locului impactul și beneficiile politicii de coeziune și reamintește rolul pe care îl pot juca autoritățile locale și regionale, oferind sprijinul CoR în acest sens; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea unei strategii cuprinzătoare a Comisiei Europene pentru a face cunoscute la fața locului impactul și beneficiile politicii de coeziune și reamintește rolul pe care îl pot juca autoritățile locale și regionale, oferind sprijinul CoR în acest sens;

IV.   
  Realizarea Strategiei Europa 2020 în parteneriat

| 21. | insistă asupra necesității de a se conferi o dimensiune teritorială deplină Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

21.

insistă asupra necesității de a se conferi o dimensiune teritorială deplină Strategiei Europa 2020;

| 22. | regretă faptul că, în majoritatea cazurilor, pregătirea programelor naționale de reformă care țin de Strategia Europa 2020 a reprezentat o ocazie pierdută de a implementa această strategie în parteneriat cu toate nivelurile de guvernare. Analizele anuale ale creșterii (2012 și 2013) pe care le va realiza Comisia Europeană ar trebui să insiste asupra necesității ca statele membre să abordeze guvernanța pe mai multe niveluri și parteneriatul în rapoartele lor de activitate. Acestea ar trebui să specifice în ce măsură și în ce mod au participat toți partenerii, inclusiv autoritățile locale și regionale, la implementarea Strategiei Europa 2020. Dacă este necesar și pentru a spori asumarea responsabilității cu privire la strategie, ar trebui formulate recomandări specifice pe această temă. Va fi în joc credibilitatea Strategiei Europa 2020 dacă se menține această deficiență în materie de parteneriate între nivelul UE și nivelurile național, regional și local; |
| --- | --- |

22.

regretă faptul că, în majoritatea cazurilor, pregătirea programelor naționale de reformă care țin de Strategia Europa 2020 a reprezentat o ocazie pierdută de a implementa această strategie în parteneriat cu toate nivelurile de guvernare. Analizele anuale ale creșterii (2012 și 2013) pe care le va realiza Comisia Europeană ar trebui să insiste asupra necesității ca statele membre să abordeze guvernanța pe mai multe niveluri și parteneriatul în rapoartele lor de activitate. Acestea ar trebui să specifice în ce măsură și în ce mod au participat toți partenerii, inclusiv autoritățile locale și regionale, la implementarea Strategiei Europa 2020. Dacă este necesar și pentru a spori asumarea responsabilității cu privire la strategie, ar trebui formulate recomandări specifice pe această temă. Va fi în joc credibilitatea Strategiei Europa 2020 dacă se menține această deficiență în materie de parteneriate între nivelul UE și nivelurile național, regional și local;

| 23. | reamintește propunerea sa referitoare la adoptarea de pacte teritoriale în fiecare stat membru, pentru a se garanta implementarea bazată pe parteneriat a programelor naționale de reformă și pregătirea comună a contractelor de parteneriat; insistă ca principiul parteneriatului, propus de Comisie, să fie pus în practică, considerând acordul între toate autoritățile publice care au competența juridică de a implementa fonduri UE drept o condiție prealabilă pentru aprobarea contractelor de parteneriat, precum și prin promovarea opțiunii pactelor teritoriale; |
| --- | --- |

23.

reamintește propunerea sa referitoare la adoptarea de pacte teritoriale în fiecare stat membru, pentru a se garanta implementarea bazată pe parteneriat a programelor naționale de reformă și pregătirea comună a contractelor de parteneriat; insistă ca principiul parteneriatului, propus de Comisie, să fie pus în practică, considerând acordul între toate autoritățile publice care au competența juridică de a implementa fonduri UE drept o condiție prealabilă pentru aprobarea contractelor de parteneriat, precum și prin promovarea opțiunii pactelor teritoriale;

| 24. | consideră că activitățile de continuare a inițiativelor emblematice ar trebui consolidate și monitorizate dintr-o perspectivă orientată către rezultate. Este nevoie de eforturi constante pentru a face cunoscute părților interesate de pe teren acțiunile din cadrul tuturor inițiativelor emblematice. După cum arată rezultatele recentului sondaj al CoR pe tema „Europa 2020: ce se întâmplă pe teren?”, cu cât mai bună este cunoașterea inițiativelor emblematice de către autoritățile locale și regionale, cu atât mai relevante devin acestea pentru acțiunile locale și regionale. Acest lucru permite, de asemenea, încadrarea inițiativelor locale și regionale existente în contextul obiectivelor europene mai ample, dând senzația de responsabilitate comună și de acțiune coordonată; |
| --- | --- |

24.

consideră că activitățile de continuare a inițiativelor emblematice ar trebui consolidate și monitorizate dintr-o perspectivă orientată către rezultate. Este nevoie de eforturi constante pentru a face cunoscute părților interesate de pe teren acțiunile din cadrul tuturor inițiativelor emblematice. După cum arată rezultatele recentului sondaj al CoR pe tema „Europa 2020: ce se întâmplă pe teren?”, cu cât mai bună este cunoașterea inițiativelor emblematice de către autoritățile locale și regionale, cu atât mai relevante devin acestea pentru acțiunile locale și regionale. Acest lucru permite, de asemenea, încadrarea inițiativelor locale și regionale existente în contextul obiectivelor europene mai ample, dând senzația de responsabilitate comună și de acțiune coordonată;

IV A.   Creșterea inteligentă

| 25. | consideră că bugetul actual al UE pentru cercetare este inadecvat și, de aceea, salută impulsul semnificativ pentru cercetare și inovare propus în CFM (o creștere de la 53 de miliarde EUR la 80 de miliarde EUR). Aceasta aduce Uniunea mai aproape de obiectivul Strategiei Europa 2020 de a investi 3 % din PIB-ul UE în cercetare și inovare, în acord cu obiectivul de a crea o „Uniune a inovării”. Comitetul subliniază necesitatea unei mai bune integrări a programelor naționale și a Programului-cadru european de cercetare; |
| --- | --- |

25.

consideră că bugetul actual al UE pentru cercetare este inadecvat și, de aceea, salută impulsul semnificativ pentru cercetare și inovare propus în CFM (o creștere de la 53 de miliarde EUR la 80 de miliarde EUR). Aceasta aduce Uniunea mai aproape de obiectivul Strategiei Europa 2020 de a investi 3 % din PIB-ul UE în cercetare și inovare, în acord cu obiectivul de a crea o „Uniune a inovării”. Comitetul subliniază necesitatea unei mai bune integrări a programelor naționale și a Programului-cadru european de cercetare;

| 26. | susține crearea unui cadru strategic comun pentru cercetare și inovare, „Orizont 2020”, întrucât acesta ar avea potențialul de a simplifica și consolida diferitele programe de finanțare din acest domeniu, cum ar fi Programul-cadru de cercetare (PC 7) și Programul pentru competitivitate și inovare (PCI). Cu toate acestea, CoR atrage atenția că cadrul strategic comun (CSC) pentru cercetare și inovare ar trebui să fie bine coordonat și coerent cu CSC propus pentru fondurile structurale. În acest context, salută Tabloul de bord privind inovarea regională, care este în conformitate cu recomandarea sa (1) de a se lua în considerare elaborarea și publicarea unui tablou de bord al inovării la nivel regional, care să permită autorităților locale și regionale, comunității academice (universități, alte instituții de învățământ superior și institute de cercetare) și întreprinderilor să evalueze și să monitorizeze rezultatele activității regionale de inovare; |
| --- | --- |

26.

susține crearea unui cadru strategic comun pentru cercetare și inovare, „Orizont 2020”, întrucât acesta ar avea potențialul de a simplifica și consolida diferitele programe de finanțare din acest domeniu, cum ar fi Programul-cadru de cercetare (PC 7) și Programul pentru competitivitate și inovare (PCI). Cu toate acestea, CoR atrage atenția că cadrul strategic comun (CSC) pentru cercetare și inovare ar trebui să fie bine coordonat și coerent cu CSC propus pentru fondurile structurale. În acest context, salută Tabloul de bord privind inovarea regională, care este în conformitate cu recomandarea sa (1) de a se lua în considerare elaborarea și publicarea unui tablou de bord al inovării la nivel regional, care să permită autorităților locale și regionale, comunității academice (universități, alte instituții de învățământ superior și institute de cercetare) și întreprinderilor să evalueze și să monitorizeze rezultatele activității regionale de inovare;

| 27. | sprijină extinderea programului „Europa educației” după 2013, destinat proiectelor educaționale ce promovează mobilitatea, și sporirea fondurilor alocate acestuia. Comitetul consideră că educația care încurajează gândirea independentă, creativitatea și inovarea reprezintă un factor-cheie în asigurarea creșterii și a competitivității în viitor. De asemenea, Comitetul Regiunilor recunoaște rolul mai amplu al educației în dezvoltarea persoanei în ansamblu și a dimensiunii sale sociale, precum și asigurarea egalității de șanse și a accesului la educație, formare și mobilitate. Salută faptul că Comisia Europeană a acceptat solicitarea Comitetului de a include sportul în programul integrat pentru educație, formare, tineret și sport; |
| --- | --- |

27.

sprijină extinderea programului „Europa educației” după 2013, destinat proiectelor educaționale ce promovează mobilitatea, și sporirea fondurilor alocate acestuia. Comitetul consideră că educația care încurajează gândirea independentă, creativitatea și inovarea reprezintă un factor-cheie în asigurarea creșterii și a competitivității în viitor. De asemenea, Comitetul Regiunilor recunoaște rolul mai amplu al educației în dezvoltarea persoanei în ansamblu și a dimensiunii sale sociale, precum și asigurarea egalității de șanse și a accesului la educație, formare și mobilitate. Salută faptul că Comisia Europeană a acceptat solicitarea Comitetului de a include sportul în programul integrat pentru educație, formare, tineret și sport;

| 28. | salută cu căldură planurile Comisiei de a conecta sistemele naționale de cercetare și de a asigura o concurență deschisă în domeniul cercetării și pentru posturile universitare importante; |
| --- | --- |

28.

salută cu căldură planurile Comisiei de a conecta sistemele naționale de cercetare și de a asigura o concurență deschisă în domeniul cercetării și pentru posturile universitare importante;

| 29. | sprijină realizarea unor acțiuni suplimentare pentru a valorifica potențialul comerțului electronic, al guvernării electronice și al progreselor bazate pe TIC în general, protejându-se totodată drepturile cetățenilor la informații fiabile, la siguranță și la respectarea vieții private. CoR recunoaște implicațiile uriașe pe care le are Agenda digitală în domeniile eficienței energetice, serviciilor publice interoperabile și finanțării rețelelor în bandă largă pe întreg teritoriul Uniunii Europene. În acest sens, salută alocarea unui buget de 9,2 miliarde EUR pentru rețele digitale în cadrul facilității „Conectarea Europei” și „Orientările pentru rețelele transeuropene de telecomunicații” aferente; |
| --- | --- |

29.

sprijină realizarea unor acțiuni suplimentare pentru a valorifica potențialul comerțului electronic, al guvernării electronice și al progreselor bazate pe TIC în general, protejându-se totodată drepturile cetățenilor la informații fiabile, la siguranță și la respectarea vieții private. CoR recunoaște implicațiile uriașe pe care le are Agenda digitală în domeniile eficienței energetice, serviciilor publice interoperabile și finanțării rețelelor în bandă largă pe întreg teritoriul Uniunii Europene. În acest sens, salută alocarea unui buget de 9,2 miliarde EUR pentru rețele digitale în cadrul facilității „Conectarea Europei” și „Orientările pentru rețelele transeuropene de telecomunicații” aferente;

| 30. | reamintește obiectivul stabilit în inițiativa emblematică „O Agendă digitală pentru Europa” (2), și anume acela ca toți europenii să aibă acces la banda largă de bază până în 2013. Consideră că acest obiectiv ar trebui completat printr-o abordare bazată pe definirea drepturilor cetățenilor în acest domeniu și pe obligații specifice de serviciu public; |
| --- | --- |

30.

reamintește obiectivul stabilit în inițiativa emblematică „O Agendă digitală pentru Europa” (2), și anume acela ca toți europenii să aibă acces la banda largă de bază până în 2013. Consideră că acest obiectiv ar trebui completat printr-o abordare bazată pe definirea drepturilor cetățenilor în acest domeniu și pe obligații specifice de serviciu public;

| 31. | aprobă accentul pus pe îndeplinirea obiectivelor Europa 2020 în viitorul program „Europa creativă” după 2013. Reunind cultura și mass-media, acest program trebuie să faciliteze distribuția produselor culturale, să creeze o piață unică online pentru operele audiovizuale și să contribuie la valorificarea potențialului de creare de locuri de muncă al sectoarelor culturale și creative, menținând și consolidând totodată valorile culturale ale Europei; |
| --- | --- |

31.

aprobă accentul pus pe îndeplinirea obiectivelor Europa 2020 în viitorul program „Europa creativă” după 2013. Reunind cultura și mass-media, acest program trebuie să faciliteze distribuția produselor culturale, să creeze o piață unică online pentru operele audiovizuale și să contribuie la valorificarea potențialului de creare de locuri de muncă al sectoarelor culturale și creative, menținând și consolidând totodată valorile culturale ale Europei;

IV B.   Creșterea favorabilă incluziunii

| 32. | salută faptul că Comisia intenționează să se concentreze pe stabilitate și creștere, dar include totodată în programul său de lucru câteva inițiative importante pe teme sociale; |
| --- | --- |

32.

salută faptul că Comisia intenționează să se concentreze pe stabilitate și creștere, dar include totodată în programul său de lucru câteva inițiative importante pe teme sociale;

| 33. | reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene în avizul său recent privind locuințele sociale (CdR 71/2011) de a institui cât mai curând posibil un cadru UE care să permită asigurarea unor locuințe adecvate și la prețuri accesibile pentru toți; subliniază că acest cadru ar fi pe deplin în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020 de eradicare a sărăciei și de îmbunătățire a stării de sănătate a populației UE; de asemenea, solicită ca acest cadru de politică să fie aliniat la politicile energetice ale UE și ca reabilitarea energetică a locuințelor să rămână în continuare eligibilă pentru finanțarea prin Fondul european de dezvoltare regională, ca un element-cheie al coeziunii sociale; |
| --- | --- |

33.

reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene în avizul său recent privind locuințele sociale (CdR 71/2011) de a institui cât mai curând posibil un cadru UE care să permită asigurarea unor locuințe adecvate și la prețuri accesibile pentru toți; subliniază că acest cadru ar fi pe deplin în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020 de eradicare a sărăciei și de îmbunătățire a stării de sănătate a populației UE; de asemenea, solicită ca acest cadru de politică să fie aliniat la politicile energetice ale UE și ca reabilitarea energetică a locuințelor să rămână în continuare eligibilă pentru finanțarea prin Fondul european de dezvoltare regională, ca un element-cheie al coeziunii sociale;

| 34. | se întreabă care va fi continuarea inițiativei „Oportunități pentru tineri”, anunțată în discursul președintelui Comisiei Europene privind starea Uniunii; |
| --- | --- |

34.

se întreabă care va fi continuarea inițiativei „Oportunități pentru tineri”, anunțată în discursul președintelui Comisiei Europene privind starea Uniunii;

| 35. | se angajează să contribuie la pachetul Comisiei Europene privind antreprenoriatul social, care prezintă o importanță deosebită pentru autoritățile locale și regionale, din perspectivele combinate ale angajatorilor, prestatorilor de servicii și clienților; |
| --- | --- |

35.

se angajează să contribuie la pachetul Comisiei Europene privind antreprenoriatul social, care prezintă o importanță deosebită pentru autoritățile locale și regionale, din perspectivele combinate ale angajatorilor, prestatorilor de servicii și clienților;

| 36. | va contribui la recomandările Comisiei Europene privind sărăcia în rândul copiilor, în conformitate cu obiectivele Europa 2020 de combatere a șomajului, a excluziunii sociale și a sărăciei; |
| --- | --- |

36.

va contribui la recomandările Comisiei Europene privind sărăcia în rândul copiilor, în conformitate cu obiectivele Europa 2020 de combatere a șomajului, a excluziunii sociale și a sărăciei;

| 37. | salută faptul că, la 14 noiembrie 2011, Consiliul Agricultură și Pescuit a reușit să găsească o soluție tranzitorie pentru menținerea până în 2013 a programului de ajutor alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate, însă regretă absența unui acord pentru continuarea programului și după 2013. În orice caz, consideră că, dacă acest program este transferat din domeniul politicii agricole comune în cel al fondului social european, atunci și fondurile ar trebui realocate în mod corespunzător în cadrul structurii bugetare; |
| --- | --- |

37.

salută faptul că, la 14 noiembrie 2011, Consiliul Agricultură și Pescuit a reușit să găsească o soluție tranzitorie pentru menținerea până în 2013 a programului de ajutor alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate, însă regretă absența unui acord pentru continuarea programului și după 2013. În orice caz, consideră că, dacă acest program este transferat din domeniul politicii agricole comune în cel al fondului social european, atunci și fondurile ar trebui realocate în mod corespunzător în cadrul structurii bugetare;

| 38. | va contribui activ la elaborarea programelor multianuale 2014-2020 privind sănătatea și politica de protecție a consumatorilor, precum și la programul e-Sănătatea; |
| --- | --- |

38.

va contribui activ la elaborarea programelor multianuale 2014-2020 privind sănătatea și politica de protecție a consumatorilor, precum și la programul e-Sănătatea;

| 39. | subliniază rolul important al autorităților locale și regionale în valorificarea potențialului sportului, ca factor de integrare socială și element al unei vieți sănătoase; |
| --- | --- |

39.

subliniază rolul important al autorităților locale și regionale în valorificarea potențialului sportului, ca factor de integrare socială și element al unei vieți sănătoase;

IV C.   Creșterea durabilă

| 40. | se angajează să contribuie activ la pregătirile UE pentru Conferința Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din iunie 2012 („Summitul Pământului Rio+20”) și să participe activ la aceasta, precum și la activitățile ce vor fi întreprinse în urma acestui summit; în acest context, solicită elaborarea, în cadrul summitului de la Rio, a unei foi de parcurs a economiei locale ecologice, precum și revizuirea structurilor de guvernanță ale ONU, pentru a se acorda o recunoaștere deplină autorităților locale și regionale, în calitate de parteneri-cheie în progresul către dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

40.

se angajează să contribuie activ la pregătirile UE pentru Conferința Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din iunie 2012 („Summitul Pământului Rio+20”) și să participe activ la aceasta, precum și la activitățile ce vor fi întreprinse în urma acestui summit; în acest context, solicită elaborarea, în cadrul summitului de la Rio, a unei foi de parcurs a economiei locale ecologice, precum și revizuirea structurilor de guvernanță ale ONU, pentru a se acorda o recunoaștere deplină autorităților locale și regionale, în calitate de parteneri-cheie în progresul către dezvoltarea durabilă;

| 41. | solicită încă o dată Comisiei Europene să prezinte cât mai curând posibil în 2012 o propunere privind al șaptelea Program comunitar de acțiune pentru mediu, care să stabilească obiective și calendare clare și să pună accentul pe mecanismele care pot sprijini autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a acquis-ului UE în materie de mediu, inclusiv pe posibila extindere a Convenției primarilor către strategia mai amplă de utilizare eficientă a resurselor, acordându-se atenție specială gestionării durabile a apei și a deșeurilor; |
| --- | --- |

41.

solicită încă o dată Comisiei Europene să prezinte cât mai curând posibil în 2012 o propunere privind al șaptelea Program comunitar de acțiune pentru mediu, care să stabilească obiective și calendare clare și să pună accentul pe mecanismele care pot sprijini autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a acquis-ului UE în materie de mediu, inclusiv pe posibila extindere a Convenției primarilor către strategia mai amplă de utilizare eficientă a resurselor, acordându-se atenție specială gestionării durabile a apei și a deșeurilor;

| 42. | așteaptă cu interes următoarea Foaie de parcurs pentru energie 2050 și își reiterează angajamentul față de promovarea soluțiilor în materie de energie durabilă la nivel local, pentru a înlesni tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon; intenționează să abordeze necesitatea unor politici energetice și a unor mecanisme de sprijin mai echilibrate; |
| --- | --- |

42.

așteaptă cu interes următoarea Foaie de parcurs pentru energie 2050 și își reiterează angajamentul față de promovarea soluțiilor în materie de energie durabilă la nivel local, pentru a înlesni tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon; intenționează să abordeze necesitatea unor politici energetice și a unor mecanisme de sprijin mai echilibrate;

| 43. | solicită Comisiei Europene ca, în cadrul implementării Strategiei UE privind biodiversitatea 2020, să țină seama de decizia adoptată de CDB COP 10 (a 10-a reuniune a Conferinței părților semnatare ale Convenției privind diversitatea biologică), intitulată „Planul de acțiune privind administrațiile subnaționale, orașele și alte autorități locale în favoarea biodiversității (2011-2020)”; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei Europene ca, în cadrul implementării Strategiei UE privind biodiversitatea 2020, să țină seama de decizia adoptată de CDB COP 10 (a 10-a reuniune a Conferinței părților semnatare ale Convenției privind diversitatea biologică), intitulată „Planul de acțiune privind administrațiile subnaționale, orașele și alte autorități locale în favoarea biodiversității (2011-2020)”;

| 44. | susține eforturile UE de a ajunge la un acord global, cu caracter obligatoriu, sub egida Națiunilor Unite și salută progresele înregistrate la Durban, considerându-le un pas important în direcția cea bună; solicită ca dezbaterea internațională privind clima de după conferința de la Durban să continue să se bazeze pe progresele înregistrate cu ocazia Conferinței de la Cancún, care a recunoscut rolul esențial al autorităților subnaționale, recunoscând și sprijinind mai activ acțiunile importante de adaptare și de atenuare desfășurate la nivel local și regional, inclusiv eforturile pe termen lung pentru construirea unei economii „verzi”, cu emisii reduse de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

44.

susține eforturile UE de a ajunge la un acord global, cu caracter obligatoriu, sub egida Națiunilor Unite și salută progresele înregistrate la Durban, considerându-le un pas important în direcția cea bună; solicită ca dezbaterea internațională privind clima de după conferința de la Durban să continue să se bazeze pe progresele înregistrate cu ocazia Conferinței de la Cancún, care a recunoscut rolul esențial al autorităților subnaționale, recunoscând și sprijinind mai activ acțiunile importante de adaptare și de atenuare desfășurate la nivel local și regional, inclusiv eforturile pe termen lung pentru construirea unei economii „verzi”, cu emisii reduse de dioxid de carbon;

| 45. | solicită integrarea politicii de mediu și a măsurilor prioritare în materie de combatere a schimbărilor climatice în alte domenii de politică, în vederea maximizării sinergiilor dintre acestea; |
| --- | --- |

45.

solicită integrarea politicii de mediu și a măsurilor prioritare în materie de combatere a schimbărilor climatice în alte domenii de politică, în vederea maximizării sinergiilor dintre acestea;

| 46. | salută ambiția de a spori cu cel puțin 20 % proporția cheltuielilor legate de schimbările climatice, în contextul cadrului financiar multianual al UE după 2013. Totuși, își reiterează solicitarea adresată autorității bugetare a UE de a se asigura că bugetul UE și cadrul său financiar multianual sunt mai bine orientate către exploatarea întregului potențial al eforturilor locale și regionale de atenuare a schimbărilor climatice și către sporirea sprijinului destinat investițiilor pe termen mediu și lung în proiectele locale și regionale de economisire a energiei și eficiență energetică, în special în cadrul Convenției primarilor; |
| --- | --- |

46.

salută ambiția de a spori cu cel puțin 20 % proporția cheltuielilor legate de schimbările climatice, în contextul cadrului financiar multianual al UE după 2013. Totuși, își reiterează solicitarea adresată autorității bugetare a UE de a se asigura că bugetul UE și cadrul său financiar multianual sunt mai bine orientate către exploatarea întregului potențial al eforturilor locale și regionale de atenuare a schimbărilor climatice și către sporirea sprijinului destinat investițiilor pe termen mediu și lung în proiectele locale și regionale de economisire a energiei și eficiență energetică, în special în cadrul Convenției primarilor;

| 47. | în acest sens, își repetă solicitarea ca noul instrument LIFE să sprijine în continuare autoritățile locale și regionale ca beneficiari principali și să le servească acestora drept catalizator în valorificarea la maximum a finanțării UE pentru desfășurarea de proiecte ambițioase de protecție a mediului; |
| --- | --- |

47.

în acest sens, își repetă solicitarea ca noul instrument LIFE să sprijine în continuare autoritățile locale și regionale ca beneficiari principali și să le servească acestora drept catalizator în valorificarea la maximum a finanțării UE pentru desfășurarea de proiecte ambițioase de protecție a mediului;

| 48. | salută revizuirea anunțată a reglementărilor în materie de securitate nucleară; |
| --- | --- |

48.

salută revizuirea anunțată a reglementărilor în materie de securitate nucleară;

V.   
  Dezvoltarea guvernanței pe mai multe niveluri în cadrul elaborării politicilor UE și îmbunătățirea reglementării inteligente

| 49. | salută sprijinul global acordat de instituțiile europene politicilor Uniunii Europene bazate pe guvernanța pe mai multe niveluri (GMN), atrăgând în special atenția asupra pachetului legislativ privind politica de coeziune, care confirmă GMN ca fiind unul din „principiile generale” majore; cu toate acestea, solicită ca instituțiile europene să pună în aplicare guvernanța pe mai multe niveluri prin integrarea unei adevărate culturi a GMN în fazele de pregătire a politicilor și prin propunerea unor instrumente inovatoare concrete bazate pe GMN și pe parteneriat; |
| --- | --- |

49.

salută sprijinul global acordat de instituțiile europene politicilor Uniunii Europene bazate pe guvernanța pe mai multe niveluri (GMN), atrăgând în special atenția asupra pachetului legislativ privind politica de coeziune, care confirmă GMN ca fiind unul din „principiile generale” majore; cu toate acestea, solicită ca instituțiile europene să pună în aplicare guvernanța pe mai multe niveluri prin integrarea unei adevărate culturi a GMN în fazele de pregătire a politicilor și prin propunerea unor instrumente inovatoare concrete bazate pe GMN și pe parteneriat;

| 50. | subliniază că abordarea UE privind reglementarea inteligentă ar trebui să vizeze reducerea sarcinilor administrative și financiare ce revin autorităților publice locale și regionale și entităților private din UE. Un asemenea demers se bazează pe un ciclu al politicii în care legislația este revizuită și adaptată constant la noi provocări și circumstanțe, pe evaluarea riguroasă și pe experiența concretă a punerii în aplicare la toate nivelurile de guvernare, precum și pe introducerea de noi soluții de guvernare electronică; |
| --- | --- |

50.

subliniază că abordarea UE privind reglementarea inteligentă ar trebui să vizeze reducerea sarcinilor administrative și financiare ce revin autorităților publice locale și regionale și entităților private din UE. Un asemenea demers se bazează pe un ciclu al politicii în care legislația este revizuită și adaptată constant la noi provocări și circumstanțe, pe evaluarea riguroasă și pe experiența concretă a punerii în aplicare la toate nivelurile de guvernare, precum și pe introducerea de noi soluții de guvernare electronică;

| 51. | se angajează să continue monitorizarea aplicării principiului subsidiarității, în special prin colaborarea cu alte instituții UE și cu parlamentele naționale și regionale; |
| --- | --- |

51.

se angajează să continue monitorizarea aplicării principiului subsidiarității, în special prin colaborarea cu alte instituții UE și cu parlamentele naționale și regionale;

| 52. | în vederea îmbunătățirii mediului de reglementare, invită la elaborarea de evaluări de impact europene mai preocupate de aspectele teritoriale și propune să contribuie într-un mod mai structurat la evaluările de impact ale Comisiei Europene; de asemenea, intenționează să creeze mecanisme care să ajute la evaluarea ex-post a legislației în vigoare, în special prin analizarea modului în care legislația UE este pusă în aplicare la nivel local și regional; |
| --- | --- |

52.

în vederea îmbunătățirii mediului de reglementare, invită la elaborarea de evaluări de impact europene mai preocupate de aspectele teritoriale și propune să contribuie într-un mod mai structurat la evaluările de impact ale Comisiei Europene; de asemenea, intenționează să creeze mecanisme care să ajute la evaluarea ex-post a legislației în vigoare, în special prin analizarea modului în care legislația UE este pusă în aplicare la nivel local și regional;

| 53. | salută extinderea perioadei pentru consultații publice de la 8 la 12 săptămâni; |
| --- | --- |

53.

salută extinderea perioadei pentru consultații publice de la 8 la 12 săptămâni;

VI.   
  Valorificarea potențialului pieței unice

| 54. | salută sprijinul Parlamentului European, în valoare de 2 milioane EUR, acordat programului Erasmus de formare a consilierilor locali; îndeamnă Comisia Europeană să se asigure că acest buget este utilizat în mod rapid și eficient și își confirmă angajamentul de a juca un rol activ în desfășurarea acestui program; |
| --- | --- |

54.

salută sprijinul Parlamentului European, în valoare de 2 milioane EUR, acordat programului Erasmus de formare a consilierilor locali; îndeamnă Comisia Europeană să se asigure că acest buget este utilizat în mod rapid și eficient și își confirmă angajamentul de a juca un rol activ în desfășurarea acestui program;

| 55. | reiterează necesitatea ca legislația privind piața unică să respecte clauza socială orizontală prevăzută la articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

55.

reiterează necesitatea ca legislația privind piața unică să respecte clauza socială orizontală prevăzută la articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 56. | în legătură cu necesitatea actualizării regulamentului privind compensațiile pentru serviciile de interes economic general (SIEG) (pachetul Almunia), își reiterează solicitarea de majorare a plafonului de exceptare de minimis la 800 000 EUR/an, de extindere a domeniului serviciilor sociale exceptate, de eliminare a criteriului de exceptare în funcție de populație și de abandonare a intenției de a acorda Comisiei Europene mandatul de a măsura eficiența prestării SIEG; |
| --- | --- |

56.

în legătură cu necesitatea actualizării regulamentului privind compensațiile pentru serviciile de interes economic general (SIEG) (pachetul Almunia), își reiterează solicitarea de majorare a plafonului de exceptare de minimis la 800 000 EUR/an, de extindere a domeniului serviciilor sociale exceptate, de eliminare a criteriului de exceptare în funcție de populație și de abandonare a intenției de a acorda Comisiei Europene mandatul de a măsura eficiența prestării SIEG;

| 57. | încă așteaptă din partea Comisiei Europene să prezinte, așa cum a anunțat în Comunicarea „Actul privind piața unică” din aprilie 2011 (3), „acțiuni ce au ca obiectiv o mai bună garantare a faptului că SIEG, inclusiv serviciile sociale de interes general (SSIG), beneficiază de un cadru care le permite să își îndeplinească scopurile” și să examineze „acțiunile necesare pentru a garanta, în coroborare cu articolul 14 și cu protocolul 26, accesul tuturor cetățenilor, la un preț abordabil, la servicii esențiale pentru viața lor de zi cu zi și pentru integrarea lor în viața economică și socială”. De asemenea, așteaptă din partea Comisiei să prezinte Comunicarea anunțată privind un cadru de calitate privind serviciile de interes general; |
| --- | --- |

57.

încă așteaptă din partea Comisiei Europene să prezinte, așa cum a anunțat în Comunicarea „Actul privind piața unică” din aprilie 2011 (3), „acțiuni ce au ca obiectiv o mai bună garantare a faptului că SIEG, inclusiv serviciile sociale de interes general (SSIG), beneficiază de un cadru care le permite să își îndeplinească scopurile” și să examineze „acțiunile necesare pentru a garanta, în coroborare cu articolul 14 și cu protocolul 26, accesul tuturor cetățenilor, la un preț abordabil, la servicii esențiale pentru viața lor de zi cu zi și pentru integrarea lor în viața economică și socială”. De asemenea, așteaptă din partea Comisiei să prezinte Comunicarea anunțată privind un cadru de calitate privind serviciile de interes general;

| 58. | salută modernizarea cadrului legislativ al UE pentru achizițiile publice în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020 și posibilitățile suplimentare de a include obiective precum combaterea schimbărilor climatice, protecția mediului, prevenirea excluziunii sociale și încurajarea inovării și a guvernării electronice în achizițiile publice; |
| --- | --- |

58.

salută modernizarea cadrului legislativ al UE pentru achizițiile publice în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020 și posibilitățile suplimentare de a include obiective precum combaterea schimbărilor climatice, protecția mediului, prevenirea excluziunii sociale și încurajarea inovării și a guvernării electronice în achizițiile publice;

| 59. | salută propunerile Comisiei de directivă și de regulament privind agențiile de rating de credit, prezentate la 15 noiembrie 2011, în special obiectivele de reducere a dependenței instituțiilor financiare de ratingurile de credit și de responsabilizare a agențiilor de rating de credit în ce privește ratingurile acordate; regretă totuși că Comisia nu și-a însușit solicitarea care i-a fost adresată de Parlamentul European (4) de a lansa un studiu de fezabilitate și de impact privind înființarea unei agenții europene de rating de credit, publice și independente; |
| --- | --- |

59.

salută propunerile Comisiei de directivă și de regulament privind agențiile de rating de credit, prezentate la 15 noiembrie 2011, în special obiectivele de reducere a dependenței instituțiilor financiare de ratingurile de credit și de responsabilizare a agențiilor de rating de credit în ce privește ratingurile acordate; regretă totuși că Comisia nu și-a însușit solicitarea care i-a fost adresată de Parlamentul European (4) de a lansa un studiu de fezabilitate și de impact privind înființarea unei agenții europene de rating de credit, publice și independente;

| 60. | așteaptă ca Comisia să publice o Carte albă privind pensiile, care ar trebui să fie însoțită de evaluări adecvate ale impactului asupra autorităților locale și regionale, întrucât acestea reprezintă majoritatea locurilor de muncă din sectorul public din Europa și gestionează sisteme de pensii suplimentare pentru personalul lor; |
| --- | --- |

60.

așteaptă ca Comisia să publice o Carte albă privind pensiile, care ar trebui să fie însoțită de evaluări adecvate ale impactului asupra autorităților locale și regionale, întrucât acestea reprezintă majoritatea locurilor de muncă din sectorul public din Europa și gestionează sisteme de pensii suplimentare pentru personalul lor;

| 61. | subliniază importanța Fondului european de ajustare la globalizare (2014-2020) (FEAG) și necesitatea acestuia ca instrument de abordare a impactului globalizării asupra șomajului. Cu toate acestea, ca un instrument de reacție, FEAG nu poate înlocui o strategie preventivă în domeniul ocupării forței de muncă, destinată anticipării unor schimbări și restructurări economice pe termen lung. Mai mult, FEAG nu poate fi transformat într-un sistem de compensare pentru atenuarea impactului acordurilor de liber schimb. Respinge propunerea ca FEAG să fie finanțat în afara cadrului financiar multianual; |
| --- | --- |

61.

subliniază importanța Fondului european de ajustare la globalizare (2014-2020) (FEAG) și necesitatea acestuia ca instrument de abordare a impactului globalizării asupra șomajului. Cu toate acestea, ca un instrument de reacție, FEAG nu poate înlocui o strategie preventivă în domeniul ocupării forței de muncă, destinată anticipării unor schimbări și restructurări economice pe termen lung. Mai mult, FEAG nu poate fi transformat într-un sistem de compensare pentru atenuarea impactului acordurilor de liber schimb. Respinge propunerea ca FEAG să fie finanțat în afara cadrului financiar multianual;

| 62. | subliniază importanța sistemului de acordare a distincției „Regiunea europeană întreprinzătoare”, pe care l-a lansat în 2010 ca „rețea” transfrontalieră de schimb de experiență pentru regiunile care dezvoltă strategii regionale specifice în vederea sprijinirii spiritului întreprinzător și exploatării potențialului inovator al întreprinderilor; |
| --- | --- |

62.

subliniază importanța sistemului de acordare a distincției „Regiunea europeană întreprinzătoare”, pe care l-a lansat în 2010 ca „rețea” transfrontalieră de schimb de experiență pentru regiunile care dezvoltă strategii regionale specifice în vederea sprijinirii spiritului întreprinzător și exploatării potențialului inovator al întreprinderilor;

| 63. | solicită crearea unor parteneriate pentru Small Business Act, pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a Small Business Act (SBA) la nivel regional și dorește să fie implicat în grupul consultativ SBA care urmează să fie înființat; |
| --- | --- |

63.

solicită crearea unor parteneriate pentru Small Business Act, pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a Small Business Act (SBA) la nivel regional și dorește să fie implicat în grupul consultativ SBA care urmează să fie înființat;

VII.   
  Realizarea agendei cetățenilor: libertate, securitate și justiție

| 64. | așteaptă intrarea în vigoare a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană, care va îmbunătăți activitatea democratică în UE prin consolidarea implicării cetățenilor și societății civile organizate în definirea politicilor UE și prin crearea în cele din urmă a unui sentiment puternic de „responsabilitate” cetățenească și de identificare cu Uniunea; se angajează să joace un rol activ în derularea inițiativelor cetățenești europene; |
| --- | --- |

64.

așteaptă intrarea în vigoare a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană, care va îmbunătăți activitatea democratică în UE prin consolidarea implicării cetățenilor și societății civile organizate în definirea politicilor UE și prin crearea în cele din urmă a unui sentiment puternic de „responsabilitate” cetățenească și de identificare cu Uniunea; se angajează să joace un rol activ în derularea inițiativelor cetățenești europene;

| 65. | subliniază importanța cultivării unui spațiu public european, în care conceptele de identitate și cetățenie europeană pe mai multe niveluri – care completează cetățenia statelor membre și identitățile naționale, regionale și locale – să contribuie la consolidarea democrației europene; salută în acest sens numirea anului 2013 drept An european al cetățenilor și subliniază importanța punerii la dispoziție a unor resurse și programe adecvate pentru a cultiva drepturile fundamentale, democrația și participarea cetățenilor la proiectul european; prin urmare, pe lângă programele propuse în domeniul justiției, drepturilor și cetățeniei, dorește să contribuie la adaptarea programului preconizat „Europa pentru cetățeni” pentru a asigura sprijinirea în continuare a parteneriatelor de tipul înfrățirii orașelor și a mecanismelor de susținere a comunicării descentralizate; |
| --- | --- |

65.

subliniază importanța cultivării unui spațiu public european, în care conceptele de identitate și cetățenie europeană pe mai multe niveluri – care completează cetățenia statelor membre și identitățile naționale, regionale și locale – să contribuie la consolidarea democrației europene; salută în acest sens numirea anului 2013 drept An european al cetățenilor și subliniază importanța punerii la dispoziție a unor resurse și programe adecvate pentru a cultiva drepturile fundamentale, democrația și participarea cetățenilor la proiectul european; prin urmare, pe lângă programele propuse în domeniul justiției, drepturilor și cetățeniei, dorește să contribuie la adaptarea programului preconizat „Europa pentru cetățeni” pentru a asigura sprijinirea în continuare a parteneriatelor de tipul înfrățirii orașelor și a mecanismelor de susținere a comunicării descentralizate;

| 66. | crede ferm într-o Europă deschisă, bazată pe un înalt nivel de protecție și respectul deplin al drepturilor fundamentale pentru toți; acesta ar trebui să fie principiul călăuzitor aflat la baza tuturor acțiunilor și actelor legislative în domeniile de activitate ale UE; solicită punerea în aplicare deplină a Cartei drepturilor fundamentale prin acțiuni și inițiative concrete; |
| --- | --- |

66.

crede ferm într-o Europă deschisă, bazată pe un înalt nivel de protecție și respectul deplin al drepturilor fundamentale pentru toți; acesta ar trebui să fie principiul călăuzitor aflat la baza tuturor acțiunilor și actelor legislative în domeniile de activitate ale UE; solicită punerea în aplicare deplină a Cartei drepturilor fundamentale prin acțiuni și inițiative concrete;

| 67. | își menține angajamentul de a contribui la îndeplinirea completă a obiectivelor Programului și Planului de acțiune de la Stockholm, în special la dezvoltarea unor politici cuprinzătoare și coordonate în domeniul migrației și azilului, frontierelor și securității; recunoaște nevoia unor frontiere externe inteligente și subliniază importanța menținerii și consolidării zonei fără granițe interne; prin urmare salută intenția de a consolida guvernanța sistemului Schengen, conservând caracterul său comunitar și garantând că răspunsurile necesare la evenimente externe se bazează pe reguli europene comune și transparente, care nu restricționează în mod nejustificat cooperarea transfrontalieră existentă; |
| --- | --- |

67.

își menține angajamentul de a contribui la îndeplinirea completă a obiectivelor Programului și Planului de acțiune de la Stockholm, în special la dezvoltarea unor politici cuprinzătoare și coordonate în domeniul migrației și azilului, frontierelor și securității; recunoaște nevoia unor frontiere externe inteligente și subliniază importanța menținerii și consolidării zonei fără granițe interne; prin urmare salută intenția de a consolida guvernanța sistemului Schengen, conservând caracterul său comunitar și garantând că răspunsurile necesare la evenimente externe se bazează pe reguli europene comune și transparente, care nu restricționează în mod nejustificat cooperarea transfrontalieră existentă;

| 68. | având în vedere provocările sporite din acest domeniu, salută creșterea bugetară considerabilă propusă pentru afacerile interne în CFM pentru perioada 2014-2020 și simplificarea structurii programului în domeniul afacerilor interne, bazată pe reducerea numărului de componente de la șase la două: un fond pentru azil și migrație și un fond pentru securitatea internă; solicită însă găsirea unui echilibru între cheltuielile legate de securitate și frontiere și cheltuielile din domenii în care acțiunile autorităților locale și regionale aduc o valoare adăugată mai clară, cum ar fi integrarea migranților și condițiile de primire pentru solicitanții de azil; |
| --- | --- |

68.

având în vedere provocările sporite din acest domeniu, salută creșterea bugetară considerabilă propusă pentru afacerile interne în CFM pentru perioada 2014-2020 și simplificarea structurii programului în domeniul afacerilor interne, bazată pe reducerea numărului de componente de la șase la două: un fond pentru azil și migrație și un fond pentru securitatea internă; solicită însă găsirea unui echilibru între cheltuielile legate de securitate și frontiere și cheltuielile din domenii în care acțiunile autorităților locale și regionale aduc o valoare adăugată mai clară, cum ar fi integrarea migranților și condițiile de primire pentru solicitanții de azil;

| 69. | solicită să se realizeze progrese reale în ceea ce privește capacitatea cetățenilor de a se deplasa liber în Uniune. Aceasta include simplificarea procedurilor pentru cetățenii care au ales să circule în UE, în domenii cum ar fi recunoașterea efectelor actelor de stare civilă, a drepturilor de succesiune și a hotărârilor de divorț; |
| --- | --- |

69.

solicită să se realizeze progrese reale în ceea ce privește capacitatea cetățenilor de a se deplasa liber în Uniune. Aceasta include simplificarea procedurilor pentru cetățenii care au ales să circule în UE, în domenii cum ar fi recunoașterea efectelor actelor de stare civilă, a drepturilor de succesiune și a hotărârilor de divorț;

| 70. | consideră că autoritățile locale și regionale pot oferi o contribuție credibilă la dezvoltarea unui cadru robust de drept civil și penal, atât la nivel de fond, cât și procedural; prin urmare sprijină intenția de a consolida drepturile procedurale, de a garanta siguranța și securitatea în Europa și de a continua cooperarea polițienească și judiciară; |
| --- | --- |

70.

consideră că autoritățile locale și regionale pot oferi o contribuție credibilă la dezvoltarea unui cadru robust de drept civil și penal, atât la nivel de fond, cât și procedural; prin urmare sprijină intenția de a consolida drepturile procedurale, de a garanta siguranța și securitatea în Europa și de a continua cooperarea polițienească și judiciară;

VIII.   
  Agricultura și pescuitul

| 71. | va contribui activ la elaborarea viitoarei legislații în domeniul PAC, insistând să se pună un accent mai clar pe ocuparea forței de muncă, pe ecologizarea PAC, pe consolidarea dimensiunii sale teritoriale și pe nevoia de reglementare în sectorul agricol. Mai mult, consideră că, dată fiind cerința urgentă ca PAC nu doar să satisfacă nevoile alimentare, ci și să contribuie la realizarea obiectivelor centrale ale Europei, ar trebui mai bine armonizată cu Strategia Europa 2020, pentru a se concentra pe ocuparea forței de muncă în agricultură și domeniile aferente, în special în zonele sensibile, și pentru a permite agricultorilor să primească plăți pentru furnizarea unor bunuri publice, precum acordarea unei atenții sporite siguranței alimentare, gestionarea durabilă a resurselor naturale, protecția biodiversității, combaterea schimbărilor climatice și regenerarea zonelor rurale în ansamblul lor; |
| --- | --- |

71.

va contribui activ la elaborarea viitoarei legislații în domeniul PAC, insistând să se pună un accent mai clar pe ocuparea forței de muncă, pe ecologizarea PAC, pe consolidarea dimensiunii sale teritoriale și pe nevoia de reglementare în sectorul agricol. Mai mult, consideră că, dată fiind cerința urgentă ca PAC nu doar să satisfacă nevoile alimentare, ci și să contribuie la realizarea obiectivelor centrale ale Europei, ar trebui mai bine armonizată cu Strategia Europa 2020, pentru a se concentra pe ocuparea forței de muncă în agricultură și domeniile aferente, în special în zonele sensibile, și pentru a permite agricultorilor să primească plăți pentru furnizarea unor bunuri publice, precum acordarea unei atenții sporite siguranței alimentare, gestionarea durabilă a resurselor naturale, protecția biodiversității, combaterea schimbărilor climatice și regenerarea zonelor rurale în ansamblul lor;

| 72. | sprijină distribuția mai echitabilă a fondurilor PAC, utilizând criterii obiective care să reflecte diferitele realități economice din statele membre, și solicită simplificarea procedurii de plăți directe; |
| --- | --- |

72.

sprijină distribuția mai echitabilă a fondurilor PAC, utilizând criterii obiective care să reflecte diferitele realități economice din statele membre, și solicită simplificarea procedurii de plăți directe;

| 73. | regretă că bugetul pentru dezvoltarea rurală (101 miliarde EUR) va continua să rămână disproporționat de mic în comparație cu fondurile alocate plăților directe. Solicită să se pună un accent mai puternic pe dezvoltarea economiilor rurale și pe diversificare, în special pe crearea unor sinergii mai bune cu politica de coeziune a UE, existând un bun cadru juridic și politic pentru cooperarea cu această politică sub forma cadrului strategic comun; |
| --- | --- |

73.

regretă că bugetul pentru dezvoltarea rurală (101 miliarde EUR) va continua să rămână disproporționat de mic în comparație cu fondurile alocate plăților directe. Solicită să se pună un accent mai puternic pe dezvoltarea economiilor rurale și pe diversificare, în special pe crearea unor sinergii mai bune cu politica de coeziune a UE, existând un bun cadru juridic și politic pentru cooperarea cu această politică sub forma cadrului strategic comun;

| 74. | va contribui la discuțiile privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului a UE și Fondul european pentru pescuit, insistând asupra importanței dezvoltării unui pescuit durabil, ținând totodată seama de dezvoltarea socială și economică a regiunilor costiere și de nevoia asigurării unui just echilibru între aceste dimensiuni. Astfel, Comitetul Regiunilor dorește în special să se încurajeze și mai mult promovarea locurilor de muncă durabile în zonele costiere și atractivitatea locurilor de muncă în sectorul maritim pentru tineri, asigurându-se totodată o utilizare armonioasă a resurselor mării; |
| --- | --- |

74.

va contribui la discuțiile privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului a UE și Fondul european pentru pescuit, insistând asupra importanței dezvoltării unui pescuit durabil, ținând totodată seama de dezvoltarea socială și economică a regiunilor costiere și de nevoia asigurării unui just echilibru între aceste dimensiuni. Astfel, Comitetul Regiunilor dorește în special să se încurajeze și mai mult promovarea locurilor de muncă durabile în zonele costiere și atractivitatea locurilor de muncă în sectorul maritim pentru tineri, asigurându-se totodată o utilizare armonioasă a resurselor mării;

IX.   
  Dotarea UE cu o voce influentă pe scena internațională

| 75. | salută eforturile UE de a sprijini procesele de tranziție democratică în întreaga lume. CoR reafirmă nevoia implicării tuturor actorilor în acest proces pentru a permite consolidarea reală a capacităților, inclusiv la nivel local și regional; |
| --- | --- |

75.

salută eforturile UE de a sprijini procesele de tranziție democratică în întreaga lume. CoR reafirmă nevoia implicării tuturor actorilor în acest proces pentru a permite consolidarea reală a capacităților, inclusiv la nivel local și regional;

| 76. | va continua să colaboreze cu celelalte instituții la aducerea în prim plan a dimensiunii teritoriale a procesului de extindere și la încurajarea implicării actorilor locali și regionali din țările candidate și potențial candidate în evoluțiile aferente prin intermediul comisiei sale competente (CIVEX), mai exact prin intermediul Grupurilor de lucru „Turcia” și „Balcanii de Vest” și al Comitetului consultativ mixt cu FYROM; anunță crearea unui comitet consultativ mixt UE-Muntenegru în 2012 și își reafirmă intenția de a înființa comitete consultative mixte cu toate celelalte țări candidate, pentru a furniza un cadru adecvat în vederea urmăririi negocierilor de aderare dintr-o perspectivă locală și regională; |
| --- | --- |

76.

va continua să colaboreze cu celelalte instituții la aducerea în prim plan a dimensiunii teritoriale a procesului de extindere și la încurajarea implicării actorilor locali și regionali din țările candidate și potențial candidate în evoluțiile aferente prin intermediul comisiei sale competente (CIVEX), mai exact prin intermediul Grupurilor de lucru „Turcia” și „Balcanii de Vest” și al Comitetului consultativ mixt cu FYROM; anunță crearea unui comitet consultativ mixt UE-Muntenegru în 2012 și își reafirmă intenția de a înființa comitete consultative mixte cu toate celelalte țări candidate, pentru a furniza un cadru adecvat în vederea urmăririi negocierilor de aderare dintr-o perspectivă locală și regională;

| 77. | va continua să utilizeze sprijinul Comisiei Europene pentru Instrumentul pentru administrația locală (LAF) și să coorganizeze vizite de studiu la Bruxelles ale politicienilor locali aleși și ale unor înalți funcționari din țările candidate și potențial candidate, în vederea familiarizării acestora cu activitatea UE și cu părți ale acquis-ului comunitar. Intenționează să se implice mai pe larg în coorganizarea evenimentelor LAF din țările respective pentru a extinde audiența și impactul acestui instrument finanțat de TAIEX pentru autoritățile locale și regionale; mai mult, își reiterează propunerea de lansare a unor inițiative echivalente în țările învecinate, pentru a sprijini consolidarea capacităților lor la nivel local și regional; |
| --- | --- |

77.

va continua să utilizeze sprijinul Comisiei Europene pentru Instrumentul pentru administrația locală (LAF) și să coorganizeze vizite de studiu la Bruxelles ale politicienilor locali aleși și ale unor înalți funcționari din țările candidate și potențial candidate, în vederea familiarizării acestora cu activitatea UE și cu părți ale acquis-ului comunitar. Intenționează să se implice mai pe larg în coorganizarea evenimentelor LAF din țările respective pentru a extinde audiența și impactul acestui instrument finanțat de TAIEX pentru autoritățile locale și regionale; mai mult, își reiterează propunerea de lansare a unor inițiative echivalente în țările învecinate, pentru a sprijini consolidarea capacităților lor la nivel local și regional;

| 78. | reamintește că obiectivele politicii europene de vecinătate, inclusiv consolidarea reformelor democratice și progresul către „democrația profundă”, nu pot fi realizate fără sprijinul activ al autorităților locale și regionale și va continua să investească eforturi și resurse în dezvoltarea dimensiunii locale și regionale a PEV; |
| --- | --- |

78.

reamintește că obiectivele politicii europene de vecinătate, inclusiv consolidarea reformelor democratice și progresul către „democrația profundă”, nu pot fi realizate fără sprijinul activ al autorităților locale și regionale și va continua să investească eforturi și resurse în dezvoltarea dimensiunii locale și regionale a PEV;

| 79. | acordă o mare importanță activității desfășurate și oportunităților oferite de Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM) și de Conferința autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor PEV. Răspunzând solicitării Summitului de la Varșovia pentru Parteneriatul estic al șefilor de state și de guverne, CoR va face eforturi pentru transformarea CORLEAP într-un cadru instituțional permanent de cooperare și își va intensifica eforturile pentru a aduce autoritățile locale și regionale din țările partenere mai aproape de UE; |
| --- | --- |

79.

acordă o mare importanță activității desfășurate și oportunităților oferite de Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM) și de Conferința autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor PEV. Răspunzând solicitării Summitului de la Varșovia pentru Parteneriatul estic al șefilor de state și de guverne, CoR va face eforturi pentru transformarea CORLEAP într-un cadru instituțional permanent de cooperare și își va intensifica eforturile pentru a aduce autoritățile locale și regionale din țările partenere mai aproape de UE;

| 80. | va continua să promoveze participarea sporită a autorităților locale și regionale la definirea, punerea în aplicare și evaluarea strategiilor de cooperare pentru dezvoltare. În acest scop, CoR va susține o mai bună coordonare a acțiunilor între toți actorii și va promova o abordare pe mai multe niveluri, bazată pe parteneriat, pentru a asigura furnizarea eficientă a ajutorului pentru dezvoltare; concret, își va continua, de asemenea, cooperarea strânsă cu Comisia Europeană, în special în ceea ce privește organizarea Forumului cooperării descentralizate și promovarea Atlasului cooperării descentralizate, care cartografiază proiectele de cooperare existente, precum și a portalului internet care facilitează stabilirea de contacte și de parteneriate în vederea dezvoltării de proiecte și a garantării unei eficiențe sporite a ajutorului; |
| --- | --- |

80.

va continua să promoveze participarea sporită a autorităților locale și regionale la definirea, punerea în aplicare și evaluarea strategiilor de cooperare pentru dezvoltare. În acest scop, CoR va susține o mai bună coordonare a acțiunilor între toți actorii și va promova o abordare pe mai multe niveluri, bazată pe parteneriat, pentru a asigura furnizarea eficientă a ajutorului pentru dezvoltare; concret, își va continua, de asemenea, cooperarea strânsă cu Comisia Europeană, în special în ceea ce privește organizarea Forumului cooperării descentralizate și promovarea Atlasului cooperării descentralizate, care cartografiază proiectele de cooperare existente, precum și a portalului internet care facilitează stabilirea de contacte și de parteneriate în vederea dezvoltării de proiecte și a garantării unei eficiențe sporite a ajutorului;

| 81. | îi acordă mandat președintelui CoR să transmită prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției poloneze a Consiliului UE și viitoarelor președinții daneză și cipriotă. |
| --- | --- |

81.

îi acordă mandat președintelui CoR să transmită prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției poloneze a Consiliului UE și viitoarelor președinții daneză și cipriotă.

Bruxelles, 15 decembrie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 468/2000.

1

(2)  COM(2010) 245.

2

(3)  COM(2011) 206 final.

3

(4)  A se vedea punctul 60 din Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport la jumătatea perioadei).

4

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 93-a sesiune plenară 14 și 15 decembrie 2011

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 54/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 54/8

---

Avizul Comitetului Regiunilor „Promovarea produselor agricole”

2012/C 54/02

COMITETUL REGIUNILOR

| — | recunoaște raza limitată a acțiunilor de promovare desfășurate până în prezent în afara UE și îndeamnă Comisia să studieze formule pentru a le reorienta, dat fiind că UE trebuie să reușească să-și mențină poziția de lider în exportul de produse agroalimentare; |
| --- | --- |

—

recunoaște raza limitată a acțiunilor de promovare desfășurate până în prezent în afara UE și îndeamnă Comisia să studieze formule pentru a le reorienta, dat fiind că UE trebuie să reușească să-și mențină poziția de lider în exportul de produse agroalimentare;

| — | este de acord cu Comisia în privința necesității de consolidare a piețelor locale; |
| --- | --- |

—

este de acord cu Comisia în privința necesității de consolidare a piețelor locale;

| — | consideră că promovarea modelului alimentar european nu este compatibilă cu utilizarea organismelor modificate genetic (OMG) și că produsele bazate pe acestea ar trebui eliminate din orice politică de promovare; |
| --- | --- |

—

consideră că promovarea modelului alimentar european nu este compatibilă cu utilizarea organismelor modificate genetic (OMG) și că produsele bazate pe acestea ar trebui eliminate din orice politică de promovare;

| — | sprijină îmbunătățirea informării cu privire la beneficiile pe care le prezintă pentru sănătate o alimentație sănătoasă și echilibrată; |
| --- | --- |

—

sprijină îmbunătățirea informării cu privire la beneficiile pe care le prezintă pentru sănătate o alimentație sănătoasă și echilibrată;

| — | sprijină inițiativele care urmăresc extinderea etichetării obligatorii a produselor cu locul de producție; |
| --- | --- |

—

sprijină inițiativele care urmăresc extinderea etichetării obligatorii a produselor cu locul de producție;

| — | crede că este esențial să existe instrumente de informare și de promovare specifice și mai eficiente decât cele actuale, menite să facă față situațiilor de criză, care să ofere un răspuns în termen scurt pentru a recâștiga încrederea consumatorilor și a insufla încredere producătorilor; |
| --- | --- |

—

crede că este esențial să existe instrumente de informare și de promovare specifice și mai eficiente decât cele actuale, menite să facă față situațiilor de criză, care să ofere un răspuns în termen scurt pentru a recâștiga încrederea consumatorilor și a insufla încredere producătorilor;

| — | se pronunță în favoarea ideii ca selectarea programelor să nu aibă loc numai la nivel european și solicită ca regiunile să fie implicate în procesul de selecție și să poată face propuneri, având în vedere cunoștințele pe care le dețin despre actorii și piețele locale, în special despre producțiile de mici dimensiuni; |
| --- | --- |

—

se pronunță în favoarea ideii ca selectarea programelor să nu aibă loc numai la nivel european și solicită ca regiunile să fie implicate în procesul de selecție și să poată face propuneri, având în vedere cunoștințele pe care le dețin despre actorii și piețele locale, în special despre producțiile de mici dimensiuni;

| — | consideră că, în cadrul negocierilor acordurilor internaționale, Comisia trebuie să țină seama de interesele producătorilor agroalimentari europeni; |
| --- | --- |

—

consideră că, în cadrul negocierilor acordurilor internaționale, Comisia trebuie să țină seama de interesele producătorilor agroalimentari europeni;

| — | consideră că acțiunile de promovare întreprinse direct de către Comisie ar trebui mai bine coordonate cu acțiunile desfășurate de producători prin intermediul programelor multianuale, pentru a se asigura o eficiență sporită; |
| --- | --- |

—

consideră că acțiunile de promovare întreprinse direct de către Comisie ar trebui mai bine coordonate cu acțiunile desfășurate de producători prin intermediul programelor multianuale, pentru a se asigura o eficiență sporită;

| — | consideră că oricare dintre produsele originare din UE, cu excepția tutunului și a băuturilor spirtoase, ar trebui să poată participa la sistemul de promovare, deși este de părere că ar trebui acordată prioritate acțiunilor ce vizează produse care contribuie la o dietă sănătoasă și echilibrată, precum și alte produse care dispun de o indicație de calitate asociată teritoriului european. |
| --- | --- |

—

consideră că oricare dintre produsele originare din UE, cu excepția tutunului și a băuturilor spirtoase, ar trebui să poată participa la sistemul de promovare, deși este de părere că ar trebui acordată prioritate acțiunilor ce vizează produse care contribuie la o dietă sănătoasă și echilibrată, precum și alte produse care dispun de o indicație de calitate asociată teritoriului european.

| Raportor | dl Pedro Sanz ALONSO (ES-PPE), președintele Guvernului regiunii La Rioja |
| --- | --- |
| Document de referință | Carte verde privind acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei
  COM(2011) 436 final |

Raportor

dl Pedro Sanz ALONSO (ES-PPE), președintele Guvernului regiunii La Rioja

Document de referință

Carte verde privind acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei

COM(2011) 436 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Aspecte generale

| 1. | a studiat pe îndelete Cartea verde privind acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europe și salută această inițiativă și o apreciază în mod pozitiv; |
| --- | --- |

1.

a studiat pe îndelete Cartea verde privind acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europe și salută această inițiativă și o apreciază în mod pozitiv;

| 2. | consideră că sectorul agricol european este fundamental pentru dezvoltarea economiilor locale și regionale, contribuind considerabil la crearea de locuri de muncă și la menținerea populației în aceste teritorii, și că politica în acest domeniu este esențială pentru consolidarea activității din sector; |
| --- | --- |

2.

consideră că sectorul agricol european este fundamental pentru dezvoltarea economiilor locale și regionale, contribuind considerabil la crearea de locuri de muncă și la menținerea populației în aceste teritorii, și că politica în acest domeniu este esențială pentru consolidarea activității din sector;

| 3. | împărtășește ideea că eforturile depuse de producătorii din Uniunea Europeană în ceea ce privește aspectele sanitare, de mediu și bunăstarea animalelor, precum și cu privire la produsele incluse în cadrul sistemelor europene de calitate (IGP, DOP, STG, produse ale agriculturii ecologice) nu sunt întotdeauna cunoscute sau recunoscute de către piață, ceea ce poate produce un anumit grad de frustrare în rândurile producătorilor; |
| --- | --- |

3.

împărtășește ideea că eforturile depuse de producătorii din Uniunea Europeană în ceea ce privește aspectele sanitare, de mediu și bunăstarea animalelor, precum și cu privire la produsele incluse în cadrul sistemelor europene de calitate (IGP, DOP, STG, produse ale agriculturii ecologice) nu sunt întotdeauna cunoscute sau recunoscute de către piață, ceea ce poate produce un anumit grad de frustrare în rândurile producătorilor;

| 4. | consideră că modelul european de producție se diferențiază considerabil de cel al țărilor concurente și de aceea trebuie pus în valoare, pentru a-l face mai bine cunoscut; |
| --- | --- |

4.

consideră că modelul european de producție se diferențiază considerabil de cel al țărilor concurente și de aceea trebuie pus în valoare, pentru a-l face mai bine cunoscut;

| 5. | este conștient de faptul că UE dispune de unul dintre cele mai vaste patrimonii din lume în ce privește diversitatea produselor agroalimentare și este de părere că acest fapt trebuie valorificat și făcut cunoscut în interiorul și în exteriorul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

este conștient de faptul că UE dispune de unul dintre cele mai vaste patrimonii din lume în ce privește diversitatea produselor agroalimentare și este de părere că acest fapt trebuie valorificat și făcut cunoscut în interiorul și în exteriorul Uniunii Europene;

| 6. | reamintește că regiunile și autoritățile regionale sunt parteneri esențiali în dezvoltarea rurală și în dezvoltarea piețelor locale, ele acordând un sprijin indispensabil în organizarea acțiunilor colective de promovare a producțiilor de mici dimensiuni și a piețelor de proximitate; |
| --- | --- |

6.

reamintește că regiunile și autoritățile regionale sunt parteneri esențiali în dezvoltarea rurală și în dezvoltarea piețelor locale, ele acordând un sprijin indispensabil în organizarea acțiunilor colective de promovare a producțiilor de mici dimensiuni și a piețelor de proximitate;

| 7. | se arată mulțumit de faptul că politica de promovare desfășurată până acum a reușit să contribuie la recâștigarea încrederii consumatorilor în cazuri de criză precum cel al dioxinei sau cel al encefalopatiei spongiforme bovine, însă consideră că această politică ar trebui să dispună de instrumente de informare mult mai flexibile și eficiente în privința timpului, pentru a putea contribui la remedierea mai rapidă a cazurilor de criză, cum ar fi cel al bacteriei E. coli, și a restabili astfel încrederea consumatorilor în cel mai scurt timp posibil; |
| --- | --- |

7.

se arată mulțumit de faptul că politica de promovare desfășurată până acum a reușit să contribuie la recâștigarea încrederii consumatorilor în cazuri de criză precum cel al dioxinei sau cel al encefalopatiei spongiforme bovine, însă consideră că această politică ar trebui să dispună de instrumente de informare mult mai flexibile și eficiente în privința timpului, pentru a putea contribui la remedierea mai rapidă a cazurilor de criză, cum ar fi cel al bacteriei E. coli, și a restabili astfel încrederea consumatorilor în cel mai scurt timp posibil;

| 8. | recunoaște raza limitată a acțiunilor de promovare desfășurate până în prezent în afara UE și îndeamnă Comisia să studieze formule pentru a le reorienta, dat fiind că UE trebuie să reușească să-și mențină poziția de lider în exportul de produse agroalimentare; |
| --- | --- |

8.

recunoaște raza limitată a acțiunilor de promovare desfășurate până în prezent în afara UE și îndeamnă Comisia să studieze formule pentru a le reorienta, dat fiind că UE trebuie să reușească să-și mențină poziția de lider în exportul de produse agroalimentare;

| 9. | în acest context, susține ideea că, în cadrul elaborării viitoare a unui concept strategic, este necesar ca aceasta să fie efectuată în conformitate cu obiectivele politicii de calitate a produselor aplicate de UE și de fiecare stat membru, pe baza diferitelor condiții de producție și comercializare existente. În special în cazul în care se face uz de programele UE de sprijin relevante, este necesară impunerea unei flexibilizări substanțiale a reglementărilor existente și a unor proceduri mai simplificate de solicitare și derulare a programelor, pentru a mări eficiența și impactul acestora; |
| --- | --- |

9.

în acest context, susține ideea că, în cadrul elaborării viitoare a unui concept strategic, este necesar ca aceasta să fie efectuată în conformitate cu obiectivele politicii de calitate a produselor aplicate de UE și de fiecare stat membru, pe baza diferitelor condiții de producție și comercializare existente. În special în cazul în care se face uz de programele UE de sprijin relevante, este necesară impunerea unei flexibilizări substanțiale a reglementărilor existente și a unor proceduri mai simplificate de solicitare și derulare a programelor, pentru a mări eficiența și impactul acestora;

| 10. | atrage atenția asupra faptului că, în lumina dezvoltării în continuare a politicii UE de promovare a produselor, a politicii UE privind calitatea și a reformei PAC, este nevoie ca și cerințele impuse de legislația UE privind măsurile de promovare a produselor statelor membre, liniile directoare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 și Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei Europene privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției agricole să fie revizuite în conformitate cu obiectivele și condițiile menționate anterior; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra faptului că, în lumina dezvoltării în continuare a politicii UE de promovare a produselor, a politicii UE privind calitatea și a reformei PAC, este nevoie ca și cerințele impuse de legislația UE privind măsurile de promovare a produselor statelor membre, liniile directoare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 și Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei Europene privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției agricole să fie revizuite în conformitate cu obiectivele și condițiile menționate anterior;

| 11. | reamintește că inițiativele multinaționale sau cele privind mai multe produse s-au dovedit a fi prea puțin atractive și îndeamnă Comisia să analizeze cauzele care au determinat această situație, precum și să sprijine în continuare acest tip de programe, în special cele privind mai multe produse; |
| --- | --- |

11.

reamintește că inițiativele multinaționale sau cele privind mai multe produse s-au dovedit a fi prea puțin atractive și îndeamnă Comisia să analizeze cauzele care au determinat această situație, precum și să sprijine în continuare acest tip de programe, în special cele privind mai multe produse;

Obiectivele și contribuția politicii de informare și de promovare pentru produsele agricole

| 12. | consideră că promovarea producției agricole și agroalimentare europene, atât pe piața internă, cât și în țările terțe, poate sprijini ocuparea forței de muncă în zonele rurale, dat fiind că producția și prelucrarea sunt strâns legate de teritoriu și că această dimensiune teritorială trebuie să rămână un element fundamental în realizarea unei amenajări echilibrate a teritoriului european; |
| --- | --- |

12.

consideră că promovarea producției agricole și agroalimentare europene, atât pe piața internă, cât și în țările terțe, poate sprijini ocuparea forței de muncă în zonele rurale, dat fiind că producția și prelucrarea sunt strâns legate de teritoriu și că această dimensiune teritorială trebuie să rămână un element fundamental în realizarea unei amenajări echilibrate a teritoriului european;

| 13. | este de acord cu ideea că politica de informare și de promovare pentru produsele agroalimentare trebuie să fie ambițioasă, să adopte o abordare strategică diferențiată în funcție de produs și de piețele cărora li se adresează și să creeze o complementaritate adecvată între toate instrumentele disponibile în prezent, pentru a obține mai multe sinergii și a-și spori eficiența; |
| --- | --- |

13.

este de acord cu ideea că politica de informare și de promovare pentru produsele agroalimentare trebuie să fie ambițioasă, să adopte o abordare strategică diferențiată în funcție de produs și de piețele cărora li se adresează și să creeze o complementaritate adecvată între toate instrumentele disponibile în prezent, pentru a obține mai multe sinergii și a-și spori eficiența;

| 14. | consideră că, în viitor, posibilitățile de promovare a produselor nu trebuie să se limiteze la prezentarea unei imagini generice a Europei, ci ar trebui să faciliteze considerabil: menționarea mărcilor colective (inclusiv a mărcilor teritoriale, susținute în principal de regiuni) care respectă un caiet de sarcini precis; menționarea originii geografice și a modului de producție; accesul la sprijin financiar pentru întreprinderile mici și mijlocii. Dacă Europa dorește să promoveze savoarea produselor sale în rândul consumatorilor de pe piața internă și din terțe țări, trebuie să sprijine și crearea unei loialități față de aceste mărci; |
| --- | --- |

14.

consideră că, în viitor, posibilitățile de promovare a produselor nu trebuie să se limiteze la prezentarea unei imagini generice a Europei, ci ar trebui să faciliteze considerabil: menționarea mărcilor colective (inclusiv a mărcilor teritoriale, susținute în principal de regiuni) care respectă un caiet de sarcini precis; menționarea originii geografice și a modului de producție; accesul la sprijin financiar pentru întreprinderile mici și mijlocii. Dacă Europa dorește să promoveze savoarea produselor sale în rândul consumatorilor de pe piața internă și din terțe țări, trebuie să sprijine și crearea unei loialități față de aceste mărci;

| 15. | subliniază necesitatea ca printre obiectivele politicii de informare și de promovare să se numere și restabilirea încrederii consumatorilor, atât din interiorul, cât și din exteriorul UE, în cazul declanșării unor crize alimentare în viitor; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea ca printre obiectivele politicii de informare și de promovare să se numere și restabilirea încrederii consumatorilor, atât din interiorul, cât și din exteriorul UE, în cazul declanșării unor crize alimentare în viitor;

| 16. | este în favoarea depunerii unui efort mai mare pentru a li se comunica consumatorilor semnificația certificărilor de calitate; |
| --- | --- |

16.

este în favoarea depunerii unui efort mai mare pentru a li se comunica consumatorilor semnificația certificărilor de calitate;

Acțiunile de informare și de promovare care trebuie întreprinse în vederea dezvoltării unor piețe locale și regionale mai puternice

| 17. | este de acord cu Comisia în privința necesității de consolidare a piețelor locale, prin politici care să facă cunoscute atât diversitatea producțiilor locale, cât și legătura lor socială, culturală și istorică cu consumatorii din teritoriul sau regiunea unde se obțin, precum și contribuția lor la obținerea unor mai bune rezultate în domeniul protecției mediului, ca urmare a reducerii emisiilor de CO2, atât în etapa de transport, cât și în cea de conservare sau de ambalare; |
| --- | --- |

17.

este de acord cu Comisia în privința necesității de consolidare a piețelor locale, prin politici care să facă cunoscute atât diversitatea producțiilor locale, cât și legătura lor socială, culturală și istorică cu consumatorii din teritoriul sau regiunea unde se obțin, precum și contribuția lor la obținerea unor mai bune rezultate în domeniul protecției mediului, ca urmare a reducerii emisiilor de CO2, atât în etapa de transport, cât și în cea de conservare sau de ambalare;

| 18. | se declară în favoarea valorificării sinergiilor dintre instrumentele de sprijin destinate piețelor regionale și locale și restul fondurilor europene, acest lucru fiind posibil prin includerea măsurilor în favoarea acestor piețe în diferitele programe de dezvoltare rurală, utilizându-se o abordare de tipul LEADER. În acest sens, Comisia ar trebui să insiste ca toate programele de dezvoltare rurală ale regiunilor europene să conțină măsuri menite să susțină strategiile asociate cu dezvoltarea piețelor locale, să disemineze strategiile de tip slow food, să încurajeze consumul de alimente produse în apropiere, bucătăria „zero kilometri” etc., promovând totodată o legătură mai strânsă între producători și consumatori; |
| --- | --- |

18.

se declară în favoarea valorificării sinergiilor dintre instrumentele de sprijin destinate piețelor regionale și locale și restul fondurilor europene, acest lucru fiind posibil prin includerea măsurilor în favoarea acestor piețe în diferitele programe de dezvoltare rurală, utilizându-se o abordare de tipul LEADER. În acest sens, Comisia ar trebui să insiste ca toate programele de dezvoltare rurală ale regiunilor europene să conțină măsuri menite să susțină strategiile asociate cu dezvoltarea piețelor locale, să disemineze strategiile de tip slow food, să încurajeze consumul de alimente produse în apropiere, bucătăria „zero kilometri” etc., promovând totodată o legătură mai strânsă între producători și consumatori;

| 19. | subliniază importanța sprijinirii și promovării produselor agricole din zonele defavorizate ale Uniunii Europene, cum ar fi zonele de munte, regiunile ultraperiferice, regiunile periferice, insulele etc., pentru a încuraja în mod durabil producția acestor produse de calitate, în special în contextul dezbaterii privind ajutoarele de stat acordate din cauza condițiilor de producție și promovare adesea foarte defavorabile și care impun un sprijin economic crescut; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța sprijinirii și promovării produselor agricole din zonele defavorizate ale Uniunii Europene, cum ar fi zonele de munte, regiunile ultraperiferice, regiunile periferice, insulele etc., pentru a încuraja în mod durabil producția acestor produse de calitate, în special în contextul dezbaterii privind ajutoarele de stat acordate din cauza condițiilor de producție și promovare adesea foarte defavorabile și care impun un sprijin economic crescut;

| 20. | consideră că promovarea modelului alimentar european nu este compatibilă cu utilizarea organismelor modificate genetic (OMG) și că produsele bazate pe acestea ar trebui eliminate din orice politică de promovare; |
| --- | --- |

20.

consideră că promovarea modelului alimentar european nu este compatibilă cu utilizarea organismelor modificate genetic (OMG) și că produsele bazate pe acestea ar trebui eliminate din orice politică de promovare;

Necesitățile specifice în materie de acțiuni de informare și de promovare pentru produsele europene și care ar trebui să fie obiectivele pe piața internă

| 21. | recunoaște necesitatea de a se depune un efort special pentru a face cunoscute sistemele europene de calitate (DOP, IGP, STG și agricultura ecologică), nu numai în rândurile consumatorilor, ci și în rândurile producătorilor, subliniindu-se caracteristicile care le diferențiază de restul produselor și avantajele pe care le prezintă producerea, achiziționarea și consumarea lor; |
| --- | --- |

21.

recunoaște necesitatea de a se depune un efort special pentru a face cunoscute sistemele europene de calitate (DOP, IGP, STG și agricultura ecologică), nu numai în rândurile consumatorilor, ci și în rândurile producătorilor, subliniindu-se caracteristicile care le diferențiază de restul produselor și avantajele pe care le prezintă producerea, achiziționarea și consumarea lor;

| 22. | regretă faptul că proiectele de regulament pentru PAC după 2013 prezentate de Comisia Europeană, în special Regulamentul FEADR, nu mai prevăd niciun instrument de promovare a produselor de calitate (dispariția fostei măsuri 33 din axa 1), câtă vreme nu a fost încă încheiată valorificarea consultării referitoare la Cartea verde privind promovarea produselor agricole. Comitetul solicită să se formuleze propuneri concrete pentru a înlocui măsurile actuale și propune ca proiectele de regulament pentru PAC după 2013 să prevadă în continuare măsuri de promovare îmbunătățite pentru produsele de calitate sau să se armonizeze calendarele celor două reforme; |
| --- | --- |

22.

regretă faptul că proiectele de regulament pentru PAC după 2013 prezentate de Comisia Europeană, în special Regulamentul FEADR, nu mai prevăd niciun instrument de promovare a produselor de calitate (dispariția fostei măsuri 33 din axa 1), câtă vreme nu a fost încă încheiată valorificarea consultării referitoare la Cartea verde privind promovarea produselor agricole. Comitetul solicită să se formuleze propuneri concrete pentru a înlocui măsurile actuale și propune ca proiectele de regulament pentru PAC după 2013 să prevadă în continuare măsuri de promovare îmbunătățite pentru produsele de calitate sau să se armonizeze calendarele celor două reforme;

| 23. | sprijină îmbunătățirea informării cu privire la beneficiile pe care le prezintă pentru sănătate o alimentație sănătoasă și echilibrată și consideră că trebuie depuse eforturi suplimentare în ce privește categoriile mai tinere ale populației, intensificând și sprijinind campaniile de informare privind alimentația sănătoasă și echilibrată în unitățile de învățământ, acordându-se totodată o atenție suplimentară punerii la dispoziția elevilor a unor produse alimentare sănătoase și obținute local; |
| --- | --- |

23.

sprijină îmbunătățirea informării cu privire la beneficiile pe care le prezintă pentru sănătate o alimentație sănătoasă și echilibrată și consideră că trebuie depuse eforturi suplimentare în ce privește categoriile mai tinere ale populației, intensificând și sprijinind campaniile de informare privind alimentația sănătoasă și echilibrată în unitățile de învățământ, acordându-se totodată o atenție suplimentară punerii la dispoziția elevilor a unor produse alimentare sănătoase și obținute local;

| 24. | sprijină inițiativele care urmăresc extinderea etichetării obligatorii a produselor cu locul de producție și încurajează și alte inițiative similare referitoare la etichetare destinate sectorului alimentației publice; |
| --- | --- |

24.

sprijină inițiativele care urmăresc extinderea etichetării obligatorii a produselor cu locul de producție și încurajează și alte inițiative similare referitoare la etichetare destinate sectorului alimentației publice;

| 25. | crede că este esențial să existe instrumente de informare și de promovare specifice și mai eficiente decât cele actuale, menite să facă față situațiilor de criză, care să ofere un răspuns în termen scurt pentru a recâștiga încrederea consumatorilor și a insufla încredere producătorilor; |
| --- | --- |

25.

crede că este esențial să existe instrumente de informare și de promovare specifice și mai eficiente decât cele actuale, menite să facă față situațiilor de criză, care să ofere un răspuns în termen scurt pentru a recâștiga încrederea consumatorilor și a insufla încredere producătorilor;

Acțiunile care ar trebui desfășurate pentru a atinge obiectivele și a optimiza astfel intervenția Uniunii Europene pe piața internă

| 26. | consideră că acțiunile desfășurate în interiorul UE trebuie să utilizeze toate instrumentele de marketing și mijloacele de comunicare disponibile, selecționându-le de fiecare dată pe cele mai eficiente, în funcție de mesajul care trebuie transmis și de publicul-țintă vizat; consideră esențial ca toți producătorii agricoli, cu titlu individual sau colectiv, să aibă acces la aceste instrumente; |
| --- | --- |

26.

consideră că acțiunile desfășurate în interiorul UE trebuie să utilizeze toate instrumentele de marketing și mijloacele de comunicare disponibile, selecționându-le de fiecare dată pe cele mai eficiente, în funcție de mesajul care trebuie transmis și de publicul-țintă vizat; consideră esențial ca toți producătorii agricoli, cu titlu individual sau colectiv, să aibă acces la aceste instrumente;

| 27. | se pronunță în favoarea ideii ca selectarea programelor să nu aibă loc numai la nivel european. Experiența de până acum arată că participarea directă a statelor membre la selectarea programelor duce la un grad mai ridicat de acceptare și crește motivația în rândul solicitanților și participanților la program. În același timp, acest demers corespunde principiului subsidiarității și permite să se țină seama mai bine de situația de la fața locului; |
| --- | --- |

27.

se pronunță în favoarea ideii ca selectarea programelor să nu aibă loc numai la nivel european. Experiența de până acum arată că participarea directă a statelor membre la selectarea programelor duce la un grad mai ridicat de acceptare și crește motivația în rândul solicitanților și participanților la program. În același timp, acest demers corespunde principiului subsidiarității și permite să se țină seama mai bine de situația de la fața locului;

| 28. | în acest scop, solicită ca regiunile să fie implicate în procesul de selecție și să poată face propuneri, având în vedere cunoștințele pe care le au despre actorii și piețele locale, în special despre producțiile de mici dimensiuni. Regiunile sprijină în mod decisiv sau chiar inițiază acțiunile colective de promovare a micilor producători sau a producțiilor de mici dimensiuni; |
| --- | --- |

28.

în acest scop, solicită ca regiunile să fie implicate în procesul de selecție și să poată face propuneri, având în vedere cunoștințele pe care le au despre actorii și piețele locale, în special despre producțiile de mici dimensiuni. Regiunile sprijină în mod decisiv sau chiar inițiază acțiunile colective de promovare a micilor producători sau a producțiilor de mici dimensiuni;

| 29. | crede că este necesară lansarea de campanii generice care să promoveze avantajele consumului de produse din Uniunea Europeană, datorate înaltei calități a acestora, siguranței, respectului față de mediu și bunăstării animalelor, toate derivate din exigentele normele obligatorii de producție, precum și din normele și mai restrictive impuse de statele membre prin caiete facultative de sarcini. Comitetul ar aprecia foarte mult ca, în cazul indicațiilor geografice, să se includă referiri la aspectele care fac legătura între produsul respectiv și statul membru sau regiunea de origine; |
| --- | --- |

29.

crede că este necesară lansarea de campanii generice care să promoveze avantajele consumului de produse din Uniunea Europeană, datorate înaltei calități a acestora, siguranței, respectului față de mediu și bunăstării animalelor, toate derivate din exigentele normele obligatorii de producție, precum și din normele și mai restrictive impuse de statele membre prin caiete facultative de sarcini. Comitetul ar aprecia foarte mult ca, în cazul indicațiilor geografice, să se includă referiri la aspectele care fac legătura între produsul respectiv și statul membru sau regiunea de origine;

| 30. | în vederea atingerii unei dimensiuni europene, consideră că toate acțiunile de promovare finanțate direct de Comisia Europeană, fie ele generice sau referitoare la produse ori grupuri de produse, ar trebui să conțină sloganuri, mesaje sau valori comune, stabilite de Comisie; |
| --- | --- |

30.

în vederea atingerii unei dimensiuni europene, consideră că toate acțiunile de promovare finanțate direct de Comisia Europeană, fie ele generice sau referitoare la produse ori grupuri de produse, ar trebui să conțină sloganuri, mesaje sau valori comune, stabilite de Comisie;

| 31. | salută propunerea Comisiei Europene de creare a unei platforme pentru schimbul de bune practici, cu scopul de a contribui la îmbunătățirea elaborării și definirii obiectivelor programelor multinaționale; |
| --- | --- |

31.

salută propunerea Comisiei Europene de creare a unei platforme pentru schimbul de bune practici, cu scopul de a contribui la îmbunătățirea elaborării și definirii obiectivelor programelor multinaționale;

Necesitățile specifice în materie de acțiuni de informare și de promovare pentru produsele europene și care ar trebui să fie obiectivele pe piața externă

| 32. | atrage atenția Comisiei asupra faptului că sectorul agroalimentar depune mari eforturi pentru promovarea pe plan extern. Comitetul consideră că rolul instituțional al UE este foarte important pentru facilitarea pătrunderii și consolidării prezenței produselor europene pe piețele externe, prin campanii instituționale de promovare și de informare, și sugerează Comisiei ca, în momentul conceperii acestora, să țină întotdeauna seama de diferitele realități ale statelor membre și ale operatorilor din sectorul agroalimentar european; |
| --- | --- |

32.

atrage atenția Comisiei asupra faptului că sectorul agroalimentar depune mari eforturi pentru promovarea pe plan extern. Comitetul consideră că rolul instituțional al UE este foarte important pentru facilitarea pătrunderii și consolidării prezenței produselor europene pe piețele externe, prin campanii instituționale de promovare și de informare, și sugerează Comisiei ca, în momentul conceperii acestora, să țină întotdeauna seama de diferitele realități ale statelor membre și ale operatorilor din sectorul agroalimentar european;

| 33. | consideră că, în cadrul negocierilor acordurilor internaționale, Comisia trebuie să țină seama de interesele producătorilor agroalimentari europeni și să prevadă acțiuni de promovare în țările cu care se încheie acorduri, pentru a obține un nivel adecvat de pătrundere și difuzare pe piețele acestora; |
| --- | --- |

33.

consideră că, în cadrul negocierilor acordurilor internaționale, Comisia trebuie să țină seama de interesele producătorilor agroalimentari europeni și să prevadă acțiuni de promovare în țările cu care se încheie acorduri, pentru a obține un nivel adecvat de pătrundere și difuzare pe piețele acestora;

| 34. | consideră că viitorul PAC este legat de viitoarea politică comercială a UE; prin urmare, pentru a realiza o promovare eficace pe piețele externe, Comisia Europeană ar trebui să-și sporească eforturile pentru a asigura condiții de concurență echitabile în cadrul OMC și să insiste asupra necesității de a se spori protecția denumirilor de origine protejate (DOP) și a indicațiilor geografice protejate (IGP) în cadrul acordurilor comerciale împotriva contrafacerii (ACTA); |
| --- | --- |

34.

consideră că viitorul PAC este legat de viitoarea politică comercială a UE; prin urmare, pentru a realiza o promovare eficace pe piețele externe, Comisia Europeană ar trebui să-și sporească eforturile pentru a asigura condiții de concurență echitabile în cadrul OMC și să insiste asupra necesității de a se spori protecția denumirilor de origine protejate (DOP) și a indicațiilor geografice protejate (IGP) în cadrul acordurilor comerciale împotriva contrafacerii (ACTA);

| 35. | unul dintre cele mai bune moduri de a proteja produsele agricole din UE este să se garanteze că toate alimentele comercializate în UE (inclusiv cele importate) respectă aceleași norme în materie de igienă și siguranță alimentară sau norme echivalente; |
| --- | --- |

35.

unul dintre cele mai bune moduri de a proteja produsele agricole din UE este să se garanteze că toate alimentele comercializate în UE (inclusiv cele importate) respectă aceleași norme în materie de igienă și siguranță alimentară sau norme echivalente;

Acțiunile care ar trebui desfășurate pentru a atinge obiectivele și a optimiza astfel intervenția Uniunii Europene pe piața externă

| 36. | consideră că acțiunile de promovare întreprinse direct de către Comisie ar trebui mai bine coordonate cu acțiunile desfășurate de producători prin intermediul programelor multianuale, pentru a se asigura o eficiență sporită; |
| --- | --- |

36.

consideră că acțiunile de promovare întreprinse direct de către Comisie ar trebui mai bine coordonate cu acțiunile desfășurate de producători prin intermediul programelor multianuale, pentru a se asigura o eficiență sporită;

| 37. | invită Comisia să intensifice și să extindă acțiunile de sprijinire a producătorilor din UE pe piețele externe, printr-o serie de măsuri variate și flexibile, adaptate pieței vizate și tipului de produse care se promovează; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să intensifice și să extindă acțiunile de sprijinire a producătorilor din UE pe piețele externe, printr-o serie de măsuri variate și flexibile, adaptate pieței vizate și tipului de produse care se promovează;

| 38. | consideră esențială adoptarea de măsuri care să permită și să faciliteze accesul IMM-urilor la comercializarea pe piața externă, în special prin intermediul internetului. Crearea de rețele se poate dovedi un instrument util în acest sens. De asemenea, ar putea fi analizată posibilitatea de a se acorda mai multă prioritate sau un ajutor mai intens acțiunilor promovate de grupările de întreprinderi mici și mijlocii; |
| --- | --- |

38.

consideră esențială adoptarea de măsuri care să permită și să faciliteze accesul IMM-urilor la comercializarea pe piața externă, în special prin intermediul internetului. Crearea de rețele se poate dovedi un instrument util în acest sens. De asemenea, ar putea fi analizată posibilitatea de a se acorda mai multă prioritate sau un ajutor mai intens acțiunilor promovate de grupările de întreprinderi mici și mijlocii;

Care ar trebui să fie beneficiarii și dacă trebuie acordată prioritate unora dintre aceștia

| 39. | este conștient de dificultatea pe care o presupune participarea economică a actorilor privați la campaniile generice de promovare care urmăresc să promoveze sau să facă cunoscute modelul european de producție sau sistemele de calitate, motiv pentru care consideră că acestea ar trebui realizate și finanțate de către Comisie; |
| --- | --- |

39.

este conștient de dificultatea pe care o presupune participarea economică a actorilor privați la campaniile generice de promovare care urmăresc să promoveze sau să facă cunoscute modelul european de producție sau sistemele de calitate, motiv pentru care consideră că acestea ar trebui realizate și finanțate de către Comisie;

| 40. | subliniază că promovarea efectivă a produselor nu trebuie să fie efectuată doar prin intermediul organizațiilor sectoriale și interprofesionale, așa cum prevăd reglementările actuale, și pledează pentru un acces în condiții de egalitate la instrumentele de promovare acordat organismelor din statele membre, mai ales operatorilor regionali colectivi de promovare a produselor alimentare și agricole de calitate; |
| --- | --- |

40.

subliniază că promovarea efectivă a produselor nu trebuie să fie efectuată doar prin intermediul organizațiilor sectoriale și interprofesionale, așa cum prevăd reglementările actuale, și pledează pentru un acces în condiții de egalitate la instrumentele de promovare acordat organismelor din statele membre, mai ales operatorilor regionali colectivi de promovare a produselor alimentare și agricole de calitate;

| 41. | consideră pozitivă experiența acumulată prin aplicarea măsurii de promovare a vinului în țări terțe și crede că acest model ar putea fi aplicat și altor produse, permițând astfel accesul actorilor privați la promovarea pe piețele externe, acțiune considerată necesară în sectoarele care sunt insuficient structurate sau în care lipsesc în prezent organizațiile reprezentative; |
| --- | --- |

41.

consideră pozitivă experiența acumulată prin aplicarea măsurii de promovare a vinului în țări terțe și crede că acest model ar putea fi aplicat și altor produse, permițând astfel accesul actorilor privați la promovarea pe piețele externe, acțiune considerată necesară în sectoarele care sunt insuficient structurate sau în care lipsesc în prezent organizațiile reprezentative;

Posibilitatea de a prevedea sinergii între diferitele instrumente de promovare și de informare de care dispune UE

| 42. | consideră că trebuie respectate diversele instrumente de promovare existente, dat fiind că fiecare dintre acestea corespunde unui anumit produs sau grup de produse și ține seama de realitatea specifică acestuia – în ce privește dimensiunea sectorului, gradul de structurare a acestuia, piața vizată etc. –, motiv pentru care consideră necesar să se mențină în continuare instrumentele specifice de informare și de promovare, pe lângă sistemul orizontal; |
| --- | --- |

42.

consideră că trebuie respectate diversele instrumente de promovare existente, dat fiind că fiecare dintre acestea corespunde unui anumit produs sau grup de produse și ține seama de realitatea specifică acestuia – în ce privește dimensiunea sectorului, gradul de structurare a acestuia, piața vizată etc. –, motiv pentru care consideră necesar să se mențină în continuare instrumentele specifice de informare și de promovare, pe lângă sistemul orizontal;

| 43. | pe lângă aceasta, solicită Comisiei să asigure coerența între pachetul de măsuri din cadrul politicii de calitate și cel din cadrul politicii de promovare; |
| --- | --- |

43.

pe lângă aceasta, solicită Comisiei să asigure coerența între pachetul de măsuri din cadrul politicii de calitate și cel din cadrul politicii de promovare;

Care ar trebui să fie produsele agricole și alimentare eligibile și conform căror criterii

| 44. | consideră că oricare dintre produsele originare din UE, cu excepția tutunului și a băuturilor spirtoase, ar trebui să poată participa la sistemul de promovare, deși este de părere că ar trebui acordată prioritate acțiunilor ce vizează produse care contribuie la o dietă sănătoasă și echilibrată, cum ar fi fructele și legumele, laptele, uleiul de măsline etc., precum și alte produse care dispun de o indicație de calitate asociată teritoriului european; |
| --- | --- |

44.

consideră că oricare dintre produsele originare din UE, cu excepția tutunului și a băuturilor spirtoase, ar trebui să poată participa la sistemul de promovare, deși este de părere că ar trebui acordată prioritate acțiunilor ce vizează produse care contribuie la o dietă sănătoasă și echilibrată, cum ar fi fructele și legumele, laptele, uleiul de măsline etc., precum și alte produse care dispun de o indicație de calitate asociată teritoriului european;

Mijloacele de promovare adecvate pentru obținerea unui impact cât mai puternic

| 45. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei, care consideră pozitivă combinarea unor mesaje-cheie, ce ar urma să fie stabilite de Comisie și să facă parte din toate acțiunile de promovare, punând în valoare fie sistemul european de producție, fie beneficiile unei diete sănătoase și echilibrate, pe de o parte, cu mesaje specifice fiecărui tip de produs, menite să facă cunoscut patrimoniul agroalimentar european, cu diversitatea, tradiția și calitatea lui, pe de altă parte; |
| --- | --- |

45.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei, care consideră pozitivă combinarea unor mesaje-cheie, ce ar urma să fie stabilite de Comisie și să facă parte din toate acțiunile de promovare, punând în valoare fie sistemul european de producție, fie beneficiile unei diete sănătoase și echilibrate, pe de o parte, cu mesaje specifice fiecărui tip de produs, menite să facă cunoscut patrimoniul agroalimentar european, cu diversitatea, tradiția și calitatea lui, pe de altă parte;

| 46. | constată că procedura ar trebui flexibilizată în multe puncte, mai ales pentru a se putea reacționa și la evoluțiile pe termen scurt de pe piețele respective. Acest lucru ar putea fi realizat, de exemplu, printr-o adaptare rapidă a liniilor directoare, prin extinderea posibilităților de realocare a fondurilor fără acte adiționale în vederea unei mai bune adaptări a programelor aflate în desfășurare la evoluția piețelor, prin reducerea cerințelor privind gradul de detaliu al cererilor de participare, precum și prin luarea mai rapidă a deciziilor de către Comisie; |
| --- | --- |

46.

constată că procedura ar trebui flexibilizată în multe puncte, mai ales pentru a se putea reacționa și la evoluțiile pe termen scurt de pe piețele respective. Acest lucru ar putea fi realizat, de exemplu, printr-o adaptare rapidă a liniilor directoare, prin extinderea posibilităților de realocare a fondurilor fără acte adiționale în vederea unei mai bune adaptări a programelor aflate în desfășurare la evoluția piețelor, prin reducerea cerințelor privind gradul de detaliu al cererilor de participare, precum și prin luarea mai rapidă a deciziilor de către Comisie;

| 47. | consideră că, ori de câte ori este posibil, ar trebui pusă în evidență originea produsului, fără a pierde din vedere referința la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

47.

consideră că, ori de câte ori este posibil, ar trebui pusă în evidență originea produsului, fără a pierde din vedere referința la Uniunea Europeană;

| 48. | crede, în special, că este oportună utilizarea mărcilor colective (inclusiv a mărcilor teritoriale, susținute în principal de regiuni) care respectă un caiet de sarcini precis. De asemenea, s-ar putea dovedi util ca, în viitor, posibilitățile de promovare a produselor agricole să fie extinse dincolo de prezentarea unei imagini generice a Europei, avându-se în vedere în special întreprinderile mici și mijlocii, iar menționarea mărcii și a producătorului să fie facilitată dincolo de exceptările prevăzute în prezent, cu condiția ca:






  — | această mențiune să fie inclusă în promovarea unei mărci colective sau să aibă legătură cu aceasta; |
| --- | --- | --- |

48.

crede, în special, că este oportună utilizarea mărcilor colective (inclusiv a mărcilor teritoriale, susținute în principal de regiuni) care respectă un caiet de sarcini precis. De asemenea, s-ar putea dovedi util ca, în viitor, posibilitățile de promovare a produselor agricole să fie extinse dincolo de prezentarea unei imagini generice a Europei, avându-se în vedere în special întreprinderile mici și mijlocii, iar menționarea mărcii și a producătorului să fie facilitată dincolo de exceptările prevăzute în prezent, cu condiția ca:

—

această mențiune să fie inclusă în promovarea unei mărci colective sau să aibă legătură cu aceasta;

| — | mărcile private asociate la acțiune să nu poată beneficia în mod direct de finanțări europene; |
| --- | --- |

—

mărcile private asociate la acțiune să nu poată beneficia în mod direct de finanțări europene;

| 49. | consideră că organizațiile profesionale de nivel european pot și trebuie să joace un rol important în catalizarea programelor multinaționale, însă pentru aceasta este necesar să se flexibilizeze procedurile și structurile de gestionare; |
| --- | --- |

49.

consideră că organizațiile profesionale de nivel european pot și trebuie să joace un rol important în catalizarea programelor multinaționale, însă pentru aceasta este necesar să se flexibilizeze procedurile și structurile de gestionare;

Bugetul european necesar pentru atingerea obiectivelor

| 50. | este de acord cu ideea ca programele să fie în continuare cofinanțate și ca, în anumite cazuri, nivelul de finanțare din partea UE să depășească plafonul actual de 50 %, în special în cazul acțiunilor de promovare pe plan extern. În ceea ce privește bugetul necesar, Comitetul sugerează Comisiei să studieze resursele alocate în acest scop de către țările concurente ale UE, cum ar fi SUA, și pe baza acestora să prezinte o estimare a bugetului necesar. |
| --- | --- |

50.

este de acord cu ideea ca programele să fie în continuare cofinanțate și ca, în anumite cazuri, nivelul de finanțare din partea UE să depășească plafonul actual de 50 %, în special în cazul acțiunilor de promovare pe plan extern. În ceea ce privește bugetul necesar, Comitetul sugerează Comisiei să studieze resursele alocate în acest scop de către țările concurente ale UE, cum ar fi SUA, și pe baza acestora să prezinte o estimare a bugetului necesar.

Bruxelles, 14 decembrie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 54/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 54/13

---

Avizul Comitetului Regiunilor „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020”

2012/C 54/03

COMITETUL REGIUNILOR

| — | reafirmă necesitatea ca guvernele statelor să implice pe deplin autoritățile regionale și locale în strategiile naționale de integrare a populației de etnie romă, având în vedere că integrarea socială și economică are loc în principal la nivel local; aceasta presupune și ca guvernele naționale să pună la dispoziția autorităților locale și regionale fondurile necesare pentru desfășurarea politicilor de integrare a romilor; |
| --- | --- |

—

reafirmă necesitatea ca guvernele statelor să implice pe deplin autoritățile regionale și locale în strategiile naționale de integrare a populației de etnie romă, având în vedere că integrarea socială și economică are loc în principal la nivel local; aceasta presupune și ca guvernele naționale să pună la dispoziția autorităților locale și regionale fondurile necesare pentru desfășurarea politicilor de integrare a romilor;

| — | îndeamnă guvernele naționale să susțină eforturile autorităților regionale și locale în domeniul integrării romilor, instituind politici naționale și norme coerente în cooperare cu nivelurile local și regional, în contextul unui cadru european clar, care să prevadă obiective și mijloace coordonate ale politicilor la diferite niveluri; |
| --- | --- |

—

îndeamnă guvernele naționale să susțină eforturile autorităților regionale și locale în domeniul integrării romilor, instituind politici naționale și norme coerente în cooperare cu nivelurile local și regional, în contextul unui cadru european clar, care să prevadă obiective și mijloace coordonate ale politicilor la diferite niveluri;

| — | reiterează necesitatea de a se aborda, la toate nivelurile, pretutindeni în Europa, situația dezavantajată a populației de etnie romă în materie de discriminare, sărăcie, nivel insuficient de educație, obstacole pe piața muncii, segregare a zonelor locuite și acces insuficient la serviciile de sănătate și sociale; observă însă că termenul romi este un concept-umbrelă care cuprinde și alte grupuri etnice cu caracteristici culturale similare și cu un trecut caracterizat de marginalizare și de excludere în societățile europene (sinti, țigani, travellers, kalè, camminanti, ashkali etc) care nu pot fi asimilate unei realități socioculturale unice; |
| --- | --- |

—

reiterează necesitatea de a se aborda, la toate nivelurile, pretutindeni în Europa, situația dezavantajată a populației de etnie romă în materie de discriminare, sărăcie, nivel insuficient de educație, obstacole pe piața muncii, segregare a zonelor locuite și acces insuficient la serviciile de sănătate și sociale; observă însă că termenul romi este un concept-umbrelă care cuprinde și alte grupuri etnice cu caracteristici culturale similare și cu un trecut caracterizat de marginalizare și de excludere în societățile europene (sinti, țigani, travellers, kalè, camminanti, ashkali etc) care nu pot fi asimilate unei realități socioculturale unice;

| — | consideră că, pentru atingerea unor astfel de obiective, este de o importanță strategică să fie luată în considerare dimensiunea de gen și să fie combătută discriminarea, sub multiplele ei forme, cu care se confruntă femeile rome, atât în comunitatea din care fac parte, cât și în exteriorul acesteia. Este necesar să se promoveze implicarea și responsabilizarea socială a acestora, oferindu-li-se posibilități de educație, formare și muncă, acțiuni care se răsfrâng pozitiv asupra întregii familii și asupra sănătății, creșterii și educării copiilor. |
| --- | --- |

—

consideră că, pentru atingerea unor astfel de obiective, este de o importanță strategică să fie luată în considerare dimensiunea de gen și să fie combătută discriminarea, sub multiplele ei forme, cu care se confruntă femeile rome, atât în comunitatea din care fac parte, cât și în exteriorul acesteia. Este necesar să se promoveze implicarea și responsabilizarea socială a acestora, oferindu-li-se posibilități de educație, formare și muncă, acțiuni care se răsfrâng pozitiv asupra întregii familii și asupra sănătății, creșterii și educării copiilor.

| Raportor | dl Alvaro ANCISI (IT-PPE), membru al Consiliului local al orașului Ravenna |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020
  COM(2011) 173 final |

Raportor

dl Alvaro ANCISI (IT-PPE), membru al Consiliului local al orașului Ravenna

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020

COM(2011) 173 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | întâmpină cu satisfacție Comunicarea Comisiei „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020”, care reprezintă un pas important în direcția îmbunătățirii coordonării politicilor de integrare a romilor la nivel european; |
| --- | --- |

1.

întâmpină cu satisfacție Comunicarea Comisiei „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020”, care reprezintă un pas important în direcția îmbunătățirii coordonării politicilor de integrare a romilor la nivel european;

| 2. | împărtășește Concluziile Consiliului UE cu privire la Comunicarea Comisiei din 19 mai 2011, prin care acesta invită Comisia să continue lucrările Grupului operativ privind romii, în așa fel încât incluziunea romilor să fie integrată în sfera politicilor UE și să fie evaluat rolul pe care îl joacă finanțarea europeană în promovarea incluziunii populației de etnie romă în UE și în contextul politicii de extindere; |
| --- | --- |

2.

împărtășește Concluziile Consiliului UE cu privire la Comunicarea Comisiei din 19 mai 2011, prin care acesta invită Comisia să continue lucrările Grupului operativ privind romii, în așa fel încât incluziunea romilor să fie integrată în sfera politicilor UE și să fie evaluat rolul pe care îl joacă finanțarea europeană în promovarea incluziunii populației de etnie romă în UE și în contextul politicii de extindere;

| 3. | ia notă de raportul Parlamentului European referitor la Strategia UE pentru incluziunea romilor, adoptată la 9 martie 2011 (1), pe care o salută; această rezoluție invita Comisia să stabilească sectoarele prioritare ale strategiei și să prezinte o foaie de parcurs pentru introducerea unor standarde minime obligatorii la nivelul UE pentru sectoarele prioritare ale educației, ocupării forței de muncă, locuințelor și asistenței sanitare; |
| --- | --- |

3.

ia notă de raportul Parlamentului European referitor la Strategia UE pentru incluziunea romilor, adoptată la 9 martie 2011 (1), pe care o salută; această rezoluție invita Comisia să stabilească sectoarele prioritare ale strategiei și să prezinte o foaie de parcurs pentru introducerea unor standarde minime obligatorii la nivelul UE pentru sectoarele prioritare ale educației, ocupării forței de muncă, locuințelor și asistenței sanitare;

| 4. | își reafirmă oferta de a colabora cu Comisia, organismele europene și statele membre, în scopul de a promova coerența și consecvența politicilor, precum și elaborarea unor standarde comune de măsurare menite să combată formele de segregare și de discriminare a romilor și să promoveze incluziunea acestora (2); |
| --- | --- |

4.

își reafirmă oferta de a colabora cu Comisia, organismele europene și statele membre, în scopul de a promova coerența și consecvența politicilor, precum și elaborarea unor standarde comune de măsurare menite să combată formele de segregare și de discriminare a romilor și să promoveze incluziunea acestora (2);

| 5. | reiterează necesitatea de a se aborda, la toate nivelurile, pretutindeni în Europa, situația dezavantajată a populației de etnie romă în materie de discriminare, sărăcie, nivel insuficient de educație, obstacole pe piața muncii, segregare a zonelor locuite și acces insuficient la serviciile de sănătate și sociale; observă însă că termenul romi este un concept-umbrelă care cuprinde și alte grupuri etnice cu caracteristici culturale similare și cu un trecut caracterizat de marginalizare și de excludere în societățile europene (sinti, țigani, travellers, kalè, camminanti, ashkali etc) care nu pot fi asimilate unei realități socioculturale unice; |
| --- | --- |

5.

reiterează necesitatea de a se aborda, la toate nivelurile, pretutindeni în Europa, situația dezavantajată a populației de etnie romă în materie de discriminare, sărăcie, nivel insuficient de educație, obstacole pe piața muncii, segregare a zonelor locuite și acces insuficient la serviciile de sănătate și sociale; observă însă că termenul romi este un concept-umbrelă care cuprinde și alte grupuri etnice cu caracteristici culturale similare și cu un trecut caracterizat de marginalizare și de excludere în societățile europene (sinti, țigani, travellers, kalè, camminanti, ashkali etc) care nu pot fi asimilate unei realități socioculturale unice;

| 6. | reafirmă necesitatea ca guvernele statelor să implice pe deplin autoritățile regionale și locale în strategiile naționale de integrare a populației de etnie romă, având în vedere că integrarea socială și economică are loc în principal la nivel local; aceasta presupune și ca guvernele naționale să pună la dispoziția autorităților locale și regionale fondurile necesare pentru desfășurarea politicilor de integrare a romilor; |
| --- | --- |

6.

reafirmă necesitatea ca guvernele statelor să implice pe deplin autoritățile regionale și locale în strategiile naționale de integrare a populației de etnie romă, având în vedere că integrarea socială și economică are loc în principal la nivel local; aceasta presupune și ca guvernele naționale să pună la dispoziția autorităților locale și regionale fondurile necesare pentru desfășurarea politicilor de integrare a romilor;

| 7. | îndeamnă guvernele naționale să susțină eforturile autorităților regionale și locale în domeniul integrării romilor, instituind politici naționale și norme coerente în cooperare cu nivelurile local și regional, în contextul unui cadru european clar, care să prevadă obiective și mijloace coordonate ale politicilor la diferite niveluri; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă guvernele naționale să susțină eforturile autorităților regionale și locale în domeniul integrării romilor, instituind politici naționale și norme coerente în cooperare cu nivelurile local și regional, în contextul unui cadru european clar, care să prevadă obiective și mijloace coordonate ale politicilor la diferite niveluri;

| 8. | salută faptul că Comisia recunoaște că o abordare care se concentrează clar asupra etniei rome și asupra necesităților specifice ale acesteia, fiind totodată puternic ancorată în cadrul strategiei generale de combatere a sărăciei și a excluziunii, nu numai că este compatibilă cu principiul nediscriminării, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, ci, mai mult decât atât, este, de fapt, singura cale de abordare a acestei probleme specifice; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că Comisia recunoaște că o abordare care se concentrează clar asupra etniei rome și asupra necesităților specifice ale acesteia, fiind totodată puternic ancorată în cadrul strategiei generale de combatere a sărăciei și a excluziunii, nu numai că este compatibilă cu principiul nediscriminării, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, ci, mai mult decât atât, este, de fapt, singura cale de abordare a acestei probleme specifice;

| 9. | salută faptul că Comisia subliniază necesitatea unor politici care să țină seama de particularitățile teritoriale și să identifice microregiunile dezavantajate, care au nevoie de intervenții specifice; |
| --- | --- |

9.

salută faptul că Comisia subliniază necesitatea unor politici care să țină seama de particularitățile teritoriale și să identifice microregiunile dezavantajate, care au nevoie de intervenții specifice;

| 10. | este de acord cu Comisia că, pentru combaterea excluziunii sociale și îmbunătățirea situației populației rome, nu sunt suficiente nici interdicția discriminării pe considerente de rasă, culoare, origine etnică ori socială sau apartenență la o minoritate (conform prevederilor articolului 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană și ale articolului 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene), nici măsurile exclusiv socioeconomice; |
| --- | --- |

10.

este de acord cu Comisia că, pentru combaterea excluziunii sociale și îmbunătățirea situației populației rome, nu sunt suficiente nici interdicția discriminării pe considerente de rasă, culoare, origine etnică ori socială sau apartenență la o minoritate (conform prevederilor articolului 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană și ale articolului 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene), nici măsurile exclusiv socioeconomice;

| 11. | consideră, totodată, că trebuie să se sublinieze în continuare necesitatea de a combate prejudecățile, rasismul, discriminarea (atât directă, cât și indirectă, cu o atenție specială față de discriminarea multiplă) și segregarea, precum și necesitatea unei schimbări a atitudinii cetățenilor; |
| --- | --- |

11.

consideră, totodată, că trebuie să se sublinieze în continuare necesitatea de a combate prejudecățile, rasismul, discriminarea (atât directă, cât și indirectă, cu o atenție specială față de discriminarea multiplă) și segregarea, precum și necesitatea unei schimbări a atitudinii cetățenilor;

| 12. | apreciază dorința Comisiei de a promova strategiile naționale de integrare a romilor prin identificarea unor obiective realizabile, măsurabile și comparabile, a unor termene și instrumente, a posibilităților de asistență tehnică pentru îmbunătățirea capacităților de gestiune, de monitorizare și de evaluare ale statelor membre, precum și prin programarea unor finanțări UE pentru suplimentarea și sprijinirea creditelor alocate la nivel național de statele membre; |
| --- | --- |

12.

apreciază dorința Comisiei de a promova strategiile naționale de integrare a romilor prin identificarea unor obiective realizabile, măsurabile și comparabile, a unor termene și instrumente, a posibilităților de asistență tehnică pentru îmbunătățirea capacităților de gestiune, de monitorizare și de evaluare ale statelor membre, precum și prin programarea unor finanțări UE pentru suplimentarea și sprijinirea creditelor alocate la nivel național de statele membre;

| 13. | sprijină eforturile Comisiei de a identifica instrumente concrete pentru realizarea obiectivelor stabilite prin Cadrul UE, cum ar fi acțiunea în comun cu Consiliul Europei pentru formarea a circa 1 000 de mediatori romi, în timp de doi ani, pentru sporirea substanțială a integrării școlare a copiilor romi și pentru consolidarea relațiilor cu comunitatea romă; |
| --- | --- |

13.

sprijină eforturile Comisiei de a identifica instrumente concrete pentru realizarea obiectivelor stabilite prin Cadrul UE, cum ar fi acțiunea în comun cu Consiliul Europei pentru formarea a circa 1 000 de mediatori romi, în timp de doi ani, pentru sporirea substanțială a integrării școlare a copiilor romi și pentru consolidarea relațiilor cu comunitatea romă;

Cele patru obiective prioritare pentru integrarea romilor: accesul la educație, la locuri de muncă, la asistența sanitară și la locuințe

| 14. | consideră că în multe state membre autoritățile locale și regionale dețin competențe specifice în cele patru domenii de acțiune prioritare identificate de Comisie ca fiind strategice pentru combaterea segregării și a excluziunii sociale și economice a populației de etnie romă și că, totodată, coeziunea socială este generată la nivel local; |
| --- | --- |

14.

consideră că în multe state membre autoritățile locale și regionale dețin competențe specifice în cele patru domenii de acțiune prioritare identificate de Comisie ca fiind strategice pentru combaterea segregării și a excluziunii sociale și economice a populației de etnie romă și că, totodată, coeziunea socială este generată la nivel local;

| 15. | în ceea ce privește cele patru obiective prioritare identificate, consideră că este important îndemnul Comisiei ca statele membre să stabilească indicatori concreți, măsurabili și comparabili, pentru a putea institui un sistem solid de monitorizare care să permită măsurarea progreselor obținute în integrarea populației de etnie romă și în depășirea dezavantajelor; |
| --- | --- |

15.

în ceea ce privește cele patru obiective prioritare identificate, consideră că este important îndemnul Comisiei ca statele membre să stabilească indicatori concreți, măsurabili și comparabili, pentru a putea institui un sistem solid de monitorizare care să permită măsurarea progreselor obținute în integrarea populației de etnie romă și în depășirea dezavantajelor;

| 16. | este de acord cu obiectivele în materie de:
  —   acces la educație: garantarea absolvirii școlii primare de către toți copiii romi, sedentari sau nu, având acces la un învățământ de calitate, fără a fi supuși discriminării sau segregării; îmbunătățirea accesului la educație și la îngrijire preșcolară de calitate care să asigure un tratament egal și respectarea principiului egalității de șanse, în scopul reducerii abandonului școlar timpuriu în învățământul secundar și, în general, al promovării eradicării analfabetismului în rândul populației de etnie romă;
  —   acces la locuri de muncă: reducerea diferenței dintre romi și restul populației în ceea ce privește gradul de ocupare a forței de muncă, prin garantarea unui acces deplin și nediscriminatoriu la formarea profesională, la piața muncii și la munca pe cont propriu și prin încurajarea microcreditelor și a strategiilor de mediere ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă;
  —   acces la asistența sanitară: să se garanteze romilor, mai ales femeilor și copiilor, accesul normalizat la o asistență sanitară de calitate și să li se asigure vizite medicale preventive și accesul garantat la servicii sociale, la același nivel cu restul populației, implicându-i în mod activ în programele de sănătate care le sunt dedicate; de asemenea, să se urmărească reducerea discrepanței dintre comunitatea romă și media europeană în ceea ce privește indicatorii specifici de sănătate;
  —   acces la locuințe și la serviciile esențiale: promovarea unui acces nediscriminatoriu la locuințe, inclusiv la locuințele sociale, și la serviciile publice esențiale, precum apa, electricitatea și gazul, venind chiar în întâmpinarea nevoilor specifice ale romilor nesedentari; |
| --- | --- |

16.

este de acord cu obiectivele în materie de:

—   acces la educație: garantarea absolvirii școlii primare de către toți copiii romi, sedentari sau nu, având acces la un învățământ de calitate, fără a fi supuși discriminării sau segregării; îmbunătățirea accesului la educație și la îngrijire preșcolară de calitate care să asigure un tratament egal și respectarea principiului egalității de șanse, în scopul reducerii abandonului școlar timpuriu în învățământul secundar și, în general, al promovării eradicării analfabetismului în rândul populației de etnie romă;

—   acces la locuri de muncă: reducerea diferenței dintre romi și restul populației în ceea ce privește gradul de ocupare a forței de muncă, prin garantarea unui acces deplin și nediscriminatoriu la formarea profesională, la piața muncii și la munca pe cont propriu și prin încurajarea microcreditelor și a strategiilor de mediere ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă;

—   acces la asistența sanitară: să se garanteze romilor, mai ales femeilor și copiilor, accesul normalizat la o asistență sanitară de calitate și să li se asigure vizite medicale preventive și accesul garantat la servicii sociale, la același nivel cu restul populației, implicându-i în mod activ în programele de sănătate care le sunt dedicate; de asemenea, să se urmărească reducerea discrepanței dintre comunitatea romă și media europeană în ceea ce privește indicatorii specifici de sănătate;

—   acces la locuințe și la serviciile esențiale: promovarea unui acces nediscriminatoriu la locuințe, inclusiv la locuințele sociale, și la serviciile publice esențiale, precum apa, electricitatea și gazul, venind chiar în întâmpinarea nevoilor specifice ale romilor nesedentari;

| 17. | consideră că, pentru atingerea unor astfel de obiective, este de o importanță strategică să fie luată în considerare dimensiunea de gen și să fie combătută discriminarea, sub multiplele ei forme, cu care se confruntă femeile rome, atât în comunitatea din care fac parte, cât și în exteriorul acesteia. Este necesar să se promoveze implicarea și responsabilizarea socială a acestora, oferindu-li-se posibilități de educație, formare și muncă, acțiuni care se răsfrâng pozitiv asupra întregii familii și asupra sănătății, creșterii și educării copiilor; |
| --- | --- |

17.

consideră că, pentru atingerea unor astfel de obiective, este de o importanță strategică să fie luată în considerare dimensiunea de gen și să fie combătută discriminarea, sub multiplele ei forme, cu care se confruntă femeile rome, atât în comunitatea din care fac parte, cât și în exteriorul acesteia. Este necesar să se promoveze implicarea și responsabilizarea socială a acestora, oferindu-li-se posibilități de educație, formare și muncă, acțiuni care se răsfrâng pozitiv asupra întregii familii și asupra sănătății, creșterii și educării copiilor;

| 18. | consideră că nu numai lipsa de oportunități economice și de muncă, ci și excluziunea socială și discriminările în ceea ce privește accesul la servicii pot fi cauza mobilității intraeuropene a populației de etnie romă și că, de aceea, sunt necesare strategii și fonduri europene pentru a se face față mobilității intraeuropene și pentru favorizarea cooperării între regiunile de origine și cele gazdă; |
| --- | --- |

18.

consideră că nu numai lipsa de oportunități economice și de muncă, ci și excluziunea socială și discriminările în ceea ce privește accesul la servicii pot fi cauza mobilității intraeuropene a populației de etnie romă și că, de aceea, sunt necesare strategii și fonduri europene pentru a se face față mobilității intraeuropene și pentru favorizarea cooperării între regiunile de origine și cele gazdă;

Verificarea subsidiarității și a proporționalității

| 19. | apreciază respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, astfel cum sunt definite la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană:






  — | comunicarea Comisiei este conformă principiului subsidiarității, având în vedere că natura transnațională a comunității de etnie romă și aspectele comune de excluziune socială cu care se confruntă această comunitate în diferite regiuni ale Europei fac ca acțiunile propuse să poată fi realizate mai bine la nivelul UE; |
| --- | --- | --- |

19.

apreciază respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, astfel cum sunt definite la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană:

—

comunicarea Comisiei este conformă principiului subsidiarității, având în vedere că natura transnațională a comunității de etnie romă și aspectele comune de excluziune socială cu care se confruntă această comunitate în diferite regiuni ale Europei fac ca acțiunile propuse să poată fi realizate mai bine la nivelul UE;

| — | măsurile introduse nu instituie noi instrumente juridice deoarece, pe de o parte, intră în sfera de acțiune a metodei deschise de coordonare și, pe de altă parte, multe dintre ele se bazează pe cadre normative deja în vigoare, ceea ce este în conformitate cu principiul proporționalității; |
| --- | --- |

—

măsurile introduse nu instituie noi instrumente juridice deoarece, pe de o parte, intră în sfera de acțiune a metodei deschise de coordonare și, pe de altă parte, multe dintre ele se bazează pe cadre normative deja în vigoare, ceea ce este în conformitate cu principiul proporționalității;

| 20. | ia notă de Raportul privind consultarea Rețelei de monitorizare a subsidiarității și apreciază contribuția acesteia:






  — | considerând că tema comunicării Comisiei se numără printre temele sensibile din punct de vedere al subsidiarității, Rețeaua CoR de monitorizare a subsidiarității a lansat o consultare în rândul partenerilor săi, care s-a încheiat la 5 august 2011 și care, în concluziile sale, consideră comunicarea drept necesară deoarece oferă o valoare adăugată, respectând astfel principiul subsidiarității; |
| --- | --- | --- |

20.

ia notă de Raportul privind consultarea Rețelei de monitorizare a subsidiarității și apreciază contribuția acesteia:

—

considerând că tema comunicării Comisiei se numără printre temele sensibile din punct de vedere al subsidiarității, Rețeaua CoR de monitorizare a subsidiarității a lansat o consultare în rândul partenerilor săi, care s-a încheiat la 5 august 2011 și care, în concluziile sale, consideră comunicarea drept necesară deoarece oferă o valoare adăugată, respectând astfel principiul subsidiarității;

| — | se precizează că comunitatea romă trebuie să își păstreze identitatea; |
| --- | --- |

—

se precizează că comunitatea romă trebuie să își păstreze identitatea;

| — | se subliniază totodată că politicile naționale și regionale s-au dovedit oarecum lipsite de eficiență în combaterea marginalizării și a sărăciei, în vreme ce inițiativele luate numai la nivel național sunt lipsite de coerență; ca atare, cadrul rezultat este considerat unul fragmentar; |
| --- | --- |

—

se subliniază totodată că politicile naționale și regionale s-au dovedit oarecum lipsite de eficiență în combaterea marginalizării și a sărăciei, în vreme ce inițiativele luate numai la nivel național sunt lipsite de coerență; ca atare, cadrul rezultat este considerat unul fragmentar;

| — | contribuțiile participanților indică mai ales că integrarea romilor este percepută ca o chestiune cu caracter transnațional, care necesită o abordare coordonată și care poate implica simultan diverse state membre; |
| --- | --- |

—

contribuțiile participanților indică mai ales că integrarea romilor este percepută ca o chestiune cu caracter transnațional, care necesită o abordare coordonată și care poate implica simultan diverse state membre;

| — | o acțiune a UE în acest sens ar putea genera o serie de efecte pozitive, precum îmbunătățirea coerenței și eficacității strategiilor naționale ale statelor membre sau introducerea unei abordări globale și integrate. O acțiune europeană ar permite, de asemenea, îmbunătățirea schimbului de informații, de contacte și chiar de proiecte de cofinanțare în domeniul integrării. Acțiunea UE ar putea fi foarte eficientă în ceea ce privește sporirea gradului de conștientizare a cetățenilor privind necesitatea de a îmbunătăți situația populației rome; |
| --- | --- |

—

o acțiune a UE în acest sens ar putea genera o serie de efecte pozitive, precum îmbunătățirea coerenței și eficacității strategiilor naționale ale statelor membre sau introducerea unei abordări globale și integrate. O acțiune europeană ar permite, de asemenea, îmbunătățirea schimbului de informații, de contacte și chiar de proiecte de cofinanțare în domeniul integrării. Acțiunea UE ar putea fi foarte eficientă în ceea ce privește sporirea gradului de conștientizare a cetățenilor privind necesitatea de a îmbunătăți situația populației rome;

| — | consultarea subliniază și faptul că statele membre și autoritățile locale și regionale ar trebui să fie capabile să dezvolte strategii adecvate, care să țină seama de condițiile locale și să reflecte natura și identitatea populației rome. Se subliniază, de asemenea, că implicarea autorităților locale și regionale în formularea și planificarea măsurilor stabilite de autoritățile naționale este decisivă pentru garantarea succesului acestora; |
| --- | --- |

—

consultarea subliniază și faptul că statele membre și autoritățile locale și regionale ar trebui să fie capabile să dezvolte strategii adecvate, care să țină seama de condițiile locale și să reflecte natura și identitatea populației rome. Se subliniază, de asemenea, că implicarea autorităților locale și regionale în formularea și planificarea măsurilor stabilite de autoritățile naționale este decisivă pentru garantarea succesului acestora;

| 21. | consideră că este necesar să se evalueze, în cadrul gamei de mecanisme de coordonare existente, printre care și metoda deschisă de coordonare, care sunt modalitățile cele mai eficiente de a le oferi statelor membre instrumente pentru o cooperare mai structurată, în special pentru a integra în mod sistematic problemele privitoare la romi în politicile europene și naționale și pentru a introduce standarde minime obligatorii pentru promovarea integrării sociale, economice și culturale a minorității rome; |
| --- | --- |

21.

consideră că este necesar să se evalueze, în cadrul gamei de mecanisme de coordonare existente, printre care și metoda deschisă de coordonare, care sunt modalitățile cele mai eficiente de a le oferi statelor membre instrumente pentru o cooperare mai structurată, în special pentru a integra în mod sistematic problemele privitoare la romi în politicile europene și naționale și pentru a introduce standarde minime obligatorii pentru promovarea integrării sociale, economice și culturale a minorității rome;

| 22. | consideră că, în continuare, este necesară o guvernanță pe mai multe niveluri mai solidă, care să implice autoritățile regionale și locale în procesele decizionale: să nu le considere ca simple entități de punere în aplicare, ci să le înzestreze cu instrumentele și cu resursele financiare necesare pentru a face față provocărilor pe care le presupune integrarea romilor; |
| --- | --- |

22.

consideră că, în continuare, este necesară o guvernanță pe mai multe niveluri mai solidă, care să implice autoritățile regionale și locale în procesele decizionale: să nu le considere ca simple entități de punere în aplicare, ci să le înzestreze cu instrumentele și cu resursele financiare necesare pentru a face față provocărilor pe care le presupune integrarea romilor;

Recomandări finale

| 23. | recomandă statelor membre să elaboreze sau să-și revizuiască propriile strategii naționale pentru integrarea romilor, conform termenelor prevăzute de Comisie, implicând autoritățile regionale și locale în procesul decizional și de punere în aplicare, valorificând bunele practici și luând în calcul faptul că, fără implicarea strânsă a acestora, nu se vor putea realiza obiectivele prevăzute de Cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020; |
| --- | --- |

23.

recomandă statelor membre să elaboreze sau să-și revizuiască propriile strategii naționale pentru integrarea romilor, conform termenelor prevăzute de Comisie, implicând autoritățile regionale și locale în procesul decizional și de punere în aplicare, valorificând bunele practici și luând în calcul faptul că, fără implicarea strânsă a acestora, nu se vor putea realiza obiectivele prevăzute de Cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020;

| 24. | recomandă statelor membre și autorităților regionale și locale să identifice, să realizeze și să monitorizeze propriile strategii de integrare a romilor în strânsă cooperare cu societatea civilă de etnie romă, activând în rândul acesteia modalități de reprezentare, consultare, participare la procesele de proiectare, decizie, punere în practică, monitorizare și evaluare a politicilor și proiectelor care o privesc; |
| --- | --- |

24.

recomandă statelor membre și autorităților regionale și locale să identifice, să realizeze și să monitorizeze propriile strategii de integrare a romilor în strânsă cooperare cu societatea civilă de etnie romă, activând în rândul acesteia modalități de reprezentare, consultare, participare la procesele de proiectare, decizie, punere în practică, monitorizare și evaluare a politicilor și proiectelor care o privesc;

| 25. | recomandă statelor membre ca, în cooperare strânsă cu autoritățile regionale și locale, să instituie sisteme de monitorizare eficiente pentru evaluarea metodelor de integrare a romilor, astfel încât acestea să poată fi împărtășite cu toate autoritățile și grupurile de interese relevante; |
| --- | --- |

25.

recomandă statelor membre ca, în cooperare strânsă cu autoritățile regionale și locale, să instituie sisteme de monitorizare eficiente pentru evaluarea metodelor de integrare a romilor, astfel încât acestea să poată fi împărtășite cu toate autoritățile și grupurile de interese relevante;

| 26. | recomandă implementarea neîntârziată a deciziilor adoptate cu ocazia Summitului despre romi al primarilor, organizat la Strasbourg, la 22 septembrie 2011; |
| --- | --- |

26.

recomandă implementarea neîntârziată a deciziilor adoptate cu ocazia Summitului despre romi al primarilor, organizat la Strasbourg, la 22 septembrie 2011;

| 27. | recomandă statelor membre să elaboreze strategii care să abordeze chestiunea integrării populației de etnie romă nu numai din perspectiva unui grup dezavantajat din punct de vedere social și economic, ci și din cea a unei minorități naționale care beneficiază de drepturile prevăzute de Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale (STE nr. 157), conform recomandărilor Consiliului Europei; |
| --- | --- |

27.

recomandă statelor membre să elaboreze strategii care să abordeze chestiunea integrării populației de etnie romă nu numai din perspectiva unui grup dezavantajat din punct de vedere social și economic, ci și din cea a unei minorități naționale care beneficiază de drepturile prevăzute de Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale (STE nr. 157), conform recomandărilor Consiliului Europei;

| 28. | solicită Comisiei Europene să asigure resursele – financiare sau de alt tip – necesare pentru implementarea diverselor planuri de acțiune și inițiative; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei Europene să asigure resursele – financiare sau de alt tip – necesare pentru implementarea diverselor planuri de acțiune și inițiative;

| 29. | recomandă statelor membre și autorităților regionale și locale să promoveze acțiuni menite să valorizeze cultura și identitatea populației de etnie romă, fundamentale pentru combaterea stereotipurilor, a xenofobiei și a rasismului și pentru promovarea integrării sociale și economice, fără a provoca fenomene de asimilare culturală; |
| --- | --- |

29.

recomandă statelor membre și autorităților regionale și locale să promoveze acțiuni menite să valorizeze cultura și identitatea populației de etnie romă, fundamentale pentru combaterea stereotipurilor, a xenofobiei și a rasismului și pentru promovarea integrării sociale și economice, fără a provoca fenomene de asimilare culturală;

| 30. | recomandă statelor membre și autorităților regionale și locale să pună în practică strategii destinate combaterii prejudecăților în raporturile cu romii, a rasismului și a discriminării, fiind conștiente că numai măsurile socioeconomice nu sunt suficiente pentru promovarea integrării populației de etnie romă, în lipsa unei schimbări efective a atitudinii cetățenilor; |
| --- | --- |

30.

recomandă statelor membre și autorităților regionale și locale să pună în practică strategii destinate combaterii prejudecăților în raporturile cu romii, a rasismului și a discriminării, fiind conștiente că numai măsurile socioeconomice nu sunt suficiente pentru promovarea integrării populației de etnie romă, în lipsa unei schimbări efective a atitudinii cetățenilor;

| 31. | recomandă statelor membre și autorităților regionale și locale să adopte măsuri concrete și specifice pentru depășirea dezavantajelor și pentru garantarea unei egalități de acces pentru populația romă la educație, la locuri de muncă, la serviciile de sănătate și sociale, la locuințe și la serviciile esențiale, consolidând totodată relațiile cu populația de etnie romă prin intermediul unor mediatori culturali romi; |
| --- | --- |

31.

recomandă statelor membre și autorităților regionale și locale să adopte măsuri concrete și specifice pentru depășirea dezavantajelor și pentru garantarea unei egalități de acces pentru populația romă la educație, la locuri de muncă, la serviciile de sănătate și sociale, la locuințe și la serviciile esențiale, consolidând totodată relațiile cu populația de etnie romă prin intermediul unor mediatori culturali romi;

| 32. | recomandă statelor membre și autorităților regionale și locale să promoveze punerea în aplicare în mod coerent a strategiei de integrare a romilor și a strategiilor UE de reducere a sărăciei și a excluziunii sociale și să prevină marginalizarea și excluziunea socială a copiilor romi începând de la vârsta cea mai fragedă, prin asigurarea unor servicii de educație, asistență și îngrijire pentru copiii mai mici de trei ani, pentru garantarea deplinei integrări și a salvgardării drepturilor acestora. Ținând seama de aspectele intergeneraționale în materie de excluziune socială și economică, diminuarea sărăciei și a segregării infantile duce la o scădere drastică a riscurilor unei viitoare excluziuni și discriminări sociale, economice și ocupaționale; |
| --- | --- |

32.

recomandă statelor membre și autorităților regionale și locale să promoveze punerea în aplicare în mod coerent a strategiei de integrare a romilor și a strategiilor UE de reducere a sărăciei și a excluziunii sociale și să prevină marginalizarea și excluziunea socială a copiilor romi începând de la vârsta cea mai fragedă, prin asigurarea unor servicii de educație, asistență și îngrijire pentru copiii mai mici de trei ani, pentru garantarea deplinei integrări și a salvgardării drepturilor acestora. Ținând seama de aspectele intergeneraționale în materie de excluziune socială și economică, diminuarea sărăciei și a segregării infantile duce la o scădere drastică a riscurilor unei viitoare excluziuni și discriminări sociale, economice și ocupaționale;

| 33. | recomandă autorităților regionale și locale să facă schimb de bune practici în domeniul incluziunii romilor, conștiente fiind de faptul că rețelele precum EUROCITIES, organismele internaționale și ceilalți actori, guvernamentali și neguvernamentali, care își desfășoară activitatea în cele patru sectoare menționate, pot contribui la implementarea Cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor, pornind de la o perspectivă locală și implicând orașe din toate țările europene; |
| --- | --- |

33.

recomandă autorităților regionale și locale să facă schimb de bune practici în domeniul incluziunii romilor, conștiente fiind de faptul că rețelele precum EUROCITIES, organismele internaționale și ceilalți actori, guvernamentali și neguvernamentali, care își desfășoară activitatea în cele patru sectoare menționate, pot contribui la implementarea Cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor, pornind de la o perspectivă locală și implicând orașe din toate țările europene;

| 34. | recomandă statelor membre să dea curs invitației Comisiei de a utiliza resursele financiare ale UE programate pentru sprijinirea efortului de includere a romilor, printre care se numără fondurile structurale, Fondul european agricol și Instrumentul european de microfinanțare Progress, implicând nu numai autoritățile locale și regionale și societatea civilă romă, ci și, cu rol consultativ, organizații internaționale, organizații religioase și organizații neguvernamentale în utilizarea asistenței tehnice a UE pentru îmbunătățirea capacităților lor de gestiune, de monitorizare și de evaluare a proiectelor. |
| --- | --- |

34.

recomandă statelor membre să dea curs invitației Comisiei de a utiliza resursele financiare ale UE programate pentru sprijinirea efortului de includere a romilor, printre care se numără fondurile structurale, Fondul european agricol și Instrumentul european de microfinanțare Progress, implicând nu numai autoritățile locale și regionale și societatea civilă romă, ci și, cu rol consultativ, organizații internaționale, organizații religioase și organizații neguvernamentale în utilizarea asistenței tehnice a UE pentru îmbunătățirea capacităților lor de gestiune, de monitorizare și de evaluare a proiectelor.

Bruxelles, 14 decembrie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  INI/2010/2276

1

(2)  Avizul CoR Integrarea socială și economică a romilor în Europa

2

Integrarea socială și economică a romilor în Europa

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 54/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 54/18

---

Avizul Comitetului Regiunilor „Revizuirea politicii europene de vecinătate”

2012/C 54/04

COMITETUL REGIUNILOR

| — | consideră că o mai mare implicare a autorităților locale și regionale în politica de vecinătate poate spori sensibilizarea cetățenilor în ceea ce privește obiectivele acestei politici, implicarea în realizarea acestora și asumarea lor și poate, totodată, atenua impresia că responsabilitatea pentru guvernarea continentului nostru revine exclusiv guvernelor naționale și instituțiilor de la Bruxelles; în acest sens, autoritățile locale și regionale pot contribui și la combaterea tendințelor periculoase de izolaționism sau renaționalizare, care pot pune în primejdie stabilitatea unor state și regiuni din interiorul și din afara UE; |
| --- | --- |

—

consideră că o mai mare implicare a autorităților locale și regionale în politica de vecinătate poate spori sensibilizarea cetățenilor în ceea ce privește obiectivele acestei politici, implicarea în realizarea acestora și asumarea lor și poate, totodată, atenua impresia că responsabilitatea pentru guvernarea continentului nostru revine exclusiv guvernelor naționale și instituțiilor de la Bruxelles; în acest sens, autoritățile locale și regionale pot contribui și la combaterea tendințelor periculoase de izolaționism sau renaționalizare, care pot pune în primejdie stabilitatea unor state și regiuni din interiorul și din afara UE;

| — | atribuie o mare importanță activității depuse și oportunităților oferite de Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), care permite participarea autorităților locale și regionale la dezbaterea politică euro-mediteraneeană și conferă o dimensiune teritorială proiectelor selectate de Secretariatul general al Uniunii pentru Mediterana (UPM). De asemenea, asigură schimbul de bune practici și contribuie la realizarea obiectivelor PEV; |
| --- | --- |

—

atribuie o mare importanță activității depuse și oportunităților oferite de Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), care permite participarea autorităților locale și regionale la dezbaterea politică euro-mediteraneeană și conferă o dimensiune teritorială proiectelor selectate de Secretariatul general al Uniunii pentru Mediterana (UPM). De asemenea, asigură schimbul de bune practici și contribuie la realizarea obiectivelor PEV;

| — | susține totodată Conferința Autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) ca rețea de cooperare multilaterală între autoritățile regionale și locale din UE și cele din statele Parteneriatului estic, care are ca obiectiv o mai mare implicare a acestor țări în punerea în aplicare a PEV. De asemenea, intenționează să colaboreze cu autoritățile locale și regionale din țările partenere din est în scopul înființării unui cadru instituțional permanent de cooperare; |
| --- | --- |

—

susține totodată Conferința Autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) ca rețea de cooperare multilaterală între autoritățile regionale și locale din UE și cele din statele Parteneriatului estic, care are ca obiectiv o mai mare implicare a acestor țări în punerea în aplicare a PEV. De asemenea, intenționează să colaboreze cu autoritățile locale și regionale din țările partenere din est în scopul înființării unui cadru instituțional permanent de cooperare;

| — | recomandă intensificarea politicii de vecinătate în întreaga zonă a Mării Negre. Ar trebui subliniată importanța geopolitică continuă a acestei regiuni pentru UE, precum și importanța Sinergiei Mării Negre. Țările UE care se învecinează cu această zonă ar trebui să primească un sprijin corespunzător din partea UE pentru activitățile lor în cadrul politicii de vecinătate. |
| --- | --- |

—

recomandă intensificarea politicii de vecinătate în întreaga zonă a Mării Negre. Ar trebui subliniată importanța geopolitică continuă a acestei regiuni pentru UE, precum și importanța Sinergiei Mării Negre. Țările UE care se învecinează cu această zonă ar trebui să primească un sprijin corespunzător din partea UE pentru activitățile lor în cadrul politicii de vecinătate.

| Raportor | dl Jacek PROTAS (PL-PPE), mareșalul voievodatului Varmia-Mazuria |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”
  COM(2011) 303 final |

Raportor

dl Jacek PROTAS (PL-PPE), mareșalul voievodatului Varmia-Mazuria

Document de referință

Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”

COM(2011) 303 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Remarci introductive

| 1. | salută propunerea Comisiei și obiectivul său global, care subliniază importanța sprijinirii eforturilor de aprofundare a democrației și de realizare a unor reforme politice în țările partenere. Autorităților locale și regionale din Uniune le revine un rol incontestabil ca organisme democratice și politice, acestea situându-se în centrul procesului democratic. Prin urmare, ele sunt dispuse să contribuie la aceste eforturi ale politicii de vecinătate; |
| --- | --- |

1.

salută propunerea Comisiei și obiectivul său global, care subliniază importanța sprijinirii eforturilor de aprofundare a democrației și de realizare a unor reforme politice în țările partenere. Autorităților locale și regionale din Uniune le revine un rol incontestabil ca organisme democratice și politice, acestea situându-se în centrul procesului democratic. Prin urmare, ele sunt dispuse să contribuie la aceste eforturi ale politicii de vecinătate;

| 2. | salută călduros dezvoltarea de până acum politicii europene de vecinătate (PEV), bazată pe diversificarea sporită și adaptarea acesteia la nevoi și situații specifice. Comitetul Regiunilor salută faptul că proiectul inițial din 2004, conceput pentru a se potrivi tuturor țărilor participante, evoluează treptat către instrumente specializate, concepute „pe măsură”; |
| --- | --- |

2.

salută călduros dezvoltarea de până acum politicii europene de vecinătate (PEV), bazată pe diversificarea sporită și adaptarea acesteia la nevoi și situații specifice. Comitetul Regiunilor salută faptul că proiectul inițial din 2004, conceput pentru a se potrivi tuturor țărilor participante, evoluează treptat către instrumente specializate, concepute „pe măsură”;

| 3. | salută specializarea în creștere a politicii europene de vecinătate, care duce la crearea unor forme de cooperare precum Parteneriatul estic, Uniunea pentru Mediterana și Sinergia Mării Negre, aflată în curs de înființare; |
| --- | --- |

3.

salută specializarea în creștere a politicii europene de vecinătate, care duce la crearea unor forme de cooperare precum Parteneriatul estic, Uniunea pentru Mediterana și Sinergia Mării Negre, aflată în curs de înființare;

| 4. | consideră că diversificarea PEV ar trebui să continue și că politica de vecinătate ar trebui să devină o componentă veritabilă a unei politici externe europene ambițioase și coerente și un instrument din ce în ce mai specializat al acesteia; |
| --- | --- |

4.

consideră că diversificarea PEV ar trebui să continue și că politica de vecinătate ar trebui să devină o componentă veritabilă a unei politici externe europene ambițioase și coerente și un instrument din ce în ce mai specializat al acesteia;

| 5. | subliniază faptul că politica de vecinătate urmărită în regiuni și de către regiuni poate reprezenta un instrument eficient pentru promovarea valorilor care se află la baza Uniunii Europene – respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că politica de vecinătate urmărită în regiuni și de către regiuni poate reprezenta un instrument eficient pentru promovarea valorilor care se află la baza Uniunii Europene – respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților;

| 6. | recomandă ca politica de vecinătate să invite toate regiunile din UE să se implice, utilizând cunoștințele și experiența autorităților locale și regionale în domeniul relațiilor externe; |
| --- | --- |

6.

recomandă ca politica de vecinătate să invite toate regiunile din UE să se implice, utilizând cunoștințele și experiența autorităților locale și regionale în domeniul relațiilor externe;

| 7. | consideră deosebit de important să se sensibilizeze publicul cu privire la politica de vecinătate din regiuni; |
| --- | --- |

7.

consideră deosebit de important să se sensibilizeze publicul cu privire la politica de vecinătate din regiuni;

| 8. | subliniază importanța dezvoltării atât a nivelului guvernamental, cât și a celui interuman în cadrul politicii europene de vecinătate. Rolul autorităților locale și regionale poate fi deosebit de important în întreținerea unor relații de cooperare orientate și responsabile cu organizații ale societății civile, însă, ca autorități publice, acestea ar trebui să joace un rol și în stabilirea de contacte la nivel administrativ/oficial; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța dezvoltării atât a nivelului guvernamental, cât și a celui interuman în cadrul politicii europene de vecinătate. Rolul autorităților locale și regionale poate fi deosebit de important în întreținerea unor relații de cooperare orientate și responsabile cu organizații ale societății civile, însă, ca autorități publice, acestea ar trebui să joace un rol și în stabilirea de contacte la nivel administrativ/oficial;

| 9. | consideră că o mai mare implicare a autorităților locale și regionale în politica de vecinătate poate spori sensibilizarea cetățenilor în ceea ce privește obiectivele acestei politici, implicarea în realizarea acestora și asumarea lor și poate, totodată, atenua impresia că responsabilitatea pentru guvernarea continentului nostru revine exclusiv guvernelor naționale și instituțiilor de la Bruxelles; în acest sens, autoritățile locale și regionale pot contribui și la combaterea tendințelor periculoase de izolaționism sau renaționalizare, care pot pune în primejdie stabilitatea unor state și regiuni din interiorul și din afara UE; |
| --- | --- |

9.

consideră că o mai mare implicare a autorităților locale și regionale în politica de vecinătate poate spori sensibilizarea cetățenilor în ceea ce privește obiectivele acestei politici, implicarea în realizarea acestora și asumarea lor și poate, totodată, atenua impresia că responsabilitatea pentru guvernarea continentului nostru revine exclusiv guvernelor naționale și instituțiilor de la Bruxelles; în acest sens, autoritățile locale și regionale pot contribui și la combaterea tendințelor periculoase de izolaționism sau renaționalizare, care pot pune în primejdie stabilitatea unor state și regiuni din interiorul și din afara UE;

| 10. | subliniază importanța cooperării dintre regiunile din afara UE și regiunile din UE care nu sunt învecinate cu acestea; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța cooperării dintre regiunile din afara UE și regiunile din UE care nu sunt învecinate cu acestea;

| 11. | recomandă sprijinirea nu doar a creșterii economice ca atare, ci și a dezvoltării durabile a țărilor vecine, trebuind să se acorde o atenție specială reducerii disparităților regionale și sociale; |
| --- | --- |

11.

recomandă sprijinirea nu doar a creșterii economice ca atare, ci și a dezvoltării durabile a țărilor vecine, trebuind să se acorde o atenție specială reducerii disparităților regionale și sociale;

| 12. | sprijină propunerea Comisiei de a încuraja și susține parteneriatele. Cooperarea pe termen lung între toate părțile interesate din societate promovează pluralismul și angajamentul la o serie de niveluri, contribuind astfel la îmbunătățirea condițiilor prealabile pentru dezvoltarea durabilă pe plan economic, social și democratic; |
| --- | --- |

12.

sprijină propunerea Comisiei de a încuraja și susține parteneriatele. Cooperarea pe termen lung între toate părțile interesate din societate promovează pluralismul și angajamentul la o serie de niveluri, contribuind astfel la îmbunătățirea condițiilor prealabile pentru dezvoltarea durabilă pe plan economic, social și democratic;

| 13. | consideră că activitatea și metodele regiunilor pot contribui într-un mod deosebit de util la politica europeană de vecinătate, sprijinind instrumente PEV precum TAIEX, SIGMA, înfrățirea între orașe și regiuni și planurile de acțiune PEV; |
| --- | --- |

13.

consideră că activitatea și metodele regiunilor pot contribui într-un mod deosebit de util la politica europeană de vecinătate, sprijinind instrumente PEV precum TAIEX, SIGMA, înfrățirea între orașe și regiuni și planurile de acțiune PEV;

| 14. | sprijină propunerea Comisiei conform căreia pot fi create parteneriate regionale de succes în domenii precum dezvoltarea IMM-urilor, mediul, educația, oportunitățile pentru tineri, cultura, transportul, cercetarea, dezvoltarea rurală și ocuparea forței de muncă. Autoritățile locale și regionale din UE au multă experiență și cunoștințe practice în aceste domenii și ar fi dispuse să se implice în parteneriate; |
| --- | --- |

14.

sprijină propunerea Comisiei conform căreia pot fi create parteneriate regionale de succes în domenii precum dezvoltarea IMM-urilor, mediul, educația, oportunitățile pentru tineri, cultura, transportul, cercetarea, dezvoltarea rurală și ocuparea forței de muncă. Autoritățile locale și regionale din UE au multă experiență și cunoștințe practice în aceste domenii și ar fi dispuse să se implice în parteneriate;

| 15. | sprijină argumentele principale prezentate în Avizul CoR privind consolidarea politicii europene de vecinătate și atrage atenția asupra importanței și actualității acestuia; |
| --- | --- |

15.

sprijină argumentele principale prezentate în Avizul CoR privind consolidarea politicii europene de vecinătate și atrage atenția asupra importanței și actualității acestuia;

| 16. | atrage atenția asupra rolului instituțiilor UE în asigurarea unei utilizări eficiente de către țările partenere a resurselor disponibile și propune să se pună accentul pe cooperarea practică care produce rezultate concrete; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra rolului instituțiilor UE în asigurarea unei utilizări eficiente de către țările partenere a resurselor disponibile și propune să se pună accentul pe cooperarea practică care produce rezultate concrete;

| 17. | subliniază în mod deosebit că bugetul UE pentru perioada 2014-2020 trebuie să garanteze o finanțare adecvată pentru punerea în aplicare a PEV. |
| --- | --- |

17.

subliniază în mod deosebit că bugetul UE pentru perioada 2014-2020 trebuie să garanteze o finanțare adecvată pentru punerea în aplicare a PEV.

| 18. | salută dorința Comisiei de a simplifica și raționaliza diferite instrumente financiare și subliniază impactul și beneficiile potențiale ale unor astfel de măsuri; |
| --- | --- |

18.

salută dorința Comisiei de a simplifica și raționaliza diferite instrumente financiare și subliniază impactul și beneficiile potențiale ale unor astfel de măsuri;

Diferențierea politicii de vecinătate, metodele acesteia și rolul regiunilor

| 19. | este convins că diferențierea necesară a politicii de vecinătate nu ar trebui niciodată să aibă doar un caracter pur formal, constând în separarea geografică a dimensiunilor estică și sudică; |
| --- | --- |

19.

este convins că diferențierea necesară a politicii de vecinătate nu ar trebui niciodată să aibă doar un caracter pur formal, constând în separarea geografică a dimensiunilor estică și sudică;

| 20. | recomandă diferențierea politicii de vecinătate în funcție de gradul de funcționare a democrației (proceselor democratice), respectarea drepturilor omului și a drepturilor cetățenești, statul de drept, precum și în funcție de progresul procesului de transformare sistemică/economică (cu un accent special pe aplicarea principiilor pieței libere) în fiecare țară. Cu cât politica de vecinătate este mai bine orientată, cu atât va fi mai eficientă; |
| --- | --- |

20.

recomandă diferențierea politicii de vecinătate în funcție de gradul de funcționare a democrației (proceselor democratice), respectarea drepturilor omului și a drepturilor cetățenești, statul de drept, precum și în funcție de progresul procesului de transformare sistemică/economică (cu un accent special pe aplicarea principiilor pieței libere) în fiecare țară. Cu cât politica de vecinătate este mai bine orientată, cu atât va fi mai eficientă;

| 21. | consideră oportună crearea unor instrumente de politică care să permită abordarea diferențiată a acțiunilor în domeniul social, precum și a acțiunilor autorităților naționale, regionale sau locale, în conformitate cu caracteristicile și oportunitățile lor proprii. Acțiunile în aceste domenii diferite ar trebui coordonate, dar nu este necesar și, adesea, nu este recomandabil să fie realizate în paralel; |
| --- | --- |

21.

consideră oportună crearea unor instrumente de politică care să permită abordarea diferențiată a acțiunilor în domeniul social, precum și a acțiunilor autorităților naționale, regionale sau locale, în conformitate cu caracteristicile și oportunitățile lor proprii. Acțiunile în aceste domenii diferite ar trebui coordonate, dar nu este necesar și, adesea, nu este recomandabil să fie realizate în paralel;

| 22. | consideră că în contextul politicii de vecinătate la nivel guvernamental, principiul „mai mult pentru mai mult” este clar și justificat; |
| --- | --- |

22.

consideră că în contextul politicii de vecinătate la nivel guvernamental, principiul „mai mult pentru mai mult” este clar și justificat;

| 23. | consideră însă că la nivelul societății principiul „mai mult pentru mai mult” este mai puțin clar și prea formal, iar aplicarea lui ar putea fi chiar contraproductivă, împiedicând contactele de jos în sus existente. Pentru ca contactele sociale să fie eficiente, trebuie să existe continuitate și acestea trebuie să fie pe cât de informale posibil; |
| --- | --- |

23.

consideră însă că la nivelul societății principiul „mai mult pentru mai mult” este mai puțin clar și prea formal, iar aplicarea lui ar putea fi chiar contraproductivă, împiedicând contactele de jos în sus existente. Pentru ca contactele sociale să fie eficiente, trebuie să existe continuitate și acestea trebuie să fie pe cât de informale posibil;

| 24. | mai mult, consideră că implicarea autorităților locale și regionale nu poate înlocui implicarea grupurilor sociale și a sectorului terțiar; |
| --- | --- |

24.

mai mult, consideră că implicarea autorităților locale și regionale nu poate înlocui implicarea grupurilor sociale și a sectorului terțiar;

| 25. | subliniază că participarea sectorului terțiar ar trebui recunoscută ca o componentă importantă a politicii de vecinătate, care necesită instrumente specializate; |
| --- | --- |

25.

subliniază că participarea sectorului terțiar ar trebui recunoscută ca o componentă importantă a politicii de vecinătate, care necesită instrumente specializate;

| 26. | evidențiază rolul autorităților locale și regionale în dezvoltarea unor contacte comerciale mai strânse și consideră că o integrare economică mai strânsă poate acționa ca un catalizator pentru schimbări sociale și politice. Încurajează, de asemenea, țările PEV să înființeze zone de liber schimb; |
| --- | --- |

26.

evidențiază rolul autorităților locale și regionale în dezvoltarea unor contacte comerciale mai strânse și consideră că o integrare economică mai strânsă poate acționa ca un catalizator pentru schimbări sociale și politice. Încurajează, de asemenea, țările PEV să înființeze zone de liber schimb;

| 27. | atribuie o mare importanță activității depuse și oportunităților oferite de Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), care permite participarea autorităților locale și regionale la dezbaterea politică euro-mediteraneeană și conferă o dimensiune teritorială proiectelor selectate de Secretariatul general al Uniunii pentru Mediterana (UPM). De asemenea, asigură schimbul de bune practici și contribuie la realizarea obiectivelor PEV; |
| --- | --- |

27.

atribuie o mare importanță activității depuse și oportunităților oferite de Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), care permite participarea autorităților locale și regionale la dezbaterea politică euro-mediteraneeană și conferă o dimensiune teritorială proiectelor selectate de Secretariatul general al Uniunii pentru Mediterana (UPM). De asemenea, asigură schimbul de bune practici și contribuie la realizarea obiectivelor PEV;

| 28. | susține totodată Conferința Autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) ca rețea de cooperare multilaterală între autoritățile regionale și locale din UE și cele din statele Parteneriatului estic, care are ca obiectiv o mai mare implicare a acestor autorități în punerea în aplicare a PEV. De asemenea, intenționează să colaboreze cu autoritățile locale și regionale din țările partenere din est în scopul înființării unui cadru instituțional permanent de cooperare; |
| --- | --- |

28.

susține totodată Conferința Autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) ca rețea de cooperare multilaterală între autoritățile regionale și locale din UE și cele din statele Parteneriatului estic, care are ca obiectiv o mai mare implicare a acestor autorități în punerea în aplicare a PEV. De asemenea, intenționează să colaboreze cu autoritățile locale și regionale din țările partenere din est în scopul înființării unui cadru instituțional permanent de cooperare;

| 29. | îndeamnă Uniunea Europeană, Uniunea pentru Mediterana, guvernele naționale și actorii internaționali să își continue colaborarea cu ARLEM, care reunește Comitetul Regiunilor și asociațiile autorităților locale și regionale, în vederea realizării de acțiuni mai coordonate și eficiente în bazinul mediteraneean; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă Uniunea Europeană, Uniunea pentru Mediterana, guvernele naționale și actorii internaționali să își continue colaborarea cu ARLEM, care reunește Comitetul Regiunilor și asociațiile autorităților locale și regionale, în vederea realizării de acțiuni mai coordonate și eficiente în bazinul mediteraneean;

| 30. | recomandă ca contactele sociale să fie în primul rând directe, de la persoană la persoană. Important este angajamentul personal al participanților și nu doar implicarea în roluri și acțiuni instituționale; |
| --- | --- |

30.

recomandă ca contactele sociale să fie în primul rând directe, de la persoană la persoană. Important este angajamentul personal al participanților și nu doar implicarea în roluri și acțiuni instituționale;

| 31. | consideră că este necesar să se trezească interesul orașelor și regiunilor față de schimburile culturale. Acesta este un domeniu în care sectorul terțiar poate fi deosebit de eficient. În acest sens este însă necesar un sprijin clar din partea guvernelor naționale și a autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

31.

consideră că este necesar să se trezească interesul orașelor și regiunilor față de schimburile culturale. Acesta este un domeniu în care sectorul terțiar poate fi deosebit de eficient. În acest sens este însă necesar un sprijin clar din partea guvernelor naționale și a autorităților locale și regionale;

| 32. | consideră că este necesar să se contrabalanseze diferențele de interese între grupuri de regiuni din cauza situării lor geografice diferite. Coordonarea generală a politicii externe a UE ar trebui să garanteze că diferențierea nu duce la „concurență” între sud și est și că specializarea regiunilor în domenii individuale ale politicii de vecinătate nu trebuie să producă or să accentueze diferențele de interese sau rivalitatea în sens negativ; |
| --- | --- |

32.

consideră că este necesar să se contrabalanseze diferențele de interese între grupuri de regiuni din cauza situării lor geografice diferite. Coordonarea generală a politicii externe a UE ar trebui să garanteze că diferențierea nu duce la „concurență” între sud și est și că specializarea regiunilor în domenii individuale ale politicii de vecinătate nu trebuie să producă or să accentueze diferențele de interese sau rivalitatea în sens negativ;

| 33. | consideră că instituționalizarea politicii de vecinătate ar trebui să faciliteze și să sprijine implicarea și acțiunea regiunilor „la distanță” (de exemplu, cooperarea regiunilor din Europa Centrală în zona Mediteranei sau a celor din Europa de Vest în Europa de Est). Aceasta ar întări sentimentul de responsabilitate comună a regiunilor pentru PEV în întregul său; |
| --- | --- |

33.

consideră că instituționalizarea politicii de vecinătate ar trebui să faciliteze și să sprijine implicarea și acțiunea regiunilor „la distanță” (de exemplu, cooperarea regiunilor din Europa Centrală în zona Mediteranei sau a celor din Europa de Vest în Europa de Est). Aceasta ar întări sentimentul de responsabilitate comună a regiunilor pentru PEV în întregul său;

| 34. | consideră că rolul special al regiunilor situate la granițele sensibile ale UE din est și sud ar trebui consolidat. Aceste regiuni sunt direct afectate de problemele vecinătății europene. Politica europeană de vecinătate nu ar trebui realizată în niciun caz fără implicarea acestora și ar trebui să țină seama de interesele lor specifice; |
| --- | --- |

34.

consideră că rolul special al regiunilor situate la granițele sensibile ale UE din est și sud ar trebui consolidat. Aceste regiuni sunt direct afectate de problemele vecinătății europene. Politica europeană de vecinătate nu ar trebui realizată în niciun caz fără implicarea acestora și ar trebui să țină seama de interesele lor specifice;

| 35. | recomandă ca regiunile frontaliere ale UE să primească sprijin specific în cadrul politicii europene de vecinătate; |
| --- | --- |

35.

recomandă ca regiunile frontaliere ale UE să primească sprijin specific în cadrul politicii europene de vecinătate;

| 36. | consideră că politica europeană de vecinătate ar trebui să țină seama de relațiile existente cu țări terțe, de exemplu cu Rusia, în special în est. Regiunile ar trebui sensibilizate cu privire la acest aspect al PEV și ar trebui sprijinite forme de cooperare adecvate cu toate țările terțe în cauză; |
| --- | --- |

36.

consideră că politica europeană de vecinătate ar trebui să țină seama de relațiile existente cu țări terțe, de exemplu cu Rusia, în special în est. Regiunile ar trebui sensibilizate cu privire la acest aspect al PEV și ar trebui sprijinite forme de cooperare adecvate cu toate țările terțe în cauză;

| 37. | își exprimă intenția de a sprijini procesul de democratizare în diferite țări învecinate, continuând să co-organizeze misiuni de monitorizare a alegerilor împreună cu Congresul Autorităților Locale și Regionale din Europa al Consiliului Europei. |
| --- | --- |

37.

își exprimă intenția de a sprijini procesul de democratizare în diferite țări învecinate, continuând să co-organizeze misiuni de monitorizare a alegerilor împreună cu Congresul Autorităților Locale și Regionale din Europa al Consiliului Europei.

Condițiile specifice pentru politica de vecinătate din diferite țări

| 38. | consideră că este necesar să se țină seama de condițiile specifice pentru Parteneriatul estic și pentru acțiunile politicii de vecinătate în Caucaz; |
| --- | --- |

38.

consideră că este necesar să se țină seama de condițiile specifice pentru Parteneriatul estic și pentru acțiunile politicii de vecinătate în Caucaz;

| 39. | observă că Georgia necesită un sprijin sistematic continuu în cadrul Parteneriatului estic, având în vedere efectele conflictului din 2008; |
| --- | --- |

39.

observă că Georgia necesită un sprijin sistematic continuu în cadrul Parteneriatului estic, având în vedere efectele conflictului din 2008;

| 40. | recomandă intensificarea politicii de vecinătate în întreaga zonă a Mării Negre. Ar trebui subliniată importanța geopolitică continuă a acestei regiuni pentru UE, precum și importanța Sinergiei Mării Negre. Țările UE care se învecinează cu această zonă ar trebui să primească un sprijin corespunzător din partea UE pentru activitățile lor în cadrul politicii de vecinătate; |
| --- | --- |

40.

recomandă intensificarea politicii de vecinătate în întreaga zonă a Mării Negre. Ar trebui subliniată importanța geopolitică continuă a acestei regiuni pentru UE, precum și importanța Sinergiei Mării Negre. Țările UE care se învecinează cu această zonă ar trebui să primească un sprijin corespunzător din partea UE pentru activitățile lor în cadrul politicii de vecinătate;

| 41. | consideră că Moldova reprezintă un caz special. Date fiind progresele semnificative înregistrate de politica de vecinătate și de Parteneriatul estic, este necesar să se arate cel mai mare interes posibil în dezvoltarea acestei țări. Chiar și succesele parțiale în această țară ar putea avea un impact major asupra promovării politicii de vecinătate și a politicii externe a UE; |
| --- | --- |

41.

consideră că Moldova reprezintă un caz special. Date fiind progresele semnificative înregistrate de politica de vecinătate și de Parteneriatul estic, este necesar să se arate cel mai mare interes posibil în dezvoltarea acestei țări. Chiar și succesele parțiale în această țară ar putea avea un impact major asupra promovării politicii de vecinătate și a politicii externe a UE;

| 42. | solicită să se acorde atenție situației specifice a regiunii Kaliningrad, care, în ciuda situării sale, nu este cuprinsă în politica de vecinătate. Aceasta reprezintă un teritoriu deosebit de important și de sensibil, care este nu doar situat la frontierele UE, ci este înconjurat de teritoriul UE din toate părțile. Trăsăturile specifice ale acestei regiuni nu pot fi ignorate la punerea în aplicare a politicii de vecinătate în imediata apropiere a UE; |
| --- | --- |

42.

solicită să se acorde atenție situației specifice a regiunii Kaliningrad, care, în ciuda situării sale, nu este cuprinsă în politica de vecinătate. Aceasta reprezintă un teritoriu deosebit de important și de sensibil, care este nu doar situat la frontierele UE, ci este înconjurat de teritoriul UE din toate părțile. Trăsăturile specifice ale acestei regiuni nu pot fi ignorate la punerea în aplicare a politicii de vecinătate în imediata apropiere a UE;

| 43. | consideră că, în ciuda dezamăgirii provocate de dificultățile persistente din Belarus, este necesar să se sprijine implicarea politicii de vecinătate în această țară; |
| --- | --- |

43.

consideră că, în ciuda dezamăgirii provocate de dificultățile persistente din Belarus, este necesar să se sprijine implicarea politicii de vecinătate în această țară;

| 44. | recunoaște necesitatea unui sprijin sistematic pentru procesele de transformare democratică, politică, economică și socială din Ucraina; |
| --- | --- |

44.

recunoaște necesitatea unui sprijin sistematic pentru procesele de transformare democratică, politică, economică și socială din Ucraina;

| 45. | recomandă ca, pe fundalul Primăverii arabe, politica de vecinătate să joace un rol semnificativ în dezvoltarea contactelor între societăți. Ar trebui să se pună un accent special și intens pe această regiune pe termen scurt. Implicarea în această regiune ar trebui considerată drept un test al responsabilității tuturor membrilor UE, ca state, regiuni și societăți; |
| --- | --- |

45.

recomandă ca, pe fundalul Primăverii arabe, politica de vecinătate să joace un rol semnificativ în dezvoltarea contactelor între societăți. Ar trebui să se pună un accent special și intens pe această regiune pe termen scurt. Implicarea în această regiune ar trebui considerată drept un test al responsabilității tuturor membrilor UE, ca state, regiuni și societăți;

| 46. | reamintește că fiecare dintre țările din sudul Mediteranei este diferită și că abordarea UE trebuie să fie una pe măsură, adaptată fiecărei situații. Cu toate acestea, construirea democrației și tranziția către democrație sunt procese universale și încep în primul rând la nivelul cel mai elementar; pentru o democrație stabilă și înrădăcinată ferm în societate, aceste procese nu pot fi impuse de sus în jos; |
| --- | --- |

46.

reamintește că fiecare dintre țările din sudul Mediteranei este diferită și că abordarea UE trebuie să fie una pe măsură, adaptată fiecărei situații. Cu toate acestea, construirea democrației și tranziția către democrație sunt procese universale și încep în primul rând la nivelul cel mai elementar; pentru o democrație stabilă și înrădăcinată ferm în societate, aceste procese nu pot fi impuse de sus în jos;

Importanța cooperării teritoriale ca instrument al politicii de vecinătate

| 47. | consideră că euroregiunile furnizează o experiență importantă pentru politica de vecinătate; Acestea au devenit un instrument util în procesul de aderare pentru țările central europene, iar după aderarea lor la UE, un instrument util pentru reglementarea relațiilor cu vecinii din afara UE; |
| --- | --- |

47.

consideră că euroregiunile furnizează o experiență importantă pentru politica de vecinătate; Acestea au devenit un instrument util în procesul de aderare pentru țările central europene, iar după aderarea lor la UE, un instrument util pentru reglementarea relațiilor cu vecinii din afara UE;

| 48. | prin urmare, își oferă sprijinul pentru înființarea unor structuri politice și administrative decentralizate durabile, având în vedere că prin capacitățile administrative și instituționale ale autorităților locale și regionale se facilitează cooperarea la nivel sub-statal, se îmbunătățește eficiența și buna guvernanță, aceste capacități fiind fundamentale pentru procesul de democratizare; |
| --- | --- |

48.

prin urmare, își oferă sprijinul pentru înființarea unor structuri politice și administrative decentralizate durabile, având în vedere că prin capacitățile administrative și instituționale ale autorităților locale și regionale se facilitează cooperarea la nivel sub-statal, se îmbunătățește eficiența și buna guvernanță, aceste capacități fiind fundamentale pentru procesul de democratizare;

| 49. | recomandă explorarea posibilităților de a consolida euroregiunile existente prin utilizarea instrumentului Grupării europene de cooperare teritorială, deoarece aceasta ar îmbunătăți securitatea juridică pentru părțile implicate și transparența structurilor create. Își reiterează solicitarea ca GECT-urile cu țări terțe să devină posibile pe bază de acorduri bilaterale și face apel la statele membre care încă nu au întreprins acțiuni în acest sens să faciliteze crearea și punerea în practică a GECT-urilor; |
| --- | --- |

49.

recomandă explorarea posibilităților de a consolida euroregiunile existente prin utilizarea instrumentului Grupării europene de cooperare teritorială, deoarece aceasta ar îmbunătăți securitatea juridică pentru părțile implicate și transparența structurilor create. Își reiterează solicitarea ca GECT-urile cu țări terțe să devină posibile pe bază de acorduri bilaterale și face apel la statele membre care încă nu au întreprins acțiuni în acest sens să faciliteze crearea și punerea în practică a GECT-urilor;

| 50. | subliniază utilitatea practică a programelor de consolidare a capacităților în contextul extinderii și al politicilor europene de vecinătate și – luând drept exemplu concret programul-pilot privind Instrumentul pentru administrația locală (1) – își reiterează propunerea de a se dezvolta inițiative echivalente pentru țările din sudul Mediteranei, pentru a sprijini consolidarea capacităților acestora la nivel local și regional; |
| --- | --- |

50.

subliniază utilitatea practică a programelor de consolidare a capacităților în contextul extinderii și al politicilor europene de vecinătate și – luând drept exemplu concret programul-pilot privind Instrumentul pentru administrația locală (1) – își reiterează propunerea de a se dezvolta inițiative echivalente pentru țările din sudul Mediteranei, pentru a sprijini consolidarea capacităților acestora la nivel local și regional;

| 51. | observă că euroregiunea facilitează o gamă largă de activități din domeniul economic până la cel cultural. Aceasta favorizează, de asemenea, procese spontane de cooperare, cu implicarea sectorului terțiar. Euroregiunea s-a dovedit a fi un instrument flexibil și deosebit de eficient pentru acțiunea la frontierele Europei Centrale și de Est, în regiunea graniței externe a UE; |
| --- | --- |

51.

observă că euroregiunea facilitează o gamă largă de activități din domeniul economic până la cel cultural. Aceasta favorizează, de asemenea, procese spontane de cooperare, cu implicarea sectorului terțiar. Euroregiunea s-a dovedit a fi un instrument flexibil și deosebit de eficient pentru acțiunea la frontierele Europei Centrale și de Est, în regiunea graniței externe a UE;

| 52. | recomandă acordarea de sprijin pentru proiecte și înființarea unor noi euroregiuni (pornind de la experiența euroregiunilor stabilite de mult timp), care să conecteze în special regiuni din Algeria, Tunisia, Libia și Egipt cu zonele corespunzătoare din sudul Europei; |
| --- | --- |

52.

recomandă acordarea de sprijin pentru proiecte și înființarea unor noi euroregiuni (pornind de la experiența euroregiunilor stabilite de mult timp), care să conecteze în special regiuni din Algeria, Tunisia, Libia și Egipt cu zonele corespunzătoare din sudul Europei;

| 53. | consideră că trăsăturile specifice ale frontierei sudice a Uniunii Europene, care este o frontieră maritimă, nu ar trebui considerate drept un obstacol în calea creării de euroregiuni. Ar trebui subliniată importanța inițiativelor de înființare a unor euroregiuni cum ar fi Andaluzia-Gibraltar-Maroc, Egeea de Sud-Turcia, Egeea de Nord-Turcia și Polis-Trakiakent, deși acestea se găsesc încă într-un stadiu timpuriu; |
| --- | --- |

53.

consideră că trăsăturile specifice ale frontierei sudice a Uniunii Europene, care este o frontieră maritimă, nu ar trebui considerate drept un obstacol în calea creării de euroregiuni. Ar trebui subliniată importanța inițiativelor de înființare a unor euroregiuni cum ar fi Andaluzia-Gibraltar-Maroc, Egeea de Sud-Turcia, Egeea de Nord-Turcia și Polis-Trakiakent, deși acestea se găsesc încă într-un stadiu timpuriu;

| 54. | consideră că este imperios necesară o euroregiune a Mării Negre pe deplin funcțională; |
| --- | --- |

54.

consideră că este imperios necesară o euroregiune a Mării Negre pe deplin funcțională;

| 55. | consideră că euroregiunile pot sprijini în mod eficient instrumentele PEV (IPEV), cum ar fi TAIEX, SIGMA, Twinning și planurile de acțiune PEV. |
| --- | --- |

55.

consideră că euroregiunile pot sprijini în mod eficient instrumentele PEV (IPEV), cum ar fi TAIEX, SIGMA, Twinning și planurile de acțiune PEV.

| 56. | subliniază valoarea adăugată a Grupărilor europene de cooperare teritorială (GECT) și a strategiei macroregionale ca instrumente inovatoare de cooperare teritorială la nivel interregional și supranațional, în măsura în care acestea pot consolida coeziunea și coordonarea acțiunilor politice în diferite domenii în zona mai întinsă a Mării Mediterane și a Mării Negre, raționalizând repartizarea resurselor financiare și evidențiind rolul autorităților locale și regionale, pe baza principiilor guvernanței pe mai multe niveluri și cu participarea largă a organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

56.

subliniază valoarea adăugată a Grupărilor europene de cooperare teritorială (GECT) și a strategiei macroregionale ca instrumente inovatoare de cooperare teritorială la nivel interregional și supranațional, în măsura în care acestea pot consolida coeziunea și coordonarea acțiunilor politice în diferite domenii în zona mai întinsă a Mării Mediterane și a Mării Negre, raționalizând repartizarea resurselor financiare și evidențiind rolul autorităților locale și regionale, pe baza principiilor guvernanței pe mai multe niveluri și cu participarea largă a organizațiilor societății civile;

Dimensiunea cetățenească a politicii de vecinătate sprijinită de acțiunea regiunilor

| 57. | recomandă ca contactele între guvernele naționale și chiar între autoritățile regionale să nu se substituie contactelor mai largi și mai profunde între societăți. Toate țările mediteraneene ar trebui să fie conectate prin euroregiuni, ceea ce ar facilita contactele între sectorul terțiar și cetățeni; |
| --- | --- |

57.

recomandă ca contactele între guvernele naționale și chiar între autoritățile regionale să nu se substituie contactelor mai largi și mai profunde între societăți. Toate țările mediteraneene ar trebui să fie conectate prin euroregiuni, ceea ce ar facilita contactele între sectorul terțiar și cetățeni;

| 58. | recomandă tipul de acțiune specific euroregiunilor ca instrument eficient pentru contracararea numeroaselor stereotipuri și temeri generate de migrația de la frontierele UE și consideră că experiența directă în materie de cooperare și schimburi poate, de asemenea, contribui la depășirea imaginilor stereotipe despre Europa și Occident, prevalente în multe țări de la frontierele Uniunii; |
| --- | --- |

58.

recomandă tipul de acțiune specific euroregiunilor ca instrument eficient pentru contracararea numeroaselor stereotipuri și temeri generate de migrația de la frontierele UE și consideră că experiența directă în materie de cooperare și schimburi poate, de asemenea, contribui la depășirea imaginilor stereotipe despre Europa și Occident, prevalente în multe țări de la frontierele Uniunii;

| 59. | consideră că o politică de vecinătate activă poate fi o modalitate de a limita migrația necontrolată; |
| --- | --- |

59.

consideră că o politică de vecinătate activă poate fi o modalitate de a limita migrația necontrolată;

| 60. | consideră că o politică de vecinătate care sprijină persoanele și grupurile cele mai active în regiunile și țările care se învecinează cu Uniunea Europeană poate promova procese de transformare politică și economică; |
| --- | --- |

60.

consideră că o politică de vecinătate care sprijină persoanele și grupurile cele mai active în regiunile și țările care se învecinează cu Uniunea Europeană poate promova procese de transformare politică și economică;

| 61. | este de părere că asistența acordată persoanelor și grupurilor care activează pentru schimbări democratice și reformă economică poate spori eficacitatea tuturor activităților; |
| --- | --- |

61.

este de părere că asistența acordată persoanelor și grupurilor care activează pentru schimbări democratice și reformă economică poate spori eficacitatea tuturor activităților;

| 62. | subliniază importanța de a se organiza, sub egida politicii de vecinătate, diverse forme de schimburi de tineri și de studenți, precum și de cooperare științifică; |
| --- | --- |

62.

subliniază importanța de a se organiza, sub egida politicii de vecinătate, diverse forme de schimburi de tineri și de studenți, precum și de cooperare științifică;

| 63. | subliniază importanța îmbunătățirii capacităților administrative în țările partenere și, de aceea, salută consolidarea programelor naționale, precum Centrul pentru Parteneriatul estic din Estonia, care se concentrează asupra capacităților administrative, și Academia de administrație publică pentru Parteneriatul estic din Varșovia; face apel la acestea să sprijine reforma administrativă și consolidarea capacităților și la nivel local și regional; |
| --- | --- |

63.

subliniază importanța îmbunătățirii capacităților administrative în țările partenere și, de aceea, salută consolidarea programelor naționale, precum Centrul pentru Parteneriatul estic din Estonia, care se concentrează asupra capacităților administrative, și Academia de administrație publică pentru Parteneriatul estic din Varșovia; face apel la acestea să sprijine reforma administrativă și consolidarea capacităților și la nivel local și regional;

Cooperarea interregională în politica de vecinătate

| 64. | recomandă ca euroregiunile din sud să aibă (precum regiunile) parteneri din alte părți ale continentului. Legături de acest tip ar trebui create în special între euroregiunile de la frontiera sudică a UE și euroregiunile din Europa Centrală și de Nord care se învecinează cu Europa de Est. PEV nu ar trebui să se fragmenteze în sectoare izolate, iar politica regională a Uniunii Europene ar trebui să prevină acest lucru. Gruparea Europeană de Cooperare Teritorială pare a fi instrumentul potrivit pentru a crea legături de acest tip; |
| --- | --- |

64.

recomandă ca euroregiunile din sud să aibă (precum regiunile) parteneri din alte părți ale continentului. Legături de acest tip ar trebui create în special între euroregiunile de la frontiera sudică a UE și euroregiunile din Europa Centrală și de Nord care se învecinează cu Europa de Est. PEV nu ar trebui să se fragmenteze în sectoare izolate, iar politica regională a Uniunii Europene ar trebui să prevină acest lucru. Gruparea Europeană de Cooperare Teritorială pare a fi instrumentul potrivit pentru a crea legături de acest tip;

| 65. | consideră că este necesară o analiză sistematică a politicii UE în domeniul vizelor în vederea facilitării emiterii de vize cetățenilor din țările PEV, ca modalitate de promovare a dialogului între societăți; |
| --- | --- |

65.

consideră că este necesară o analiză sistematică a politicii UE în domeniul vizelor în vederea facilitării emiterii de vize cetățenilor din țările PEV, ca modalitate de promovare a dialogului între societăți;

| 66. | subliniază beneficiile potențiale ale introducerii traficului de frontieră local la unele dintre granițele Uniunii. |
| --- | --- |

66.

subliniază beneficiile potențiale ale introducerii traficului de frontieră local la unele dintre granițele Uniunii.

Bruxelles, 14 decembrie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  CoR colaborează deja strâns cu Comisia Europeană pentru sprijinirea acestui program-pilot, care este deocamdată limitat la țările candidate și potențial candidate.

1

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 54/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 54/23

---

Avizul Comitetului Regiunilor „Mai puține demersuri administrative pentru cetățeni: promovarea liberei circulații a documentelor oficiale și recunoașterea efectelor actelor de stare civilă”

2012/C 54/05

COMITETUL REGIUNILOR

| — | observă că actele de stare civilă, cum ar fi certificatele de naștere, de căsătorie și de deces, hotărârile de divorț, schimbările de nume ș.a.m.d. sunt esențiale pentru identitatea unei persoane, permițându-i acesteia să ia parte pe deplin la viața socială, economică și politică; |
| --- | --- |

—

observă că actele de stare civilă, cum ar fi certificatele de naștere, de căsătorie și de deces, hotărârile de divorț, schimbările de nume ș.a.m.d. sunt esențiale pentru identitatea unei persoane, permițându-i acesteia să ia parte pe deplin la viața socială, economică și politică;

| — | subliniază faptul că documentele oficiale îndeplinesc o funcție esențială, asigurând exercitarea efectivă a drepturilor legate de cetățenia UE de către titularii lor; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că documentele oficiale îndeplinesc o funcție esențială, asigurând exercitarea efectivă a drepturilor legate de cetățenia UE de către titularii lor;

| — | subliniază că legislația privind starea civilă reprezintă o competență exclusivă a statelor membre și a autorităților lor locale și regionale corespunzătoare și scoate în evidență faptul că, în elaborarea politicilor și legislației UE din acest domeniu, este necesară respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

—

subliniază că legislația privind starea civilă reprezintă o competență exclusivă a statelor membre și a autorităților lor locale și regionale corespunzătoare și scoate în evidență faptul că, în elaborarea politicilor și legislației UE din acest domeniu, este necesară respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității;

| — | împărtășește obiectivul amplu al Comisiei de identificare și eliminare a obstacolelor din calea exercitării drepturilor UE, în special în situații transfrontaliere și, în general, de reducere a birocrației pentru a facilita cooperarea transfrontalieră și a permite cetățenilor să beneficieze de și mai multe avantaje practice și tangibile ale integrării europene în curs și insistă ca rezolvarea problemelor cetățenilor să devină prioritatea evoluției politicii în acest domeniu; |
| --- | --- |

—

împărtășește obiectivul amplu al Comisiei de identificare și eliminare a obstacolelor din calea exercitării drepturilor UE, în special în situații transfrontaliere și, în general, de reducere a birocrației pentru a facilita cooperarea transfrontalieră și a permite cetățenilor să beneficieze de și mai multe avantaje practice și tangibile ale integrării europene în curs și insistă ca rezolvarea problemelor cetățenilor să devină prioritatea evoluției politicii în acest domeniu;

| — | este de acord cu ideea că legalizarea documentelor oficiale între statele membre nu ar trebui să fie necesară; cu toate acestea, întrucât schimburile de informații nu sunt fiabile și nici complete, propune ca, înaintea elaborării legislației, să se introducă facilități pentru cooperarea administrativă între oficiile din statele membre, astfel încât funcționarii să poată autentifica documente dacă este necesar. Între timp și pentru a facilita demersurile cu țările din afara UE, consideră că statele membre ar trebui să examineze, în vederea adoptării, programul e-APP, de eliberare și utilizare a apostilei electronice; |
| --- | --- |

—

este de acord cu ideea că legalizarea documentelor oficiale între statele membre nu ar trebui să fie necesară; cu toate acestea, întrucât schimburile de informații nu sunt fiabile și nici complete, propune ca, înaintea elaborării legislației, să se introducă facilități pentru cooperarea administrativă între oficiile din statele membre, astfel încât funcționarii să poată autentifica documente dacă este necesar. Între timp și pentru a facilita demersurile cu țările din afara UE, consideră că statele membre ar trebui să examineze, în vederea adoptării, programul e-APP, de eliberare și utilizare a apostilei electronice;

| — | consideră că nu ar trebui neglijată posibilitatea de înființare a unui Oficiu european de stare civilă, dacă se demonstrează că este mai eficientă și mai eficace decât crearea unei multitudini de noi birouri sau decât menținerea unor birouri similare în statele membre; |
| --- | --- |

—

consideră că nu ar trebui neglijată posibilitatea de înființare a unui Oficiu european de stare civilă, dacă se demonstrează că este mai eficientă și mai eficace decât crearea unei multitudini de noi birouri sau decât menținerea unor birouri similare în statele membre;

| — | propune introducerea unui ghid de bune practici pentru statele membre, în vederea facilitării furnizării actelor de stare civilă în situații transfrontaliere. |
| --- | --- |

—

propune introducerea unui ghid de bune practici pentru statele membre, în vederea facilitării furnizării actelor de stare civilă în situații transfrontaliere.

| Raportor | dl Patrick McGOWAN (IE-ALDE), membru al consiliului comitatului Donegal și al autorității regiunii Border |
| --- | --- |
| Document de referință | Cartea verde „Mai puține demersuri administrative pentru cetățeni: promovarea liberei circulații a documentelor oficiale și recunoașterea efectelor actelor de stare civilă”
  COM(2010) 747 |

Raportor

dl Patrick McGOWAN (IE-ALDE), membru al consiliului comitatului Donegal și al autorității regiunii Border

Document de referință

Cartea verde „Mai puține demersuri administrative pentru cetățeni: promovarea liberei circulații a documentelor oficiale și recunoașterea efectelor actelor de stare civilă”

COM(2010) 747

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută inițiativa Comisiei Europene în favoarea realizării unei Uniuni a cetățenilor prin lansarea Cărții verzi în vederea inițierii unei dezbateri la nivelul UE pe marginea oportunității unor inițiative legislative în două domenii distincte, dar, în același timp, interconectate:






  (a) | libera circulație a documentelor publice prin eliminarea obligației de a legaliza documente între statele membre și |
| --- | --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei Europene în favoarea realizării unei Uniuni a cetățenilor prin lansarea Cărții verzi în vederea inițierii unei dezbateri la nivelul UE pe marginea oportunității unor inițiative legislative în două domenii distincte, dar, în același timp, interconectate:

(a)

libera circulație a documentelor publice prin eliminarea obligației de a legaliza documente între statele membre și

| (b) | recunoașterea efectelor anumitor acte de stare civilă, pentru ca statutul juridic atribuit într-un stat membru să poată fi recunoscut în alt stat membru cu aceleași consecințe juridice; |
| --- | --- |

(b)

recunoașterea efectelor anumitor acte de stare civilă, pentru ca statutul juridic atribuit într-un stat membru să poată fi recunoscut în alt stat membru cu aceleași consecințe juridice;

| 2. | observă că documentele oficiale includ mai multe acte și documente administrative, notariale și judecătorești și integrează actele de stare civilă care definesc și marchează întreaga viață a unei persoane; remarcă, în continuare, că actele de stare civilă, cum ar fi certificatele de naștere, de căsătorie și de deces, hotărârile de divorț, schimbările de nume ș.a.m.d. sunt esențiale pentru identitatea unei persoane, permițându-i acesteia să ia parte pe deplin la viața socială, economică și politică; |
| --- | --- |

2.

observă că documentele oficiale includ mai multe acte și documente administrative, notariale și judecătorești și integrează actele de stare civilă care definesc și marchează întreaga viață a unei persoane; remarcă, în continuare, că actele de stare civilă, cum ar fi certificatele de naștere, de căsătorie și de deces, hotărârile de divorț, schimbările de nume ș.a.m.d. sunt esențiale pentru identitatea unei persoane, permițându-i acesteia să ia parte pe deplin la viața socială, economică și politică;

| 3. | subliniază faptul că documentele oficiale îndeplinesc o funcție esențială, asigurând exercitarea efectivă a drepturilor legate de cetățenia UE de către titularii lor. Aceste drepturi includ libera circulație a cetățenilor și a membrilor familiilor acestora, libera circulație a lucrătorilor, libertatea de stabilire, securitatea socială, libera circulație a bunurilor și serviciilor și o justiție eficientă pentru cetățeni în materie civilă și comercială; într-adevăr, o mare varietate de documente oficiale sunt importante pentru recunoașterea drepturilor UE; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că documentele oficiale îndeplinesc o funcție esențială, asigurând exercitarea efectivă a drepturilor legate de cetățenia UE de către titularii lor. Aceste drepturi includ libera circulație a cetățenilor și a membrilor familiilor acestora, libera circulație a lucrătorilor, libertatea de stabilire, securitatea socială, libera circulație a bunurilor și serviciilor și o justiție eficientă pentru cetățeni în materie civilă și comercială; într-adevăr, o mare varietate de documente oficiale sunt importante pentru recunoașterea drepturilor UE;

| 4. | împărtășește obiectivul amplu al Comisiei de identificare și eliminare a obstacolelor din calea exercitării drepturilor UE, în special în situații transfrontaliere și, în general, de reducere a birocrației pentru a facilita cooperarea transfrontalieră și a permite cetățenilor să beneficieze de și mai multe avantaje practice și tangibile ale integrării europene în curs și insistă ca rezolvarea problemelor cetățenilor să devină prioritatea evoluției politicii în acest domeniu; |
| --- | --- |

4.

împărtășește obiectivul amplu al Comisiei de identificare și eliminare a obstacolelor din calea exercitării drepturilor UE, în special în situații transfrontaliere și, în general, de reducere a birocrației pentru a facilita cooperarea transfrontalieră și a permite cetățenilor să beneficieze de și mai multe avantaje practice și tangibile ale integrării europene în curs și insistă ca rezolvarea problemelor cetățenilor să devină prioritatea evoluției politicii în acest domeniu;

| 5. | scoate în evidență faptul că diversitatea fundamentală a sistemelor de stare civilă (în funcție de eveniment, în funcție de persoană și de registrul de evidență a populației) și procedurile în vigoare diferite de la un stat membru la altul reflectă dispozițiile constituționale și legislative adoptate de autoritățile publice respective și reprezintă diversele valori ale societăților respective; un exemplu al acestei diversități îl reprezintă faptul că actele de stare civilă au efecte legale diferite de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

5.

scoate în evidență faptul că diversitatea fundamentală a sistemelor de stare civilă (în funcție de eveniment, în funcție de persoană și de registrul de evidență a populației) și procedurile în vigoare diferite de la un stat membru la altul reflectă dispozițiile constituționale și legislative adoptate de autoritățile publice respective și reprezintă diversele valori ale societăților respective; un exemplu al acestei diversități îl reprezintă faptul că actele de stare civilă au efecte legale diferite de la un stat membru la altul;

| 6. | consideră că legislația privind actele de stare civilă este în general eficientă în statele membre, dar că problemele apar de cele mai multe ori în chestiunile transfrontaliere; remarcă totuși că aproximativ o treime din toate actele de stare civilă din UE au un aspect transfrontalier și că, odată cu creșterea mobilității, vor spori în mod proporțional și problemele administrative; un factor care complică și mai mult problemele transfrontaliere cu care se confruntă cetățenii este diversitatea legislației în vigoare, întrucât fiecare țară are propriile norme privind conflictul de legi; |
| --- | --- |

6.

consideră că legislația privind actele de stare civilă este în general eficientă în statele membre, dar că problemele apar de cele mai multe ori în chestiunile transfrontaliere; remarcă totuși că aproximativ o treime din toate actele de stare civilă din UE au un aspect transfrontalier și că, odată cu creșterea mobilității, vor spori în mod proporțional și problemele administrative; un factor care complică și mai mult problemele transfrontaliere cu care se confruntă cetățenii este diversitatea legislației în vigoare, întrucât fiecare țară are propriile norme privind conflictul de legi;

| 7. | subliniază faptul că, deși unele documente oficiale (cum ar fi cele de calificări profesionale) pot intra sub incidența dreptului UE, legislația privind starea civilă reprezintă o competență exclusivă a statelor membre și a autorităților lor locale și regionale corespunzătoare și scoate în evidență faptul că, în elaborarea politicilor și legislației UE din acest domeniu, este necesară respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că, deși unele documente oficiale (cum ar fi cele de calificări profesionale) pot intra sub incidența dreptului UE, legislația privind starea civilă reprezintă o competență exclusivă a statelor membre și a autorităților lor locale și regionale corespunzătoare și scoate în evidență faptul că, în elaborarea politicilor și legislației UE din acest domeniu, este necesară respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității;

| 8. | subliniază că autoritățile competente pentru legalizarea unui document pot varia foarte mult de la un stat membru la altul și în interiorul fiecăruia, iar gama autorităților competente pentru actele de stare civilă este încă și mai mare; acestea posedă de la responsabilități judiciare, până la unele religioase sau administrative, la diverse niveluri de guvernare; cu toate acestea, subliniază că, cel mai adesea, cetățenii iau legătura cu aceste autorități la nivel local și regional, la cele peste 80 000 de oficii de registru locale din întreaga UE; |
| --- | --- |

8.

subliniază că autoritățile competente pentru legalizarea unui document pot varia foarte mult de la un stat membru la altul și în interiorul fiecăruia, iar gama autorităților competente pentru actele de stare civilă este încă și mai mare; acestea posedă de la responsabilități judiciare, până la unele religioase sau administrative, la diverse niveluri de guvernare; cu toate acestea, subliniază că, cel mai adesea, cetățenii iau legătura cu aceste autorități la nivel local și regional, la cele peste 80 000 de oficii de registru locale din întreaga UE;

| 9. | consideră că acest aspect nu trebuie examinat separat, ci în contextul mai amplu al politicilor UE, cum ar fi politica economică, Agenda digitală, politica socială și politica externă, în vederea consolidării coerenței, eficienței și consecvenței acțiunilor Uniunii; |
| --- | --- |

9.

consideră că acest aspect nu trebuie examinat separat, ci în contextul mai amplu al politicilor UE, cum ar fi politica economică, Agenda digitală, politica socială și politica externă, în vederea consolidării coerenței, eficienței și consecvenței acțiunilor Uniunii;

Libera circulație a documentelor oficiale

| 10. | observă faptul că legalizarea este în general utilizată pentru a stabili prezumția de autenticitate a unui document oficial străin, dat fiind că autoritățile dintr-o țară ar putea să nu cunoască ștampilele, timbrele și semnăturile autorității care eliberează documentul oficial; admite totuși că anumite documente oficiale cum ar fi pașapoartele, carnetele de conducere și hotărârile judecătorești sunt recunoscute fără a fi nevoie de legalizare; |
| --- | --- |

10.

observă faptul că legalizarea este în general utilizată pentru a stabili prezumția de autenticitate a unui document oficial străin, dat fiind că autoritățile dintr-o țară ar putea să nu cunoască ștampilele, timbrele și semnăturile autorității care eliberează documentul oficial; admite totuși că anumite documente oficiale cum ar fi pașapoartele, carnetele de conducere și hotărârile judecătorești sunt recunoscute fără a fi nevoie de legalizare;

| 11. | consideră că legalizarea presupune timp, bani și efort și, în sine, nu este o măsură capabilă să preîntâmpine utilizarea transfrontalieră fraudulentă a documentelor oficiale; este de acord cu afirmațiile Programului de la Stockholm, potrivit cărora UE ar trebui să-și utilizeze mai activ calitatea de membru al Conferinței de la Haga de drept internațional privat pentru a promova convențiile corespunzătoare (cu referire și la Comisia Internațională de Stare Civilă), întrucât, până în prezent, statele membre nu au adoptat o atitudine de colaborare în aplicarea convențiilor de legalizare a documentelor; |
| --- | --- |

11.

consideră că legalizarea presupune timp, bani și efort și, în sine, nu este o măsură capabilă să preîntâmpine utilizarea transfrontalieră fraudulentă a documentelor oficiale; este de acord cu afirmațiile Programului de la Stockholm, potrivit cărora UE ar trebui să-și utilizeze mai activ calitatea de membru al Conferinței de la Haga de drept internațional privat pentru a promova convențiile corespunzătoare (cu referire și la Comisia Internațională de Stare Civilă), întrucât, până în prezent, statele membre nu au adoptat o atitudine de colaborare în aplicarea convențiilor de legalizare a documentelor;

| 12. | recunoaște fragmentarea care există în aplicarea convențiilor existente care reglementează legalizarea documentelor oficiale și în mozaicul de acorduri bilaterale; de exemplu, în 1987, Convenția de la Bruxelles de eliminare a obligației legalizării documentelor oficiale între statele membre a fost semnată de mai puțin de jumătate din statele membre UE, dintre care încă și mai puține au ratificat-o și a pus-o în aplicare; |
| --- | --- |

12.

recunoaște fragmentarea care există în aplicarea convențiilor existente care reglementează legalizarea documentelor oficiale și în mozaicul de acorduri bilaterale; de exemplu, în 1987, Convenția de la Bruxelles de eliminare a obligației legalizării documentelor oficiale între statele membre a fost semnată de mai puțin de jumătate din statele membre UE, dintre care încă și mai puține au ratificat-o și a pus-o în aplicare;

| 13. | este de acord cu ideea că legalizarea documentelor oficiale între statele membre nu ar trebui să fie necesară într-o Uniune Europeană bazată pe încredere reciprocă și, de asemenea, consideră că ar trebui să devină inutile între statele membre și alte formalități administrative (cum ar fi certificatul care atestă lipsa oricărui impediment sau vreun alt tip de certificat) care reprezintă bariere în calea cetățeniei UE și a dreptului la liberă circulație; |
| --- | --- |

13.

este de acord cu ideea că legalizarea documentelor oficiale între statele membre nu ar trebui să fie necesară într-o Uniune Europeană bazată pe încredere reciprocă și, de asemenea, consideră că ar trebui să devină inutile între statele membre și alte formalități administrative (cum ar fi certificatul care atestă lipsa oricărui impediment sau vreun alt tip de certificat) care reprezintă bariere în calea cetățeniei UE și a dreptului la liberă circulație;

| 14. | cu toate acestea, întrucât schimburile de informații între oficiile de stare civilă din statele membre nu sunt fiabile și nici complete (astfel, unele state membre nu transmit și nici nu primesc informații privind evenimentele de stare civilă „străine”), propune ca, înaintea elaborării legislației, să se introducă facilități pentru cooperarea administrativă între oficiile din statele membre, astfel încât funcționarii să poată autentifica documente dacă este necesar; ar putea fi necesare canale similare de cooperare pentru facilitarea autentificării altor documente oficiale, cum ar fi certificatele de calificări profesionale și actele notariale. În același timp, aceste facilități de cooperare pot fi utile pentru funcționarii care verifică veridicitatea conținutului unui document, precum și autenticitatea acestuia; |
| --- | --- |

14.

cu toate acestea, întrucât schimburile de informații între oficiile de stare civilă din statele membre nu sunt fiabile și nici complete (astfel, unele state membre nu transmit și nici nu primesc informații privind evenimentele de stare civilă „străine”), propune ca, înaintea elaborării legislației, să se introducă facilități pentru cooperarea administrativă între oficiile din statele membre, astfel încât funcționarii să poată autentifica documente dacă este necesar; ar putea fi necesare canale similare de cooperare pentru facilitarea autentificării altor documente oficiale, cum ar fi certificatele de calificări profesionale și actele notariale. În același timp, aceste facilități de cooperare pot fi utile pentru funcționarii care verifică veridicitatea conținutului unui document, precum și autenticitatea acestuia;

| 15. | consideră de asemenea că trebuie analizate motivele reticenței de a ratifica convențiile existente în domeniu (cum ar fi Convenția de la Bruxelles din 1987), precum și experiența statelor membre care au aplicat provizoriu convenția; |
| --- | --- |

15.

consideră de asemenea că trebuie analizate motivele reticenței de a ratifica convențiile existente în domeniu (cum ar fi Convenția de la Bruxelles din 1987), precum și experiența statelor membre care au aplicat provizoriu convenția;

| 16. | între timp și pentru a facilita demersurile cu țările din afara UE, consideră că statele membre ar trebui să examineze, în vederea adoptării, programul e-APP (1), de eliberare și utilizare a apostilei electronice, împreună cu e-registrul cu accesibilitate online, lansat recent în Europa de către Spania, sub auspiciile proiectului e-APP pentru Europa, finanțat de Comisia Europeană; |
| --- | --- |

16.

între timp și pentru a facilita demersurile cu țările din afara UE, consideră că statele membre ar trebui să examineze, în vederea adoptării, programul e-APP (1), de eliberare și utilizare a apostilei electronice, împreună cu e-registrul cu accesibilitate online, lansat recent în Europa de către Spania, sub auspiciile proiectului e-APP pentru Europa, finanțat de Comisia Europeană;

Aspecte transfrontaliere și recunoașterea efectelor actelor de stare civilă

| 17. | subliniază că o problemă importantă cu care se confruntă mulți cetățeni este transmiterea transfrontalieră a actelor de stare civilă. În unele state membre, pentru a avea acces la propriile acte de stare civilă sau pentru obținerea de apostile poate fi necesară prezentarea în persoană; această birocrație inutilă pot genera costuri considerabile persoanelor care locuiesc în prezent în afara statului membru respectiv; respectând principiul subsidiarității, propune introducerea unui ghid de bune practici pentru statele membre, în vederea facilitării furnizării actelor de stare civilă în situații transfrontaliere, cu adoptarea măsurilor de precauție necesare pentru reducerea riscului de fraudă; |
| --- | --- |

17.

subliniază că o problemă importantă cu care se confruntă mulți cetățeni este transmiterea transfrontalieră a actelor de stare civilă. În unele state membre, pentru a avea acces la propriile acte de stare civilă sau pentru obținerea de apostile poate fi necesară prezentarea în persoană; această birocrație inutilă pot genera costuri considerabile persoanelor care locuiesc în prezent în afara statului membru respectiv; respectând principiul subsidiarității, propune introducerea unui ghid de bune practici pentru statele membre, în vederea facilitării furnizării actelor de stare civilă în situații transfrontaliere, cu adoptarea măsurilor de precauție necesare pentru reducerea riscului de fraudă;

| 18. | atrage atenția asupra faptului că fiecare stat membru și-a creat propriul acquis referitor la cetățenia și starea civilă, întemeiat pe istoria, cultura și sistemul politic și juridic proprii și că introducerea unei schimbări majore ar putea avea implicații considerabile de ordin constituțional, legislativ și economic pentru autoritățile din statele membre și ar presupune schimbări considerabile de ordin juridic și administrativ în structuri și procese; în mod similar, ar putea implica importante schimbări sociale și culturale pentru cetățeni și societate; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția asupra faptului că fiecare stat membru și-a creat propriul acquis referitor la cetățenia și starea civilă, întemeiat pe istoria, cultura și sistemul politic și juridic proprii și că introducerea unei schimbări majore ar putea avea implicații considerabile de ordin constituțional, legislativ și economic pentru autoritățile din statele membre și ar presupune schimbări considerabile de ordin juridic și administrativ în structuri și procese; în mod similar, ar putea implica importante schimbări sociale și culturale pentru cetățeni și societate;

| 19. | admite totuși că cetățenii UE, în special cei care trăiesc și locuiesc în alt stat membru nu se așteaptă ca viețile lor să se complice inutil din cauza birocrației legate de problemele de stare civilă cu aspect transfrontalier; |
| --- | --- |

19.

admite totuși că cetățenii UE, în special cei care trăiesc și locuiesc în alt stat membru nu se așteaptă ca viețile lor să se complice inutil din cauza birocrației legate de problemele de stare civilă cu aspect transfrontalier;

| 20. | recunoaște că aspectele de logistică și costurile pe care le-ar genera formarea a aproximativ 125 000 de funcționari de registru din UE în domeniul sistemelor și procedurilor de stare civilă ale altor state membre nu ar fi rezonabile; de aceea, subliniază necesitatea de a se găsi alte soluții, mai practice, pentru a soluționa problemele cu care se confruntă în prezent cetățenii; |
| --- | --- |

20.

recunoaște că aspectele de logistică și costurile pe care le-ar genera formarea a aproximativ 125 000 de funcționari de registru din UE în domeniul sistemelor și procedurilor de stare civilă ale altor state membre nu ar fi rezonabile; de aceea, subliniază necesitatea de a se găsi alte soluții, mai practice, pentru a soluționa problemele cu care se confruntă în prezent cetățenii;

| 21. | este conștient de faptul că actualele contacte incomplete și spontane dintre oficiile de înregistrare din statele membre ar putea fi rezultatul unor dificultăți de ordin juridic, procedural, logistic și, mai ales, lingvistic; de aceea, propune ca Comisia Europeană să procedeze la înființarea unui grup de experți format din specialiști pe probleme de registru din fiecare stat membru, astfel încât propunerile de soluționare a problemelor transfrontaliere să aibă o bază cât mai amplă și să faciliteze colaborarea între statele membre în cadrul forumurilor internaționale; |
| --- | --- |

21.

este conștient de faptul că actualele contacte incomplete și spontane dintre oficiile de înregistrare din statele membre ar putea fi rezultatul unor dificultăți de ordin juridic, procedural, logistic și, mai ales, lingvistic; de aceea, propune ca Comisia Europeană să procedeze la înființarea unui grup de experți format din specialiști pe probleme de registru din fiecare stat membru, astfel încât propunerile de soluționare a problemelor transfrontaliere să aibă o bază cât mai amplă și să faciliteze colaborarea între statele membre în cadrul forumurilor internaționale;

| 22. | consideră că ar trebui redusă necesitatea traducerii și traducerii legalizate a documentelor oficiale, care presupune cheltuieli și timp, printr-o utilizare mai frecventă a unor formulare și aplicarea unor coduri electronice și a unor sisteme de lectură uniformizate; consideră că astfel de soluții ar putea fi dezvoltate în cadrul unor forumuri internaționale mai largi; |
| --- | --- |

22.

consideră că ar trebui redusă necesitatea traducerii și traducerii legalizate a documentelor oficiale, care presupune cheltuieli și timp, printr-o utilizare mai frecventă a unor formulare și aplicarea unor coduri electronice și a unor sisteme de lectură uniformizate; consideră că astfel de soluții ar putea fi dezvoltate în cadrul unor forumuri internaționale mai largi;

| 23. | admite faptul că există o voință generală de simplificare birocratică (și nu doar pentru transferarea on-line a procedurilor pe hârtie), iar aceasta, împreună cu posibilitățile oferite de stocarea și transmiterea electronică a datelor, reprezintă o ocazie și un impuls către modernizarea și centralizarea sistemelor informaționale; |
| --- | --- |

23.

admite faptul că există o voință generală de simplificare birocratică (și nu doar pentru transferarea on-line a procedurilor pe hârtie), iar aceasta, împreună cu posibilitățile oferite de stocarea și transmiterea electronică a datelor, reprezintă o ocazie și un impuls către modernizarea și centralizarea sistemelor informaționale;

| 24. | consideră că înregistrarea tuturor evenimentelor de stare civilă din viața unei persoane într-un punct central reprezintă un obiectiv major pentru acele state membre care încă nu o fac; în plus, aceasta ar facilita înregistrarea evenimentelor de stare civilă extra-naționale, dar este conștient de posibilele implicații pecuniare considerabile și de preocupările autorităților responsabile în privința respectării subsidiarității, precum și de faptul că această soluție ar putea să nu fie întotdeauna fezabilă din punct de vedere politic; |
| --- | --- |

24.

consideră că înregistrarea tuturor evenimentelor de stare civilă din viața unei persoane într-un punct central reprezintă un obiectiv major pentru acele state membre care încă nu o fac; în plus, aceasta ar facilita înregistrarea evenimentelor de stare civilă extra-naționale, dar este conștient de posibilele implicații pecuniare considerabile și de preocupările autorităților responsabile în privința respectării subsidiarității, precum și de faptul că această soluție ar putea să nu fie întotdeauna fezabilă din punct de vedere politic;

| 25. | cu toate acestea recunoaște că registrul centralizat există deja în numeroase state membre și că un punct de contact unic ar putea contribui la minimizarea problemelor practice cu care se confruntă funcționarii de registru și cetățenii: Luând în considerare chestiuni cum ar fi disponibilitatea registrelor, dimensiunea țării, repartizarea responsabilităților legislative, chestiunile lingvistice din fiecare stat membru etc., consideră că aceste puncte centrale de informare ar putea fi create la nivel regional; |
| --- | --- |

25.

cu toate acestea recunoaște că registrul centralizat există deja în numeroase state membre și că un punct de contact unic ar putea contribui la minimizarea problemelor practice cu care se confruntă funcționarii de registru și cetățenii: Luând în considerare chestiuni cum ar fi disponibilitatea registrelor, dimensiunea țării, repartizarea responsabilităților legislative, chestiunile lingvistice din fiecare stat membru etc., consideră că aceste puncte centrale de informare ar putea fi create la nivel regional;

| 26. | consideră necesar să se demonstreze că programele-pilot create pentru schimburile electronice de documente de stare civilă pot funcționa în mod eficient și eficace și pot fi adaptate pentru o utilizare mai amplă. De asemenea, ar întâmpina cu satisfacție revizuirea acelor instrumente electronice existente care facilitează cooperarea între autoritățile publice din UE și consideră prioritară introducerea de garanții de prevenire a fraudei și de protejare a intimității și a datelor cu caracter personal ale cetățenilor; |
| --- | --- |

26.

consideră necesar să se demonstreze că programele-pilot create pentru schimburile electronice de documente de stare civilă pot funcționa în mod eficient și eficace și pot fi adaptate pentru o utilizare mai amplă. De asemenea, ar întâmpina cu satisfacție revizuirea acelor instrumente electronice existente care facilitează cooperarea între autoritățile publice din UE și consideră prioritară introducerea de garanții de prevenire a fraudei și de protejare a intimității și a datelor cu caracter personal ale cetățenilor;

| 27. | consideră că, în ce privește informarea cetățenilor în legătură cu drepturile lor în UE, ar putea fi întărite conexiunile dintre sursele de informare ale Uniunii și furnizorii corespunzători de informații din fiecare stat membru; este de părere că autoritățile locale și regionale sunt foarte apte să ajute în acest sens; |
| --- | --- |

27.

consideră că, în ce privește informarea cetățenilor în legătură cu drepturile lor în UE, ar putea fi întărite conexiunile dintre sursele de informare ale Uniunii și furnizorii corespunzători de informații din fiecare stat membru; este de părere că autoritățile locale și regionale sunt foarte apte să ajute în acest sens;

| 28. | recunoaște că ideea unui certificat de stare civilă european armonizat este foarte ambițioasă, dat fiind că statele membre adoptă concepte foarte diferite în ce privește natura, forma și conținutul certificatelor de stare civilă. De exemplu, pe lângă diferențele în ce privește valoarea lor probatorie și posibilitățile de modificare, certificatele de naștere eliberate în UE pot cuprinde informații privind legitimitatea și religia unui copil sau starea civilă și situația socioeconomică a părinților; |
| --- | --- |

28.

recunoaște că ideea unui certificat de stare civilă european armonizat este foarte ambițioasă, dat fiind că statele membre adoptă concepte foarte diferite în ce privește natura, forma și conținutul certificatelor de stare civilă. De exemplu, pe lângă diferențele în ce privește valoarea lor probatorie și posibilitățile de modificare, certificatele de naștere eliberate în UE pot cuprinde informații privind legitimitatea și religia unui copil sau starea civilă și situația socioeconomică a părinților;

| 29. | așa cum s-a afirmat, se pare că certificatele europene de stare civilă vor necesita în prima fază funcționarea simultană a sistemelor naționale și europene, ceea ce ar putea crea probleme de interpretare juridică a coerenței și relativității diverselor sisteme, întrucât există deja numeroase combinații și permutări de legi civile, religioase și străine asupra cărora ar trebui să se pronunțe tribunalele din statele membre; |
| --- | --- |

29.

așa cum s-a afirmat, se pare că certificatele europene de stare civilă vor necesita în prima fază funcționarea simultană a sistemelor naționale și europene, ceea ce ar putea crea probleme de interpretare juridică a coerenței și relativității diverselor sisteme, întrucât există deja numeroase combinații și permutări de legi civile, religioase și străine asupra cărora ar trebui să se pronunțe tribunalele din statele membre;

| 30. | dată fiind diversitatea pe care o prezintă în UE structurile și procedurile juridice și administrative privitoare la actele de stare civilă, o propunere de recunoaștere automată a certificatelor de stare civilă eliberate de alte state membre ar putea fi la fel de problematică și nu ar putea funcționa fără o modificare semnificativă a legislațiilor interne ale statelor membre, în vederea eliminării incoerențelor în ce privește tratamentul aplicat cetățenilor; |
| --- | --- |

30.

dată fiind diversitatea pe care o prezintă în UE structurile și procedurile juridice și administrative privitoare la actele de stare civilă, o propunere de recunoaștere automată a certificatelor de stare civilă eliberate de alte state membre ar putea fi la fel de problematică și nu ar putea funcționa fără o modificare semnificativă a legislațiilor interne ale statelor membre, în vederea eliminării incoerențelor în ce privește tratamentul aplicat cetățenilor;

| 31. | consideră că, date fiind diferențele existente între statele membre în aceste privințe, Comisia Europeană ar putea să vizeze, inclusiv pe baza unei cooperări consolidate, o standardizare a chestiunilor privitoare la conflictele de legi și de jurisdicții în materie de stare civilă, pentru a se ajunge la o mai mare claritate pentru cetățeni; |
| --- | --- |

31.

consideră că, date fiind diferențele existente între statele membre în aceste privințe, Comisia Europeană ar putea să vizeze, inclusiv pe baza unei cooperări consolidate, o standardizare a chestiunilor privitoare la conflictele de legi și de jurisdicții în materie de stare civilă, pentru a se ajunge la o mai mare claritate pentru cetățeni;

| 32. | cu toate acestea, consideră că dacă li s-ar permite cetățenilor să-și aleagă legea aplicabilă într-un stat membru sau altul în ce privește evenimentele de stare civilă ar putea apărea dificultăți: de exemplu, dacă un cuplu nu ajunge la un acord privind jurisdicția, s-ar putea ajunge la o „vânătoare de stare civilă”, prin care cetățenii ar căuta practicile care le convin mai bine în situația lor; |
| --- | --- |

32.

cu toate acestea, consideră că dacă li s-ar permite cetățenilor să-și aleagă legea aplicabilă într-un stat membru sau altul în ce privește evenimentele de stare civilă ar putea apărea dificultăți: de exemplu, dacă un cuplu nu ajunge la un acord privind jurisdicția, s-ar putea ajunge la o „vânătoare de stare civilă”, prin care cetățenii ar căuta practicile care le convin mai bine în situația lor;

| 33. | consideră că nu ar trebui neglijată posibilitatea de înființare a unui Oficiu european de stare civilă, dacă se demonstrează că este mai eficientă și mai eficace decât crearea unei multitudini de noi birouri sau decât menținerea unor birouri similare în statele membre. De asemenea, crede că acest oficiu european ar putea: a) să contribuie la adoptarea unei abordări mai concertate de către UE în cadrul convențiilor internaționale; b) să îmbunătățească cooperarea administrativă prin colectarea și schimbul de bune practici și experiențe în domenii cum ar fi compatibilitatea informatică și oferind asistență entităților naționale în chestiuni internaționale; c) să servească de punct de contact central care să primească solicitările de informații cu caracter transfrontalier privind starea civilă, ceea ce ar putea ajuta funcționarii de registru și, firește, ar contribui la soluționarea problemelor recurente cu care se confruntă cetățenii care se așteaptă, pe bună dreptate, să-și poată exercita drepturile în UE și d) să acționeze eventual ca registru centralizat de sprijin sau referință în UE pentru actele de stare civilă; |
| --- | --- |

33.

consideră că nu ar trebui neglijată posibilitatea de înființare a unui Oficiu european de stare civilă, dacă se demonstrează că este mai eficientă și mai eficace decât crearea unei multitudini de noi birouri sau decât menținerea unor birouri similare în statele membre. De asemenea, crede că acest oficiu european ar putea: a) să contribuie la adoptarea unei abordări mai concertate de către UE în cadrul convențiilor internaționale; b) să îmbunătățească cooperarea administrativă prin colectarea și schimbul de bune practici și experiențe în domenii cum ar fi compatibilitatea informatică și oferind asistență entităților naționale în chestiuni internaționale; c) să servească de punct de contact central care să primească solicitările de informații cu caracter transfrontalier privind starea civilă, ceea ce ar putea ajuta funcționarii de registru și, firește, ar contribui la soluționarea problemelor recurente cu care se confruntă cetățenii care se așteaptă, pe bună dreptate, să-și poată exercita drepturile în UE și d) să acționeze eventual ca registru centralizat de sprijin sau referință în UE pentru actele de stare civilă;

| 34. | solicită transpunerea mai oportună, precum și aplicarea legislației existente privitoare la exercitarea drepturilor care emană din cetățenia UE și încurajează o mai mare colaborare a statelor membre, prin participarea la organizațiile interguvernamentale existente, pentru facilitarea cooperării internaționale în domeniul stării civile, precum și o ratificare pe scară mai largă a convențiilor existente; |
| --- | --- |

34.

solicită transpunerea mai oportună, precum și aplicarea legislației existente privitoare la exercitarea drepturilor care emană din cetățenia UE și încurajează o mai mare colaborare a statelor membre, prin participarea la organizațiile interguvernamentale existente, pentru facilitarea cooperării internaționale în domeniul stării civile, precum și o ratificare pe scară mai largă a convențiilor existente;

| 35. | încurajează autoritățile responsabile cu registrele din statele membre să furnizeze online mostre (traduse) din documentele lor de stare civilă, astfel încât funcționarii de registru „străini” să se poată familiariza măcar parțial cu acestea; Comisia Europeană ar putea contribui la coordonarea sau înlesnirea acestei inițiative; |
| --- | --- |

35.

încurajează autoritățile responsabile cu registrele din statele membre să furnizeze online mostre (traduse) din documentele lor de stare civilă, astfel încât funcționarii de registru „străini” să se poată familiariza măcar parțial cu acestea; Comisia Europeană ar putea contribui la coordonarea sau înlesnirea acestei inițiative;

| 36. | încurajează înființarea de către Comisia Europeană a unei rețele de funcționari de registru/experți consulari din toate statele membre, care să examineze posibilitatea instaurării unei cooperări administrative suficiente pentru eliminarea formalităților de legalizare, și sprijină orice activitate menită să ducă la elaborarea de propuneri de armonizare a chestiunilor privind conflictele de legi; cu toate acestea, consideră că aspectele privitoare la recunoașterea reciprocă și la certificatele europene de stare civilă ar trebui să facă obiectul unui studiu mai aprofundat; |
| --- | --- |

36.

încurajează înființarea de către Comisia Europeană a unei rețele de funcționari de registru/experți consulari din toate statele membre, care să examineze posibilitatea instaurării unei cooperări administrative suficiente pentru eliminarea formalităților de legalizare, și sprijină orice activitate menită să ducă la elaborarea de propuneri de armonizare a chestiunilor privind conflictele de legi; cu toate acestea, consideră că aspectele privitoare la recunoașterea reciprocă și la certificatele europene de stare civilă ar trebui să facă obiectul unui studiu mai aprofundat;

| 37. | în timp ce Cartea verde abordează în mod necesar chestiunile din punctul de vedere al UE-27 și cu o perspectivă pe termen lung, CoR subliniază oportunitatea recurgerii la soluții cu caracter mai local, pentru soluționarea problemelor cu care se confruntă în mod regulat cetățenii, în special cei care trăiesc în regiunile de frontieră, care pot locui și lucra în jurisdicții diferite; în acest sens, încurajează inițierea de noi acorduri bilaterale și multilaterale între statele membre și cu țări terțe, precum și inițiativele la nivel subnațional, similare proiectelor de cooperare teritorială ale GECT; |
| --- | --- |

37.

în timp ce Cartea verde abordează în mod necesar chestiunile din punctul de vedere al UE-27 și cu o perspectivă pe termen lung, CoR subliniază oportunitatea recurgerii la soluții cu caracter mai local, pentru soluționarea problemelor cu care se confruntă în mod regulat cetățenii, în special cei care trăiesc în regiunile de frontieră, care pot locui și lucra în jurisdicții diferite; în acest sens, încurajează inițierea de noi acorduri bilaterale și multilaterale între statele membre și cu țări terțe, precum și inițiativele la nivel subnațional, similare proiectelor de cooperare teritorială ale GECT;

| 38. | subliniază că trebuie realizate evaluări de impact ale oricărei propuneri legislative, în special în ce privește implicațiile sociale, economice și legislative în statele membre; |
| --- | --- |

38.

subliniază că trebuie realizate evaluări de impact ale oricărei propuneri legislative, în special în ce privește implicațiile sociale, economice și legislative în statele membre;

| 39. | având în vedere responsabilitățile care le revin autorităților locale și regionale, CoR își manifesta dorința de a participa pe deplin la dezbatere, pe măsură ce aceasta se desfășoară, și de a pune la dispoziția Comisiei Europene rețelele sale consultative (2) în acest scop. |
| --- | --- |

39.

având în vedere responsabilitățile care le revin autorităților locale și regionale, CoR își manifesta dorința de a participa pe deplin la dezbatere, pe măsură ce aceasta se desfășoară, și de a pune la dispoziția Comisiei Europene rețelele sale consultative (2) în acest scop.

Bruxelles, 14 decembrie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Sub auspiciile programului electronic Apostille Pilot Prohram (e-APP), ale Conferinței de la Haga de drept internațional privat (HCCH) și ale Asociației naționale a notarilor din Statele Unite (NNA) și, în colaborare cu orice stat interesat (sau cu oricare din entitățile sale interne), se desfășoară, se promovează și se susține implementarea unei tehnologii software ieftine, operaționale și sigure de eliberare și utilizare a unei apostile electronice (e-apostila), precum și crearea și punerea în practică a registrelor electronice de apostile (e-registre).

1

(2)  Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT), Platforma de monitorizare a Strategiei Europa 2020 și Rețeaua de monitorizare a subsidiarității (care a realizat o consultare privind Cartea verde din 13 iulie până la 2 septembrie 2011).

2

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 54/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 54/28

---

Avizul Comitetului Regiunilor „Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului”

2012/C 54/06

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază faptul că autoritățile locale și regionale au o contribuție majoră la înființarea unor clustere și poluri de competitivitate, în care se reunesc producătorii (inclusiv IMM-urile), instituțiile de învățământ superior și cercetarea științifică. Astfel, ele joacă un rol decisiv în procesele de inovare și de transfer de tehnologie; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că autoritățile locale și regionale au o contribuție majoră la înființarea unor clustere și poluri de competitivitate, în care se reunesc producătorii (inclusiv IMM-urile), instituțiile de învățământ superior și cercetarea științifică. Astfel, ele joacă un rol decisiv în procesele de inovare și de transfer de tehnologie;

| — | subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol fundamental și în calitate de utilizatori; |
| --- | --- |

—

subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol fundamental și în calitate de utilizatori;

| — | speră că, odată cu extinderea competențelor Uniunii, autoritățile locale și regionale să fie la rândul lor implicate de o manieră durabilă și cuprinzătoare în procesul de formulare și punere în aplicare a politicii spațiale europene; |
| --- | --- |

—

speră că, odată cu extinderea competențelor Uniunii, autoritățile locale și regionale să fie la rândul lor implicate de o manieră durabilă și cuprinzătoare în procesul de formulare și punere în aplicare a politicii spațiale europene;

| — | invită Comisia să prezinte o propunere cu privire la modul în care se poate asigura pe viitor finanțarea durabilă a operării infrastructurii GMES în cadrul bugetului Uniunii și respinge finanțarea acesteia în afara bugetului Uniunii, așa cum prevede Comisia, întrucât GMES, ca și Galileo, este un proiect european, făcând parte, ca atare, din bugetul Uniunii, pentru a se putea garanta atât viabilitatea financiară, cât și transparența și controlul democratic al finanțării; |
| --- | --- |

—

invită Comisia să prezinte o propunere cu privire la modul în care se poate asigura pe viitor finanțarea durabilă a operării infrastructurii GMES în cadrul bugetului Uniunii și respinge finanțarea acesteia în afara bugetului Uniunii, așa cum prevede Comisia, întrucât GMES, ca și Galileo, este un proiect european, făcând parte, ca atare, din bugetul Uniunii, pentru a se putea garanta atât viabilitatea financiară, cât și transparența și controlul democratic al finanțării;

| — | recomandă ferm promovarea creării unor centre regionale GMES de dezvoltare și aplicații și sprijinirea rețelelor europene, cum ar fi NEREUS, și a dezvoltării acestora. |
| --- | --- |

—

recomandă ferm promovarea creării unor centre regionale GMES de dezvoltare și aplicații și sprijinirea rețelelor europene, cum ar fi NEREUS, și a dezvoltării acestora.

| Raportor | dl Hermann KUHN (DE-PSE), membru al Parlamentului landului Bremen |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului”
  COM(2011) 152 final. |

Raportor

dl Hermann KUHN (DE-PSE), membru al Parlamentului landului Bremen

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului”

COM(2011) 152 final.

I.   OBSERVAȚII GENERALE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută faptul că, prin Comunicarea sa pe tema „Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului”, Comisia a făcut un prim pas important către formularea unei viitoare politici spațiale, pornind de la o bază nouă, oferită de Tratatul de la Lisabona (art. 189 TFUE); |
| --- | --- |

1.

salută faptul că, prin Comunicarea sa pe tema „Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului”, Comisia a făcut un prim pas important către formularea unei viitoare politici spațiale, pornind de la o bază nouă, oferită de Tratatul de la Lisabona (art. 189 TFUE);

| 2. | este convins că o politică spațială europeană comună consolidează independența economică și politică, precum și capacitatea de acțiune a Europei. Ea poate avea un impact pozitiv cuprinzător asupra capacității de inovare și competitivității economiilor și societăților europene, contribuind pe scară largă și în diverse moduri la protecția mediului, combaterea schimbărilor climatice, asigurarea securității publice și a protecției civile, precum și la ajutorul umanitar, comunicarea și difuzarea de informații pentru toți cetățenii; |
| --- | --- |

2.

este convins că o politică spațială europeană comună consolidează independența economică și politică, precum și capacitatea de acțiune a Europei. Ea poate avea un impact pozitiv cuprinzător asupra capacității de inovare și competitivității economiilor și societăților europene, contribuind pe scară largă și în diverse moduri la protecția mediului, combaterea schimbărilor climatice, asigurarea securității publice și a protecției civile, precum și la ajutorul umanitar, comunicarea și difuzarea de informații pentru toți cetățenii;

| 3. | atrage atenția asupra faptului că, la nivel regional, obiectivele politicii spațiale europene se confruntă cu cele mai diverse condiții sociale, economice, ecologice și teritoriale, subliniind că tocmai autoritățile regionale și locale fac posibilă punerea în aplicare concretă a unei bune părți din politica spațială europeană; |
| --- | --- |

3.

atrage atenția asupra faptului că, la nivel regional, obiectivele politicii spațiale europene se confruntă cu cele mai diverse condiții sociale, economice, ecologice și teritoriale, subliniind că tocmai autoritățile regionale și locale fac posibilă punerea în aplicare concretă a unei bune părți din politica spațială europeană;

| 4. | reamintește faptul că diferiți dezvoltatori inovatori și utilizatori finali de tehnologii spațiale își desfășoară deja activitatea în regiuni. Autoritățile locale și regionale au o contribuție majoră la înființarea unor clustere și poluri de competitivitate, în care se reunesc producătorii (inclusiv IMM-urile), instituțiile de învățământ superior și cercetarea științifică. Astfel, ele joacă un rol decisiv în procesele de inovare și de transfer de tehnologie. Autoritățile locale și regionale asigură instalarea, dezvoltarea și întreținerea infrastructurii spațiale, cum ar fi rampele de lansare, integrarea sateliților, echipamentele și programele informatice, și se ocupă, în general, de întreaga infrastructură a segmentului terestru; |
| --- | --- |

4.

reamintește faptul că diferiți dezvoltatori inovatori și utilizatori finali de tehnologii spațiale își desfășoară deja activitatea în regiuni. Autoritățile locale și regionale au o contribuție majoră la înființarea unor clustere și poluri de competitivitate, în care se reunesc producătorii (inclusiv IMM-urile), instituțiile de învățământ superior și cercetarea științifică. Astfel, ele joacă un rol decisiv în procesele de inovare și de transfer de tehnologie. Autoritățile locale și regionale asigură instalarea, dezvoltarea și întreținerea infrastructurii spațiale, cum ar fi rampele de lansare, integrarea sateliților, echipamentele și programele informatice, și se ocupă, în general, de întreaga infrastructură a segmentului terestru;

| 5. | subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol fundamental și în calitate de utilizatori. Ele servesc de exemplu ca instanțe responsabile pentru amenajarea teritoriului, ca autorități care răspund de protecția mediului sau protecția civilă sau îndeplinesc alte sarcini care implică colectarea și prelucrarea de date provenind de la sateliți. În plus, regiunile și cetățenii lor reprezintă de fapt piața pentru aplicarea și utilizarea tehnologiilor spațiale. Autoritățile locale și regionale au nevoie de cele mai diferite tehnologii și servicii spațiale, pentru a-și administra teritoriile, a furniza servicii de interes public și pentru a sprijini dezvoltarea regională; |
| --- | --- |

5.

subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol fundamental și în calitate de utilizatori. Ele servesc de exemplu ca instanțe responsabile pentru amenajarea teritoriului, ca autorități care răspund de protecția mediului sau protecția civilă sau îndeplinesc alte sarcini care implică colectarea și prelucrarea de date provenind de la sateliți. În plus, regiunile și cetățenii lor reprezintă de fapt piața pentru aplicarea și utilizarea tehnologiilor spațiale. Autoritățile locale și regionale au nevoie de cele mai diferite tehnologii și servicii spațiale, pentru a-și administra teritoriile, a furniza servicii de interes public și pentru a sprijini dezvoltarea regională;

| 6. | prin urmare, a urmărit cu atenție chestiunile legate de politica spațială, atrăgând în repetate rânduri atenția, în cadrul avizelor sale, asupra semnificației practice a programelor spațiale europene; |
| --- | --- |

6.

prin urmare, a urmărit cu atenție chestiunile legate de politica spațială, atrăgând în repetate rânduri atenția, în cadrul avizelor sale, asupra semnificației practice a programelor spațiale europene;

| 7. | speră că, odată cu extinderea competențelor Uniunii, autoritățile locale și regionale să fie la rândul lor implicate de o manieră durabilă și cuprinzătoare în procesul de formulare și punere în aplicare a politicii spațiale europene; |
| --- | --- |

7.

speră că, odată cu extinderea competențelor Uniunii, autoritățile locale și regionale să fie la rândul lor implicate de o manieră durabilă și cuprinzătoare în procesul de formulare și punere în aplicare a politicii spațiale europene;

| 8. | regretă cu atât mai mult faptul că în comunicarea Comisiei se ignoră întru totul rolul autorităților locale și regionale pentru dezvoltarea politicii spațiale europene, cu toate că această dezvoltare depinde într-o măsură importantă de participarea lor; |
| --- | --- |

8.

regretă cu atât mai mult faptul că în comunicarea Comisiei se ignoră întru totul rolul autorităților locale și regionale pentru dezvoltarea politicii spațiale europene, cu toate că această dezvoltare depinde într-o măsură importantă de participarea lor;

| 9. | constată că principiul subsidiarității este respectat în comunicarea Comisiei, dar atrage în același timp atenția asupra faptului că rolul și importanța autorităților locale și regionale în elaborarea în continuare a politicii spațiale trebuie luat în considerare în mai mare măsură; |
| --- | --- |

9.

constată că principiul subsidiarității este respectat în comunicarea Comisiei, dar atrage în același timp atenția asupra faptului că rolul și importanța autorităților locale și regionale în elaborarea în continuare a politicii spațiale trebuie luat în considerare în mai mare măsură;

II.   ACȚIUNILE PRIORITARE PENTRU O POLITICĂ SPAȚIALĂ A UNIUNII

| 10. | sprijină elaborarea și punerea în aplicare a unui program spațial european cuprinzător și ambițios, bazat pe rezultatele obținute până în prezent, care să continue și să dezvolte măsurile prioritare privind supravegherea mediului, schimbările climatice, securitatea, competitivitatea și explorarea spațiului; |
| --- | --- |

10.

sprijină elaborarea și punerea în aplicare a unui program spațial european cuprinzător și ambițios, bazat pe rezultatele obținute până în prezent, care să continue și să dezvolte măsurile prioritare privind supravegherea mediului, schimbările climatice, securitatea, competitivitatea și explorarea spațiului;

| 11. | este convins că acest program aduce regiunilor importante beneficii economice și sociale. Acesta poate avea ca efect nu numai situarea pe o poziție de vârf în chestiuni legate de mediu, de combaterea schimbărilor climatice, de siguranță și de cercetarea fundamentală și aplicată, ci și o competitivitate europeană consolidată în domeniul celor mai noi tehnologii, o mai bună promovare a întreprinderilor inovatoare și crearea de locuri de muncă de înaltă calificare; |
| --- | --- |

11.

este convins că acest program aduce regiunilor importante beneficii economice și sociale. Acesta poate avea ca efect nu numai situarea pe o poziție de vârf în chestiuni legate de mediu, de combaterea schimbărilor climatice, de siguranță și de cercetarea fundamentală și aplicată, ci și o competitivitate europeană consolidată în domeniul celor mai noi tehnologii, o mai bună promovare a întreprinderilor inovatoare și crearea de locuri de muncă de înaltă calificare;

| 12. | recomandă ca punerea în aplicare a programelor emblematice Galileo și GMES să avanseze rapid, pentru a permite astfel o valorificare cât mai rapidă a potențialului lor economic, social și de mediu; |
| --- | --- |

12.

recomandă ca punerea în aplicare a programelor emblematice Galileo și GMES să avanseze rapid, pentru a permite astfel o valorificare cât mai rapidă a potențialului lor economic, social și de mediu;

| 13. | propune ca alte programe menite să asigure accesul european autonom la spațiu și la explorarea acestuia să fie, de asemenea, considerate drept priorități și ancorate ca atare într-un program spațial european; |
| --- | --- |

13.

propune ca alte programe menite să asigure accesul european autonom la spațiu și la explorarea acestuia să fie, de asemenea, considerate drept priorități și ancorate ca atare într-un program spațial european;

Programele europene de radionavigație prin satelit Galileo și EGNOS

| 14. | sprijină toate eforturile în vederea încheierii consolidării fiabile a capacității programului Galileo pe cât posibil până în anul 2014, pentru a exploata astfel avantajele economice, sociale și de mediu pe care acest program le oferă tocmai autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

14.

sprijină toate eforturile în vederea încheierii consolidării fiabile a capacității programului Galileo pe cât posibil până în anul 2014, pentru a exploata astfel avantajele economice, sociale și de mediu pe care acest program le oferă tocmai autorităților locale și regionale;

| 15. | este îngrijorat de faptul că, până în prezent, nu a fost prezentată nicio propunere pentru finanțarea suplimentară a programelor EGNOS și Galileo prin adaptarea corespunzătoare a actualului cadru financiar multianual. Acest lucru este indispensabil pentru a evita alte întârzieri și costuri suplimentare; |
| --- | --- |

15.

este îngrijorat de faptul că, până în prezent, nu a fost prezentată nicio propunere pentru finanțarea suplimentară a programelor EGNOS și Galileo prin adaptarea corespunzătoare a actualului cadru financiar multianual. Acest lucru este indispensabil pentru a evita alte întârzieri și costuri suplimentare;

| 16. | consideră că este necesar să se asigure finanțarea fazei operaționale a programului Galileo (printre altele, întreținerea și înnoirea sateliților, asigurarea integrității sistemului, operarea la sol și accesul la date) de către UE și pentru perioada de după 2014. Doar așa pot fi obținute în mod durabil efectele economice scontate; |
| --- | --- |

16.

consideră că este necesar să se asigure finanțarea fazei operaționale a programului Galileo (printre altele, întreținerea și înnoirea sateliților, asigurarea integrității sistemului, operarea la sol și accesul la date) de către UE și pentru perioada de după 2014. Doar așa pot fi obținute în mod durabil efectele economice scontate;

| 17. | solicită Comisiei să-și consolideze sprijinul și finanțarea pentru elaborarea și pregătirea „serviciilor operaționale bazate pe geolocalizare” și a produselor conexe, în special a proiectelor demonstrative; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să-și consolideze sprijinul și finanțarea pentru elaborarea și pregătirea „serviciilor operaționale bazate pe geolocalizare” și a produselor conexe, în special a proiectelor demonstrative;

| 18. | subliniază că structura de conducere și gestiune pe termen lung a sistemului mondial de navigare prin satelit trebuie să fie democratică, absolut transparentă, solidă financiar și responsabilă din punct de vedere social. Comisia Europeană este cea care ar trebui să garanteze aceste condiții, în strâns acord cu principalele părți implicate, inclusiv cele de la nivel local și regional; |
| --- | --- |

18.

subliniază că structura de conducere și gestiune pe termen lung a sistemului mondial de navigare prin satelit trebuie să fie democratică, absolut transparentă, solidă financiar și responsabilă din punct de vedere social. Comisia Europeană este cea care ar trebui să garanteze aceste condiții, în strâns acord cu principalele părți implicate, inclusiv cele de la nivel local și regional;

Programul european de monitorizare a Pământului GMES

| 19. | consideră că programul GMES este un instrument european absolut necesar pentru punerea la dispoziție a datelor imperios necesare, mai ales pentru monitorizarea mediului și pentru securitatea civilă, și că acesta este deci de mare importanță pentru autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

19.

consideră că programul GMES este un instrument european absolut necesar pentru punerea la dispoziție a datelor imperios necesare, mai ales pentru monitorizarea mediului și pentru securitatea civilă, și că acesta este deci de mare importanță pentru autoritățile locale și regionale;

| 20. | salută măsurile de consolidare a unui serviciu GMES „Schimbările climatice” și subliniază importanța acestuia pentru regiunile europene în combaterea schimbărilor climatice și atenuarea efectelor acestora (de exemplu în ceea ce privește chestiunile de securitate alimentară mondială); |
| --- | --- |

20.

salută măsurile de consolidare a unui serviciu GMES „Schimbările climatice” și subliniază importanța acestuia pentru regiunile europene în combaterea schimbărilor climatice și atenuarea efectelor acestora (de exemplu în ceea ce privește chestiunile de securitate alimentară mondială);

| 21. | solicită crearea rapidă, până în 2014, a infrastructurilor necesare în acest scop, intensificarea dezvoltării și pregătirii serviciilor operaționale – inclusiv a programului Galileo și a noilor sisteme de telecomunicații, cum ar fi satelitul european planificat de retransmisie a datelor, EDRS –, precum și garantarea durabilității serviciilor planificate. În acest sens ar trebui utilizate și ofertele serviciilor naționale existente și ale serviciului european de sateliți meteorologici EUMETSAT; |
| --- | --- |

21.

solicită crearea rapidă, până în 2014, a infrastructurilor necesare în acest scop, intensificarea dezvoltării și pregătirii serviciilor operaționale – inclusiv a programului Galileo și a noilor sisteme de telecomunicații, cum ar fi satelitul european planificat de retransmisie a datelor, EDRS –, precum și garantarea durabilității serviciilor planificate. În acest sens ar trebui utilizate și ofertele serviciilor naționale existente și ale serviciului european de sateliți meteorologici EUMETSAT;

| 22. | invită Comisia să prezinte o propunere cu privire la modul în care se poate asigura pe viitor finanțarea durabilă a operării infrastructurii GMES în cadrul bugetului Uniunii și respinge finanțarea acesteia în afara bugetului Uniunii, așa cum prevede Comisia, întrucât GMES, ca și Galileo, este un proiect european, făcând parte, ca atare, din bugetul Uniunii, pentru a se putea garanta atât viabilitatea financiară, cât și transparența și controlul democratic al finanțării; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să prezinte o propunere cu privire la modul în care se poate asigura pe viitor finanțarea durabilă a operării infrastructurii GMES în cadrul bugetului Uniunii și respinge finanțarea acesteia în afara bugetului Uniunii, așa cum prevede Comisia, întrucât GMES, ca și Galileo, este un proiect european, făcând parte, ca atare, din bugetul Uniunii, pentru a se putea garanta atât viabilitatea financiară, cât și transparența și controlul democratic al finanțării;

| 23. | în acest context, subliniază încă o dată importanța crucială a regiunilor europene pentru dezvoltarea serviciilor de mediu și de securitate publică, precum și pentru difuzarea aplicațiilor de tehnologie spațială la nivel local și pentru schimbul de experiență și bune practici; |
| --- | --- |

23.

în acest context, subliniază încă o dată importanța crucială a regiunilor europene pentru dezvoltarea serviciilor de mediu și de securitate publică, precum și pentru difuzarea aplicațiilor de tehnologie spațială la nivel local și pentru schimbul de experiență și bune practici;

| 24. | prin urmare, recomandă ferm promovarea creării unor centre regionale GMES de dezvoltare și aplicații și sprijinirea rețelelor europene, cum ar fi NEREUS, și a dezvoltării acestora; |
| --- | --- |

24.

prin urmare, recomandă ferm promovarea creării unor centre regionale GMES de dezvoltare și aplicații și sprijinirea rețelelor europene, cum ar fi NEREUS, și a dezvoltării acestora;

| 25. | critică faptul că serviciile deja disponibile în cadrul programelor GMES și Galileo nu pot fi întotdeauna adaptate fără probleme necesităților autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

25.

critică faptul că serviciile deja disponibile în cadrul programelor GMES și Galileo nu pot fi întotdeauna adaptate fără probleme necesităților autorităților locale și regionale;

| 26. | reamintește că accesul liber și gratuit la datele provenind de la sateliți este prevăzut în cadrul „Regulamentului privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013)” și solicită ca acest acces liber și gratuit să fie garantat și în faza sa operativă, începând din anul 2014. În acest context trebuie clarificate chestiunile cu privire la protecția datelor și la protecția aplicațiilor; |
| --- | --- |

26.

reamintește că accesul liber și gratuit la datele provenind de la sateliți este prevăzut în cadrul „Regulamentului privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013)” și solicită ca acest acces liber și gratuit să fie garantat și în faza sa operativă, începând din anul 2014. În acest context trebuie clarificate chestiunile cu privire la protecția datelor și la protecția aplicațiilor;

Securitate și apărare

| 27. | subliniază că GMES este un proiect civil, iar aplicațiile din cadrul GMES se concentrează pe domeniul civil; |
| --- | --- |

27.

subliniază că GMES este un proiect civil, iar aplicațiile din cadrul GMES se concentrează pe domeniul civil;

| 28. | atrage atenția asupra faptului că aspectele referitoare la securitate și eventualele conexiuni cu domeniul apărării sunt de mare importanță politică. Tocmai în legătură cu acest aspect esențial, comunicarea Comisiei rămâne prea vagă. Prin urmare, CoR consideră că acest aspect trebuie examinat într-un mod mai detaliat; |
| --- | --- |

28.

atrage atenția asupra faptului că aspectele referitoare la securitate și eventualele conexiuni cu domeniul apărării sunt de mare importanță politică. Tocmai în legătură cu acest aspect esențial, comunicarea Comisiei rămâne prea vagă. Prin urmare, CoR consideră că acest aspect trebuie examinat într-un mod mai detaliat;

| 29. | recomandă ca în programul GMES să se ia în considerare componenta „Securitate”, însă consideră că este necesară o definiție civilă mai clară a acestui domeniu și o delimitare de aplicațiile militare; |
| --- | --- |

29.

recomandă ca în programul GMES să se ia în considerare componenta „Securitate”, însă consideră că este necesară o definiție civilă mai clară a acestui domeniu și o delimitare de aplicațiile militare;

| 30. | consideră că este necesar să se clarifice cu atenție dacă și în ce mod ar trebui incluse în programul GMES capacitățile de monitorizare civile naționale, dar și cele militare în vederea consolidării componentei „Securitate”, pentru a îmbunătăți rezultatele și a evita crearea unor structuri duble inutile; |
| --- | --- |

30.

consideră că este necesar să se clarifice cu atenție dacă și în ce mod ar trebui incluse în programul GMES capacitățile de monitorizare civile naționale, dar și cele militare în vederea consolidării componentei „Securitate”, pentru a îmbunătăți rezultatele și a evita crearea unor structuri duble inutile;

| 31. | consideră că este necesară o clarificare principială a întrebării privind baza juridică și cadrul politic care permit utilizarea datelor și serviciilor infrastructurii GMES pentru sprijinirea politicii europene de apărare; |
| --- | --- |

31.

consideră că este necesară o clarificare principială a întrebării privind baza juridică și cadrul politic care permit utilizarea datelor și serviciilor infrastructurii GMES pentru sprijinirea politicii europene de apărare;

Explorarea spațială

| 32. | sprijină rezoluția Consiliului „Spațiu” din 2008 privind „necesitatea, pentru Europa, de a elabora o viziune comună și o planificare strategică pe termen lung pentru explorare, asigurând poziții-cheie pentru Europa, prin urmare bazate pe domeniile sale de excelență”. Explorarea științifică a spațiului a făcut, de asemenea, din Europa un partener de încredere în astronautica mondială. Programele de explorarea spațiului pun la dispoziție noi cunoștințe, stimulează inovarea și tehnologia, contribuie într-o măsură considerabilă la competitivitatea industriei spațiale europene și trezesc spiritul de pionierat în rândul tineretului; |
| --- | --- |

32.

sprijină rezoluția Consiliului „Spațiu” din 2008 privind „necesitatea, pentru Europa, de a elabora o viziune comună și o planificare strategică pe termen lung pentru explorare, asigurând poziții-cheie pentru Europa, prin urmare bazate pe domeniile sale de excelență”. Explorarea științifică a spațiului a făcut, de asemenea, din Europa un partener de încredere în astronautica mondială. Programele de explorarea spațiului pun la dispoziție noi cunoștințe, stimulează inovarea și tehnologia, contribuie într-o măsură considerabilă la competitivitatea industriei spațiale europene și trezesc spiritul de pionierat în rândul tineretului;

| 33. | solicită, prin urmare, elaborarea și punerea în aplicare fără întârziere a unei astfel de strategii, conținând măsuri corespunzătoare, cu obiectivul de a scoate în evidență explorarea spațială ca o provocare globală și pașnică pentru întreaga omenire și a o ancora în contextul global ca o componentă de sine stătătoare a politicii spațiale europene; |
| --- | --- |

33.

solicită, prin urmare, elaborarea și punerea în aplicare fără întârziere a unei astfel de strategii, conținând măsuri corespunzătoare, cu obiectivul de a scoate în evidență explorarea spațială ca o provocare globală și pașnică pentru întreaga omenire și a o ancora în contextul global ca o componentă de sine stătătoare a politicii spațiale europene;

| 34. | propune ca UE și ESA, împreună cu statele membre și autoritățile locale și regionale, să elaboreze o „foaie de parcurs” comună privind principiile cercetării și explorării europene a spațiului (de exemplu luna, planeta Marte) în viitor; |
| --- | --- |

34.

propune ca UE și ESA, împreună cu statele membre și autoritățile locale și regionale, să elaboreze o „foaie de parcurs” comună privind principiile cercetării și explorării europene a spațiului (de exemplu luna, planeta Marte) în viitor;

| 35. | consideră menținerea și finanțarea stației spațiale internaționale ISS până în anul 2020 ca o parte integrantă a unei strategii spațiale europene. Pe lângă sistemele pregătitoare, cum ar fi clinicile specializate, rachetele de sondare, turnuri de imponderabilitate sau zborurile parabolice, utilizarea ISS atât pentru cercetarea fundamentală, cât și pentru cea aplicată (între altele în domeniul materialelor noi, al biologiei și medicinei) ar trebui să fie considerată o componentă centrală a strategiei spațiale europene; |
| --- | --- |

35.

consideră menținerea și finanțarea stației spațiale internaționale ISS până în anul 2020 ca o parte integrantă a unei strategii spațiale europene. Pe lângă sistemele pregătitoare, cum ar fi clinicile specializate, rachetele de sondare, turnuri de imponderabilitate sau zborurile parabolice, utilizarea ISS atât pentru cercetarea fundamentală, cât și pentru cea aplicată (între altele în domeniul materialelor noi, al biologiei și medicinei) ar trebui să fie considerată o componentă centrală a strategiei spațiale europene;

| 36. | solicită în acest sens o definiție clară a rolului UE pentru evaluarea volumului necesar al activității de cercetare, ținând seama de activitățile de cercetare din statele membre, astfel încât și autoritățile locale și regionale să dispună de posibilitatea de a-și formula cerințele, așteptările și contribuția lor în acest sens; |
| --- | --- |

36.

solicită în acest sens o definiție clară a rolului UE pentru evaluarea volumului necesar al activității de cercetare, ținând seama de activitățile de cercetare din statele membre, astfel încât și autoritățile locale și regionale să dispună de posibilitatea de a-și formula cerințele, așteptările și contribuția lor în acest sens;

Accesul la spațiu

| 37. | acordă importanță deosebită garantării unui acces autonom al Uniunii la spațiul cosmic, întrucât acesta contribuie la consolidarea unor oportunități comerciale considerabile pentru economia europeană și chiar creează unele noi; |
| --- | --- |

37.

acordă importanță deosebită garantării unui acces autonom al Uniunii la spațiul cosmic, întrucât acesta contribuie la consolidarea unor oportunități comerciale considerabile pentru economia europeană și chiar creează unele noi;

| 38. | solicită în acest context garantarea pe termen lung a finanțării Centrului spațial european din Kourou și integrarea în programul spațial european a unei strategii europene pe termen lung pentru rachetele purtătoare (așa-numita „familie Ariane”); |
| --- | --- |

38.

solicită în acest context garantarea pe termen lung a finanțării Centrului spațial european din Kourou și integrarea în programul spațial european a unei strategii europene pe termen lung pentru rachetele purtătoare (așa-numita „familie Ariane”);

III.   COMPETITIVITATEA ȘI STRATEGIA EUROPA 2020

| 39. | împărtășește opinia conform căreia inițiativele europene de susținere a tehnologiilor spațiale pot și trebuie să reprezinte un factor esențial pentru punerea în aplicare a obiectivelor politicii de cercetare și inovare a UE. Astfel, programul GMES și aplicațiile care derivă din acesta sunt utile în primul rând pentru politica de mediu și politica în domeniul securității,însă ele își aduc și o contribuție importantă la creșterea economică, capacitatea de inovare și competitivitatea Europei în ansamblu. Și alte domenii profită de inovațiile din domeniul spațial, cum ar fi educația, cultura, comunicațiile și sectorul energetic. Tehnologiile spațiale și aplicațiile acestora au devenit un element cu o însemnătate din ce în ce mai mare în viața cotidiană a oamenilor; |
| --- | --- |

39.

împărtășește opinia conform căreia inițiativele europene de susținere a tehnologiilor spațiale pot și trebuie să reprezinte un factor esențial pentru punerea în aplicare a obiectivelor politicii de cercetare și inovare a UE. Astfel, programul GMES și aplicațiile care derivă din acesta sunt utile în primul rând pentru politica de mediu și politica în domeniul securității,însă ele își aduc și o contribuție importantă la creșterea economică, capacitatea de inovare și competitivitatea Europei în ansamblu. Și alte domenii profită de inovațiile din domeniul spațial, cum ar fi educația, cultura, comunicațiile și sectorul energetic. Tehnologiile spațiale și aplicațiile acestora au devenit un element cu o însemnătate din ce în ce mai mare în viața cotidiană a oamenilor;

| 40. | prin urmare, subliniază că durabilitatea politicii spațiale europene constituie un element esențial al strategiei generale Europa 2020, fiind legată de cele mai noi tehnologii, de întreprinderi inovatoare și locuri de muncă cu înaltă calificare. În acest sens, o importanță deosebită îi revine dezvoltării infrastructurii de bază în regiunile europene, generându-se astfel creștere și locuri de muncă durabile; |
| --- | --- |

40.

prin urmare, subliniază că durabilitatea politicii spațiale europene constituie un element esențial al strategiei generale Europa 2020, fiind legată de cele mai noi tehnologii, de întreprinderi inovatoare și locuri de muncă cu înaltă calificare. În acest sens, o importanță deosebită îi revine dezvoltării infrastructurii de bază în regiunile europene, generându-se astfel creștere și locuri de muncă durabile;

| 41. | sprijină considerațiile Comisiei privind elaborarea unei politici sectoriale pentru industria spațială, care să țină seama, între altele, de aspectele independenței Europei, promovării IMM-urilor și coordonării programelor europene, naționale și regionale în domeniu; |
| --- | --- |

41.

sprijină considerațiile Comisiei privind elaborarea unei politici sectoriale pentru industria spațială, care să țină seama, între altele, de aspectele independenței Europei, promovării IMM-urilor și coordonării programelor europene, naționale și regionale în domeniu;

Stimularea cercetării și a inovării

| 42. | salută faptul că, în propunerea privind cadrul strategic comun pentru finanțarea cercetării și a inovării, Comisia a subliniat rolul-cheie al tehnologiilor utilizate în domeniul spațial. Este vorba, în mod special, de dezvoltarea unor materiale avansate, de nanotehnologie și automatizare (robotică, sisteme inteligente) ca domenii esențiale pentru păstrarea competitivității europene; |
| --- | --- |

42.

salută faptul că, în propunerea privind cadrul strategic comun pentru finanțarea cercetării și a inovării, Comisia a subliniat rolul-cheie al tehnologiilor utilizate în domeniul spațial. Este vorba, în mod special, de dezvoltarea unor materiale avansate, de nanotehnologie și automatizare (robotică, sisteme inteligente) ca domenii esențiale pentru păstrarea competitivității europene;

| 43. | speră ca lansarea unor aplicații inovatoare și răspândirea acestora la nivel de regiuni să beneficieze de instrumente eficiente de sprijin financiar; |
| --- | --- |

43.

speră ca lansarea unor aplicații inovatoare și răspândirea acestora la nivel de regiuni să beneficieze de instrumente eficiente de sprijin financiar;

Telecomunicațiile prin satelit

| 44. | consideră că telecomunicațiile prin satelit reprezintă un factor-cheie pentru industria spațială europeană; |
| --- | --- |

44.

consideră că telecomunicațiile prin satelit reprezintă un factor-cheie pentru industria spațială europeană;

| 45. | subliniază importanța efectelor economice ulterioare ale telecomunicațiilor prin satelit, în special pentru regiunile europene. Ele au o contribuție indispensabilă la coeziunea teritorială oferind acces cetățenilor, administrațiilor și întreprinderilor la lumea digitală; |
| --- | --- |

45.

subliniază importanța efectelor economice ulterioare ale telecomunicațiilor prin satelit, în special pentru regiunile europene. Ele au o contribuție indispensabilă la coeziunea teritorială oferind acces cetățenilor, administrațiilor și întreprinderilor la lumea digitală;

| 46. | se așteaptă, prin urmare, ca una din măsurile luate de politica spațială europeană să se refere la dezvoltarea în continuare a telecomunicațiilor prin satelit. Pe lângă asigurarea disponibilităților frecvențelor corespunzătoare, trebuie să se garanteze sprijinirea durabilă a noilor servicii inovatoare de comunicații - și în combinație cu programele Galileo și GMES - și, dacă este cazul, să se creeze noi sisteme (de exemplu, un sistem de identificare automată prin satelit pentru supravegherea globală a traficului naval); |
| --- | --- |

46.

se așteaptă, prin urmare, ca una din măsurile luate de politica spațială europeană să se refere la dezvoltarea în continuare a telecomunicațiilor prin satelit. Pe lângă asigurarea disponibilităților frecvențelor corespunzătoare, trebuie să se garanteze sprijinirea durabilă a noilor servicii inovatoare de comunicații - și în combinație cu programele Galileo și GMES - și, dacă este cazul, să se creeze noi sisteme (de exemplu, un sistem de identificare automată prin satelit pentru supravegherea globală a traficului naval);

IV.   DIMENSIUNEA INTERNAȚIONALĂ A POLITICII SPAȚIALE EUROPENE

| 47. | CoR susține punctul de vedere al Comisiei conform căruia cooperarea internațională este un element esențial și indispensabil al politicii spațiale a UE; |
| --- | --- |

47.

CoR susține punctul de vedere al Comisiei conform căruia cooperarea internațională este un element esențial și indispensabil al politicii spațiale a UE;

| 48. | pleacă de la premisa că programul spațial european permite o cooperare internațională „de la egal la egal” și că îmbunătățește șansele produselor, sistemelor și serviciilor europene în fața concurenței internaționale; |
| --- | --- |

48.

pleacă de la premisa că programul spațial european permite o cooperare internațională „de la egal la egal” și că îmbunătățește șansele produselor, sistemelor și serviciilor europene în fața concurenței internaționale;

| 49. | recomandă punerea la dispoziție a cunoștințelor de specialitate și a infrastructurilor în special pentru Africa, pentru a contribui la îmbunătățirea condițiilor de viață de acolo (de exemplu pentru exploatarea solului, resursele alimentare, gestionarea apei etc.); |
| --- | --- |

49.

recomandă punerea la dispoziție a cunoștințelor de specialitate și a infrastructurilor în special pentru Africa, pentru a contribui la îmbunătățirea condițiilor de viață de acolo (de exemplu pentru exploatarea solului, resursele alimentare, gestionarea apei etc.);

V.   CĂTRE O GUVERNARE ADAPTATĂ

| 50. | speră că noile competențe în materie de politică spațială conferite UE în baza Tratatului de la Lisabona să contribuie și la modificări în ceea ce privește guvernanța. Uniunea are acum misiunea să elaboreze o strategie spațială paneuropeană și să sprijine punerea sa în aplicare. Un rol deosebit în acest sens revine consolidării cooperării între Uniunea Europeană și statele membre; |
| --- | --- |

50.

speră că noile competențe în materie de politică spațială conferite UE în baza Tratatului de la Lisabona să contribuie și la modificări în ceea ce privește guvernanța. Uniunea are acum misiunea să elaboreze o strategie spațială paneuropeană și să sprijine punerea sa în aplicare. Un rol deosebit în acest sens revine consolidării cooperării între Uniunea Europeană și statele membre;

| 51. | insistă asupra faptului că susținerea politică și economică a Uniunii în cadrul unor dispoziții administrative echitabile și eficiente și al unei structuri decizionale eficace, bazată pe recunoașterea competențelor la toate nivelurile, va fi decisivă pentru succesul politicii spațiale europene; |
| --- | --- |

51.

insistă asupra faptului că susținerea politică și economică a Uniunii în cadrul unor dispoziții administrative echitabile și eficiente și al unei structuri decizionale eficace, bazată pe recunoașterea competențelor la toate nivelurile, va fi decisivă pentru succesul politicii spațiale europene;

| 52. | subliniază importanța Agenției Spațiale Europene - ESA, dar și a agențiilor spațiale naționale, care au impulsionat până acum punerea în aplicare cu succes a strategiilor spațiale naționale și europene și ale căror reglementări au permis crearea unei industrii și a unei cercetări puternice și competitive. Structurile și capacitățile ESA trebuie luate în considerare, în conformitate cu importanța lor, în special la definirea viitoarelor moduri de gestionare și a cadrelor lor de reglementare; |
| --- | --- |

52.

subliniază importanța Agenției Spațiale Europene - ESA, dar și a agențiilor spațiale naționale, care au impulsionat până acum punerea în aplicare cu succes a strategiilor spațiale naționale și europene și ale căror reglementări au permis crearea unei industrii și a unei cercetări puternice și competitive. Structurile și capacitățile ESA trebuie luate în considerare, în conformitate cu importanța lor, în special la definirea viitoarelor moduri de gestionare și a cadrelor lor de reglementare;

| 53. | sugerează ca, în cadrul unei viitoare „guvernanțe spațiale” europene, UE ar putea fi competentă pentru formularea unei politici spațiale europene și a unor viziuni strategice, precum și pentru stabilirea măsurilor necesare. În calitate de „putere executivă”, ESA ar putea fi însărcinată cu punerea în aplicare a acestora la nivel european; |
| --- | --- |

53.

sugerează ca, în cadrul unei viitoare „guvernanțe spațiale” europene, UE ar putea fi competentă pentru formularea unei politici spațiale europene și a unor viziuni strategice, precum și pentru stabilirea măsurilor necesare. În calitate de „putere executivă”, ESA ar putea fi însărcinată cu punerea în aplicare a acestora la nivel european;

| 54. | insistă încă o dată asupra faptului că autoritățile locale și regionale joacă un rol fundamental în dezvoltarea, aplicarea și comunicarea către opinia publică a politicii spațiale europene. Prin urmare, este important ca acestea să fie implicate în elaborarea viitoarei politici spațiale europene; |
| --- | --- |

54.

insistă încă o dată asupra faptului că autoritățile locale și regionale joacă un rol fundamental în dezvoltarea, aplicarea și comunicarea către opinia publică a politicii spațiale europene. Prin urmare, este important ca acestea să fie implicate în elaborarea viitoarei politici spațiale europene;

| 55. | pledează, prin urmare, pentru facilitarea unei participări corespunzătoare a autorităților locale și regionale la structurile de guvernanță care trebuie create ale programului spațial al UE și pentru includerea reprezentanților regiunilor în comisiile răspunzătoare de programare, împreună cu instituțiile UE și statele membre. Autoritățile locale și regionale trebuie să fie în măsură să beneficieze de dezvoltarea tehnologiilor spațiale și să-și aducă în același timp contribuția la aceasta; |
| --- | --- |

55.

pledează, prin urmare, pentru facilitarea unei participări corespunzătoare a autorităților locale și regionale la structurile de guvernanță care trebuie create ale programului spațial al UE și pentru includerea reprezentanților regiunilor în comisiile răspunzătoare de programare, împreună cu instituțiile UE și statele membre. Autoritățile locale și regionale trebuie să fie în măsură să beneficieze de dezvoltarea tehnologiilor spațiale și să-și aducă în același timp contribuția la aceasta;

Finanțare

| 56. | reamintește că regiunile au participat deja cu investiții considerabile la crearea competenței spațiale europene și vor continua să o facă și în viitor. Totodată este indispensabilă o finanțare fiabilă a programelor spațiale de către UE. Numai în acest fel se asigura un caracter transnațional și competitiv activităților din acest domeniu; |
| --- | --- |

56.

reamintește că regiunile au participat deja cu investiții considerabile la crearea competenței spațiale europene și vor continua să o facă și în viitor. Totodată este indispensabilă o finanțare fiabilă a programelor spațiale de către UE. Numai în acest fel se asigura un caracter transnațional și competitiv activităților din acest domeniu;

| 57. | identifică în mod special necesitatea unei finanțări mai substanțiale, direcționate și durabile a cercetării spațiale și solicită o mai bună coordonare, pentru a obține efecte de sinergie cu alte domenii de cercetare și dezvoltare inovatoare; |
| --- | --- |

57.

identifică în mod special necesitatea unei finanțări mai substanțiale, direcționate și durabile a cercetării spațiale și solicită o mai bună coordonare, pentru a obține efecte de sinergie cu alte domenii de cercetare și dezvoltare inovatoare;

| 58. | este de părere că politica spațială a UE ar trebui coordonată și cu alte politici și cu instrumentele de finanțare ale acestora (cercetare, inovare, coeziune, cooperare regională etc.), tocmai pentru a facilita participarea regiunilor la dezvoltarea și utilizarea acestora; |
| --- | --- |

58.

este de părere că politica spațială a UE ar trebui coordonată și cu alte politici și cu instrumentele de finanțare ale acestora (cercetare, inovare, coeziune, cooperare regională etc.), tocmai pentru a facilita participarea regiunilor la dezvoltarea și utilizarea acestora;

| 59. | solicită Comisiei să elaboreze, în contextul planificării financiare pe termen mediu începând cu 2014, o propunere cu privire la modul în care contribuția UE, a ESA și a fiecărui stat membru („programe naționale” și investiții „regionale”) poate fi luată în considerare în ansamblu, pentru a obține sinergii cât mai mari și a evita suprapunerile; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei să elaboreze, în contextul planificării financiare pe termen mediu începând cu 2014, o propunere cu privire la modul în care contribuția UE, a ESA și a fiecărui stat membru („programe naționale” și investiții „regionale”) poate fi luată în considerare în ansamblu, pentru a obține sinergii cât mai mari și a evita suprapunerile;

VI.   CONCLUZII

| 60. | invită Comisia să prezinte cât mai repede cu putință, în baza unei strategii spațiale a UE, o propunere cuprinzătoare pentru un program spațial european, care să acopere atât posibilitățile de utilizare ale spațiului pentru utilizatori, cât și potențialul în materie de cercetare și inovare al navigației spațiale; un asemenea program ar trebui să fie în întregime ancorat în programarea financiară pe termen mediu începând din 2014, mai ales în ceea ce privește Galileo și GMES; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia să prezinte cât mai repede cu putință, în baza unei strategii spațiale a UE, o propunere cuprinzătoare pentru un program spațial european, care să acopere atât posibilitățile de utilizare ale spațiului pentru utilizatori, cât și potențialul în materie de cercetare și inovare al navigației spațiale; un asemenea program ar trebui să fie în întregime ancorat în programarea financiară pe termen mediu începând din 2014, mai ales în ceea ce privește Galileo și GMES;

| 61. | subliniază rolul central al autorităților locale și regionale pentru dezvoltarea, punerea în aplicare și utilizarea tehnologiilor spațiale; |
| --- | --- |

61.

subliniază rolul central al autorităților locale și regionale pentru dezvoltarea, punerea în aplicare și utilizarea tehnologiilor spațiale;

| 62. | solicită, prin urmare, consultări în timp util la nivelul actorilor instituționali implicați și cu principalele grupuri de interes sub egida Comisiei Europene, pentru a elabora strategia spațială europeană și planul de măsuri necesar. Atrage atenția asupra faptului că autoritățile locale și regionale ar trebui să fie implicate în elaborarea și punerea în aplicare a strategiei spațiale europene în conformitate cu rolul și competențele acestora; |
| --- | --- |

62.

solicită, prin urmare, consultări în timp util la nivelul actorilor instituționali implicați și cu principalele grupuri de interes sub egida Comisiei Europene, pentru a elabora strategia spațială europeană și planul de măsuri necesar. Atrage atenția asupra faptului că autoritățile locale și regionale ar trebui să fie implicate în elaborarea și punerea în aplicare a strategiei spațiale europene în conformitate cu rolul și competențele acestora;

| 63. | este de părere că Comisia ar trebui să sprijine autoritățile locale și regionale în eforturile lor de a-i informa pe cetățeni, întreprinderile și administrațiile cu privire la rezultatele și posibilitățile oferite de programele spațiale europene. |
| --- | --- |

63.

este de părere că Comisia ar trebui să sprijine autoritățile locale și regionale în eforturile lor de a-i informa pe cetățeni, întreprinderile și administrațiile cu privire la rezultatele și posibilitățile oferite de programele spațiale europene.

Bruxelles, 15 decembrie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 54/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 54/34

---

Avizul Comitetului Regiunilor „Contribuția autorităților locale și regionale din UE la conferința ONU din 2012 privind dezvoltarea durabilă (Rio+20)”

2012/C 54/07

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită Summitului Rio+20 să recunoască în mod explicit urbanizarea ca o provocare esențială pe care lumea trebuie să o înfrunte. Este necesar să se încurajeze mai mult schimbul de experiență și transferul de cunoștințe privind dezvoltarea urbană durabilă între administrațiile subnaționale și autoritățile locale peste tot în lume; |
| --- | --- |

—

solicită Summitului Rio+20 să recunoască în mod explicit urbanizarea ca o provocare esențială pe care lumea trebuie să o înfrunte. Este necesar să se încurajeze mai mult schimbul de experiență și transferul de cunoștințe privind dezvoltarea urbană durabilă între administrațiile subnaționale și autoritățile locale peste tot în lume;

| — | pledează pentru adoptarea în cadrul Summitului Rio+20 a unei foi de parcurs pentru economia ecologică, care să cuprindă o secțiune specifică privind economia ecologică locală, care să recunoască rolul esențial al administrațiilor subnaționale și al autorităților locale, să promoveze în special o Convenție internațională a primarilor și a regiunilor și să sprijine cooperarea descentralizată pentru dezvoltare; un eventual sistem de consolidare a capacității ar trebui să oblige țările beneficiare să-și implice îndeaproape nivelurile subnaționale de guvernare în acest proces; |
| --- | --- |

—

pledează pentru adoptarea în cadrul Summitului Rio+20 a unei foi de parcurs pentru economia ecologică, care să cuprindă o secțiune specifică privind economia ecologică locală, care să recunoască rolul esențial al administrațiilor subnaționale și al autorităților locale, să promoveze în special o Convenție internațională a primarilor și a regiunilor și să sprijine cooperarea descentralizată pentru dezvoltare; un eventual sistem de consolidare a capacității ar trebui să oblige țările beneficiare să-și implice îndeaproape nivelurile subnaționale de guvernare în acest proces;

| — | solicită ca administrațiile subnaționale și locale să fie plasate în cadrul instituțional al dezvoltării durabile, ca actori guvernamentali importanți pe deplin recunoscuți, alături de guvernele naționale și de instanțele ONU. Summitul Rio+20 ar trebui să adapteze structurile existente ale așa-numitelor „Grupuri principale” (Major Groups), de exemplu prin introducerea unei noi categorii cuprinzătoare de „actori guvernamentali”, și să mandateze viitoarea Organizație Mondială pentru Mediu (sau PNUM) sau Consiliul pentru dezvoltare durabilă să creeze o comisie permanentă pentru administrațiile subnaționale și locale; |
| --- | --- |

—

solicită ca administrațiile subnaționale și locale să fie plasate în cadrul instituțional al dezvoltării durabile, ca actori guvernamentali importanți pe deplin recunoscuți, alături de guvernele naționale și de instanțele ONU. Summitul Rio+20 ar trebui să adapteze structurile existente ale așa-numitelor „Grupuri principale” (Major Groups), de exemplu prin introducerea unei noi categorii cuprinzătoare de „actori guvernamentali”, și să mandateze viitoarea Organizație Mondială pentru Mediu (sau PNUM) sau Consiliul pentru dezvoltare durabilă să creeze o comisie permanentă pentru administrațiile subnaționale și locale;

| — | solicită Summitului Rio+20 să definească viitoarele cadre de guvernanță necesare dezvoltării în continuare a Agendei Locale 21 și să încurajeze promovarea democrației ecologice la nivel global, de exemplu prin sprijinirea introducerii altor convenții regionale de tipul Convenției de la Aarhus a UNECE sau prin inițierea de negocieri cu privire la o convenție globală bazată pe principiul 10 al Declarației de la Rio. |
| --- | --- |

—

solicită Summitului Rio+20 să definească viitoarele cadre de guvernanță necesare dezvoltării în continuare a Agendei Locale 21 și să încurajeze promovarea democrației ecologice la nivel global, de exemplu prin sprijinirea introducerii altor convenții regionale de tipul Convenției de la Aarhus a UNECE sau prin inițierea de negocieri cu privire la o convenție globală bazată pe principiul 10 al Declarației de la Rio.

| Raportor | dl Ilmar REEPALU (SE-PSE), membru al Consiliului municipal din Malmö |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Rio+20: către economia ecologică și o mai bună guvernanță”
  COM(2011) 363 final |

Raportor

dl Ilmar REEPALU (SE-PSE), membru al Consiliului municipal din Malmö

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Rio+20: către economia ecologică și o mai bună guvernanță”

COM(2011) 363 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

A.   Observații generale

| 1. | salută decizia Adunării Generale a ONU de a convoca o conferință a Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă la cel mai înalt nivel, în iunie 2012, la Rio de Janeiro (Summitul „Rio+20”). Această conferință va avea ca obiectiv reafirmarea angajamentului politic pentru dezvoltare durabilă, evaluarea progreselor realizate până în prezent și neajunsurile care persistă în punerea în aplicare a rezultatelor summiturilor majore privind dezvoltarea durabilă și să abordeze noile provocări și pe cele care încep să se facă simțite. În acest scop, vor fi abordate două teme: „Economia ecologică în contextul dezvoltării durabile și al eradicării sărăciei” și „cadrul instituțional al dezvoltării durabile”; |
| --- | --- |

1.

salută decizia Adunării Generale a ONU de a convoca o conferință a Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă la cel mai înalt nivel, în iunie 2012, la Rio de Janeiro (Summitul „Rio+20”). Această conferință va avea ca obiectiv reafirmarea angajamentului politic pentru dezvoltare durabilă, evaluarea progreselor realizate până în prezent și neajunsurile care persistă în punerea în aplicare a rezultatelor summiturilor majore privind dezvoltarea durabilă și să abordeze noile provocări și pe cele care încep să se facă simțite. În acest scop, vor fi abordate două teme: „Economia ecologică în contextul dezvoltării durabile și al eradicării sărăciei” și „cadrul instituțional al dezvoltării durabile”;

| 2. | îi invită pe toți cei implicați în activitățile Conferinței Rio+20 și în monitorizarea măsurilor ulterioare să garanteze succesul conferinței și să progreseze în direcția dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

2.

îi invită pe toți cei implicați în activitățile Conferinței Rio+20 și în monitorizarea măsurilor ulterioare să garanteze succesul conferinței și să progreseze în direcția dezvoltării durabile;

| 3. | a subliniat cu diverse ocazii importanța măsurilor și a schimbărilor pentru a sprijini și dezvolta eforturile de dezvoltare durabilă. În opinia CoR, toți actorii – de la nivel global, din cadrul Uniunii Europene, dar și de la nivelurile național, subnațional și al administrațiilor locale – au o răspundere comună în ceea ce privește crearea unei societăți durabile, responsabilă în ceea ce privește resursele naturale disponibile. În acest cadru, membrii CoR, orașele și administrațiile subnaționale au de jucat un rol important și reprezintă, într-o largă măsură, forța motrice a acțiunilor menite să determine o dezvoltare durabilă, în primul rând prin apropierea lor de cetățenii UE; |
| --- | --- |

3.

a subliniat cu diverse ocazii importanța măsurilor și a schimbărilor pentru a sprijini și dezvolta eforturile de dezvoltare durabilă. În opinia CoR, toți actorii – de la nivel global, din cadrul Uniunii Europene, dar și de la nivelurile național, subnațional și al administrațiilor locale – au o răspundere comună în ceea ce privește crearea unei societăți durabile, responsabilă în ceea ce privește resursele naturale disponibile. În acest cadru, membrii CoR, orașele și administrațiile subnaționale au de jucat un rol important și reprezintă, într-o largă măsură, forța motrice a acțiunilor menite să determine o dezvoltare durabilă, în primul rând prin apropierea lor de cetățenii UE;

| 4. | prin urmare, solicită să se facă referire în mod explicit la abilitarea administrațiilor subnaționale și a autorităților locale
   (1)
  să participe la toate dezbaterile din cadrul Summitului Rio+20. Guvernele subnaționale și autoritățile locale trebuie să fie implicate în mod activ atât în pregătirea summitului, în desfășurarea sa, cât și în acțiunile care vor decurge din acesta și în punerea sa în aplicare. Statele membre sunt încurajate să lanseze forumuri cu administrațiile subnaționale și cu autoritățile locale pentru pregătirea Summitului Rio+20; |
| --- | --- |

4.

prin urmare, solicită să se facă referire în mod explicit la abilitarea administrațiilor subnaționale și a autorităților locale
   (1)
  să participe la toate dezbaterile din cadrul Summitului Rio+20. Guvernele subnaționale și autoritățile locale trebuie să fie implicate în mod activ atât în pregătirea summitului, în desfășurarea sa, cât și în acțiunile care vor decurge din acesta și în punerea sa în aplicare. Statele membre sunt încurajate să lanseze forumuri cu administrațiile subnaționale și cu autoritățile locale pentru pregătirea Summitului Rio+20;

| 5. | invită Consiliul European și Comisia Europeană să adopte o poziție clară și unitară a UE la conferința ONU și să se asigure că acordurile politice stabilite la Rio de Janeiro vor fi urmate de acțiuni concrete; subliniază în acest context că o condiție preliminară pentru construirea unei societăți durabile este ca autoritățile subnaționale și locale să fie asociate și să dispună de competența și autoritatea necesară. În sprijinul acestora, este necesar ca principiile subsidiarității și proporționalității să fie respectate și dezvoltate la toate nivelurile de guvernanță, de la cel global, prin intermediul procesului de planificare și de luare a deciziilor al Uniunii Europene, până la nivelul național și subnațional. Autoritățile subnaționale și autoritățile locale trebuie recunoscute ca parteneri cu totul egali și ca nivelul cel mai potrivit de guvernare în cadrul eforturilor de dezvoltare durabilă, atât în pregătirea conferinței ONU, cât și la punerea în aplicare a rezultatelor acesteia; |
| --- | --- |

5.

invită Consiliul European și Comisia Europeană să adopte o poziție clară și unitară a UE la conferința ONU și să se asigure că acordurile politice stabilite la Rio de Janeiro vor fi urmate de acțiuni concrete; subliniază în acest context că o condiție preliminară pentru construirea unei societăți durabile este ca autoritățile subnaționale și locale să fie asociate și să dispună de competența și autoritatea necesară. În sprijinul acestora, este necesar ca principiile subsidiarității și proporționalității să fie respectate și dezvoltate la toate nivelurile de guvernanță, de la cel global, prin intermediul procesului de planificare și de luare a deciziilor al Uniunii Europene, până la nivelul național și subnațional. Autoritățile subnaționale și autoritățile locale trebuie recunoscute ca parteneri cu totul egali și ca nivelul cel mai potrivit de guvernare în cadrul eforturilor de dezvoltare durabilă, atât în pregătirea conferinței ONU, cât și la punerea în aplicare a rezultatelor acesteia;

| 6. | cere ca Summitul Rio+20 să recunoască în mod explicit urbanizarea ca o provocare pe care lumea trebuie să o înfrunte. Urbanizarea privește în primul rând administrațiile subnaționale și autoritățile locale, dat fiind că ele sunt în prima linie în abordarea provocărilor și oportunităților pe care aceasta le implică. De la începutul acestui secol, din cei 7 miliarde de oameni, cei mai mulți locuiesc în orașe. Populația globului ar putea crește până în 2050 de la 7 la 9 miliarde de oameni, iar anumite scenarii prevăd că, până în 2030, 60 % dintre aceștia vor locui în orașe. Această tendință este evidentă în special în țările în curs de dezvoltare sau în țările în tranziție rapidă. Dezvoltarea urbană durabilă necesită o abordare globală și integrată pentru gestionarea aspectelor economice, de mediu și socio-culturale ale dezvoltării, într-un cadru teritorial concret. CoR recomandă eforturi sporite de impulsionare și sprijinire a dezvoltării urbane durabile; |
| --- | --- |

6.

cere ca Summitul Rio+20 să recunoască în mod explicit urbanizarea ca o provocare pe care lumea trebuie să o înfrunte. Urbanizarea privește în primul rând administrațiile subnaționale și autoritățile locale, dat fiind că ele sunt în prima linie în abordarea provocărilor și oportunităților pe care aceasta le implică. De la începutul acestui secol, din cei 7 miliarde de oameni, cei mai mulți locuiesc în orașe. Populația globului ar putea crește până în 2050 de la 7 la 9 miliarde de oameni, iar anumite scenarii prevăd că, până în 2030, 60 % dintre aceștia vor locui în orașe. Această tendință este evidentă în special în țările în curs de dezvoltare sau în țările în tranziție rapidă. Dezvoltarea urbană durabilă necesită o abordare globală și integrată pentru gestionarea aspectelor economice, de mediu și socio-culturale ale dezvoltării, într-un cadru teritorial concret. CoR recomandă eforturi sporite de impulsionare și sprijinire a dezvoltării urbane durabile;

| 7. | subliniază că „dezvoltarea durabilă” se bazează pe echilibrul dintre factorii sociali, ecologici și economici și că, astfel, combaterea sărăciei și a excluziunii sociale trebuie să reprezinte subiecte esențiale la Conferința Rio+20, în aceeași măsură ca și protejarea resurselor, combaterea schimbărilor climatice și alte obiective ale politicii de mediu; |
| --- | --- |

7.

subliniază că „dezvoltarea durabilă” se bazează pe echilibrul dintre factorii sociali, ecologici și economici și că, astfel, combaterea sărăciei și a excluziunii sociale trebuie să reprezinte subiecte esențiale la Conferința Rio+20, în aceeași măsură ca și protejarea resurselor, combaterea schimbărilor climatice și alte obiective ale politicii de mediu;

| 8. | ar dori să se depună eforturi sporite de producere, evaluare, prezentare și diseminare a bunelor practici de dezvoltare urbană durabilă. Există o cerere semnificativă de schimburi de experiență și transfer de cunoștințe în ceea ce privește atât factorii instituționali cât și abordarea sistemică globală și integrată a proceselor de planificare și de adoptare a deciziilor. O bună administrație urbană, amenajarea teritoriului, legislația și demersul politic, cooperarea sectoarelor public și privat, participarea publică, educația, formarea și informarea sunt tot atâtea domenii în care se face simțită nevoia de schimb de experiență și de transfer de cunoștințe între administrațiile subnaționale și autoritățile locale peste tot în lume; |
| --- | --- |

8.

ar dori să se depună eforturi sporite de producere, evaluare, prezentare și diseminare a bunelor practici de dezvoltare urbană durabilă. Există o cerere semnificativă de schimburi de experiență și transfer de cunoștințe în ceea ce privește atât factorii instituționali cât și abordarea sistemică globală și integrată a proceselor de planificare și de adoptare a deciziilor. O bună administrație urbană, amenajarea teritoriului, legislația și demersul politic, cooperarea sectoarelor public și privat, participarea publică, educația, formarea și informarea sunt tot atâtea domenii în care se face simțită nevoia de schimb de experiență și de transfer de cunoștințe între administrațiile subnaționale și autoritățile locale peste tot în lume;

| 9. | dorește să sublinieze cât este de important să se aducă în prim-plan și să se dezvolte diversele forme de parteneriat și interacțiunile dintre orașe și împrejurimile lor. Efectul creșterii populației orașelor este o cerere puternică de producție și aprovizionare cu bunuri, de exemplu alimente, precum și gestionarea aferentă a apelor uzate și a deșeurilor rezultate. Un exemplu concret în ce privește necesitatea cooperării mai strânse între orașe și împrejurimile lor este gestionarea deșeurilor biologice, care necesită sisteme eficiente de restituire a substanțelor nutritive în solurile agricole, pentru o bună funcționare în buclă închisă a ciclului organic ecologic; |
| --- | --- |

9.

dorește să sublinieze cât este de important să se aducă în prim-plan și să se dezvolte diversele forme de parteneriat și interacțiunile dintre orașe și împrejurimile lor. Efectul creșterii populației orașelor este o cerere puternică de producție și aprovizionare cu bunuri, de exemplu alimente, precum și gestionarea aferentă a apelor uzate și a deșeurilor rezultate. Un exemplu concret în ce privește necesitatea cooperării mai strânse între orașe și împrejurimile lor este gestionarea deșeurilor biologice, care necesită sisteme eficiente de restituire a substanțelor nutritive în solurile agricole, pentru o bună funcționare în buclă închisă a ciclului organic ecologic;

| 10. | consideră că educația, formarea și difuzarea informației sunt de o importanță crucială pentru sensibilizarea sporită a cetățenilor. Pentru realizarea tranziției necesare este extrem de importantă dezvoltarea programelor de formare, care să includă nu numai cunoștințe tehnice privind o serie de aspecte specifice, ci și o abordare sistemică globală și integrată; |
| --- | --- |

10.

consideră că educația, formarea și difuzarea informației sunt de o importanță crucială pentru sensibilizarea sporită a cetățenilor. Pentru realizarea tranziției necesare este extrem de importantă dezvoltarea programelor de formare, care să includă nu numai cunoștințe tehnice privind o serie de aspecte specifice, ci și o abordare sistemică globală și integrată;

| 11. | dorește să sublinieze că numeroase provocări și măsuri concrete cu care se confruntă comunitatea internațională în efortul de creare a unei dezvoltări durabile nu-și găsesc rezolvarea doar prin introducerea de noi tehnologii și prin creșterea investițiilor financiare. Sunt necesare totodată măsuri de dezvoltare a cunoștințelor, pentru a adapta și schimba comportamentul cetățenilor, obiceiurile în materie de consum etc.; |
| --- | --- |

11.

dorește să sublinieze că numeroase provocări și măsuri concrete cu care se confruntă comunitatea internațională în efortul de creare a unei dezvoltări durabile nu-și găsesc rezolvarea doar prin introducerea de noi tehnologii și prin creșterea investițiilor financiare. Sunt necesare totodată măsuri de dezvoltare a cunoștințelor, pentru a adapta și schimba comportamentul cetățenilor, obiceiurile în materie de consum etc.;

| 12. | subliniază că mijloacele de comunicare tradiționale și cele sociale sunt extrem de importante sub acest aspect. Ar trebui adoptate măsuri de sprijinire a dezvoltării mijloacelor de comunicare ca instrumente destinate schimbului de informații, mobilizării oamenilor, creării de legături între diferite inițiative și creării unei opinii publice critice, pentru a promova astfel o societate durabilă; |
| --- | --- |

12.

subliniază că mijloacele de comunicare tradiționale și cele sociale sunt extrem de importante sub acest aspect. Ar trebui adoptate măsuri de sprijinire a dezvoltării mijloacelor de comunicare ca instrumente destinate schimbului de informații, mobilizării oamenilor, creării de legături între diferite inițiative și creării unei opinii publice critice, pentru a promova astfel o societate durabilă;

| 13. | subliniază că unul dintre instrumentele utilizate în cadrul eforturilor de realizare a unei societăți durabile este înfrățirea dintre orașe. Există deja sau sunt în curs de elaborare numeroase proiecte de înfrățire pe baza unei teme bilaterale sau multilaterale la nivel subnațional și local. În aceste procese sunt implicați numeroși actori de la nivel național, subnațional și local, din cadrul Uniunii Europene și de la nivel internațional. Înfrățirea este un instrument foarte eficient dacă are la bază un conținut tematic foarte specific și este orientată spre durabilitate și dacă angajează nu numai guvernele naționale și autoritățile locale, ci – chiar mai important pentru succesul său – și organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

13.

subliniază că unul dintre instrumentele utilizate în cadrul eforturilor de realizare a unei societăți durabile este înfrățirea dintre orașe. Există deja sau sunt în curs de elaborare numeroase proiecte de înfrățire pe baza unei teme bilaterale sau multilaterale la nivel subnațional și local. În aceste procese sunt implicați numeroși actori de la nivel național, subnațional și local, din cadrul Uniunii Europene și de la nivel internațional. Înfrățirea este un instrument foarte eficient dacă are la bază un conținut tematic foarte specific și este orientată spre durabilitate și dacă angajează nu numai guvernele naționale și autoritățile locale, ci – chiar mai important pentru succesul său – și organizațiile societății civile;

| 14. | subliniază că asociațiile internaționale, regionale sau naționale ale autorităților de la nivelurile subnaționale de guvernare au de asemenea un rol important, facilitând schimburile și ajutând administrațiile subnaționale și autoritățile locale să se facă auzite pe scena internațională. În acest sens, CoR însuși acționează ca un actor instituțional important în contextul UE și consideră că sunt necesare eforturi suplimentare pentru coordonarea structurilor și rețelelor existente și pentru îmbunătățirea evaluării proiectelor inovatoare și a difuzării celor mai bune practici; |
| --- | --- |

14.

subliniază că asociațiile internaționale, regionale sau naționale ale autorităților de la nivelurile subnaționale de guvernare au de asemenea un rol important, facilitând schimburile și ajutând administrațiile subnaționale și autoritățile locale să se facă auzite pe scena internațională. În acest sens, CoR însuși acționează ca un actor instituțional important în contextul UE și consideră că sunt necesare eforturi suplimentare pentru coordonarea structurilor și rețelelor existente și pentru îmbunătățirea evaluării proiectelor inovatoare și a difuzării celor mai bune practici;

B.   Stimularea tranziției către o economie ecologică

| 15. | dorește să sublinieze faptul că dezvoltarea durabilă, cu cele trei aspecte ale sale - economic, ecologic și social - constituie baza creșterii economice, a înmulțirii oportunităților de locuri de muncă, a unei economii ecologice, a unei prosperități sporite și a unui mediu mai curat și mai sănătos; |
| --- | --- |

15.

dorește să sublinieze faptul că dezvoltarea durabilă, cu cele trei aspecte ale sale - economic, ecologic și social - constituie baza creșterii economice, a înmulțirii oportunităților de locuri de muncă, a unei economii ecologice, a unei prosperități sporite și a unui mediu mai curat și mai sănătos;

| 16. | constată că sistemul economic actual depășește capacitățile planetei în termeni de utilizare durabilă a resurselor și că, de altfel, Uniunea Europeană importă din ce în ce mai multe resurse fosile de energie și materii prime, dintre care unele – strategice pentru prezentul și viitorul Uniunii – ar putea să devină insuficiente în următoarele decenii. Această constatare impune o trecere a economiei către un mod de dezvoltare mai durabil și mai responsabil cu privire la aceste resurse; |
| --- | --- |

16.

constată că sistemul economic actual depășește capacitățile planetei în termeni de utilizare durabilă a resurselor și că, de altfel, Uniunea Europeană importă din ce în ce mai multe resurse fosile de energie și materii prime, dintre care unele – strategice pentru prezentul și viitorul Uniunii – ar putea să devină insuficiente în următoarele decenii. Această constatare impune o trecere a economiei către un mod de dezvoltare mai durabil și mai responsabil cu privire la aceste resurse;

| 17. | subliniază mai ales că tranziția către un model durabil de dezvoltare nu reprezintă numai o problemă, ci, dimpotrivă, oferă o serie de posibilități, mai ales când măsurile ecologice și crearea de valoare economică și socială adăugată se împletesc în mod fructuos. Aceste posibilități trebuie exploatate prin măsuri corespunzătoare în domeniul politicii economice, al educației și al schimbărilor la nivelul societății; |
| --- | --- |

17.

subliniază mai ales că tranziția către un model durabil de dezvoltare nu reprezintă numai o problemă, ci, dimpotrivă, oferă o serie de posibilități, mai ales când măsurile ecologice și crearea de valoare economică și socială adăugată se împletesc în mod fructuos. Aceste posibilități trebuie exploatate prin măsuri corespunzătoare în domeniul politicii economice, al educației și al schimbărilor la nivelul societății;

| 18. | în concluzie, în actualele condiții financiare de la nivelul Uniunii Europene și de la nivel internațional, trebuie depuse eforturi în favoarea unei activități economice durabile și a creării unor locuri de muncă durabile; |
| --- | --- |

18.

în concluzie, în actualele condiții financiare de la nivelul Uniunii Europene și de la nivel internațional, trebuie depuse eforturi în favoarea unei activități economice durabile și a creării unor locuri de muncă durabile;

| 19. | insistă asupra importanței locurilor de muncă ecologice, definite ca locuri de muncă decente în toate acele sectoare economice cu o componentă de durabilitate (atât sectoare emergente, cât și tradiționale), și îndeamnă la promovarea lor, având în vedere oportunitatea pe care o oferă acestea de a progresa către coeziunea socială. De aceea, formarea și consolidarea capacităților în domeniul durabilității la toate nivelurile trebuie să fie considerate elemente-cheie ale dezvoltării depline a acestor sectoare esențiale; |
| --- | --- |

19.

insistă asupra importanței locurilor de muncă ecologice, definite ca locuri de muncă decente în toate acele sectoare economice cu o componentă de durabilitate (atât sectoare emergente, cât și tradiționale), și îndeamnă la promovarea lor, având în vedere oportunitatea pe care o oferă acestea de a progresa către coeziunea socială. De aceea, formarea și consolidarea capacităților în domeniul durabilității la toate nivelurile trebuie să fie considerate elemente-cheie ale dezvoltării depline a acestor sectoare esențiale;

| 20. | recomandă ca, în cadrul Summitului Rio+20, să se creeze un nou model alternativ de evaluare a creșterii și a bunăstării, care să țină seama și de alți indicatori decât PIB-ul. Acest model este necesar pentru reorientarea dezbaterilor privind politicile și pentru realizarea mutațiilor fundamentale în sensul în care este înțeleasă ideea de „progres”. Sunt necesari indicatori care să ia în considerare schimbările climatice, biodiversitatea, eficiența resurselor și incluziunea socială; |
| --- | --- |

20.

recomandă ca, în cadrul Summitului Rio+20, să se creeze un nou model alternativ de evaluare a creșterii și a bunăstării, care să țină seama și de alți indicatori decât PIB-ul. Acest model este necesar pentru reorientarea dezbaterilor privind politicile și pentru realizarea mutațiilor fundamentale în sensul în care este înțeleasă ideea de „progres”. Sunt necesari indicatori care să ia în considerare schimbările climatice, biodiversitatea, eficiența resurselor și incluziunea socială;

| 21. | este convins că UE poate juca un rol important la conferința ONU, mai ales dacă poate fi ea însăși un bun exemplu: poziția UE în cadrul negocierilor ar putea fi consolidată dacă și-ar impune singură obiective ambițioase în favoarea unei economii ecologice, de exemplu în domeniile cuprinse în inițiativa emblematică „O Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor” din cadrul Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

21.

este convins că UE poate juca un rol important la conferința ONU, mai ales dacă poate fi ea însăși un bun exemplu: poziția UE în cadrul negocierilor ar putea fi consolidată dacă și-ar impune singură obiective ambițioase în favoarea unei economii ecologice, de exemplu în domeniile cuprinse în inițiativa emblematică „O Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor” din cadrul Strategiei Europa 2020;

| 22. | sprijină propunerea Comisiei Europene ca Summitul Rio+20 să adopte o foaie de parcurs pentru economia ecologică care să stabilească obiective și indicatori adecvați, să formuleze atât căi de acțiune directă, cât și un cadru limpede pentru inițiativele de la nivel global, regional (inclusiv la nivelul UE), național și subnațional și să includă totodată un calendar de punere în aplicare; |
| --- | --- |

22.

sprijină propunerea Comisiei Europene ca Summitul Rio+20 să adopte o foaie de parcurs pentru economia ecologică care să stabilească obiective și indicatori adecvați, să formuleze atât căi de acțiune directă, cât și un cadru limpede pentru inițiativele de la nivel global, regional (inclusiv la nivelul UE), național și subnațional și să includă totodată un calendar de punere în aplicare;

| 23. | sprijină în acest sens solicitarea UE ca Rio+20 să stabilească un sistem de consolidare a capacității pentru a furniza tuturor statelor interesate asistență orientată și specifică fiecărei țări cu privire la tranziția către economia ecologică și la modalitățile de acces la finanțarea disponibilă. CoR subliniază că acest sistem ar trebui să oblige țările să-și implice îndeaproape nivelurile subnaționale de guvernare în acest proces; |
| --- | --- |

23.

sprijină în acest sens solicitarea UE ca Rio+20 să stabilească un sistem de consolidare a capacității pentru a furniza tuturor statelor interesate asistență orientată și specifică fiecărei țări cu privire la tranziția către economia ecologică și la modalitățile de acces la finanțarea disponibilă. CoR subliniază că acest sistem ar trebui să oblige țările să-și implice îndeaproape nivelurile subnaționale de guvernare în acest proces;

| 24. | consideră că foaia de parcurs ar trebui să cuprindă o secțiune privind economia ecologică locală, care să recunoască rolul esențial al administrațiilor subnaționale și al autorităților locale în trecerea către o economie ecologică. Această secțiune ar urma să abordeze în special provocările majore ale urbanizării și ale economiei urbane ecologice, să promoveze o Convenție internațională a primarilor și regiunilor și să sprijine cooperarea descentralizată pentru dezvoltare la nivelul administrațiilor subnaționale și al autorităților locale; |
| --- | --- |

24.

consideră că foaia de parcurs ar trebui să cuprindă o secțiune privind economia ecologică locală, care să recunoască rolul esențial al administrațiilor subnaționale și al autorităților locale în trecerea către o economie ecologică. Această secțiune ar urma să abordeze în special provocările majore ale urbanizării și ale economiei urbane ecologice, să promoveze o Convenție internațională a primarilor și regiunilor și să sprijine cooperarea descentralizată pentru dezvoltare la nivelul administrațiilor subnaționale și al autorităților locale;

| 25. | solicită ca numeroasele cazuri de administrații subnaționale și locale care promovează cu succes economia ecologică să fie incluse în setul de instrumente pentru o economie ecologică din cadrul Rio+20 propus de Comisia Europeană; |
| --- | --- |

25.

solicită ca numeroasele cazuri de administrații subnaționale și locale care promovează cu succes economia ecologică să fie incluse în setul de instrumente pentru o economie ecologică din cadrul Rio+20 propus de Comisia Europeană;

| 26. | reamintește rolul important și gama amplă de activități de la nivel subnațional și local în domeniul ajutorului pentru dezvoltare și al cooperării descentralizate într-o strânsă colaborare dintre CoR, membrii acestuia și Comisia Europeană, cum ar fi „Atlasul” CoR, portalul internet și așa-numitul Forum al cooperării descentralizate; |
| --- | --- |

26.

reamintește rolul important și gama amplă de activități de la nivel subnațional și local în domeniul ajutorului pentru dezvoltare și al cooperării descentralizate într-o strânsă colaborare dintre CoR, membrii acestuia și Comisia Europeană, cum ar fi „Atlasul” CoR, portalul internet și așa-numitul Forum al cooperării descentralizate;

| 27. | dorește să se adopte, la nivel global, măsuri de sprijinire a dezvoltării unui sector antreprenorial ecologic, ca urmare a:






  — | acordării de sprijin dezvoltării tehnologiei și soluțiilor ecologice, printre altele prin creșterea investițiilor în cercetare și dezvoltare, mai ales a investițiilor care, inspirându-se din perspectiva așa-numitelor servicii ecosistemice, urmăresc să contribuie la protecția biodiversității și la (re)dezvoltarea ecosistemelor, oferind totodată în comun noi oportunități economice; |
| --- | --- | --- |

27.

dorește să se adopte, la nivel global, măsuri de sprijinire a dezvoltării unui sector antreprenorial ecologic, ca urmare a:

—

acordării de sprijin dezvoltării tehnologiei și soluțiilor ecologice, printre altele prin creșterea investițiilor în cercetare și dezvoltare, mai ales a investițiilor care, inspirându-se din perspectiva așa-numitelor servicii ecosistemice, urmăresc să contribuie la protecția biodiversității și la (re)dezvoltarea ecosistemelor, oferind totodată în comun noi oportunități economice;

| — | punerii în aplicare a unor măsuri de facilitare a exportului și importului de produse și servicii ecologice la nivel global și a propagării unui model de organizare inteligentă a muncii; |
| --- | --- |

—

punerii în aplicare a unor măsuri de facilitare a exportului și importului de produse și servicii ecologice la nivel global și a propagării unui model de organizare inteligentă a muncii;

| — | introducerii unor condiții obligatorii legate de mediu, climă și de natură etică în domeniul achizițiilor publice și în alte tipuri de achiziții; |
| --- | --- |

—

introducerii unor condiții obligatorii legate de mediu, climă și de natură etică în domeniul achizițiilor publice și în alte tipuri de achiziții;

| — | dezvoltării ecologiei industriale și a economiei circulare (cradle-to-cradle), care urmăresc închiderea ciclurilor de producție și consum, astfel încât să integreze materiile prime necesare într-un sistem închis, iar resursele naturale neregenerabile să se piardă cât mai puțin; |
| --- | --- |

—

dezvoltării ecologiei industriale și a economiei circulare (cradle-to-cradle), care urmăresc închiderea ciclurilor de producție și consum, astfel încât să integreze materiile prime necesare într-un sistem închis, iar resursele naturale neregenerabile să se piardă cât mai puțin;

| — | dezvoltării și punerii în aplicare a unor metode funcționale în materie de achiziții publice; |
| --- | --- |

—

dezvoltării și punerii în aplicare a unor metode funcționale în materie de achiziții publice;

| — | coordonării și dezvoltării unor modele de certificare ecologică a bunurilor și serviciilor produse de întreprinderi, prin intermediul analizei comparative a ciclurilor de viață a bunurilor și serviciilor; |
| --- | --- |

—

coordonării și dezvoltării unor modele de certificare ecologică a bunurilor și serviciilor produse de întreprinderi, prin intermediul analizei comparative a ciclurilor de viață a bunurilor și serviciilor;

| — | coordonării și dezvoltării unor modele de sisteme de gestionare a mediului destinate întreprinderilor și organizațiilor, prin intermediul unei contabilități ecologice; |
| --- | --- |

—

coordonării și dezvoltării unor modele de sisteme de gestionare a mediului destinate întreprinderilor și organizațiilor, prin intermediul unei contabilități ecologice;

| — | producerii unor noi modele de finanțare a soluțiilor și întreprinderilor ecologice; |
| --- | --- |

—

producerii unor noi modele de finanțare a soluțiilor și întreprinderilor ecologice;

| 28. | recunoaște necesitatea de a se înainta către crearea de noi mecanisme și instrumente de colaborare între sectorul public și cel privat (actori sociali și economici) pentru elaborarea și punerea în aplicare a politicilor în domeniul economiei ecologice, punând accentul pe promovarea și consolidarea parteneriatelor între mai multe părți interesate; |
| --- | --- |

28.

recunoaște necesitatea de a se înainta către crearea de noi mecanisme și instrumente de colaborare între sectorul public și cel privat (actori sociali și economici) pentru elaborarea și punerea în aplicare a politicilor în domeniul economiei ecologice, punând accentul pe promovarea și consolidarea parteneriatelor între mai multe părți interesate;

| 29. | reafirmă că una dintre provocările fundamentale ale prezentului este reducerea impactului climatic, atât la nivel global, cât și la nivel local, odată cu asigurarea rezervelor de energie și a prosperității. Autoritățile locale și administrațiile subnaționale au de jucat un rol esențial în acest proces. În interiorul Uniunii Europene, acestea își asumă responsabilitatea pentru o întreagă serie de inițiative menite să reducă impactul climatic, să asigure rezervele de energie și adaptarea la schimbările climatice. Acordurile de la Cancún, adoptate în decembrie 2010, recunosc administrațiile locale ca actori guvernamentali și oferă localităților acces la mecanismele internaționale de finanțare. Autoritățile de la nivel subnațional și local trebuie activ implicate în planurile naționale de acțiune privind clima și contează pe accesul la sprijin financiar; |
| --- | --- |

29.

reafirmă că una dintre provocările fundamentale ale prezentului este reducerea impactului climatic, atât la nivel global, cât și la nivel local, odată cu asigurarea rezervelor de energie și a prosperității. Autoritățile locale și administrațiile subnaționale au de jucat un rol esențial în acest proces. În interiorul Uniunii Europene, acestea își asumă responsabilitatea pentru o întreagă serie de inițiative menite să reducă impactul climatic, să asigure rezervele de energie și adaptarea la schimbările climatice. Acordurile de la Cancún, adoptate în decembrie 2010, recunosc administrațiile locale ca actori guvernamentali și oferă localităților acces la mecanismele internaționale de finanțare. Autoritățile de la nivel subnațional și local trebuie activ implicate în planurile naționale de acțiune privind clima și contează pe accesul la sprijin financiar;

| 30. | subliniază că trebuie adoptate măsuri de protejare, securizare și reproducere a resurselor-cheie, a materiilor prime și a capitalului natural. CoR dorește mai ales ca Summitul Rio+20 să acorde o atenție specială problematicii apei. Accesul la apă este o problemă din ce în ce mai mare și o provocare majoră, mai ales pentru marile orașe. Prin urmare, pentru rezolvarea acesteia, CoR sprijină stabilirea unui parteneriat internațional privind apa și face trimitere, în acest context, la recomandările sale privind rolul administrațiilor subnaționale și al autorităților locale în promovarea unei gestionări durabile a apei (CdR 5/2011); |
| --- | --- |

30.

subliniază că trebuie adoptate măsuri de protejare, securizare și reproducere a resurselor-cheie, a materiilor prime și a capitalului natural. CoR dorește mai ales ca Summitul Rio+20 să acorde o atenție specială problematicii apei. Accesul la apă este o problemă din ce în ce mai mare și o provocare majoră, mai ales pentru marile orașe. Prin urmare, pentru rezolvarea acesteia, CoR sprijină stabilirea unui parteneriat internațional privind apa și face trimitere, în acest context, la recomandările sale privind rolul administrațiilor subnaționale și al autorităților locale în promovarea unei gestionări durabile a apei (CdR 5/2011);

| 31. | subliniază necesitatea îmbunătățirii guvernanței și a protecției mediului marin și a oceanelor și consideră că acest domeniu devine unul dintre pilonii principali ai cadrului Rio+20, pe lângă climă și biodiversitate; |
| --- | --- |

31.

subliniază necesitatea îmbunătățirii guvernanței și a protecției mediului marin și a oceanelor și consideră că acest domeniu devine unul dintre pilonii principali ai cadrului Rio+20, pe lângă climă și biodiversitate;

| 32. | evidențiază aprecierea Comisiei conform căreia „utilizarea durabilă a terenurilor și a agriculturii va constitui o piatră de hotar a economiei ecologice” și, prin urmare, consideră că dezvoltarea urbană durabilă și amenajarea teritoriului înseamnă a minimiza gradul de utilizare a suprafețelor arabile productive ca terenuri de construcție în așa fel încât utilizarea lor viitoare pentru agricultură să devină imposibilă; |
| --- | --- |

32.

evidențiază aprecierea Comisiei conform căreia „utilizarea durabilă a terenurilor și a agriculturii va constitui o piatră de hotar a economiei ecologice” și, prin urmare, consideră că dezvoltarea urbană durabilă și amenajarea teritoriului înseamnă a minimiza gradul de utilizare a suprafețelor arabile productive ca terenuri de construcție în așa fel încât utilizarea lor viitoare pentru agricultură să devină imposibilă;

| 33. | consideră că, pentru a permite trecerea spre/la o economie globală ecologică, trebuie mobilizate resurse financiare foarte mari. Impozitarea și tarificarea ar trebui să reflecte mai bine costurile și beneficiile legate de mediu. CoR își reiterează apelul privind generalizarea principiului „poluatorul plătește” și a răspunderii extinse a producătorului, precum și a opțiunilor de recuperare a costurilor pentru gestionarea resurselor naturale. Foaia de parcurs pentru economia ecologică ar trebui să lanseze noi inițiative și noi parteneriate de finanțare publică și privată; |
| --- | --- |

33.

consideră că, pentru a permite trecerea spre/la o economie globală ecologică, trebuie mobilizate resurse financiare foarte mari. Impozitarea și tarificarea ar trebui să reflecte mai bine costurile și beneficiile legate de mediu. CoR își reiterează apelul privind generalizarea principiului „poluatorul plătește” și a răspunderii extinse a producătorului, precum și a opțiunilor de recuperare a costurilor pentru gestionarea resurselor naturale. Foaia de parcurs pentru economia ecologică ar trebui să lanseze noi inițiative și noi parteneriate de finanțare publică și privată;

| 34. | propune ca în foaia de parcurs să fie prevăzute o serie de măsuri concrete și limitate în timp pentru a suprima, până în 2020, toate subvențiile dăunătoare mediului. Astfel s-ar putea pune la dispoziție mijloace financiare suplimentare pentru alte activități. În plus, se recomandă utilizarea la nivel internațional a unor obiective de economisire și a unor norme de eficiență, așa cum au fost ele definite în UE pentru o serie de produse și procese; |
| --- | --- |

34.

propune ca în foaia de parcurs să fie prevăzute o serie de măsuri concrete și limitate în timp pentru a suprima, până în 2020, toate subvențiile dăunătoare mediului. Astfel s-ar putea pune la dispoziție mijloace financiare suplimentare pentru alte activități. În plus, se recomandă utilizarea la nivel internațional a unor obiective de economisire și a unor norme de eficiență, așa cum au fost ele definite în UE pentru o serie de produse și procese;

C.   Cadrul instituțional – către o mai bună guvernare

| 35. | recomandă transformarea Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (United Nations Environmental Program – PNUM) într-o Organizație Mondială pentru Mediu. Transformarea PNUM într-o agenție specializată a ONU ar însemna crearea unei organizații mondiale multilaterale pentru mediu, care ar constitui calea cea mai promițătoare către îmbunătățirea guvernanței internaționale în materie de mediu. Aceasta ar avea un mandat revizuit și consolidat și ar funcționa pe picior de egalitate cu alte agenții specializate ale ONU. În plus, aceasta ar trebui să cuprindă o secțiune descentralizată la nivel regional și local, însărcinată cu punerea în aplicare și care să urmărească acordarea unui sprijin direct sporit administrațiilor subnaționale și autorităților locale, în vederea aplicării efective a acordurilor multilaterale privind mediul, în special schimbările climatice și biodiversitatea; |
| --- | --- |

35.

recomandă transformarea Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (United Nations Environmental Program – PNUM) într-o Organizație Mondială pentru Mediu. Transformarea PNUM într-o agenție specializată a ONU ar însemna crearea unei organizații mondiale multilaterale pentru mediu, care ar constitui calea cea mai promițătoare către îmbunătățirea guvernanței internaționale în materie de mediu. Aceasta ar avea un mandat revizuit și consolidat și ar funcționa pe picior de egalitate cu alte agenții specializate ale ONU. În plus, aceasta ar trebui să cuprindă o secțiune descentralizată la nivel regional și local, însărcinată cu punerea în aplicare și care să urmărească acordarea unui sprijin direct sporit administrațiilor subnaționale și autorităților locale, în vederea aplicării efective a acordurilor multilaterale privind mediul, în special schimbările climatice și biodiversitatea;

| 36. | totodată, recomandă crearea unui Consiliu pentru dezvoltare durabilă (CDD) în locul actualei Comisii pentru dezvoltare durabilă. Scopul acestei propuneri este o mai bună guvernanță, o perspectivă comună și coordonare în acțiunile privind dezvoltarea durabilă desfășurate la toate nivelurile; |
| --- | --- |

36.

totodată, recomandă crearea unui Consiliu pentru dezvoltare durabilă (CDD) în locul actualei Comisii pentru dezvoltare durabilă. Scopul acestei propuneri este o mai bună guvernanță, o perspectivă comună și coordonare în acțiunile privind dezvoltarea durabilă desfășurate la toate nivelurile;

| 37. | sprijină dezvoltarea Obiectivelor de dezvoltare durabilă, în special pe termen lung, pe modelul Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului. Un angajament politic mai larg, bazat pe obiective comune, ar trebui defalcat prin urmare într-un set de obiective concrete și de modalități de măsurare a acestora; |
| --- | --- |

37.

sprijină dezvoltarea Obiectivelor de dezvoltare durabilă, în special pe termen lung, pe modelul Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului. Un angajament politic mai larg, bazat pe obiective comune, ar trebui defalcat prin urmare într-un set de obiective concrete și de modalități de măsurare a acestora;

| 38. | insistă asupra necesității ca Summitul Rio+20 să recunoască faptul că guvernanța trebuie să antreneze toate nivelurile de guvernare, de la cel local și subnațional, trecând prin cel național și regional, până la nivelul global. Rio+20 trebuie să adopte o abordare a guvernanței pe mai multe niveluri, bazată pe interacțiunea, sinergia și complementaritatea tuturor nivelurilor de guvernanță; |
| --- | --- |

38.

insistă asupra necesității ca Summitul Rio+20 să recunoască faptul că guvernanța trebuie să antreneze toate nivelurile de guvernare, de la cel local și subnațional, trecând prin cel național și regional, până la nivelul global. Rio+20 trebuie să adopte o abordare a guvernanței pe mai multe niveluri, bazată pe interacțiunea, sinergia și complementaritatea tuturor nivelurilor de guvernanță;

| 39. | atrage atenția asupra faptului că statutul special de instituții guvernamentale al administrațiilor subnaționale și autorităților locale a beneficiat de o recunoaștere sporită în cadrul Convenției de la Rio, de exemplu recunoașterea acestora ca „actori guvernamentali” în cadrul Acordului de la Cancún și Decizia X/22 a COP 10 CDB „Planul de acțiune privind administrațiile subnaționale, orașele și alte autorități locale”. CoR a sprijinit activ aceste progrese; |
| --- | --- |

39.

atrage atenția asupra faptului că statutul special de instituții guvernamentale al administrațiilor subnaționale și autorităților locale a beneficiat de o recunoaștere sporită în cadrul Convenției de la Rio, de exemplu recunoașterea acestora ca „actori guvernamentali” în cadrul Acordului de la Cancún și Decizia X/22 a COP 10 CDB „Planul de acțiune privind administrațiile subnaționale, orașele și alte autorități locale”. CoR a sprijinit activ aceste progrese;

| 40. | solicită ca administrațiile subnaționale și locale să fie plasate în cadrul instituțional al dezvoltării durabile, ca actori guvernamentali importanți pe deplin recunoscuți, alături de guvernele naționale și de instanțele ONU. Summitul Rio+20 trebuie să reprezinte ocazia de a adapta structurile existente ale așa-numitelor „Grupuri principale” (Major Groups), pentru a reflecta evoluția lor din 1992, în special în ce privește rolul guvernanței la nivel local și subnațional, de exemplu prin introducerea unei noi categorii cuprinzătoare de „actori guvernamentali”. CoR deplânge faptul că, în actuala configurație internațională de guvernare, în ciuda rolului lor specific și tot mai pregnant în materie de guvernare, reprezentarea nivelurilor subnaționale de guvernare în cadrul organelor ONU le plasează la același nivel cu societatea civilă, întreprinderile, sau alte grupuri definite mai curând după criterii socioeconomice decât după rolul lor în sistemul de guvernanță; |
| --- | --- |

40.

solicită ca administrațiile subnaționale și locale să fie plasate în cadrul instituțional al dezvoltării durabile, ca actori guvernamentali importanți pe deplin recunoscuți, alături de guvernele naționale și de instanțele ONU. Summitul Rio+20 trebuie să reprezinte ocazia de a adapta structurile existente ale așa-numitelor „Grupuri principale” (Major Groups), pentru a reflecta evoluția lor din 1992, în special în ce privește rolul guvernanței la nivel local și subnațional, de exemplu prin introducerea unei noi categorii cuprinzătoare de „actori guvernamentali”. CoR deplânge faptul că, în actuala configurație internațională de guvernare, în ciuda rolului lor specific și tot mai pregnant în materie de guvernare, reprezentarea nivelurilor subnaționale de guvernare în cadrul organelor ONU le plasează la același nivel cu societatea civilă, întreprinderile, sau alte grupuri definite mai curând după criterii socioeconomice decât după rolul lor în sistemul de guvernanță;

| 41. | sugerează, în acest sens, ca Summitul Rio+20 să mandateze PNUM (sau viitoarea Organizație Mondială pentru Mediu) sau Consiliul pentru dezvoltare durabilă (CDD) să creeze o comisie permanentă pentru administrațiile subnaționale și locale ca o nouă structură, care să reflecte în mod corespunzător guvernanța pe mai multe niveluri și să ofere un mecanism permanent de consultare și cooperare cu autoritățile subnaționale și locale din întreaga lume. În acest sens, Comitetul Regiunilor ar putea servi drept model; |
| --- | --- |

41.

sugerează, în acest sens, ca Summitul Rio+20 să mandateze PNUM (sau viitoarea Organizație Mondială pentru Mediu) sau Consiliul pentru dezvoltare durabilă (CDD) să creeze o comisie permanentă pentru administrațiile subnaționale și locale ca o nouă structură, care să reflecte în mod corespunzător guvernanța pe mai multe niveluri și să ofere un mecanism permanent de consultare și cooperare cu autoritățile subnaționale și locale din întreaga lume. În acest sens, Comitetul Regiunilor ar putea servi drept model;

| 42. | recunoaște că responsabilitățile și rolurile autorităților subnaționale și locale diferă substanțial, atât în cadrul Uniunii Europene, cât și la nivel global, iar autonomia subnațională și locală este în continuă dezvoltare. Prin urmare, este necesar ca aceste diferențe să fie luate în considerare atunci când se încearcă implicarea cât mai puternică a autorităților subnaționale și locale în procesele de dezvoltare a societăților durabile; |
| --- | --- |

42.

recunoaște că responsabilitățile și rolurile autorităților subnaționale și locale diferă substanțial, atât în cadrul Uniunii Europene, cât și la nivel global, iar autonomia subnațională și locală este în continuă dezvoltare. Prin urmare, este necesar ca aceste diferențe să fie luate în considerare atunci când se încearcă implicarea cât mai puternică a autorităților subnaționale și locale în procesele de dezvoltare a societăților durabile;

| 43. | dorește să sublinieze importanța punctelor comune de vedere și a coordonării care trebuie concretizate în acțiunile de dezvoltare durabilă de la nivel global. În acest proces, principalii actori sunt localitățile și administrațiile subnaționale. Importante platforme de coordonare și schimb de experiență sunt Convenția primarilor, Agenda 21 și strategiile de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

43.

dorește să sublinieze importanța punctelor comune de vedere și a coordonării care trebuie concretizate în acțiunile de dezvoltare durabilă de la nivel global. În acest proces, principalii actori sunt localitățile și administrațiile subnaționale. Importante platforme de coordonare și schimb de experiență sunt Convenția primarilor, Agenda 21 și strategiile de dezvoltare durabilă;

| 44. | subliniază că accentul pus de Comisia Europeană pe sectorul privat nu ar trebui să distragă atenția de la necesitatea ca Summitul Rio+20, UE și statele membre să promoveze guvernanța dezvoltării durabile la nivelul autorităților publice subnaționale și locale, inclusiv responsabilizarea cetățenilor; |
| --- | --- |

44.

subliniază că accentul pus de Comisia Europeană pe sectorul privat nu ar trebui să distragă atenția de la necesitatea ca Summitul Rio+20, UE și statele membre să promoveze guvernanța dezvoltării durabile la nivelul autorităților publice subnaționale și locale, inclusiv responsabilizarea cetățenilor;

| 45. | dorește să sublinieze importanța abordării care pune cetățenii în centrul eforturilor orientate către o societate durabilă. Prin urmare, obiectivele și măsurile din cadrul acestui proces trebuie adaptate diferitelor realități locale. Dialogul privind măsurile concrete și financiare, precum și schimbările în materie de consum și comportamentul cetățenilor trebuie să se bazeze pe condițiile existente la nivel subnațional și local. Sunt necesare acțiuni de sprijinire a participării directe a cetățenilor la eforturile orientate către o societate durabilă, cum ar fi:






  — | dezvoltarea proceselor consultative și crearea de locuri de întâlnire pentru dialog și schimb de experiență; |
| --- | --- | --- |

45.

dorește să sublinieze importanța abordării care pune cetățenii în centrul eforturilor orientate către o societate durabilă. Prin urmare, obiectivele și măsurile din cadrul acestui proces trebuie adaptate diferitelor realități locale. Dialogul privind măsurile concrete și financiare, precum și schimbările în materie de consum și comportamentul cetățenilor trebuie să se bazeze pe condițiile existente la nivel subnațional și local. Sunt necesare acțiuni de sprijinire a participării directe a cetățenilor la eforturile orientate către o societate durabilă, cum ar fi:

—

dezvoltarea proceselor consultative și crearea de locuri de întâlnire pentru dialog și schimb de experiență;

| — | sprijinirea proiectelor de dezvoltare subnațională și locală, la nivel național și internațional; |
| --- | --- |

—

sprijinirea proiectelor de dezvoltare subnațională și locală, la nivel național și internațional;

| — | ridicarea nivelului de cunoștințe și de înțelegere privind necesitatea unor eforturi comune pentru realizarea unei societăți durabile; |
| --- | --- |

—

ridicarea nivelului de cunoștințe și de înțelegere privind necesitatea unor eforturi comune pentru realizarea unei societăți durabile;

| 46. | dorește ca Summitul Rio+20 să sprijine promovarea democrației ecologice la nivel global. Acest lucru s-ar putea realiza de către participanții Convenției de la Aarhus prin reiterarea, în cadrul Summitului Rio+20, a voinței lor de a deschide Convenția întregii lumi, dar și în alte moduri, de exemplu prin sprijinirea introducerii altor convenții regionale de tipul celei de la Aarhus sau prin inițierea de negocieri cu privire la o convenție globală bazată pe principiul 10 al Declarației de la Rio (2); |
| --- | --- |

46.

dorește ca Summitul Rio+20 să sprijine promovarea democrației ecologice la nivel global. Acest lucru s-ar putea realiza de către participanții Convenției de la Aarhus prin reiterarea, în cadrul Summitului Rio+20, a voinței lor de a deschide Convenția întregii lumi, dar și în alte moduri, de exemplu prin sprijinirea introducerii altor convenții regionale de tipul celei de la Aarhus sau prin inițierea de negocieri cu privire la o convenție globală bazată pe principiul 10 al Declarației de la Rio (2);

| 47. | dorește dezvoltarea și revigorarea acțiunilor Agendei Locale 21. Summitul Rio+20 ar trebui să definească viitoarele cadre de guvernanță necesare dezvoltării în continuare a Agendei Locale 21 în acest sens. Agenda Locală 21, lansată după Summitul de la Rio din 1992, este un bun exemplu de procese desfășurate la nivel local care au produs rezultate bune și durabile, sub formă de măsuri concrete și o înțelegere mai aprofundată, precum și de implicare sporită a actorilor societății în chestiunile privind durabilitatea. Înțelegerea de către cetățeni a problemelor și participarea acestora constituie baza Agendei Locale 21. În numeroase cazuri, Agenda Locală 21 a dus la crearea de noi locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

47.

dorește dezvoltarea și revigorarea acțiunilor Agendei Locale 21. Summitul Rio+20 ar trebui să definească viitoarele cadre de guvernanță necesare dezvoltării în continuare a Agendei Locale 21 în acest sens. Agenda Locală 21, lansată după Summitul de la Rio din 1992, este un bun exemplu de procese desfășurate la nivel local care au produs rezultate bune și durabile, sub formă de măsuri concrete și o înțelegere mai aprofundată, precum și de implicare sporită a actorilor societății în chestiunile privind durabilitatea. Înțelegerea de către cetățeni a problemelor și participarea acestora constituie baza Agendei Locale 21. În numeroase cazuri, Agenda Locală 21 a dus la crearea de noi locuri de muncă ecologice;

| 48. | dorește în special un sprijin sporit în materie de dobândire de cunoștințe la nivel subnațional și local. Pentru ca acțiunile pentru o societate durabilă să fie eficiente, toți actorii trebuie să aibă acces la cunoștințe de bază de planificare și de luare a deciziilor. De asemenea, acestea sunt importante pentru monitorizarea și evaluarea răspunsurilor primite în urma rezultatelor atinse și a experienței dobândite în eforturile de creare a unei societăți durabile; |
| --- | --- |

48.

dorește în special un sprijin sporit în materie de dobândire de cunoștințe la nivel subnațional și local. Pentru ca acțiunile pentru o societate durabilă să fie eficiente, toți actorii trebuie să aibă acces la cunoștințe de bază de planificare și de luare a deciziilor. De asemenea, acestea sunt importante pentru monitorizarea și evaluarea răspunsurilor primite în urma rezultatelor atinse și a experienței dobândite în eforturile de creare a unei societăți durabile;

| 49. | se așteaptă ca, în cadrul activității sale susținute de pregătire a Summitului Rio+20, Comisia să dezvolte și să consolideze dialogul cu CoR și cu membrii acestuia, sperând că delegația UE la Summitul Rio+20 va cuprinde un număr corespunzător de delegați din partea CoR. |
| --- | --- |

49.

se așteaptă ca, în cadrul activității sale susținute de pregătire a Summitului Rio+20, Comisia să dezvolte și să consolideze dialogul cu CoR și cu membrii acestuia, sperând că delegația UE la Summitul Rio+20 va cuprinde un număr corespunzător de delegați din partea CoR.

Bruxelles, 15 decembrie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Avizul utilizează termenul de „guverne regionale și autorități locale” așa cum este utilizat în contextul ONU (în care regiunile sunt mai curând înțelese ca regiuni ale lumii). În contextul UE, acesta înseamnă „autoritățile locale și regionale”.

1

(2)  Principiul 10 din Declarația de la Rio privind mediul și dezvoltarea, Conferința ONU privind Mediul și Dezvoltarea din 1992 – a se vedea http://www.un.org/documents/ga/conf151/aconf15126-1annex1.htm.

2

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 93-a sesiune plenară 14 și 15 decembrie 2011

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 54/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 54/40

---

Avizul Comitetului Regiunilor „Noul cadru financiar multianual post-2013”

2012/C 54/08

COMITETUL REGIUNILOR

| — | consideră că nivelul de finanțare propus ar trebui considerat minimul absolut necesar pentru obiectivele ambițioase convenite de statele membre pentru Uniune în Tratat și în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

—

consideră că nivelul de finanțare propus ar trebui considerat minimul absolut necesar pentru obiectivele ambițioase convenite de statele membre pentru Uniune în Tratat și în Strategia Europa 2020;

| — | își reiterează dezacordul ferm față de orice formă de condiționalitate economică; |
| --- | --- |

—

își reiterează dezacordul ferm față de orice formă de condiționalitate economică;

| — | susține introducerea numai a acelor condiționalități ex-ante care sunt un instrument pentru a îmbunătăți eficiența programelor și solicită ca încheierea unui acord oficial de parteneriat între fiecare dintre statele membre și autoritățile locale și regionale ale acestora să reprezinte o condiție specifică ex-ante; |
| --- | --- |

—

susține introducerea numai a acelor condiționalități ex-ante care sunt un instrument pentru a îmbunătăți eficiența programelor și solicită ca încheierea unui acord oficial de parteneriat între fiecare dintre statele membre și autoritățile locale și regionale ale acestora să reprezinte o condiție specifică ex-ante;

| — | își reiterează dezacordul față de rezerva de performanță propusă și subliniază că condiționalitățile ex-post și suspendarea fondurilor ar trebui să se aplice doar în condiții care trebuie stabilite clar pentru situația în care rezultatele așteptate lasă în mod serios de dorit; |
| --- | --- |

—

își reiterează dezacordul față de rezerva de performanță propusă și subliniază că condiționalitățile ex-post și suspendarea fondurilor ar trebui să se aplice doar în condiții care trebuie stabilite clar pentru situația în care rezultatele așteptate lasă în mod serios de dorit;

| — | susține propunerea CFM referitoare la crearea unei noi categorii de regiuni de „tranziție”; |
| --- | --- |

—

susține propunerea CFM referitoare la crearea unei noi categorii de regiuni de „tranziție”;

| — | subliniază faptul că pragul de absorbție propus nu ar trebui să ducă, în niciun stat membru, la un nivel de angajare inferior nivelului cheltuielilor reale din perioada 2007-2013; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că pragul de absorbție propus nu ar trebui să ducă, în niciun stat membru, la un nivel de angajare inferior nivelului cheltuielilor reale din perioada 2007-2013;

| — | solicită implicarea serioasă a autorităților locale și regionale în supravegherea și gestionarea proiectelor de infrastructură finanțate prin facilitatea „Conectarea Europei”; |
| --- | --- |

—

solicită implicarea serioasă a autorităților locale și regionale în supravegherea și gestionarea proiectelor de infrastructură finanțate prin facilitatea „Conectarea Europei”;

| — | salută sprijinul semnificativ pentru cercetare și inovare propus în CFM; |
| --- | --- |

—

salută sprijinul semnificativ pentru cercetare și inovare propus în CFM;

| — | salută angajamentul de ecologizare a PAC și propunerile legate de convergența plăților și stabilirea unei limite maxime pentru plățile directe; |
| --- | --- |

—

salută angajamentul de ecologizare a PAC și propunerile legate de convergența plăților și stabilirea unei limite maxime pentru plățile directe;

| — | regretă că bugetul destinat dezvoltării rurale va continua să fie mult prea mic în comparație cu fondurile alocate plăților directe; |
| --- | --- |

—

regretă că bugetul destinat dezvoltării rurale va continua să fie mult prea mic în comparație cu fondurile alocate plăților directe;

| — | nu consideră că principalele destinații ale cheltuielilor din bugetul UE, cum ar fi Fondul european de dezvoltare (FED) sau programul pentru monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES) ar trebui finanțate în principiu în afara CFM; |
| --- | --- |

—

nu consideră că principalele destinații ale cheltuielilor din bugetul UE, cum ar fi Fondul european de dezvoltare (FED) sau programul pentru monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES) ar trebui finanțate în principiu în afara CFM;

| — | își exprimă convingerea că introducerea resurselor proprii ale UE ar trebui să înlocuiască contribuțiile naționale și își exprimă sprijinul pentru propunerile Comisiei privind taxa pe valoarea adăugată (TVA) și taxa pe tranzacțiile financiare. |
| --- | --- |

—

își exprimă convingerea că introducerea resurselor proprii ale UE ar trebui să înlocuiască contribuțiile naționale și își exprimă sprijinul pentru propunerile Comisiei privind taxa pe valoarea adăugată (TVA) și taxa pe tranzacțiile financiare.

| Raportor | Flo CLUCAS (UK-ALDE), membră a Consiliului local Liverpool |
| --- | --- |
| Documente de referință | | Comisia Europeană (2011), Un buget pentru Europa 2020, Comunicare a Comisiei
  COM(2011) 500 final |

Raportor

Flo CLUCAS (UK-ALDE), membră a Consiliului local Liverpool

Documente de referință

Comisia Europeană (2011), Un buget pentru Europa 2020, Comunicare a Comisiei

COM(2011) 500 final

| | Comisia Europeană (2011), Propunere de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020
  COM(2011) 398 final – 2011/0177 (APP) |
| --- | --- |

Comisia Europeană (2011), Propunere de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020

COM(2011) 398 final – 2011/0177 (APP)

| | Comisia Europeană (2011), Propunere de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene
  COM(2011) 510 final – 2011/0183 (CNS) |
| --- | --- |

Comisia Europeană (2011), Propunere de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene

COM(2011) 510 final – 2011/0183 (CNS)

| | Comisia Europeană (2011), Propunere de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene Propunere de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii al Uniunii Europene
  COM(2011) 511 final – 2011/0184 (APP) |
| --- | --- |

Comisia Europeană (2011), Propunere de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene Propunere de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii al Uniunii Europene

COM(2011) 511 final – 2011/0184 (APP)

| | Comisia Europeană (2011), Propunere de regulament al Consiliului privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor tradiționale și proprii bazate pe VNB și privind măsurile de răspuns la necesitățile trezoreriei
  COM(2011) 512 final – 2011/0185 (CNS) |
| --- | --- |

Comisia Europeană (2011), Propunere de regulament al Consiliului privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor tradiționale și proprii bazate pe VNB și privind măsurile de răspuns la necesitățile trezoreriei

COM(2011) 512 final – 2011/0185 (CNS)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Abordarea generală a bugetului

| 1. | salută publicarea propunerilor Comisiei din 29 iunie 2011 referitoare la cadrul financiar multianual 2014-2020 (CFM), proiectul de regulament al Consiliului privind punerea în aplicare a CFM, acordul interinstituțional privind chestiunile bugetare (AII) și pachetul privind resursele proprii ale UE. CoR consideră că, împreună, aceste propuneri oferă un cadru credibil pentru finanțarea viitoarelor priorități ale UE și o bază temeinică pentru aprofundarea dezbaterilor; |
| --- | --- |

1.

salută publicarea propunerilor Comisiei din 29 iunie 2011 referitoare la cadrul financiar multianual 2014-2020 (CFM), proiectul de regulament al Consiliului privind punerea în aplicare a CFM, acordul interinstituțional privind chestiunile bugetare (AII) și pachetul privind resursele proprii ale UE. CoR consideră că, împreună, aceste propuneri oferă un cadru credibil pentru finanțarea viitoarelor priorități ale UE și o bază temeinică pentru aprofundarea dezbaterilor;

| 2. | consideră că bugetul UE, deși limitat, este esențial pentru soluționarea provocărilor cu care se confruntă UE. În raport cu bugetele naționale, specificitatea bugetului UE rezidă în valoarea sa adăugată europeană, în efectul de pârghie pe care îl creează și în faptul că 94,5 % din acesta reprezintă cheltuieli pentru investiții și doar 5,5 % cheltuieli administrative. Din acest motiv, CoR consideră că trebuie declanșată o schimbare de percepție, în special în rândul trezoreriilor naționale, astfel încât responsabilitățile cheie ale UE să fie considerate mai degrabă o investiție decât o cheltuială. CFM ar trebui să urmărească să fie nu numai un model de eficiență financiară și eficacitate, ci și un model de guvernanță democratică și de transparență; |
| --- | --- |

2.

consideră că bugetul UE, deși limitat, este esențial pentru soluționarea provocărilor cu care se confruntă UE. În raport cu bugetele naționale, specificitatea bugetului UE rezidă în valoarea sa adăugată europeană, în efectul de pârghie pe care îl creează și în faptul că 94,5 % din acesta reprezintă cheltuieli pentru investiții și doar 5,5 % cheltuieli administrative. Din acest motiv, CoR consideră că trebuie declanșată o schimbare de percepție, în special în rândul trezoreriilor naționale, astfel încât responsabilitățile cheie ale UE să fie considerate mai degrabă o investiție decât o cheltuială. CFM ar trebui să urmărească să fie nu numai un model de eficiență financiară și eficacitate, ci și un model de guvernanță democratică și de transparență;

| 3. | constată cu precădere caracterul grav al dificultăților economice și sociale cu care se confruntă în prezent statele membre și subliniază că bugetul UE, Strategia Europa 2020 și guvernanța economică europeană ar trebui să acționeze împreună, în mod coordonat, pentru a promova stabilitatea, creșterea economică durabilă, protecția mediului, bunăstarea socială și coeziunea teritorială și pentru a restabili încrederea în integrarea europeană; |
| --- | --- |

3.

constată cu precădere caracterul grav al dificultăților economice și sociale cu care se confruntă în prezent statele membre și subliniază că bugetul UE, Strategia Europa 2020 și guvernanța economică europeană ar trebui să acționeze împreună, în mod coordonat, pentru a promova stabilitatea, creșterea economică durabilă, protecția mediului, bunăstarea socială și coeziunea teritorială și pentru a restabili încrederea în integrarea europeană;

| 4. | sprijină principalele principii care stau la baza CFM 2014-2020, printre care se numără concentrarea asupra rezultatelor, mobilizarea investițiilor din alte surse și, mai ales, simplificarea punerii în aplicare, inclusiv unificarea mai multor programe de finanțare diferite. Ar trebui să se pună un accent deosebit pe acele grupuri care întâmpină dificultăți în a obține finanțare UE. Prin urmare, Comitetul solicită extinderea activităților de informare și de promovare, precum și servicii de consiliere privind fondurile, disponibile la nivelul UE; |
| --- | --- |

4.

sprijină principalele principii care stau la baza CFM 2014-2020, printre care se numără concentrarea asupra rezultatelor, mobilizarea investițiilor din alte surse și, mai ales, simplificarea punerii în aplicare, inclusiv unificarea mai multor programe de finanțare diferite. Ar trebui să se pună un accent deosebit pe acele grupuri care întâmpină dificultăți în a obține finanțare UE. Prin urmare, Comitetul solicită extinderea activităților de informare și de promovare, precum și servicii de consiliere privind fondurile, disponibile la nivelul UE;

| 5. | atrage atenția asupra faptului că procesul de elaborare și punere în aplicare a CFM poate avea mult de câștigat ca urmare a contribuției autorităților locale și regionale. Responsabilitățile pentru investițiile publice aparțin în egală măsură autorităților locale și regionale și guvernelor de la nivel central. În acest context, ele joacă un rol extrem de important nu numai în gestionarea proiectelor finanțate de UE, cât și în promovarea accesului la fonduri și în asigurarea unor cheltuieli coordonate între diferitele fonduri; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra faptului că procesul de elaborare și punere în aplicare a CFM poate avea mult de câștigat ca urmare a contribuției autorităților locale și regionale. Responsabilitățile pentru investițiile publice aparțin în egală măsură autorităților locale și regionale și guvernelor de la nivel central. În acest context, ele joacă un rol extrem de important nu numai în gestionarea proiectelor finanțate de UE, cât și în promovarea accesului la fonduri și în asigurarea unor cheltuieli coordonate între diferitele fonduri;

| 6. | de aceea, consideră că, în elaborarea și punerea în aplicare a CFM, există suficient potențial pentru promovarea guvernanței pe mai multe niveluri. În acest scop, solicită Comisiei să aibă în vedere noi modalități de lucru și noi forme de parteneriat cu autoritățile locale și regionale, ca element fundamental al tuturor noilor forme de guvernanță și finanțare legate de CFM; |
| --- | --- |

6.

de aceea, consideră că, în elaborarea și punerea în aplicare a CFM, există suficient potențial pentru promovarea guvernanței pe mai multe niveluri. În acest scop, solicită Comisiei să aibă în vedere noi modalități de lucru și noi forme de parteneriat cu autoritățile locale și regionale, ca element fundamental al tuturor noilor forme de guvernanță și finanțare legate de CFM;

| 7. | regretă că în Comunicarea Comisiei nu se acordă o importanță specială egalității de șanse și egalității între femei și bărbați și solicită statelor membre și Parlamentului European să se implice pentru luarea în considerare a chestiunii egalității între femei și bărbați în planificarea bugetară (gender budgeting); |
| --- | --- |

7.

regretă că în Comunicarea Comisiei nu se acordă o importanță specială egalității de șanse și egalității între femei și bărbați și solicită statelor membre și Parlamentului European să se implice pentru luarea în considerare a chestiunii egalității între femei și bărbați în planificarea bugetară (gender budgeting);

—   Nivelul, structura, durata bugetului

| 8. | reiterează ideea că UE trebuie să dispună de un buget credibil de cel puțin 1 % (1) din VNB-ul UE, astfel încât să realizeze obiectivele majore europene, în concordanță cu obiectivele Strategiei Europa 2020 și cu nevoile de la nivel local și regional. CoR consideră că, la nivelul de 1 025 miliarde EUR sau 1,05 % din VNI-ul UE, propunerile de față reușesc cu greu să răspundă acestui deziderat; |
| --- | --- |

8.

reiterează ideea că UE trebuie să dispună de un buget credibil de cel puțin 1 % (1) din VNB-ul UE, astfel încât să realizeze obiectivele majore europene, în concordanță cu obiectivele Strategiei Europa 2020 și cu nevoile de la nivel local și regional. CoR consideră că, la nivelul de 1 025 miliarde EUR sau 1,05 % din VNI-ul UE, propunerile de față reușesc cu greu să răspundă acestui deziderat;

| 9. | în consecință, consideră că nivelul de finanțare propus ar trebui considerat minimul absolut necesar pentru obiectivele ambițioase convenite de statele membre pentru Uniune în Tratat și în Strategia Europa 2020. Propunând un CFM modest, care este echivalent în termeni reali cu cel precedent, Comisia Europeană și Parlamentul, cu sprijinul ferm al Comitetului Regiunilor, trebuie să facă, în prezent, tot ce le stă în putință pentru a preîntâmpina, în cadrul negocierilor, orice eventuale reduceri ale nivelului propus; |
| --- | --- |

9.

în consecință, consideră că nivelul de finanțare propus ar trebui considerat minimul absolut necesar pentru obiectivele ambițioase convenite de statele membre pentru Uniune în Tratat și în Strategia Europa 2020. Propunând un CFM modest, care este echivalent în termeni reali cu cel precedent, Comisia Europeană și Parlamentul, cu sprijinul ferm al Comitetului Regiunilor, trebuie să facă, în prezent, tot ce le stă în putință pentru a preîntâmpina, în cadrul negocierilor, orice eventuale reduceri ale nivelului propus;

| 10. | salută faptul că rubricile bugetare au primit titluri noi pentru a reflecta mai îndeaproape prioritățile Strategiei Europa 2020, însă regretă faptul că nu a fost valorificată ocazia de a plasa toate fondurile UE care promovează dezvoltarea teritorială în cadrul unei rubrici unice; |
| --- | --- |

10.

salută faptul că rubricile bugetare au primit titluri noi pentru a reflecta mai îndeaproape prioritățile Strategiei Europa 2020, însă regretă faptul că nu a fost valorificată ocazia de a plasa toate fondurile UE care promovează dezvoltarea teritorială în cadrul unei rubrici unice;

| 11. | de asemenea, constată că Comisia nu a valorificat prilejul de a face trecerea către o perioadă bugetară de zece ani, însă salută posibilitatea de a adopta acest ciclu bugetar începând cu anul 2020, ceea ce ar asigura o finanțare stabilă și pe termen lung și un control democratic mai bun; |
| --- | --- |

11.

de asemenea, constată că Comisia nu a valorificat prilejul de a face trecerea către o perioadă bugetară de zece ani, însă salută posibilitatea de a adopta acest ciclu bugetar începând cu anul 2020, ceea ce ar asigura o finanțare stabilă și pe termen lung și un control democratic mai bun;

—   Flexibilitate bugetară, revizuire la jumătatea perioadei, condiționalități

| 12. | regretă absența flexibilității din cadrul bugetului actual și subliniază necesitatea unei flexibilități mai mari pentru deplasarea alocărilor în interiorul rubricilor bugetare, în viitor; |
| --- | --- |

12.

regretă absența flexibilității din cadrul bugetului actual și subliniază necesitatea unei flexibilități mai mari pentru deplasarea alocărilor în interiorul rubricilor bugetare, în viitor;

| 13. | regretă că nu există nicio referire la o posibilitate de transfer către o rezervă de flexibilitate a UE al creditelor bugetare sau al marjelor neutilizate, în locul restituirii fondurilor către statele membre; |
| --- | --- |

13.

regretă că nu există nicio referire la o posibilitate de transfer către o rezervă de flexibilitate a UE al creditelor bugetare sau al marjelor neutilizate, în locul restituirii fondurilor către statele membre;

| 14. | ia notă de propunerea de a prezenta o „evaluare” a punerii în aplicare a CFM în 2016, însă subliniază faptul că, în locul acesteia, ar trebui realizată o revizuire la jumătatea perioadei completă (care să includă evaluarea propusă), în 2017, cu posibilitatea de a adapta cheltuielile pe baza priorităților care ar putea să apară, cu respectarea anumitor limite; |
| --- | --- |

14.

ia notă de propunerea de a prezenta o „evaluare” a punerii în aplicare a CFM în 2016, însă subliniază faptul că, în locul acesteia, ar trebui realizată o revizuire la jumătatea perioadei completă (care să includă evaluarea propusă), în 2017, cu posibilitatea de a adapta cheltuielile pe baza priorităților care ar putea să apară, cu respectarea anumitor limite;

| 15. | își reiterează dezacordul ferm față de orice formă de condiționalitate economică care ar implica o discontinuitate în finanțarea acordată autorităților locale și regionale, ca urmare a deciziilor economice adoptate de guvernele naționale; |
| --- | --- |

15.

își reiterează dezacordul ferm față de orice formă de condiționalitate economică care ar implica o discontinuitate în finanțarea acordată autorităților locale și regionale, ca urmare a deciziilor economice adoptate de guvernele naționale;

| 16. | cu toate acestea, susține introducerea, în gestionarea programelor UE, numai a acelor condiționalități ex-ante care sunt un instrument pentru a îmbunătăți eficiența programelor și a evalua mai curând capacitatea tehnică și administrativă reală decât punerea în aplicare a legislației UE; cerința de a elabora strategii, planuri sau măsuri, ca o condiționalitate ex-ante, nu trebuie să însemne că fondurile sunt condiționate de realizarea acestora, inclusiv a celor care nu sunt cofinanțate cu fonduri UE, întrucât acest lucru ar putea încălca principiile proporționalității și subsidiarității; |
| --- | --- |

16.

cu toate acestea, susține introducerea, în gestionarea programelor UE, numai a acelor condiționalități ex-ante care sunt un instrument pentru a îmbunătăți eficiența programelor și a evalua mai curând capacitatea tehnică și administrativă reală decât punerea în aplicare a legislației UE; cerința de a elabora strategii, planuri sau măsuri, ca o condiționalitate ex-ante, nu trebuie să însemne că fondurile sunt condiționate de realizarea acestora, inclusiv a celor care nu sunt cofinanțate cu fonduri UE, întrucât acest lucru ar putea încălca principiile proporționalității și subsidiarității;

| 17. | solicită ca încheierea unui acord oficial de parteneriat între fiecare dintre statele membre și autoritățile locale și regionale ale acestora să reprezinte o condiție specifică ex-ante care să fie verificată de Comisie; |
| --- | --- |

17.

solicită ca încheierea unui acord oficial de parteneriat între fiecare dintre statele membre și autoritățile locale și regionale ale acestora să reprezinte o condiție specifică ex-ante care să fie verificată de Comisie;

| 18. | subliniază că condiționalitățile ex-post și suspendarea fondurilor ar trebui să se aplice doar în condiții care trebuie stabilite clar pentru situația în care rezultatele așteptate lasă în mod serios de dorit și solicită să se țină seama de condițiile naționale privind recuperarea banilor deja acordați. De asemenea, ar trebui să existe o colaborare strânsă între autoritățile naționale, regionale și locale pentru stabilirea acestor condiționalități ex-post, evitând riscul de întrerupere a finanțării din cauza unor criterii care nu sunt strict obiective și măsurabile; |
| --- | --- |

18.

subliniază că condiționalitățile ex-post și suspendarea fondurilor ar trebui să se aplice doar în condiții care trebuie stabilite clar pentru situația în care rezultatele așteptate lasă în mod serios de dorit și solicită să se țină seama de condițiile naționale privind recuperarea banilor deja acordați. De asemenea, ar trebui să existe o colaborare strânsă între autoritățile naționale, regionale și locale pentru stabilirea acestor condiționalități ex-post, evitând riscul de întrerupere a finanțării din cauza unor criterii care nu sunt strict obiective și măsurabile;

| 19. | subliniază că rezultatele și obiectivele trebuie stabilite împreună cu autoritățile locale și regionale, iar sarcinile administrative care ar putea să apară trebuie menținute la un nivel cât mai scăzut. Trecerea către măsurarea rezultatelor ar trebui să determine eliminarea, în consecință, a sistemului actual de măsurare a inputurilor și a outputurilor detaliate. Abordarea bazată pe condiționalități necesită explicarea mai clară și mai bună a modului în care va funcționa aceasta în practică pentru părțile interesate; |
| --- | --- |

19.

subliniază că rezultatele și obiectivele trebuie stabilite împreună cu autoritățile locale și regionale, iar sarcinile administrative care ar putea să apară trebuie menținute la un nivel cât mai scăzut. Trecerea către măsurarea rezultatelor ar trebui să determine eliminarea, în consecință, a sistemului actual de măsurare a inputurilor și a outputurilor detaliate. Abordarea bazată pe condiționalități necesită explicarea mai clară și mai bună a modului în care va funcționa aceasta în practică pentru părțile interesate;

| 20. | subliniază că noul cadru financiar multianual al UE ar trebui să fie pe deplin în acord cu utilizarea durabilă a resurselor și solicită o analiză îmbunătățită a amprentei de carbon a investițiilor realizate cu sprijin de la bugetul UE; |
| --- | --- |

20.

subliniază că noul cadru financiar multianual al UE ar trebui să fie pe deplin în acord cu utilizarea durabilă a resurselor și solicită o analiză îmbunătățită a amprentei de carbon a investițiilor realizate cu sprijin de la bugetul UE;

Rubrica bugetară 1 –   Creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii

—   Propuneri referitoare la politica de coeziune

| 21. | este de acord cu caracterul paneuropean propus pentru politica de coeziune, care să acopere toate regiunile; în cadrul acesteia, cea mai mare parte a fondurilor ar trebui să fie alocate regiunilor celor mai sărace, iar regiunilor mai prospere ar trebui să li se permită să facă față provocărilor cu care se confruntă. CoR salută trimiterea explicită la coeziunea economică, socială și teritorială ca subplafon al rubricii bugetare 1, însă își exprimă regretul că nu se prevede o marjă. Aceasta ar permite o creștere a fondurilor din cadrul acestui subplafon, în situația în care ar exista fonduri rămase necheltuite în altă parte; |
| --- | --- |

21.

este de acord cu caracterul paneuropean propus pentru politica de coeziune, care să acopere toate regiunile; în cadrul acesteia, cea mai mare parte a fondurilor ar trebui să fie alocate regiunilor celor mai sărace, iar regiunilor mai prospere ar trebui să li se permită să facă față provocărilor cu care se confruntă. CoR salută trimiterea explicită la coeziunea economică, socială și teritorială ca subplafon al rubricii bugetare 1, însă își exprimă regretul că nu se prevede o marjă. Aceasta ar permite o creștere a fondurilor din cadrul acestui subplafon, în situația în care ar exista fonduri rămase necheltuite în altă parte;

| 22. | constată de asemenea că sumele propuse pentru fondurile structurale (336 miliarde EUR pentru FEDR, FSE și Fondul de coeziune, însă fără facilitatea „Conectarea Europei”) reprezintă cu 3 % mai puțin decât în runda actuală, în care se alocă 347 miliarde EUR. Obiectivul ar trebui să fie acela de a acorda programelor finanțate din fondurile structurale resurse cel puțin constante în termeni reali în raport cu runda de față. |
| --- | --- |

22.

constată de asemenea că sumele propuse pentru fondurile structurale (336 miliarde EUR pentru FEDR, FSE și Fondul de coeziune, însă fără facilitatea „Conectarea Europei”) reprezintă cu 3 % mai puțin decât în runda actuală, în care se alocă 347 miliarde EUR. Obiectivul ar trebui să fie acela de a acorda programelor finanțate din fondurile structurale resurse cel puțin constante în termeni reali în raport cu runda de față.

| 23. | nu este de acord cu propunerea ca regiunile mai bogate să trebuiască să își aloce cu prioritate totalitatea fondurilor structurale primite – cu excepția FSE – chestiunilor legate de energie, dezvoltarea IMM-urilor și inovării. Deși un anumit grad de concentrare este esențial în cadrul fiecărui program operațional, aceste limitări la nivelul UE nu vor genera o valoare adăugată, având în vedere natura diversă a regiunilor Europei și provocările diferite cu care se confruntă acestea. Ar trebui să se permită o libertate de alegere mai mare dintr-o ofertă mai largă din rândul obiectivelor tematice ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

23.

nu este de acord cu propunerea ca regiunile mai bogate să trebuiască să își aloce cu prioritate totalitatea fondurilor structurale primite – cu excepția FSE – chestiunilor legate de energie, dezvoltarea IMM-urilor și inovării. Deși un anumit grad de concentrare este esențial în cadrul fiecărui program operațional, aceste limitări la nivelul UE nu vor genera o valoare adăugată, având în vedere natura diversă a regiunilor Europei și provocările diferite cu care se confruntă acestea. Ar trebui să se permită o libertate de alegere mai mare dintr-o ofertă mai largă din rândul obiectivelor tematice ale Strategiei Europa 2020;

| 24. | își reiterează dezacordul față de rezerva de performanță propusă de 5 % din bugetul alocat politicii de coeziune. Aceasta riscă să se transforme într-un scenariu perdant-perdant, ținând seama de faptul că rezerva este alocată pe baza unor pachete financiare naționale prestabilite. În cazul în care criteriile de performanță nu sunt îndeplinite (putând exista motive obiective și externe), sumele alocate pentru rezerva de performanță sunt pur și simplu pierdute. Punerea în aplicare cu succes a programului va fi suficientă prin ea însăși ca răsplată, fiind mai utilă alocarea cheltuielilor pentru măsurile de prevenire, cum ar fi asistența tehnică destinată construirii capacității instituționale; |
| --- | --- |

24.

își reiterează dezacordul față de rezerva de performanță propusă de 5 % din bugetul alocat politicii de coeziune. Aceasta riscă să se transforme într-un scenariu perdant-perdant, ținând seama de faptul că rezerva este alocată pe baza unor pachete financiare naționale prestabilite. În cazul în care criteriile de performanță nu sunt îndeplinite (putând exista motive obiective și externe), sumele alocate pentru rezerva de performanță sunt pur și simplu pierdute. Punerea în aplicare cu succes a programului va fi suficientă prin ea însăși ca răsplată, fiind mai utilă alocarea cheltuielilor pentru măsurile de prevenire, cum ar fi asistența tehnică destinată construirii capacității instituționale;

| 25. | susține propunerea CFM referitoare la crearea unei noi categorii de „tranziție” pentru regiunile cu un PIB cuprins între 75 % și 90 % din PIB-ul UE și salută mecanismul de siguranță propus pentru regiunile care nu mai sunt eligibile pentru fondurile de convergență. Subliniază totuși faptul că, utilizând datele privind PIB, care sunt cu câțiva ani în urma condițiilor economice reale, este afectată credibilitatea politicii de coeziune; |
| --- | --- |

25.

susține propunerea CFM referitoare la crearea unei noi categorii de „tranziție” pentru regiunile cu un PIB cuprins între 75 % și 90 % din PIB-ul UE și salută mecanismul de siguranță propus pentru regiunile care nu mai sunt eligibile pentru fondurile de convergență. Subliniază totuși faptul că, utilizând datele privind PIB, care sunt cu câțiva ani în urma condițiilor economice reale, este afectată credibilitatea politicii de coeziune;

| 26. | Comisia trebuie să țină seama de multele regiuni al căror PIB a scăzut în raport cu perioada de referință 2006-2008, să profite de marjele de flexibilitate din cadrul financiar propus, să utilizeze procesul de ajustare propus în conformitate cu articolul 5 al proiectului de regulament al Consiliului privind CFM și să efectueze o revizuire intermediară a CFM în 2017. În documentele de programare trebuie luate în calcul efectele regionale diferite ale recesiunii economice; |
| --- | --- |

26.

Comisia trebuie să țină seama de multele regiuni al căror PIB a scăzut în raport cu perioada de referință 2006-2008, să profite de marjele de flexibilitate din cadrul financiar propus, să utilizeze procesul de ajustare propus în conformitate cu articolul 5 al proiectului de regulament al Consiliului privind CFM și să efectueze o revizuire intermediară a CFM în 2017. În documentele de programare trebuie luate în calcul efectele regionale diferite ale recesiunii economice;

| 27. | reiterează faptul că Fondul social european trebuie să rămână parte integrantă a politicii de coeziune a UE. Într-adevăr, FSE este pus în aplicare cel mai bine la nivel teritorial, prin programe integrate, bazate pe situația din teren, și mai puțin prin programe tematice sau sectoriale separate, adoptate la nivel național; |
| --- | --- |

27.

reiterează faptul că Fondul social european trebuie să rămână parte integrantă a politicii de coeziune a UE. Într-adevăr, FSE este pus în aplicare cel mai bine la nivel teritorial, prin programe integrate, bazate pe situația din teren, și mai puțin prin programe tematice sau sectoriale separate, adoptate la nivel național;

| 28. | subliniază importanța promovării egalității de șanse și a egalității dintre femei și bărbați în UE și în țările terțe, prin alocarea unor resurse suficiente FSE, Fondului european de dezvoltare și altor programe sociale; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța promovării egalității de șanse și a egalității dintre femei și bărbați în UE și în țările terțe, prin alocarea unor resurse suficiente FSE, Fondului european de dezvoltare și altor programe sociale;

| 29. | salută propunerea ca, în statele membre eligibile (cele cu un VNB sub 90 % din media UE), volumul sumelor alocate Fondului de coeziune să fie menținut la o treime din totalul finanțării dedicate coeziunii la nivel național; |
| --- | --- |

29.

salută propunerea ca, în statele membre eligibile (cele cu un VNB sub 90 % din media UE), volumul sumelor alocate Fondului de coeziune să fie menținut la o treime din totalul finanțării dedicate coeziunii la nivel național;

| 30. | susține creșterea bugetului alocat cooperării europene teritoriale de la 9 miliarde EUR la 13 miliarde EUR și ia notă de importanta valoare adăugată a programului INTERREG și a altor programe care încurajează regiunile europene să conlucreze pentru a răspunde provocărilor comune; |
| --- | --- |

30.

susține creșterea bugetului alocat cooperării europene teritoriale de la 9 miliarde EUR la 13 miliarde EUR și ia notă de importanta valoare adăugată a programului INTERREG și a altor programe care încurajează regiunile europene să conlucreze pentru a răspunde provocărilor comune;

| 31. | susține cu fermitate propunerea de a adopta un cadru strategic comun (CSC), care să ducă la elaborarea unui set de orientări strategice pentru principalele fonduri UE care prezintă o dimensiune teritorială. CSC trebuie însă să meargă dincolo de alinierea fondurilor la nivelul strategic, pentru a asigura practici și proceduri de punere în aplicare comune fondurilor pe perioada implementării; |
| --- | --- |

31.

susține cu fermitate propunerea de a adopta un cadru strategic comun (CSC), care să ducă la elaborarea unui set de orientări strategice pentru principalele fonduri UE care prezintă o dimensiune teritorială. CSC trebuie însă să meargă dincolo de alinierea fondurilor la nivelul strategic, pentru a asigura practici și proceduri de punere în aplicare comune fondurilor pe perioada implementării;

| 32. | este de acord cu abordarea de a stabili rata actuală de reducere a alocărilor pentru coeziune la un nivel care să reflecte rata reală de executare și capacitățile de absorbție reale din fiecare stat membru, însă subliniază faptul că noua rată de reducere trebuie stabilită la un nivel care să permită realizarea unei politici de coeziune eficiente în toate statele membre. Astfel, pragul de absorbție propus nu ar trebui să ducă, în nici un stat membru, la un nivel de angajare inferior nivelului cheltuielilor reale (adaptate la inflație) din perioada 2007-2013; |
| --- | --- |

32.

este de acord cu abordarea de a stabili rata actuală de reducere a alocărilor pentru coeziune la un nivel care să reflecte rata reală de executare și capacitățile de absorbție reale din fiecare stat membru, însă subliniază faptul că noua rată de reducere trebuie stabilită la un nivel care să permită realizarea unei politici de coeziune eficiente în toate statele membre. Astfel, pragul de absorbție propus nu ar trebui să ducă, în nici un stat membru, la un nivel de angajare inferior nivelului cheltuielilor reale (adaptate la inflație) din perioada 2007-2013;

| 33. | insistă asupra ideii că principiul parteneriatului trebuie să devină realitate, trebuie să fie promovat în mod activ și aplicat cu strictețe. CoR salută acordurile de parteneriat, întrucât acestea reprezintă o posibilitate de a se face o planificare strategică a programelor, însă subliniază că forma concretă a acordurilor de parteneriat trebuie să respecte principiul subsidiarității și repartizarea competențelor în statele membre. Prin urmare, domeniul de aplicare al acestor contracte trebuie să rămână limitat la măsurile din cadrul politicii de coeziune și la alte fonduri din cadrul strategic comun. Autoritățile locale și regionale competente trebuie tratate ca parteneri egali ai autorităților naționale în pregătirea, punerea în aplicare și evaluarea programelor finanțate prin fondurile structurale și a contractelor de parteneriat asociate acestora. Pactele teritoriale între autoritățile locale, regionale și cele naționale ar trebuie să fie la rândul lor o opțiune pentru formalizarea parteneriatelor existente împreună cu guvernele naționale; |
| --- | --- |

33.

insistă asupra ideii că principiul parteneriatului trebuie să devină realitate, trebuie să fie promovat în mod activ și aplicat cu strictețe. CoR salută acordurile de parteneriat, întrucât acestea reprezintă o posibilitate de a se face o planificare strategică a programelor, însă subliniază că forma concretă a acordurilor de parteneriat trebuie să respecte principiul subsidiarității și repartizarea competențelor în statele membre. Prin urmare, domeniul de aplicare al acestor contracte trebuie să rămână limitat la măsurile din cadrul politicii de coeziune și la alte fonduri din cadrul strategic comun. Autoritățile locale și regionale competente trebuie tratate ca parteneri egali ai autorităților naționale în pregătirea, punerea în aplicare și evaluarea programelor finanțate prin fondurile structurale și a contractelor de parteneriat asociate acestora. Pactele teritoriale între autoritățile locale, regionale și cele naționale ar trebuie să fie la rândul lor o opțiune pentru formalizarea parteneriatelor existente împreună cu guvernele naționale;

| 34. | își reiterează apelul pentru introducerea și promovarea „obligațiunilor cetățenești”, pentru a sprijini dezvoltarea locală. Aceste obligațiuni ar putea permite proiectelor finanțate de UE să beneficieze de surse suplimentare din partea cetățenilor și a altor fonduri publice, care ar investi, motivate de un profit corect și garantat; |
| --- | --- |

34.

își reiterează apelul pentru introducerea și promovarea „obligațiunilor cetățenești”, pentru a sprijini dezvoltarea locală. Aceste obligațiuni ar putea permite proiectelor finanțate de UE să beneficieze de surse suplimentare din partea cetățenilor și a altor fonduri publice, care ar investi, motivate de un profit corect și garantat;

| 35. | de asemenea, subliniază necesitatea de a dezvolta soluții în materie de energie produsă pe plan local prin intermediul inițiativei „Orașe inteligente”, care promovează aprovizionarea ecologică și eficientă cu energie, și solicită acordarea unui sprijin sporit orașelor și regiunilor, în special pentru furnizarea expertizei tehnice necesare la elaborarea unor planuri de acțiune locale sau regionale pentru combaterea schimbărilor climatice și pentru a încuraja emulația ideilor. În acest sens, evidențiază rolul jucat de Convenția primarilor, al cărei buget ar trebui sporit pentru a permite extinderea domeniului său de acțiune în direcția furnizării de expertiză tehnică autorităților locale și regionale în materie de elaborare a planurilor de acțiune împotriva schimbărilor climatice și de confruntare cu provocări mai specifice privind energia și resursele, cum ar fi politica în domeniul apei; |
| --- | --- |

35.

de asemenea, subliniază necesitatea de a dezvolta soluții în materie de energie produsă pe plan local prin intermediul inițiativei „Orașe inteligente”, care promovează aprovizionarea ecologică și eficientă cu energie, și solicită acordarea unui sprijin sporit orașelor și regiunilor, în special pentru furnizarea expertizei tehnice necesare la elaborarea unor planuri de acțiune locale sau regionale pentru combaterea schimbărilor climatice și pentru a încuraja emulația ideilor. În acest sens, evidențiază rolul jucat de Convenția primarilor, al cărei buget ar trebui sporit pentru a permite extinderea domeniului său de acțiune în direcția furnizării de expertiză tehnică autorităților locale și regionale în materie de elaborare a planurilor de acțiune împotriva schimbărilor climatice și de confruntare cu provocări mai specifice privind energia și resursele, cum ar fi politica în domeniul apei;

—   Facilitatea „Conectarea Europei”

| 36. | ia notă de propunerea de creare a unei noi facilități, facilitatea „Conectarea Europei”, cu un buget de 40 de miliarde EUR, pentru susținerea investițiilor în transport, energie și infrastructură TIC de importanță europeană, și consideră că eliminarea blocajelor de pe aceste rețele va reprezenta o valoarea adăugată importantă pentru societate; este nevoie însă de implicarea serioasă a autorităților locale și regionale în supravegherea și gestionarea acestor proiecte de infrastructură, aspect care nu este prevăzut în cadrul mecanismelor de gestionare centralizată propuse în prezent; |
| --- | --- |

36.

ia notă de propunerea de creare a unei noi facilități, facilitatea „Conectarea Europei”, cu un buget de 40 de miliarde EUR, pentru susținerea investițiilor în transport, energie și infrastructură TIC de importanță europeană, și consideră că eliminarea blocajelor de pe aceste rețele va reprezenta o valoarea adăugată importantă pentru societate; este nevoie însă de implicarea serioasă a autorităților locale și regionale în supravegherea și gestionarea acestor proiecte de infrastructură, aspect care nu este prevăzut în cadrul mecanismelor de gestionare centralizată propuse în prezent;

| 37. | reamintește sprijinul său în favoarea introducerii obligațiunilor europene pentru finanțarea de proiecte, destinate finanțării infrastructurii, precum și faptul că aceste obligațiuni pot avea un efect de pârghie extrem de benefic asupra bugetului UE. Cu toate acestea, instrumentele menționate ar trebui privite mai degrabă ca un element suplimentar, decât ca un înlocuitor al granturilor acordate prin fondurile structurale; |
| --- | --- |

37.

reamintește sprijinul său în favoarea introducerii obligațiunilor europene pentru finanțarea de proiecte, destinate finanțării infrastructurii, precum și faptul că aceste obligațiuni pot avea un efect de pârghie extrem de benefic asupra bugetului UE. Cu toate acestea, instrumentele menționate ar trebui privite mai degrabă ca un element suplimentar, decât ca un înlocuitor al granturilor acordate prin fondurile structurale;

—   Finanțarea pentru cercetare și dezvoltare: „Orizont 2020”

| 38. | consideră că bugetul actual al Uniunii pentru cercetare este inadecvat și, de aceea, salută creșterea semnificativă propusă în CFM (o creștere de la 53 miliarde EUR la 80 miliarde EUR). Aceasta aduce Uniunea mai aproape de obiectivul Strategiei Europa 2020 de a investi 3 % din PIB-ul UE în cercetare și inovare, în acord cu obiectivul de a crea o „Uniune a inovării”. CoR solicită mai ales consolidarea programului „Regiunile cunoașterii”, însă consideră că este vital să se accelereze aplicarea rezultatelor cercetării pe piață. CoR sprijină ideea unei implicări mai ample în inițiative legate de clusterele economice și alte parteneriate locale, care contribuie la consolidarea potențialului de inovare; |
| --- | --- |

38.

consideră că bugetul actual al Uniunii pentru cercetare este inadecvat și, de aceea, salută creșterea semnificativă propusă în CFM (o creștere de la 53 miliarde EUR la 80 miliarde EUR). Aceasta aduce Uniunea mai aproape de obiectivul Strategiei Europa 2020 de a investi 3 % din PIB-ul UE în cercetare și inovare, în acord cu obiectivul de a crea o „Uniune a inovării”. CoR solicită mai ales consolidarea programului „Regiunile cunoașterii”, însă consideră că este vital să se accelereze aplicarea rezultatelor cercetării pe piață. CoR sprijină ideea unei implicări mai ample în inițiative legate de clusterele economice și alte parteneriate locale, care contribuie la consolidarea potențialului de inovare;

| 39. | susține crearea unui cadru strategic comun pentru cercetare și inovare, „Orizont 2020”, întrucât acesta ar avea potențialul de a simplifica și consolida diferitele programe de finanțare din acest domeniu, cum ar fi Programul-cadru pentru cercetare (PC 7) și Programul pentru competitivitate și inovare (PCI). Cu toate acestea, CoR atrage atenția că CSC pentru cercetare și inovare ar trebui să fie bine coordonat și coerent cu CSC propus pentru fondurile teritoriale; |
| --- | --- |

39.

susține crearea unui cadru strategic comun pentru cercetare și inovare, „Orizont 2020”, întrucât acesta ar avea potențialul de a simplifica și consolida diferitele programe de finanțare din acest domeniu, cum ar fi Programul-cadru pentru cercetare (PC 7) și Programul pentru competitivitate și inovare (PCI). Cu toate acestea, CoR atrage atenția că CSC pentru cercetare și inovare ar trebui să fie bine coordonat și coerent cu CSC propus pentru fondurile teritoriale;

—   Educație, formare, tineret

| 40. | salută propunerea de creștere a bugetului pentru programele UE specifice în domeniul educației, formării și tineretului (inclusiv sport) cu 15 miliarde EUR. Aceste programe trebuie completate cu cheltuieli din cadrul FSE. CoR salută cu precădere accentul care se pune pe raționalizarea și simplificarea setului actual de programe în materie de tineret, educație și formare în cadrul unui program unic, integrat, proces care să fie însoțit de o simplificare a procedurilor. Cu toate acestea, programul „Europa educației” nu ar trebui să se adreseze doar celor care frecventează instituții de învățământ superior, ci să se ocupe și de fenomenul complex al părăsirii timpurii a școlii, în privința căruia autoritățile locale și regionale au un rol important de jucat. De asemenea, CoR subliniază importanța economică și socială din ce în ce mai mare a sectorului cultural și a celui creativ, precum și necesitatea de a acorda un sprijin suficient acestor sectoare, prin utilizarea FEDER și FSE; |
| --- | --- |

40.

salută propunerea de creștere a bugetului pentru programele UE specifice în domeniul educației, formării și tineretului (inclusiv sport) cu 15 miliarde EUR. Aceste programe trebuie completate cu cheltuieli din cadrul FSE. CoR salută cu precădere accentul care se pune pe raționalizarea și simplificarea setului actual de programe în materie de tineret, educație și formare în cadrul unui program unic, integrat, proces care să fie însoțit de o simplificare a procedurilor. Cu toate acestea, programul „Europa educației” nu ar trebui să se adreseze doar celor care frecventează instituții de învățământ superior, ci să se ocupe și de fenomenul complex al părăsirii timpurii a școlii, în privința căruia autoritățile locale și regionale au un rol important de jucat. De asemenea, CoR subliniază importanța economică și socială din ce în ce mai mare a sectorului cultural și a celui creativ, precum și necesitatea de a acorda un sprijin suficient acestor sectoare, prin utilizarea FEDER și FSE;

| 41. | consideră că este imperios necesar ca, în cadrul restructurării programelor de finanțare, să fie prevăzut în continuare un program de sprijinire a tinerilor, adaptat nevoilor specifice ale acestora. Acest nou program integrat s-ar baza pe rezultatele pozitive ale actualului program „Tineretul în acțiune”. Acesta ar promova, în conformitate cu strategia UE pentru tineret, pe lângă dezvoltarea schimburilor de tineri și de specialiști, și o participare mai mare a tinerilor la viața democratică în Europa; |
| --- | --- |

41.

consideră că este imperios necesar ca, în cadrul restructurării programelor de finanțare, să fie prevăzut în continuare un program de sprijinire a tinerilor, adaptat nevoilor specifice ale acestora. Acest nou program integrat s-ar baza pe rezultatele pozitive ale actualului program „Tineretul în acțiune”. Acesta ar promova, în conformitate cu strategia UE pentru tineret, pe lângă dezvoltarea schimburilor de tineri și de specialiști, și o participare mai mare a tinerilor la viața democratică în Europa;

Rubrica bugetară 2 –   Creștere durabilă: resursele naturale

| 42. | ia notă, ca și în cazul fondurilor structurale, de scăderea finanțării propuse pentru politica agricolă comună (PAC) de la 396 miliarde EUR la 372 miliarde EUR. Cu toate acestea, remarcă faptul că PAC – atât pilonul I, cât și pilonul II – rămâne în continuare un segment al cheltuielilor bugetare care depășește suma de 336 miliarde EUR, propusă pentru fondurile structurale; |
| --- | --- |

42.

ia notă, ca și în cazul fondurilor structurale, de scăderea finanțării propuse pentru politica agricolă comună (PAC) de la 396 miliarde EUR la 372 miliarde EUR. Cu toate acestea, remarcă faptul că PAC – atât pilonul I, cât și pilonul II – rămâne în continuare un segment al cheltuielilor bugetare care depășește suma de 336 miliarde EUR, propusă pentru fondurile structurale;

| 43. | consideră că, dată fiind cerința urgentă ca PAC nu numai să satisfacă nevoile alimentare, dar și să realizeze obiectivele centrale ale Europei, ea ar trebui mai bine armonizată cu Strategia Europa 2020, astfel încât să permită agricultorilor să primească, pe o bază echitabilă, plăți pentru furnizarea bunurilor publice precum acordarea unei atenții sporite siguranței alimentare, gestionarea durabilă a resurselor naturale, protecția biodiversității, combaterea schimbărilor climatice și regenerarea zonelor rurale în ansamblul lor; |
| --- | --- |

43.

consideră că, dată fiind cerința urgentă ca PAC nu numai să satisfacă nevoile alimentare, dar și să realizeze obiectivele centrale ale Europei, ea ar trebui mai bine armonizată cu Strategia Europa 2020, astfel încât să permită agricultorilor să primească, pe o bază echitabilă, plăți pentru furnizarea bunurilor publice precum acordarea unei atenții sporite siguranței alimentare, gestionarea durabilă a resurselor naturale, protecția biodiversității, combaterea schimbărilor climatice și regenerarea zonelor rurale în ansamblul lor;

| 44. | salută în mod special faptul că Comisia nu a făcut alegerea de a fragmenta și mai mult peisajul financiar, instituind un fond special destinat schimbărilor climatice, ci a optat, în schimb, pentru abordarea mai integrată și „simplificatoare” de a „ecologiza” 30 % din cheltuielile din cadrul pilonului I, dar subliniază că ecologizarea nu trebuie să ducă la subminarea programelor de agricultură ecologică ale statelor membre; |
| --- | --- |

44.

salută în mod special faptul că Comisia nu a făcut alegerea de a fragmenta și mai mult peisajul financiar, instituind un fond special destinat schimbărilor climatice, ci a optat, în schimb, pentru abordarea mai integrată și „simplificatoare” de a „ecologiza” 30 % din cheltuielile din cadrul pilonului I, dar subliniază că ecologizarea nu trebuie să ducă la subminarea programelor de agricultură ecologică ale statelor membre;

| 45. | salută angajamentul de ecologizare a PAC și solicită ca ecologizarea PAC să includă criterii clare, obligatorii și explicite pentru beneficiari, referitoare la protecția solului și la utilizarea eficientă a apei subterane, precum și măsuri progresive de abolire a tuturor subvențiilor care au un impact negativ asupra mediului; |
| --- | --- |

45.

salută angajamentul de ecologizare a PAC și solicită ca ecologizarea PAC să includă criterii clare, obligatorii și explicite pentru beneficiari, referitoare la protecția solului și la utilizarea eficientă a apei subterane, precum și măsuri progresive de abolire a tuturor subvențiilor care au un impact negativ asupra mediului;

| 46. | salută propunerile legate de convergența plăților și stabilirea unei limite maxime pentru plățile directe. Aceasta ar trebui să ducă la un sistem mai echitabil de alocare între statele membre. CoR susține, de asemenea, pe deplin propunerea de a permite o mai mare flexibilitate între cei doi piloni ai PAC: plățile directe și dezvoltarea rurală; |
| --- | --- |

46.

salută propunerile legate de convergența plăților și stabilirea unei limite maxime pentru plățile directe. Aceasta ar trebui să ducă la un sistem mai echitabil de alocare între statele membre. CoR susține, de asemenea, pe deplin propunerea de a permite o mai mare flexibilitate între cei doi piloni ai PAC: plățile directe și dezvoltarea rurală;

| 47. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că noua „rezervă pentru crizele din sectorul agricol” de 3,5 miliarde EUR propusă și extinderea domeniului de aplicare al Fondului de adaptare la globalizare reflectă preferința Comisiei pentru măsurile reactive în defavoarea celor preventive și consideră că, pentru a răspunde situațiilor de criză, ar trebui să existe o mai mare flexibilitate bugetară, în locul creării unei game din ce în ce mai largi de rezerve, fonduri și instrumente pentru situații de urgență în afara CFM. În acest sens, consideră că viabilitatea politicii agricole comune este indisolubil legată de menținerea mecanismelor de reglementare a pieței, în vederea combaterii volatilității prețurilor și garantării stabilității acestora, atât pentru producători, cât și pentru consumatori; |
| --- | --- |

47.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că noua „rezervă pentru crizele din sectorul agricol” de 3,5 miliarde EUR propusă și extinderea domeniului de aplicare al Fondului de adaptare la globalizare reflectă preferința Comisiei pentru măsurile reactive în defavoarea celor preventive și consideră că, pentru a răspunde situațiilor de criză, ar trebui să existe o mai mare flexibilitate bugetară, în locul creării unei game din ce în ce mai largi de rezerve, fonduri și instrumente pentru situații de urgență în afara CFM. În acest sens, consideră că viabilitatea politicii agricole comune este indisolubil legată de menținerea mecanismelor de reglementare a pieței, în vederea combaterii volatilității prețurilor și garantării stabilității acestora, atât pentru producători, cât și pentru consumatori;

| 48. | regretă că bugetul destinat dezvoltării rurale (90 miliarde EUR) va continua să fie mult prea mic în comparație cu fondurile alocate plăților directe, însă salută faptul că FEADR va fi pus într-o relație mai strânsă cu celelalte fonduri teritoriale cuprinse în cadrul strategic comun. PAC și politica de coeziune nu pot fi tratate izolat una de cealaltă și trebuie să fie coordonate mai îndeaproape decât este cazul în prezent. În ceea ce privește eliminarea abordării „pe axe”, CoR subliniază că, în acest caz, alte proiecte, fără caracter agricol, cum ar fi cele de promovare a incluziunii sociale, de reducere a sărăciei și de dezvoltare economică a zonelor rurale (noua prioritate 6) nu trebuie să beneficieze de mai puțină atenție în viitor; |
| --- | --- |

48.

regretă că bugetul destinat dezvoltării rurale (90 miliarde EUR) va continua să fie mult prea mic în comparație cu fondurile alocate plăților directe, însă salută faptul că FEADR va fi pus într-o relație mai strânsă cu celelalte fonduri teritoriale cuprinse în cadrul strategic comun. PAC și politica de coeziune nu pot fi tratate izolat una de cealaltă și trebuie să fie coordonate mai îndeaproape decât este cazul în prezent. În ceea ce privește eliminarea abordării „pe axe”, CoR subliniază că, în acest caz, alte proiecte, fără caracter agricol, cum ar fi cele de promovare a incluziunii sociale, de reducere a sărăciei și de dezvoltare economică a zonelor rurale (noua prioritate 6) nu trebuie să beneficieze de mai puțină atenție în viitor;

| 49. | solicită continuarea programului european de ajutor alimentar destinat persoanelor celor mai defavorizate și dotarea acestuia cu mijloace similare celor din actuala perioadă. Dacă acest program este transferat din domeniul de aplicare a politicii agricole comune în cel al Fondului social european, finanțarea ar trebui adaptată în consecință în structura bugetului; |
| --- | --- |

49.

solicită continuarea programului european de ajutor alimentar destinat persoanelor celor mai defavorizate și dotarea acestuia cu mijloace similare celor din actuala perioadă. Dacă acest program este transferat din domeniul de aplicare a politicii agricole comune în cel al Fondului social european, finanțarea ar trebui adaptată în consecință în structura bugetului;

| 50. | își exprimă preocuparea cu privire la faptul că includerea politicii în domeniul pescuitului în cadrul unei politici maritime integrate, sub forma Fondului european în domeniul maritim și al pescuitului (EMFF), ar putea implica o reducere a nivelurilor de finanțare alocate pescuitului. O astfel de reducere este nepotrivită, date fiind provocările cu care se confruntă comunitățile de pescuit; |
| --- | --- |

50.

își exprimă preocuparea cu privire la faptul că includerea politicii în domeniul pescuitului în cadrul unei politici maritime integrate, sub forma Fondului european în domeniul maritim și al pescuitului (EMFF), ar putea implica o reducere a nivelurilor de finanțare alocate pescuitului. O astfel de reducere este nepotrivită, date fiind provocările cu care se confruntă comunitățile de pescuit;

| 51. | subliniază valoarea programului LIFE+ și salută creșterea bugetului acestuia la 3,2 miliarde EUR; |
| --- | --- |

51.

subliniază valoarea programului LIFE+ și salută creșterea bugetului acestuia la 3,2 miliarde EUR;

Rubrica bugetară 3 –   Securitate și cetățenie

| 52. | salută propunerile bugetare din cadrul acestei rubrici și subliniază importanța unui buget adecvat pentru imigrație, azil și securitate. CoR subliniază în mod special necesitatea adoptării unei abordări coordonate în ceea ce privește gestionarea granițelor externe ale Uniunii și salută progresele în sensul dezvoltării unui sistem european comun în materie de azil: domeniu în care cooperarea la nivelul UE este în mod cert singura soluție. Cu toate acestea, trebuie găsit un echilibru între cheltuielile legate de securitate (inclusiv securitatea internă) și cele legate de frontiere, pe de o parte, și cheltuielile în domenii precum integrarea migranților și condițiile de primire pentru solicitanții de azil, pe de altă parte, domenii în care măsurile adoptate de autoritățile locale și regionale pot aduce o valoare adăugată clară; |
| --- | --- |

52.

salută propunerile bugetare din cadrul acestei rubrici și subliniază importanța unui buget adecvat pentru imigrație, azil și securitate. CoR subliniază în mod special necesitatea adoptării unei abordări coordonate în ceea ce privește gestionarea granițelor externe ale Uniunii și salută progresele în sensul dezvoltării unui sistem european comun în materie de azil: domeniu în care cooperarea la nivelul UE este în mod cert singura soluție. Cu toate acestea, trebuie găsit un echilibru între cheltuielile legate de securitate (inclusiv securitatea internă) și cele legate de frontiere, pe de o parte, și cheltuielile în domenii precum integrarea migranților și condițiile de primire pentru solicitanții de azil, pe de altă parte, domenii în care măsurile adoptate de autoritățile locale și regionale pot aduce o valoare adăugată clară;

| 53. | subliniază importanța asigurării unor resurse corespunzătoare pentru promovarea drepturilor fundamentale, a democrației și a participării cetățenilor la eforturile de a construi o cetățenie europeană și, de aceea, consideră că accentul pus în cadrul Programului „Europa pentru cetățeni” pe parteneriatele destinate sprijinirii societății civile la nivelul UE este de o importanță capitală; |
| --- | --- |

53.

subliniază importanța asigurării unor resurse corespunzătoare pentru promovarea drepturilor fundamentale, a democrației și a participării cetățenilor la eforturile de a construi o cetățenie europeană și, de aceea, consideră că accentul pus în cadrul Programului „Europa pentru cetățeni” pe parteneriatele destinate sprijinirii societății civile la nivelul UE este de o importanță capitală;

| 54. | consideră că securitatea UE este strâns legată de promovarea democrației, a bunei guvernanțe și a statului de drept atât în interiorul Uniunii, cât și în țările terțe și că Uniunii în revine sarcina de a promova aceste valori pe plan mondial; |
| --- | --- |

54.

consideră că securitatea UE este strâns legată de promovarea democrației, a bunei guvernanțe și a statului de drept atât în interiorul Uniunii, cât și în țările terțe și că Uniunii în revine sarcina de a promova aceste valori pe plan mondial;

| 55. | subliniază importanța bugetului de 396 milioane EUR propus pentru programul de sănătate publică al UE și subliniază că trebuie să fie disponibile suficiente fonduri pentru inovarea socială și inovarea în domeniul biologiei și tehnologiei în sectorul serviciilor de sănătate. CoR constată importanța serviciilor sociale și în materie de sănătate, ele fiind un motor important pentru ocuparea forței de muncă în viitor și subliniază, de aceea, că lupta împotriva inegalităților trebuie să constituie o prioritate bugetară; |
| --- | --- |

55.

subliniază importanța bugetului de 396 milioane EUR propus pentru programul de sănătate publică al UE și subliniază că trebuie să fie disponibile suficiente fonduri pentru inovarea socială și inovarea în domeniul biologiei și tehnologiei în sectorul serviciilor de sănătate. CoR constată importanța serviciilor sociale și în materie de sănătate, ele fiind un motor important pentru ocuparea forței de muncă în viitor și subliniază, de aceea, că lupta împotriva inegalităților trebuie să constituie o prioritate bugetară;

| 56. | subliniază importanța finanțării de 1,6 miliarde EUR propuse pentru programul „Europa creativă” și subliniază că toți actorii din sectorul cultural și cel creativ, care contribuie semnificativ la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, trebuie să aibă acces la fonduri suficiente; |
| --- | --- |

56.

subliniază importanța finanțării de 1,6 miliarde EUR propuse pentru programul „Europa creativă” și subliniază că toți actorii din sectorul cultural și cel creativ, care contribuie semnificativ la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, trebuie să aibă acces la fonduri suficiente;

Rubrica bugetară 4 –   Europa globală

| 57. | recunoaște că UE deține o pondere importantă la nivel internațional, mai mare decât aceea a sumei statelor membre, și că provocările cu care se confruntă UE necesită un răspuns global. În consecință, CoR salută alocarea unui buget crescut (36 miliarde EUR) politicii de vecinătate și politicii în materie de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

57.

recunoaște că UE deține o pondere importantă la nivel internațional, mai mare decât aceea a sumei statelor membre, și că provocările cu care se confruntă UE necesită un răspuns global. În consecință, CoR salută alocarea unui buget crescut (36 miliarde EUR) politicii de vecinătate și politicii în materie de cooperare pentru dezvoltare;

| 58. | susține propunerea Comisiei de simplificare a instrumentelor aplicabile în materie de extindere, prin crearea unui instrument de preaderare integrat unic; |
| --- | --- |

58.

susține propunerea Comisiei de simplificare a instrumentelor aplicabile în materie de extindere, prin crearea unui instrument de preaderare integrat unic;

| 59. | reiterează solicitarea de a se permite autorităților locale și regionale din țările destinatare ale politicii europene de vecinătate (PEV) să primească sprijin financiar pentru participarea lor la structurile relevante; |
| --- | --- |

59.

reiterează solicitarea de a se permite autorităților locale și regionale din țările destinatare ale politicii europene de vecinătate (PEV) să primească sprijin financiar pentru participarea lor la structurile relevante;

| 60. | subliniază angajamentul său în favoarea eradicării sărăciei și mai ales a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, care trebuie atinse până în 2015, și susține obiectivul de a aloca 0,7 % din PIB-ul statelor membre dezvoltării teritoriilor de peste mări. Subliniază în mod special rolul important pe care îl joacă UE în asigurarea unei abordări coordonate în furnizarea ajutorului umanitar și solicită statelor membre să ia măsuri pentru a se asigura că își respectă angajamentele în domeniul dezvoltării; |
| --- | --- |

60.

subliniază angajamentul său în favoarea eradicării sărăciei și mai ales a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, care trebuie atinse până în 2015, și susține obiectivul de a aloca 0,7 % din PIB-ul statelor membre dezvoltării teritoriilor de peste mări. Subliniază în mod special rolul important pe care îl joacă UE în asigurarea unei abordări coordonate în furnizarea ajutorului umanitar și solicită statelor membre să ia măsuri pentru a se asigura că își respectă angajamentele în domeniul dezvoltării;

Rubrica bugetară 5 –   Administrație

| 61. | subliniază necesitatea de a urmări și a genera în mod continuu economii ca urmare a eficientizării administrative în toate instituțiile și organele consultative ale UE, fără a prejudicia rolul vital al acestora în îndeplinirea obiectivelor europene; |
| --- | --- |

61.

subliniază necesitatea de a urmări și a genera în mod continuu economii ca urmare a eficientizării administrative în toate instituțiile și organele consultative ale UE, fără a prejudicia rolul vital al acestora în îndeplinirea obiectivelor europene;

| 62. | subliniază faptul că se pot realiza economii importante prin restructurare și cooperare interinstituțională și printr-o mai bună organizare a activităților instituționale, prin aplicarea integrată de soluții electronice; |
| --- | --- |

62.

subliniază faptul că se pot realiza economii importante prin restructurare și cooperare interinstituțională și printr-o mai bună organizare a activităților instituționale, prin aplicarea integrată de soluții electronice;

Fonduri neincluse în CFM și mecanisme de corecție

| 63. | nu consideră că principalele destinații ale cheltuielilor din bugetul UE, cum ar fi Fondul european de dezvoltare (FED), Fondul de adaptare la globalizare (FAG), programul pentru monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES), precum și alte instrumente, care totalizează 58 de miliarde EUR, ar trebui finanțate în principiu în afara CFM. Aceasta limitează acțiunea democrației parlamentare și dăunează transparenței. În principiu, toate posturile de cheltuieli UE, chiar și cele proiectate pe termen mai lung sau care ar putea să nu fie angajate, ar trebui să facă obiectul unor dezbateri similare celor privind CFM; |
| --- | --- |

63.

nu consideră că principalele destinații ale cheltuielilor din bugetul UE, cum ar fi Fondul european de dezvoltare (FED), Fondul de adaptare la globalizare (FAG), programul pentru monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES), precum și alte instrumente, care totalizează 58 de miliarde EUR, ar trebui finanțate în principiu în afara CFM. Aceasta limitează acțiunea democrației parlamentare și dăunează transparenței. În principiu, toate posturile de cheltuieli UE, chiar și cele proiectate pe termen mai lung sau care ar putea să nu fie angajate, ar trebui să facă obiectul unor dezbateri similare celor privind CFM;

| 64. | susține simplificarea anunțată a sistemului foarte complex de rabaturi și corecții și salută faptul că noile corecții, sub forma unor sume forfetare, sunt limitate în timp; de asemenea, salută propunerea Comisiei de a înlocui sistemele de rabaturi existente cu un mecanism de corecție general. Un asemenea mecanism de corecție ar trebui în orice caz să garanteze că, în principiu, sumele respective nu vor suferi o creștere și că se va ajunge prin urmare la un just echilibru între statele membre. O serie de mecanisme de corecție vor lua sfârșit în mod automat în 2013, însă corecția acordată Marii Britanii și rabaturile legate de aceasta acordate Germaniei, Olandei, Austriei și Suediei nu au deocamdată un termen limită. Cu toate acestea, CoR consideră că o revizuire a mecanismelor de corecție se poate realiza numai dacă motivele legitime care stau la baza acestor mecanisme sunt la rândul lor abordate; |
| --- | --- |

64.

susține simplificarea anunțată a sistemului foarte complex de rabaturi și corecții și salută faptul că noile corecții, sub forma unor sume forfetare, sunt limitate în timp; de asemenea, salută propunerea Comisiei de a înlocui sistemele de rabaturi existente cu un mecanism de corecție general. Un asemenea mecanism de corecție ar trebui în orice caz să garanteze că, în principiu, sumele respective nu vor suferi o creștere și că se va ajunge prin urmare la un just echilibru între statele membre. O serie de mecanisme de corecție vor lua sfârșit în mod automat în 2013, însă corecția acordată Marii Britanii și rabaturile legate de aceasta acordate Germaniei, Olandei, Austriei și Suediei nu au deocamdată un termen limită. Cu toate acestea, CoR consideră că o revizuire a mecanismelor de corecție se poate realiza numai dacă motivele legitime care stau la baza acestor mecanisme sunt la rândul lor abordate;

Resursele proprii ale UE

| 65. | își exprimă convingerea că introducerea resurselor proprii ale UE ar trebui să înlocuiască contribuțiile naționale și reamintește că toate statele membre și parlamentele naționale au aderat la articolul 311 din TFUE, care reprezintă un angajament ca bugetul UE să fie finanțat în întregime din resurse proprii. În consecință, CoR susține inițiativele menite să reducă contribuțiile directe ale statelor membre la bugetul UE, crescând în același timp resursele proprii ale UE disponibile pentru soluționarea provocărilor viitoare; |
| --- | --- |

65.

își exprimă convingerea că introducerea resurselor proprii ale UE ar trebui să înlocuiască contribuțiile naționale și reamintește că toate statele membre și parlamentele naționale au aderat la articolul 311 din TFUE, care reprezintă un angajament ca bugetul UE să fie finanțat în întregime din resurse proprii. În consecință, CoR susține inițiativele menite să reducă contribuțiile directe ale statelor membre la bugetul UE, crescând în același timp resursele proprii ale UE disponibile pentru soluționarea provocărilor viitoare;

| 66. | de aceea, își exprimă sprijinul pentru propunerile Comisiei de a institui o nouă resursă bazată pe taxa pe valoarea adăugată (TVA). Deși aceste propuneri sunt ambițioase, sunt extrem de necesare; |
| --- | --- |

66.

de aceea, își exprimă sprijinul pentru propunerile Comisiei de a institui o nouă resursă bazată pe taxa pe valoarea adăugată (TVA). Deși aceste propuneri sunt ambițioase, sunt extrem de necesare;

| 67. | salută propunerea de introducere a unei taxe pe tranzacțiile financiare, coordonată la nivel european. Impozitarea sectorului financiar ar aduce o contribuție importantă la o mai mare echitate și ar limita numărul activităților financiare, în special al speculațiilor; |
| --- | --- |

67.

salută propunerea de introducere a unei taxe pe tranzacțiile financiare, coordonată la nivel european. Impozitarea sectorului financiar ar aduce o contribuție importantă la o mai mare echitate și ar limita numărul activităților financiare, în special al speculațiilor;

| 68. | consideră că orice sistem nou de finanțare a bugetului Uniunii ar trebui să garanteze respectarea principiilor echității, stabilității economice, solidarității, transparenței și simplității și să se aplice tuturor statelor membre. În acest scop, înainte de luarea unei decizii cu privire la introducerea unor resurse proprii noi, trebuie realizată o evaluare detaliată a impactului și a fezabilității unei astfel de măsuri. De asemenea, este încă și mai important să se lanseze o dezbatere cu participarea statelor membre, la care să fie implicate îndeaproape și autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

68.

consideră că orice sistem nou de finanțare a bugetului Uniunii ar trebui să garanteze respectarea principiilor echității, stabilității economice, solidarității, transparenței și simplității și să se aplice tuturor statelor membre. În acest scop, înainte de luarea unei decizii cu privire la introducerea unor resurse proprii noi, trebuie realizată o evaluare detaliată a impactului și a fezabilității unei astfel de măsuri. De asemenea, este încă și mai important să se lanseze o dezbatere cu participarea statelor membre, la care să fie implicate îndeaproape și autoritățile locale și regionale;

Procedură și termene

| 69. | salută faptul că CFM conține dispoziții specifice pentru situația în care nu va fi adoptat până la finele anului 2012, deși recunoaște că acest lucru ar putea de fapt să fie un factor de descurajare a părților implicate pentru a ajunge la timp la un acord. În consecință, CoR face apel la instituțiile UE să ajungă la un acord cu privire la aceste propuneri în termenul stabilit; |
| --- | --- |

69.

salută faptul că CFM conține dispoziții specifice pentru situația în care nu va fi adoptat până la finele anului 2012, deși recunoaște că acest lucru ar putea de fapt să fie un factor de descurajare a părților implicate pentru a ajunge la timp la un acord. În consecință, CoR face apel la instituțiile UE să ajungă la un acord cu privire la aceste propuneri în termenul stabilit;

| 70. | își exprimă regretul că Parlamentul European va continua să aibă doar competența de a da un aviz conform cu privire la CFM, și nu dreptul de a participa la adoptarea acestuia în cadrul unei proceduri de codecizie, care ar fi mai complete, ceea ce înseamnă că nu poate face propuneri de amendamente în mod formal, și, în consecință, solicită Consiliului și Comisiei să asigure o angajare maximă a Comitetului Regiunilor și a Parlamentului European prin stabilirea unor mecanisme de cooperare consolidată; |
| --- | --- |

70.

își exprimă regretul că Parlamentul European va continua să aibă doar competența de a da un aviz conform cu privire la CFM, și nu dreptul de a participa la adoptarea acestuia în cadrul unei proceduri de codecizie, care ar fi mai complete, ceea ce înseamnă că nu poate face propuneri de amendamente în mod formal, și, în consecință, solicită Consiliului și Comisiei să asigure o angajare maximă a Comitetului Regiunilor și a Parlamentului European prin stabilirea unor mecanisme de cooperare consolidată;

| 71. | este posibil să revizuiască prezentul aviz în cursul anului 2012, în funcție de evoluția negocierilor privind CFM. |
| --- | --- |

71.

este posibil să revizuiască prezentul aviz în cursul anului 2012, în funcție de evoluția negocierilor privind CFM.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 2

| Text propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| Având în vedere necesitatea unui nivel adecvat de predictabilitate pentru pregătirea și executarea investițiilor pe termen mediu, durata cadrului financiar ar trebui să fie de șapte ani, cu începere de la 1 ianuarie 2014, cu o evaluare intermediară a punerii în aplicare a cadrului financiar. Rezultatele acestei evaluări ar trebui să fie luate în considerare în cursul ultimilor trei ani ai cadrului financiar. | Având în vedere necesitatea unui nivel adecvat de predictabilitate pentru pregătirea și executarea investițiilor pe termen mediu, durata cadrului financiar ar trebui să fie de șapte ani, cu începere de la 1 ianuarie 2014, cu o a punerii în aplicare a cadrului financiar. Rezultatele acestei ar trebui să fie luate în considerare în cursul ultimilor trei ani ai cadrului financiar. |

Text propus de Comisie

Amendament CoR

Având în vedere necesitatea unui nivel adecvat de predictabilitate pentru pregătirea și executarea investițiilor pe termen mediu, durata cadrului financiar ar trebui să fie de șapte ani, cu începere de la 1 ianuarie 2014, cu o evaluare intermediară a punerii în aplicare a cadrului financiar. Rezultatele acestei evaluări ar trebui să fie luate în considerare în cursul ultimilor trei ani ai cadrului financiar.

Având în vedere necesitatea unui nivel adecvat de predictabilitate pentru pregătirea și executarea investițiilor pe termen mediu, durata cadrului financiar ar trebui să fie de șapte ani, cu începere de la 1 ianuarie 2014, cu o a punerii în aplicare a cadrului financiar. Rezultatele acestei ar trebui să fie luate în considerare în cursul ultimilor trei ani ai cadrului financiar.

Expunere de motive

A se vedea punctul 13 din proiectul de aviz.

La 24 octombrie 2011, Comitetul Regiunilor a primit o scrisoare de sesizare din partea Secretariatului Consiliului referitoare la Regulamentul Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 [COM(2011) 398 final]. Proiectul de aviz constituie un răspuns la această sesizare.

Amendamentul 2

Considerentul 8

| Text propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| Pachetele naționale destinate politicii de coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă sunt stabilite pe baza previziunilor referitoare la produsul intern brut (denumit în continuare „PIB”) din primăvara anului 2011. Date fiind incertitudinile în materie de previziuni și impactul asupra statelor membre care sunt supuse plafoanelor, ar trebui realizată o evaluare intermediară pentru a compara PIB-ul preconizat și cel real și impactul acestuia asupra pachetelor financiare. În cazul în care PIB-ul pentru 2014-2016 deviază cu mai mult de 5 % de la previziunile utilizate în 2011, pachetele pentru perioada 2018-2020 ale statelor membre vizate trebuie ajustate. Trebuie prevăzute norme pentru aceste ajustări. | Pachetele naționale destinate politicii de coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă sunt stabilite pe baza previziunilor referitoare la produsul intern brut (denumit în continuare „PIB”) din primăvara anului 2011. Date fiind incertitudinile în materie de previziuni și impactul asupra statelor membre care sunt supuse plafoanelor, ar trebui realizată o pentru a compara PIB-ul preconizat și cel real și impactul acestuia asupra pachetelor financiare. În cazul în care PIB-ul pentru 2014-2016 deviază cu mai mult de 5 % de la previziunile utilizate în 2011, pachetele pentru perioada 2018-2020 ale statelor membre vizate trebuie ajustate, . Trebuie prevăzute norme pentru aceste ajustări. |

Text propus de Comisie

Amendament CoR

Pachetele naționale destinate politicii de coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă sunt stabilite pe baza previziunilor referitoare la produsul intern brut (denumit în continuare „PIB”) din primăvara anului 2011. Date fiind incertitudinile în materie de previziuni și impactul asupra statelor membre care sunt supuse plafoanelor, ar trebui realizată o evaluare intermediară pentru a compara PIB-ul preconizat și cel real și impactul acestuia asupra pachetelor financiare. În cazul în care PIB-ul pentru 2014-2016 deviază cu mai mult de 5 % de la previziunile utilizate în 2011, pachetele pentru perioada 2018-2020 ale statelor membre vizate trebuie ajustate. Trebuie prevăzute norme pentru aceste ajustări.

Pachetele naționale destinate politicii de coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă sunt stabilite pe baza previziunilor referitoare la produsul intern brut (denumit în continuare „PIB”) din primăvara anului 2011. Date fiind incertitudinile în materie de previziuni și impactul asupra statelor membre care sunt supuse plafoanelor, ar trebui realizată o pentru a compara PIB-ul preconizat și cel real și impactul acestuia asupra pachetelor financiare. În cazul în care PIB-ul pentru 2014-2016 deviază cu mai mult de 5 % de la previziunile utilizate în 2011, pachetele pentru perioada 2018-2020 ale statelor membre vizate trebuie ajustate, . Trebuie prevăzute norme pentru aceste ajustări.

Expunere de motive

A se vedea punctul 20 din proiectul de aviz.

La 24 octombrie 2011, Comitetul Regiunilor a primit o scrisoare de sesizare din partea Secretariatului Consiliului referitoare la Regulamentul Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 [COM(2011) 398 final]. Proiectul de aviz constituie un răspuns la această sesizare.

Amendamentul 3

Articolul 5

| Text propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| Cu ocazia ajustării tehnice pentru anul 2018, în cazul în care se constată că produsul intern brut („PIB”) cumulat al unui stat membru pentru perioada 2014-2016 deviază cu mai mult de +/–5 % de la PIB-ul cumulat estimat în 2011 în cadrul stabilirii pachetelor privind politica de coeziune destinate statelor membre pentru perioada 2014-2020, Comisia ajustează sumele alocate cu titlu de fonduri de susținere a politicii de coeziune pentru statul membru respectiv pentru perioada menționată. | Cu ocazia ajustării tehnice pentru anul 2018, în cazul în care se constată că produsul intern brut („PIB”) cumulat al unui stat membru pentru perioada 2014-2016 deviază cu mai mult de +/– 5 % de la PIB-ul cumulat estimat în 2011 în cadrul stabilirii pachetelor privind politica de coeziune destinate statelor membre pentru perioada 2014-2020, Comisia ajustează sumele alocate cu titlu de fonduri de susținere a politicii de coeziune pentru statul membru respectiv pentru perioada menționată. |

Text propus de Comisie

Amendament CoR

Cu ocazia ajustării tehnice pentru anul 2018, în cazul în care se constată că produsul intern brut („PIB”) cumulat al unui stat membru pentru perioada 2014-2016 deviază cu mai mult de +/–5 % de la PIB-ul cumulat estimat în 2011 în cadrul stabilirii pachetelor privind politica de coeziune destinate statelor membre pentru perioada 2014-2020, Comisia ajustează sumele alocate cu titlu de fonduri de susținere a politicii de coeziune pentru statul membru respectiv pentru perioada menționată.

Cu ocazia ajustării tehnice pentru anul 2018, în cazul în care se constată că produsul intern brut („PIB”) cumulat al unui stat membru pentru perioada 2014-2016 deviază cu mai mult de +/– 5 % de la PIB-ul cumulat estimat în 2011 în cadrul stabilirii pachetelor privind politica de coeziune destinate statelor membre pentru perioada 2014-2020, Comisia ajustează sumele alocate cu titlu de fonduri de susținere a politicii de coeziune pentru statul membru respectiv pentru perioada menționată.

Expunere de motive

A se vedea punctul 20 din proiectul de aviz.

La 24 octombrie 2011, Comitetul Regiunilor a primit o scrisoare de sesizare din partea Secretariatului Consiliului referitoare la Regulamentul Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 [COM(2011) 398 final]. Proiectul de aviz constituie un răspuns la această sesizare.

Amendamentul 4

Articolul 15

| Text propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| În 2016, Comisia prezintă o evaluare a punerii în aplicare a cadrului financiar, însoțită, dacă este cazul, de propuneri corespunzătoare. | În , Comisia prezintă o a punerii în aplicare a cadrului financiar, însoțită, dacă este cazul, de propuneri corespunzătoare. |

Text propus de Comisie

Amendament CoR

În 2016, Comisia prezintă o evaluare a punerii în aplicare a cadrului financiar, însoțită, dacă este cazul, de propuneri corespunzătoare.

În , Comisia prezintă o a punerii în aplicare a cadrului financiar, însoțită, dacă este cazul, de propuneri corespunzătoare.

Expunere de motive

Clarifică faptul că ar trebui să existe un element de evaluare ca parte a revizuirii la jumătatea perioadei propuse, și nu două exerciții distincte.

Bruxelles, 14 decembrie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Toate cifrele din buget se referă la angajamente bugetare, și nu la plăți.

1

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 54/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 54/49

---

Avizul Comitetului Regiunilor „Eficiența energetică”

2012/C 54/09

COMITETUL REGIUNILOR

| — | amintește importanța respectării competențelor diferitelor niveluri de guvernanță și a principiului subsidiarității în momentul aplicării măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice; |
| --- | --- |

—

amintește importanța respectării competențelor diferitelor niveluri de guvernanță și a principiului subsidiarității în momentul aplicării măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice;

| — | întâmpină favorabil propunerea de directivă supusă examinării și măsurile de eficiență energetică propuse de Comisie pentru îndeplinirea obiectivului de reducere cu 20 % a consumului său de energie primară până în 2020; |
| --- | --- |

—

întâmpină favorabil propunerea de directivă supusă examinării și măsurile de eficiență energetică propuse de Comisie pentru îndeplinirea obiectivului de reducere cu 20 % a consumului său de energie primară până în 2020;

| — | consideră că propunerea de directivă privind eficiența energetică prezintă anumite lacune și neajunsuri, precum: |
| --- | --- |

—

consideră că propunerea de directivă privind eficiența energetică prezintă anumite lacune și neajunsuri, precum:

| — | restrângerea sectoarelor în care vor fi puse în aplicare măsurile adoptate; |
| --- | --- |

—

restrângerea sectoarelor în care vor fi puse în aplicare măsurile adoptate;

| — | un rol mai puțin important atribuit actorilor regionali și locali; |
| --- | --- |

—

un rol mai puțin important atribuit actorilor regionali și locali;

| — | absența măsurilor de sensibilizare a cetățenilor, pe lângă cele adoptate în scopul promovării informării în timp real a consumatorilor cu privire la consumul lor de energie; |
| --- | --- |

—

absența măsurilor de sensibilizare a cetățenilor, pe lângă cele adoptate în scopul promovării informării în timp real a consumatorilor cu privire la consumul lor de energie;

| — | respinge propunerea din directivă care urmărește să impună sectorului public o rată anuală de renovare a clădirilor sale de 3 % și achiziția de produse, servicii și clădiri cu un nivel înalt de performanță energetică. |
| --- | --- |

—

respinge propunerea din directivă care urmărește să impună sectorului public o rată anuală de renovare a clădirilor sale de 3 % și achiziția de produse, servicii și clădiri cu un nivel înalt de performanță energetică.

| Raportor | dl Jean-Louis JOSEPH (FR-PSE), primarul comunei La Bastidonne |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE
  COM(2011) 370 final |

Raportor

dl Jean-Louis JOSEPH (FR-PSE), primarul comunei La Bastidonne

Document de referință

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE

COM(2011) 370 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

A.   
  Observații generale

| 1. | ține să evidențieze valoarea adăugată a acțiunii întreprinse la nivel european în materie de eficiență energetică, acțiune necesară pentru a asigura coerența și eficiența diferitelor măsuri adoptate în cadrul punerii în aplicare a obiectivelor de economisire și pentru a preveni denaturarea concurenței între statele membre. În același timp, Comitetul subliniază că această acțiune trebuie desigur asumată la nivel național, regional și local. Ca atare, Comitetul amintește importanța respectării competențelor diferitelor niveluri de guvernanță și a principiului subsidiarității în momentul aplicării măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice; |
| --- | --- |

1.

ține să evidențieze valoarea adăugată a acțiunii întreprinse la nivel european în materie de eficiență energetică, acțiune necesară pentru a asigura coerența și eficiența diferitelor măsuri adoptate în cadrul punerii în aplicare a obiectivelor de economisire și pentru a preveni denaturarea concurenței între statele membre. În același timp, Comitetul subliniază că această acțiune trebuie desigur asumată la nivel național, regional și local. Ca atare, Comitetul amintește importanța respectării competențelor diferitelor niveluri de guvernanță și a principiului subsidiarității în momentul aplicării măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice;

| 2. | consideră că mizele referitoare la eficiența energetică sunt esențiale în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice și păstrarea unui consum controlat de energie și se încadrează într-o creștere economică durabilă, responsabilă și incluzivă, ale cărei obiective rămân reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și securitatea aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

2.

consideră că mizele referitoare la eficiența energetică sunt esențiale în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice și păstrarea unui consum controlat de energie și se încadrează într-o creștere economică durabilă, responsabilă și incluzivă, ale cărei obiective rămân reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și securitatea aprovizionării cu energie;

| 3. | constată că Uniunea Europeană se află într-o situație de dependență din ce în ce mai mare de importurile de energie într-o perioadă în care prețurile sunt în creștere; este de părere că accesul la surse de energie sigure și durabile va fi din ce în ce mai important și va reprezenta un factor decisiv pentru viitorul creșterii economice și pentru evoluția echității energetice; |
| --- | --- |

3.

constată că Uniunea Europeană se află într-o situație de dependență din ce în ce mai mare de importurile de energie într-o perioadă în care prețurile sunt în creștere; este de părere că accesul la surse de energie sigure și durabile va fi din ce în ce mai important și va reprezenta un factor decisiv pentru viitorul creșterii economice și pentru evoluția echității energetice;

| 4. | amintește că Comitetul Regiunilor a subliniat în repetate rânduri că trecerea la o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, energetice în special, va crea oportunități imense de creștere economică, de locuri de muncă noi, care să nu fie expuse relocalizării, și de dezvoltare tehnologică în măsură să asigure competitivitatea Uniunii; |
| --- | --- |

4.

amintește că Comitetul Regiunilor a subliniat în repetate rânduri că trecerea la o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, energetice în special, va crea oportunități imense de creștere economică, de locuri de muncă noi, care să nu fie expuse relocalizării, și de dezvoltare tehnologică în măsură să asigure competitivitatea Uniunii;

| 5. | subliniază importanța modelului triadei energetice, care stabilește obiectivul „3 × 20” pentru domenii precum reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, eficiența energetică și dezvoltarea energiilor regenerabile, în perspectiva anului 2020. Eficiența energetică rămâne cheia de boltă a politicii europene în domeniul reducerii impactului asupra climei din punctul de vedere al securității aprovizionării, producției și consumului de energie; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța modelului triadei energetice, care stabilește obiectivul „3 × 20” pentru domenii precum reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, eficiența energetică și dezvoltarea energiilor regenerabile, în perspectiva anului 2020. Eficiența energetică rămâne cheia de boltă a politicii europene în domeniul reducerii impactului asupra climei din punctul de vedere al securității aprovizionării, producției și consumului de energie;

| 6. | întâmpină favorabil propunerea de directivă supusă examinării și măsurile de eficiență energetică propuse de Comisie pentru îndeplinirea obiectivului de reducere cu 20 % a consumului său de energie primară până în 2020; |
| --- | --- |

6.

întâmpină favorabil propunerea de directivă supusă examinării și măsurile de eficiență energetică propuse de Comisie pentru îndeplinirea obiectivului de reducere cu 20 % a consumului său de energie primară până în 2020;

| 7. | semnalează totuși că, după cum se menționează în Planul 2011 pentru eficiență energetică (1), studiile recente efectuate de Comisie demonstrează că Uniunea Europeană va reuși să realizeze până în 2020 cel mult jumătate din angajamentele sale în materie de eficiență energetică. Din acest punct de vedere, propunerea de directivă reprezintă o provocare deosebit de importantă; |
| --- | --- |

7.

semnalează totuși că, după cum se menționează în Planul 2011 pentru eficiență energetică (1), studiile recente efectuate de Comisie demonstrează că Uniunea Europeană va reuși să realizeze până în 2020 cel mult jumătate din angajamentele sale în materie de eficiență energetică. Din acest punct de vedere, propunerea de directivă reprezintă o provocare deosebit de importantă;

| 8. | regretă faptul că din propunerea de directivă lipsește orice proiecție dincolo de anul 2020, mai ales în ceea ce privește obiectivul crucial pentru 2050 (reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 80-95 % față de 1990), care să permită limitarea efectelor schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

8.

regretă faptul că din propunerea de directivă lipsește orice proiecție dincolo de anul 2020, mai ales în ceea ce privește obiectivul crucial pentru 2050 (reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 80-95 % față de 1990), care să permită limitarea efectelor schimbărilor climatice;

| 9. | consideră că propunerea de directivă privind eficiența energetică prezintă anumite lacune și neajunsuri, precum:






  — | absența unor obiective naționale obligatorii înainte de 2014; |
| --- | --- | --- |

9.

consideră că propunerea de directivă privind eficiența energetică prezintă anumite lacune și neajunsuri, precum:

—

absența unor obiective naționale obligatorii înainte de 2014;

| — | restrângerea sectoarelor în care vor fi puse în aplicare măsurile adoptate; |
| --- | --- |

—

restrângerea sectoarelor în care vor fi puse în aplicare măsurile adoptate;

| — | un rol mai puțin important atribuit actorilor regionali și locali; |
| --- | --- |

—

un rol mai puțin important atribuit actorilor regionali și locali;

| — | posibilitatea pe care o au statele membre de a nu-și asuma obligațiile referitoare la punerea în aplicare a măsurilor constrângătoare, în special a măsurilor privind sistemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică, și a planurilor de dezvoltare a cogenerării cu randament ridicat; |
| --- | --- |

—

posibilitatea pe care o au statele membre de a nu-și asuma obligațiile referitoare la punerea în aplicare a măsurilor constrângătoare, în special a măsurilor privind sistemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică, și a planurilor de dezvoltare a cogenerării cu randament ridicat;

| — | absența măsurilor de sensibilizare a cetățenilor, pe lângă cele adoptate în scopul promovării informării în timp real a consumatorilor cu privire la consumul lor de energie; |
| --- | --- |

—

absența măsurilor de sensibilizare a cetățenilor, pe lângă cele adoptate în scopul promovării informării în timp real a consumatorilor cu privire la consumul lor de energie;

| — | absența măsurilor vizând dezvoltarea și susținerea formării actorilor pieței, în special a experților și tehnicienilor din diferite domenii aflate în relație cu eficiența energetică; |
| --- | --- |

—

absența măsurilor vizând dezvoltarea și susținerea formării actorilor pieței, în special a experților și tehnicienilor din diferite domenii aflate în relație cu eficiența energetică;

B.   
  Reconfigurarea Propunerii de directivă privind eficiența energetică

| 10. | subliniază că directiva recomandă statelor membre să stabilească un obiectiv național în materie de eficiență energetică orientativ, exprimat ca nivel absolut al consumului de energie primară până în 2020. Până la 30 iunie 2014, Comisia trebuie să evalueze dacă Uniunea Europeană își poate îndeplini obiectivul de reducere cu 20 % a consumului de energie primară din prezent până în 2020, ținând seama de obiectivele naționale însumate. În această privință, Comitetul:






  a. | regretă absența din directivă a obiectivelor naționale obligatorii, ca și caracterul neobligatoriu al deciziei, care a fost amânată pentru 2014. El propune includerea în directivă a obiectivelor naționale de eficiență energetică pentru fiecare stat membru, în funcție de specificul său, pentru ca acestea să servească drept referință la stabilirea planurilor naționale pentru eficiență energetică și să devină obligatorii în 2014; |
| --- | --- | --- |

10.

subliniază că directiva recomandă statelor membre să stabilească un obiectiv național în materie de eficiență energetică orientativ, exprimat ca nivel absolut al consumului de energie primară până în 2020. Până la 30 iunie 2014, Comisia trebuie să evalueze dacă Uniunea Europeană își poate îndeplini obiectivul de reducere cu 20 % a consumului de energie primară din prezent până în 2020, ținând seama de obiectivele naționale însumate. În această privință, Comitetul:

a.

regretă absența din directivă a obiectivelor naționale obligatorii, ca și caracterul neobligatoriu al deciziei, care a fost amânată pentru 2014. El propune includerea în directivă a obiectivelor naționale de eficiență energetică pentru fiecare stat membru, în funcție de specificul său, pentru ca acestea să servească drept referință la stabilirea planurilor naționale pentru eficiență energetică și să devină obligatorii în 2014;

| b. | recomandă călduros o propunere de metodologie comună pentru definirea obiectivelor naționale obligatorii care să fie formulată de Comisie. Această metodologie va ține seama de situația specifică a fiecărui stat membru, în special de performanța sa economică și de măsurile de eficiență energetică adoptate de acesta într-o fază inițială; |
| --- | --- |

b.

recomandă călduros o propunere de metodologie comună pentru definirea obiectivelor naționale obligatorii care să fie formulată de Comisie. Această metodologie va ține seama de situația specifică a fiecărui stat membru, în special de performanța sa economică și de măsurile de eficiență energetică adoptate de acesta într-o fază inițială;

| c. | consideră drept insuficient considerentul 13 (2), care instituie doar măsuri opționale și obiective indicative, într-o primă etapă. Acest proces face ca realizarea obiectivelor stabilite pentru 2020 să fie ipotetică. Comitetul se teme că acest proces poate repune în discuție eficiența măsurilor prevăzute în propunerea de directivă supusă examinării; |
| --- | --- |

c.

consideră drept insuficient considerentul 13 (2), care instituie doar măsuri opționale și obiective indicative, într-o primă etapă. Acest proces face ca realizarea obiectivelor stabilite pentru 2020 să fie ipotetică. Comitetul se teme că acest proces poate repune în discuție eficiența măsurilor prevăzute în propunerea de directivă supusă examinării;

| 11. | dezaprobă obiectivele cuantificate stabilite pentru sectorul public și pentru sectorul distribuției și vânzării de energie, dar regretă absența unor astfel de obiective pentru sectorul transporturilor de persoane și mărfuri, pentru sectoarele comerciale și pentru cele industriale care nu sunt incluse în schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS). Mai concret, Comitetul:






  a. | respinge propunerea din directivă care urmărește să impună sectorului public o rată anuală de renovare a clădirilor sale de 3 % și achiziția de produse, servicii și clădiri cu un nivel înalt de performanță energetică. Comitetul:






  — | insistă asupra luării în considerare a principiului subsidiarității; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

dezaprobă obiectivele cuantificate stabilite pentru sectorul public și pentru sectorul distribuției și vânzării de energie, dar regretă absența unor astfel de obiective pentru sectorul transporturilor de persoane și mărfuri, pentru sectoarele comerciale și pentru cele industriale care nu sunt incluse în schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS). Mai concret, Comitetul:

a.

respinge propunerea din directivă care urmărește să impună sectorului public o rată anuală de renovare a clădirilor sale de 3 % și achiziția de produse, servicii și clădiri cu un nivel înalt de performanță energetică. Comitetul:

—

insistă asupra luării în considerare a principiului subsidiarității;

| — | solicită, în consecință, posibilitatea implementării unor abordări alternative pentru îndeplinirea obiectivelor de reducere a consumului de energie, cu condiția să se atingă același nivel de reducere a consumului; |
| --- | --- |

—

solicită, în consecință, posibilitatea implementării unor abordări alternative pentru îndeplinirea obiectivelor de reducere a consumului de energie, cu condiția să se atingă același nivel de reducere a consumului;

| — | consideră că trebuie puse în aplicare stimulente prin care să se evite majorarea chiriilor în locuințele sociale, în cursul lucrărilor care vizează economisirea energiei; |
| --- | --- |

—

consideră că trebuie puse în aplicare stimulente prin care să se evite majorarea chiriilor în locuințele sociale, în cursul lucrărilor care vizează economisirea energiei;

| — | subliniază că sporirea eficienței energetice nu va putea fi obținută decât cu ajutorul mijloacelor financiare furnizate la nivel european, național, regional și local, precum și al unor instrumente precum contractele de performanță energetică și parteneriatele public-privat. El subliniază importanța adoptării unor măsuri de încurajare a statelor membre și a autorităților locale și regionale pentru ca acestea să utilizeze resursele puse la dispoziție prin intermediul fondurilor structurale, în vederea promovării investițiilor în domeniul eficienței energetice și subliniază în mod expres că susține orientările în acest sens prevăzute în propunerea Comisiei privind cadrul financiar multianual; |
| --- | --- |

—

subliniază că sporirea eficienței energetice nu va putea fi obținută decât cu ajutorul mijloacelor financiare furnizate la nivel european, național, regional și local, precum și al unor instrumente precum contractele de performanță energetică și parteneriatele public-privat. El subliniază importanța adoptării unor măsuri de încurajare a statelor membre și a autorităților locale și regionale pentru ca acestea să utilizeze resursele puse la dispoziție prin intermediul fondurilor structurale, în vederea promovării investițiilor în domeniul eficienței energetice și subliniază în mod expres că susține orientările în acest sens prevăzute în propunerea Comisiei privind cadrul financiar multianual;

| — | reamintește că trebuie găsite reglementări echilibrate la nivelul statelor membre, care să permită o repartizare transparentă a costurilor și beneficiilor măsurilor de economisire a energiei între proprietarii și chiriașii imobilelor; atâta timp cât asemenea reglementări nu există, mobilizarea investițiilor necesare va fi dificilă; |
| --- | --- |

—

reamintește că trebuie găsite reglementări echilibrate la nivelul statelor membre, care să permită o repartizare transparentă a costurilor și beneficiilor măsurilor de economisire a energiei între proprietarii și chiriașii imobilelor; atâta timp cât asemenea reglementări nu există, mobilizarea investițiilor necesare va fi dificilă;

| b. | invită autoritățile publice să ia în considerare introducerea unor obiective complementare, care să includă, printre altele, sectorul iluminatului public și al transportului public, sub rezerva alocării de mijloace financiare suficiente; |
| --- | --- |

b.

invită autoritățile publice să ia în considerare introducerea unor obiective complementare, care să includă, printre altele, sectorul iluminatului public și al transportului public, sub rezerva alocării de mijloace financiare suficiente;

| c. | recomandă stabilirea unor obiective obligatorii pentru sectorul transportului și pentru sectoarele terțiare, comerciale și industriale, și acordarea unei atenții speciale instalațiilor care nu sunt incluse în schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS); |
| --- | --- |

c.

recomandă stabilirea unor obiective obligatorii pentru sectorul transportului și pentru sectoarele terțiare, comerciale și industriale, și acordarea unei atenții speciale instalațiilor care nu sunt incluse în schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS);

| 12. | întâmpină favorabil instituirea unor sisteme obligatorii în ceea ce privește economiile de energie și, în special, măsurile prin care le sunt impuse distribuitorilor de energie economii reprezentând 1,5 % din volumul anual al vânzării lor de energie (3); totodată, amintește importanța luării în considerare a principiului subsidiarității la instituirea sistemelor de obligații în ceea ce privește eficiența energetică;
  Regretă:






  a. | posibilitatea oferită statelor membre de a propune măsuri alternative, ceea ce ar putea să ducă la transferul de obligații dinspre sectorul privat spre cel public, antrenând creșterea presiunii fiscale asupra contribuabililor; |
| --- | --- | --- |

12.

întâmpină favorabil instituirea unor sisteme obligatorii în ceea ce privește economiile de energie și, în special, măsurile prin care le sunt impuse distribuitorilor de energie economii reprezentând 1,5 % din volumul anual al vânzării lor de energie (3); totodată, amintește importanța luării în considerare a principiului subsidiarității la instituirea sistemelor de obligații în ceea ce privește eficiența energetică;

Regretă:

a.

posibilitatea oferită statelor membre de a propune măsuri alternative, ceea ce ar putea să ducă la transferul de obligații dinspre sectorul privat spre cel public, antrenând creșterea presiunii fiscale asupra contribuabililor;

| b. | că directiva nu abordează problema principală privind modul în care pot fi stimulați distribuitorii de energie și societățile de vânzare cu amănuntul să-și reducă vânzările de energie cu 1,5 % pe an și că dispoziția care prevede că statele membre pot „să includă cerințe cu scop social în cadrul obligațiilor de economisire a energiei pe care le impun” [articolul 6, punctul 5a) al directivei] nu va fi suficientă pentru a-i proteja pe cei mai săraci cetățeni de alte scumpiri ale prețurilor la energie; |
| --- | --- |

b.

că directiva nu abordează problema principală privind modul în care pot fi stimulați distribuitorii de energie și societățile de vânzare cu amănuntul să-și reducă vânzările de energie cu 1,5 % pe an și că dispoziția care prevede că statele membre pot „să includă cerințe cu scop social în cadrul obligațiilor de economisire a energiei pe care le impun” [articolul 6, punctul 5a) al directivei] nu va fi suficientă pentru a-i proteja pe cei mai săraci cetățeni de alte scumpiri ale prețurilor la energie;

| c. | propunerea unor măsuri alternative la sistemele de obligații până la 1 ianuarie 2013 cel târziu, măsuri care ar contribui la reducerea consumului de energie la utilizatorii finali. Este preocupat de faptul că, așa cum sunt definite, acestea permit eludarea obiectivului stabilit pentru sistemele de obligații; |
| --- | --- |

c.

propunerea unor măsuri alternative la sistemele de obligații până la 1 ianuarie 2013 cel târziu, măsuri care ar contribui la reducerea consumului de energie la utilizatorii finali. Este preocupat de faptul că, așa cum sunt definite, acestea permit eludarea obiectivului stabilit pentru sistemele de obligații;

| 13. | subliniază rolul esențial al actorilor regionali și locali în procesul de pregătire și de implementare a programelor de eficiență energetică. Fiind însărcinate cu politicile locale în domeniul locuințelor, muncii, transportului și formării, autoritățile locale și regionale mențin contactul cu cetățenii și cu actorii de la nivel local, în vederea elaborării unor politici adaptate preocupărilor cetățenilor și provocărilor eficienței energetice teritoriale și se află în cea mai bună poziție din care pot determina modificări de comportament privind utilizarea energie de către cetățeni, într-o nouă eră a microgenerării de energie, a tehnologiei pentru rețele inteligente și a prețurilor variabile. În acest sens, Comitetul propune sporirea gradului de implicare a actorilor regionali și locali, prin măsuri de stimulare:






  a. | a statelor membre, pentru ca acestea să pună la punct procese de consultare cu implicarea actorilor regionali și locali pe parcursul elaborării planurilor naționale (abordare ascendentă), astfel încât să fie posibilă elaborarea unor planuri naționale în conformitate cu obiectivele și mijloacele naționale, regionale și locale; |
| --- | --- | --- |

13.

subliniază rolul esențial al actorilor regionali și locali în procesul de pregătire și de implementare a programelor de eficiență energetică. Fiind însărcinate cu politicile locale în domeniul locuințelor, muncii, transportului și formării, autoritățile locale și regionale mențin contactul cu cetățenii și cu actorii de la nivel local, în vederea elaborării unor politici adaptate preocupărilor cetățenilor și provocărilor eficienței energetice teritoriale și se află în cea mai bună poziție din care pot determina modificări de comportament privind utilizarea energie de către cetățeni, într-o nouă eră a microgenerării de energie, a tehnologiei pentru rețele inteligente și a prețurilor variabile. În acest sens, Comitetul propune sporirea gradului de implicare a actorilor regionali și locali, prin măsuri de stimulare:

a.

a statelor membre, pentru ca acestea să pună la punct procese de consultare cu implicarea actorilor regionali și locali pe parcursul elaborării planurilor naționale (abordare ascendentă), astfel încât să fie posibilă elaborarea unor planuri naționale în conformitate cu obiectivele și mijloacele naționale, regionale și locale;

| b. | a autorităților regionale și locale, care să pună în aplicare planuri de eficiență energetică regională și locală menite să încurajeze, de exemplu, generarea distribuită de energie, programele de renovare a clădirilor publice sau planurile de mobilitate de proximitate și de transport durabil. Totodată, Comitetul amintește importanța inițiativei europene Convenția primarilor și a inițiativei Pactul insulelor și propune să fie introduse în directivă măsuri de susținere și de promovare a acestor inițiative de către statele membre; |
| --- | --- |

b.

a autorităților regionale și locale, care să pună în aplicare planuri de eficiență energetică regională și locală menite să încurajeze, de exemplu, generarea distribuită de energie, programele de renovare a clădirilor publice sau planurile de mobilitate de proximitate și de transport durabil. Totodată, Comitetul amintește importanța inițiativei europene Convenția primarilor și a inițiativei Pactul insulelor și propune să fie introduse în directivă măsuri de susținere și de promovare a acestor inițiative de către statele membre;

| c. | a autorităților regionale, care să susțină actorii locali în cunoașterea și analiza oportunităților și piedicilor ivite în procesul de punere în aplicare a măsurilor de eficiență energetică, în eforturile depuse pentru sensibilizarea cetățenilor, pentru sprijinirea implementării programelor și proiectelor locale și pentru formarea actorilor; |
| --- | --- |

c.

a autorităților regionale, care să susțină actorii locali în cunoașterea și analiza oportunităților și piedicilor ivite în procesul de punere în aplicare a măsurilor de eficiență energetică, în eforturile depuse pentru sensibilizarea cetățenilor, pentru sprijinirea implementării programelor și proiectelor locale și pentru formarea actorilor;

| d. | a autorităților regionale și locale, care să instituie, acolo unde încă nu există, sisteme de observare și contorizare a energiei și gazelor cu efect de seră, în scopul îmbunătățirii rezultatelor deciziilor politice; |
| --- | --- |

d.

a autorităților regionale și locale, care să instituie, acolo unde încă nu există, sisteme de observare și contorizare a energiei și gazelor cu efect de seră, în scopul îmbunătățirii rezultatelor deciziilor politice;

| e. | a autorităților regionale, care să susțină ori să consolideze programele interregionale de cooperare, încurajând astfel transferul de expertiză în materie de eficiență energetică dintre regiuni; |
| --- | --- |

e.

a autorităților regionale, care să susțină ori să consolideze programele interregionale de cooperare, încurajând astfel transferul de expertiză în materie de eficiență energetică dintre regiuni;

| 14. | amintește importanța sensibilizării și informării cetățenilor. Acțiunea individuală este un element fundamental al respectării mediului și al unei bune puneri în aplicare a măsurilor de eficiență energetică care îi privesc pe cetățeni. Sensibilizarea și informarea acestora sunt în continuare absolut necesare. În această privință, Comitetul:






  a. | susține măsurile luate pentru promovarea informării în timp real a consumatorilor cu privire la consumul și la facturile lor de energie (curent electric, gaze, căldură); |
| --- | --- | --- |

14.

amintește importanța sensibilizării și informării cetățenilor. Acțiunea individuală este un element fundamental al respectării mediului și al unei bune puneri în aplicare a măsurilor de eficiență energetică care îi privesc pe cetățeni. Sensibilizarea și informarea acestora sunt în continuare absolut necesare. În această privință, Comitetul:

a.

susține măsurile luate pentru promovarea informării în timp real a consumatorilor cu privire la consumul și la facturile lor de energie (curent electric, gaze, căldură);

| b. | subliniază că protecția datelor cu caracter personal (în special de către furnizori), gratuitatea și accesibilitatea acestor date sunt de o importanță fundamentală pentru consumatorul final, insistând asupra necesității ca aceste date să fie ușor de înțeles și de utilizat de către utilizatorii finali; |
| --- | --- |

b.

subliniază că protecția datelor cu caracter personal (în special de către furnizori), gratuitatea și accesibilitatea acestor date sunt de o importanță fundamentală pentru consumatorul final, insistând asupra necesității ca aceste date să fie ușor de înțeles și de utilizat de către utilizatorii finali;

| c. | recomandă instituirea unor sisteme de contorizare care să includă facilități prin care utilizatorul final să își poată gestiona cheltuielile și reduce consumul în funcție de opțiunile tarifare propuse de distribuitorul de energie; |
| --- | --- |

c.

recomandă instituirea unor sisteme de contorizare care să includă facilități prin care utilizatorul final să își poată gestiona cheltuielile și reduce consumul în funcție de opțiunile tarifare propuse de distribuitorul de energie;

| d. | în acest sens, regretă că directiva nu stabilește măsuri complementare de sensibilizare a cetățenilor în vederea reducerii consumului de energie; |
| --- | --- |

d.

în acest sens, regretă că directiva nu stabilește măsuri complementare de sensibilizare a cetățenilor în vederea reducerii consumului de energie;

| 15. | întâmpină cu satisfacție promovarea auditurilor energetice efectuate de întreprinderi și programele de audit la tarife abordabile pentru consumatorii finali și pentru întreprinderile mici și mijlocii. Recomandă totuși, în vederea optimizării calității auditurilor:






  a. | să fie propuse programe de formare a experților care să conducă la o calificare atestată și la o recunoaștere oficială a competențelor acestora; |
| --- | --- | --- |

15.

întâmpină cu satisfacție promovarea auditurilor energetice efectuate de întreprinderi și programele de audit la tarife abordabile pentru consumatorii finali și pentru întreprinderile mici și mijlocii. Recomandă totuși, în vederea optimizării calității auditurilor:

a.

să fie propuse programe de formare a experților care să conducă la o calificare atestată și la o recunoaștere oficială a competențelor acestora;

| b. | să se facă o trimitere explicită la normele tehnice europene (EN 16001) privind sistemele de gestionare a energiei, fiind astfel promovată certificarea prevăzută de acestea; |
| --- | --- |

b.

să se facă o trimitere explicită la normele tehnice europene (EN 16001) privind sistemele de gestionare a energiei, fiind astfel promovată certificarea prevăzută de acestea;

| c. | să se includă serviciul public în această măsură; |
| --- | --- |

c.

să se includă serviciul public în această măsură;

| d. | să fie implementate măsurile propuse în audituri. |
| --- | --- |

d.

să fie implementate măsurile propuse în audituri.

| 16. | întâmpină cu satisfacție măsurile propuse pentru dezvoltarea serviciilor energetice. Cu toate acestea, Comitetul:






  a. | recomandă să se evite limitarea la contractele de performanță energetică și să se promoveze serviciile energetice în ansamblu, precum revizuirea periodică obligatorie a sistemelor de încălzire și răcire sau punerea în funcțiune a sistemului de reglare termică; |
| --- | --- | --- |

16.

întâmpină cu satisfacție măsurile propuse pentru dezvoltarea serviciilor energetice. Cu toate acestea, Comitetul:

a.

recomandă să se evite limitarea la contractele de performanță energetică și să se promoveze serviciile energetice în ansamblu, precum revizuirea periodică obligatorie a sistemelor de încălzire și răcire sau punerea în funcțiune a sistemului de reglare termică;

| b. | regretă absența unor măsuri specifice, care să reducă barierele administrative și juridice cu ocazia încheierii de contracte de performanță energetică, urmând exemplul măsurilor privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

b.

regretă absența unor măsuri specifice, care să reducă barierele administrative și juridice cu ocazia încheierii de contracte de performanță energetică, urmând exemplul măsurilor privind eficiența energetică;

| 17. | amintește importanța aspectelor privind formarea. Cu privire la aceasta, subliniază că, pentru statele membre și actorii regionali și locali, este deosebit de important să se organizeze programe de formare a experților și lucrătorilor din sector care să răspundă provocărilor din directiva supusă examinării. |
| --- | --- |

17.

amintește importanța aspectelor privind formarea. Cu privire la aceasta, subliniază că, pentru statele membre și actorii regionali și locali, este deosebit de important să se organizeze programe de formare a experților și lucrătorilor din sector care să răspundă provocărilor din directiva supusă examinării.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 1 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Prezenta directivă prevede un cadru comun pentru promovarea eficienței energetice pe teritoriul Uniunii cu scopul de a se asigura atingerea obiectivului UE privind reducerea cu 20 % a consumului de energie până în 2020 și de a deschide calea pentru viitoarea creștere a eficienței energetice după această dată. | 1.   Prezenta directivă prevede un cadru comun pentru promovarea eficienței energetice pe teritoriul Uniunii cu scopul de a se asigura atingerea obiectivului UE privind reducerea cu 20 % a consumului de energie până în 2020 și de a deschide calea pentru viitoarea creștere a eficienței energetice după această dată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Prezenta directivă prevede un cadru comun pentru promovarea eficienței energetice pe teritoriul Uniunii cu scopul de a se asigura atingerea obiectivului UE privind reducerea cu 20 % a consumului de energie până în 2020 și de a deschide calea pentru viitoarea creștere a eficienței energetice după această dată.

1.   Prezenta directivă prevede un cadru comun pentru promovarea eficienței energetice pe teritoriul Uniunii cu scopul de a se asigura atingerea obiectivului UE privind reducerea cu 20 % a consumului de energie până în 2020 și de a deschide calea pentru viitoarea creștere a eficienței energetice după această dată.

Expunere de motive

La 8 martie 2011, Comisia a adoptat Foaia de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon în 2050 (4), prin care identifica necesitatea de a se acorda o atenție sporită eficienței energetice. Măsurile privind eficiența energetică preconizate de propunerea de directivă nu deschid calea pentru perioada de după 2020 și nici pentru anul 2050, în perspectiva căruia au fost adoptate chiar de Comisie.

Amendamentul 2

Articolul 2 alineatul (7)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 7. | „distribuitor de energie” înseamnă o persoană fizică sau juridică, inclusiv un operator de distribuție, responsabilă de transportul energiei în vederea livrării acesteia la consumatorii finali sau la stațiile de distribuție care vând energie consumatorilor finali; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

7.

„distribuitor de energie” înseamnă o persoană fizică sau juridică, inclusiv un operator de distribuție, responsabilă de transportul energiei în vederea livrării acesteia la consumatorii finali sau la stațiile de distribuție care vând energie consumatorilor finali;

| 7. | „distribuitor de energie” înseamnă o persoană fizică sau juridică, inclusiv un operator de distribuție, transportul energiei în vederea livrării acesteia la consumatorii finali sau la stațiile de distribuție care vând energie consumatorilor finali; |
| --- | --- |

7.

„distribuitor de energie” înseamnă o persoană fizică sau juridică, inclusiv un operator de distribuție, transportul energiei în vederea livrării acesteia la consumatorii finali sau la stațiile de distribuție care vând energie consumatorilor finali;

Expunere de motive

Prezentul amendament, precum și un altul conex, referitor la articolul 2 alineatul (9), permit o mai bună definire a noțiunilor de „distribuitor de energie” și de „societate de vânzare cu amănuntul a energiei”, pentru evitarea consecințelor nedorite.

De exemplu, locatarii pot fi facturați în diverse moduri. În multe locuri, compania de furnizare de energie este cea care trimite factura locatarului, dar, în alte cazuri, proprietarul îi transmite acestuia factura, fie numai pentru consumul de energie, fie ca parte a cheltuielilor globale, care cuprind mai multe elemente ce pot fi separate și enumerate.

Scopul amendamentului este de a garanta o securitate juridică sporită, astfel încât persoanele care le facturează chiriașilor energia furnizată clădirii să nu fie cuprinse în acele obligații impuse prin directivă care nu sunt prevăzute pentru ele. Scutirea prevăzută la articolul 6 alineatul (8) pentru micii distribuitori și micile societăți de vânzare cu amănuntul a energiei nu constituie o garanție suficientă în acest sens.

Amendamentul 3

Articolul 2 alineatul (9)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 9. | „societate de vânzare cu amănuntul a energiei” înseamnă o persoană fizică sau juridică care vinde energie consumatorilor finali; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

9.

„societate de vânzare cu amănuntul a energiei” înseamnă o persoană fizică sau juridică care vinde energie consumatorilor finali;

| 9. | „societate de vânzare cu amănuntul a energiei” înseamnă o persoană fizică sau juridică vinde energie consumatorilor finali; |
| --- | --- |

9.

„societate de vânzare cu amănuntul a energiei” înseamnă o persoană fizică sau juridică vinde energie consumatorilor finali;

Expunere de motive

Prezentul amendament, precum și un altul conex, referitor la articolul 2 alineatul (7), permit o mai bună definire a noțiunilor de „distribuitor de energie” și de „societate de vânzare cu amănuntul a energiei”, pentru evitarea consecințelor nedorite.

De exemplu, locatarii pot fi facturați în diverse moduri. În multe locuri, compania de furnizare de energie este cea care trimite factura locatarului, dar, în alte cazuri, proprietarul îi transmite factura, fie numai pentru consumul de energie, fie ca parte a cheltuielilor globale, care cuprind mai multe elemente ce pot fi separate și analizate.

Scopul amendamentului este de a asigura o securitate juridică sporită, astfel încât persoanele care le facturează chiriașilor energia furnizată clădirii să nu fie cuprinse în acele obligații impuse prin directivă care nu sunt prevăzute pentru ele. Scutirea prevăzută la articolul 6 alineatul (8) pentru micii distribuitori și micile societăți de vânzare cu amănuntul a energiei nu constituie o garanție suficientă în acest sens.

Amendamentul 4

Articolul 3 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre stabilesc un obiectiv național în materie de eficiență energetică exprimat ca nivel absolut al consumului de energie primară până în 2020. În momentul stabiliri acestor obiective, statele membre iau în considerare obiectivul UE de reducere cu 20 % a consumului de energie, măsurile prevăzute de prezenta directivă, măsurile adoptate în vederea realizării obiectivelor naționale privind economiile de energie adoptate în temeiul articolului 4 alineatul (1) din Directiva 2006/32/CE și alte măsuri de promovare a eficienței energetice în cadrul statelor membre și la nivelul Uniunii. | 1. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Statele membre stabilesc un obiectiv național în materie de eficiență energetică exprimat ca nivel absolut al consumului de energie primară până în 2020. În momentul stabiliri acestor obiective, statele membre iau în considerare obiectivul UE de reducere cu 20 % a consumului de energie, măsurile prevăzute de prezenta directivă, măsurile adoptate în vederea realizării obiectivelor naționale privind economiile de energie adoptate în temeiul articolului 4 alineatul (1) din Directiva 2006/32/CE și alte măsuri de promovare a eficienței energetice în cadrul statelor membre și la nivelul Uniunii.

1.

Expunere de motive

În stadiul actual, Uniunea Europeană nu va reuși să-și îndeplinească decât pe jumătate angajamentul privind eficiența energetică în perspectiva anului 2020. Comitetul propune ca directiva să includă obiective naționale care vor deveni obligatorii începând cu 2014. În plus, el recomandă ca sectorul transportului de persoane și de mărfuri, sectoarele comerciale și cele industriale care nu sunt incluse în schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) să fie cuprinse în planurile implementate de statele membre și să fie subordonate unor obiective naționale, la fel ca și celelalte sectoare.

Trebuie de fapt sprijinit obiectivul Comisiei Europene privind realizarea unor economii de energie de 20 % până în 2020. Perioada care a rămas până în 2020 este relativ scurtă, iar măsurile pe termen scurt și mediu trebuie puse în aplicare cât mai rapid. Propunem în cele din urmă o metodologie de evaluare a progreselor realizate de fiecare stat membru în materie de eficiență energetică. În Directiva 2009/28 privind energiile regenerabile, Comisia Europeană a putut să stabilească un obiectiv de 20 %, repartizat pe statele membre în funcție de capacitatea lor de a-l îndeplini. Prin urmare, am dori să propunem aceeași modalitate de a proceda în ceea ce privește eficiența energetică, ținând seama de progresele din fiecare țară.

De altfel, trebuie subliniat faptul că consumul energetic al sectorului primar (agricultură, creșterea animalelor, pescuit) corespunde unor surse de energie fosilă, în mare parte importante. Impactul economic și în materie de mediu al acestei situații constituie un motiv suficient pentru a include în mod specific sectorul primar în articolul examinat.

Amendamentul 5

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Fără a aduce atingerea articolului 7 din Directiva 2010/31/UE, statele membre se asigură că, începând cu 1 ianuarie 2014, 3 % din suprafața totală a clădirilor deținute de organismele publice este renovată anual pentru a îndeplini cel puțin cerințele minime în materie de performanță energetică stabilite de statul membru în cauză cu privire la punerea în aplicare a articolului 4 din Directiva 2010/31/UE. Ponderea de 3 % se calculează la suprafața totală a clădirilor cu o suprafață totală utilă de peste 250 m2, deținute de organismele publice ale statului membru în cauză, neîndeplinind la data de 1 ianuarie a fiecărui an cerințele naționale minime privind eficiența energetică prevăzute pentru punerea în aplicare a articolului 4 din Directiva 2010/31/UE;
  2.   Statele membre pot permite organismelor lor publice să contabilizeze, din rata lor de renovare anuală, excedentul suprafeței totale a clădirilor renovate într-un anumit an, ca și cum acest excedent ar fi fost renovat în oricare din cei doi ani anteriori sau următori.
  3.   În sensul alineatului (1), până la 1 ianuarie 2014, statele membre stabilesc și pun la dispoziția publicului un inventar al clădirilor deținute de organismele lor publice, care indică:






  (a) | suprafața totală în m2; și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Fără a aduce atingerea articolului 7 din Directiva 2010/31/UE, statele membre se asigură că, începând cu 1 ianuarie 2014, 3 % din suprafața totală a clădirilor deținute de organismele publice este renovată anual pentru a îndeplini cel puțin cerințele minime în materie de performanță energetică stabilite de statul membru în cauză cu privire la punerea în aplicare a articolului 4 din Directiva 2010/31/UE. Ponderea de 3 % se calculează la suprafața totală a clădirilor cu o suprafață totală utilă de peste 250 m2, deținute de organismele publice ale statului membru în cauză, neîndeplinind la data de 1 ianuarie a fiecărui an cerințele naționale minime privind eficiența energetică prevăzute pentru punerea în aplicare a articolului 4 din Directiva 2010/31/UE;

2.   Statele membre pot permite organismelor lor publice să contabilizeze, din rata lor de renovare anuală, excedentul suprafeței totale a clădirilor renovate într-un anumit an, ca și cum acest excedent ar fi fost renovat în oricare din cei doi ani anteriori sau următori.

3.   În sensul alineatului (1), până la 1 ianuarie 2014, statele membre stabilesc și pun la dispoziția publicului un inventar al clădirilor deținute de organismele lor publice, care indică:

(a)

suprafața totală în m2; și

| (b) | performanța energetică a fiecărei clădiri în parte. |
| --- | --- |

(b)

performanța energetică a fiecărei clădiri în parte.

4.   Statele membre încurajează organismele publice:

| (a) | să adopte un plan pentru eficiență energetică, de sine stătător sau ca parte a unui plan cuprinzător privind clima sau mediul, care să conțină obiective specifice privind economia de energie în vederea creșterii continue a eficienței energetice a organismelor în cauză; |
| --- | --- |

(a)

să adopte un plan pentru eficiență energetică, de sine stătător sau ca parte a unui plan cuprinzător privind clima sau mediul, care să conțină obiective specifice privind economia de energie în vederea creșterii continue a eficienței energetice a organismelor în cauză;

| (b) | să pună în aplicare un sistem de gestionare a energiei ca parte din punerea în aplicare a planului lor. |
| --- | --- |

(b)

să pună în aplicare un sistem de gestionare a energiei ca parte din punerea în aplicare a planului lor.

1.   Fără a aduce atingerea articolului 7 din Directiva 2010/31/UE, statele membre se asigură că, începând cu 1 ianuarie 2014, clădiril deținute de organismele publice renovat pentru a îndeplini cel puțin cerințele minime în materie de performanță energetică stabilite de statul membru în cauză cu privire la punerea în aplicare a articolului 4 din Directiva 2010/31/UE. clădirilor cu o suprafață totală utilă de peste 250 m2, deținute de organismele publice ale statului membru în cauză, neîndeplinind cerințele naționale minime privind eficiența energetică prevăzute pentru punerea în aplicare a articolului 4 din Directiva 2010/31/UE.

3.   În sensul alineatului (1), până la 1 ianuarie 2014, statele membre stabilesc și pun la dispoziția publicului un inventar al clădirilor deținute de organismele lor publice, care indică:

| (a) | suprafața totală în m2; și |
| --- | --- |

(a)

suprafața totală în m2; și

| (b) | performanța energetică a fiecărei clădiri în parte. |
| --- | --- |

(b)

performanța energetică a fiecărei clădiri în parte.

4.   Statele membre organismel publice:

| (a) | să adopte un plan pentru eficiență energetică, de sine stătător sau ca parte a unui plan cuprinzător privind clima sau mediul, care să conțină obiective specifice privind economia de energie în vederea creșterii continue a eficienței energetice a organismelor în cauză; |
| --- | --- |

(a)

să adopte un plan pentru eficiență energetică, de sine stătător sau ca parte a unui plan cuprinzător privind clima sau mediul, care să conțină obiective specifice privind economia de energie în vederea creșterii continue a eficienței energetice a organismelor în cauză;

| (b) | să pună în aplicare un sistem de gestionare a energiei ca parte din punerea în aplicare a planului lor |
| --- | --- |

(b)

să pună în aplicare un sistem de gestionare a energiei ca parte din punerea în aplicare a planului lor

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

În situația actuală, Uniunea Europeană nu va reuși să-și îndeplinească decât jumătate din obiectivele sale în materie de eficiență energetică. Ar trebui intensificate acțiunile sale, în special prin stabilirea de obiective obligatorii. În absența obiectivelor naționale obligatorii, este important să se promoveze obiective sectoriale, în special în sectorul clădirilor, care reprezintă cel mai mare potențial de eficiență energetică.

Punctele următoare ne determină să susținem directiva, așa cum este propusă de Comisie:

| 1. | Uniunea Europeană a creat mecanisme financiare (ELENA, JESSICA etc.) și fonduri dedicate eficienței energetice (EEE-F etc.), iar cadrul financiar 2014-2020 până în prezent prevede ca un procentaj ridicat al fondurilor structurale să fie dedicat eficienței energetice. Există și alte instrumente financiare, cum ar fi contractele de performanță energetică, parteneriatele public-privat și fondurile de eficiență energetică naționale sau regionale, care favorizează lucrările în domeniul eficienței energetice, într-o perioadă în care banii publici sunt greu de obținut. |
| --- | --- |

1.

Uniunea Europeană a creat mecanisme financiare (ELENA, JESSICA etc.) și fonduri dedicate eficienței energetice (EEE-F etc.), iar cadrul financiar 2014-2020 până în prezent prevede ca un procentaj ridicat al fondurilor structurale să fie dedicat eficienței energetice. Există și alte instrumente financiare, cum ar fi contractele de performanță energetică, parteneriatele public-privat și fondurile de eficiență energetică naționale sau regionale, care favorizează lucrările în domeniul eficienței energetice, într-o perioadă în care banii publici sunt greu de obținut.

| 2. | Există soluții mai puțin oneroase, care aduc profit pentru investițiile pe termen scurt, cum ar fi revizuirea sistemului de încălzire și de răcire, a sistemelor de reglare termică ale clădirilor, care permit investiții treptate. |
| --- | --- |

2.

Există soluții mai puțin oneroase, care aduc profit pentru investițiile pe termen scurt, cum ar fi revizuirea sistemului de încălzire și de răcire, a sistemelor de reglare termică ale clădirilor, care permit investiții treptate.

| 3. | Directiva privind performanța energetică a clădirilor ține seama de diversitatea clădirilor și face excepții cu privire la unele dintre ele (clădirile istorice, temporare sau clădirile tip hangar etc.). Directiva ține seama, de asemenea, de diversitatea climatică între statele din nord și cele din sud. |
| --- | --- |

3.

Directiva privind performanța energetică a clădirilor ține seama de diversitatea clădirilor și face excepții cu privire la unele dintre ele (clădirile istorice, temporare sau clădirile tip hangar etc.). Directiva ține seama, de asemenea, de diversitatea climatică între statele din nord și cele din sud.

| 4. | Eficiența energetică a clădirilor are, de asemenea, relevanță pentru locurile de muncă locale care nu pot fi relocalizate. De exemplu, renovarea energetică a patru locuințe echivalează cu un loc de muncă. |
| --- | --- |

4.

Eficiența energetică a clădirilor are, de asemenea, relevanță pentru locurile de muncă locale care nu pot fi relocalizate. De exemplu, renovarea energetică a patru locuințe echivalează cu un loc de muncă.

| 5. | Statelor membre li s-a prezentat o foaie de parcurs privind formarea unor tehnicieni pentru punerea în aplicare a Directivei privind performanța energetică a clădirilor. |
| --- | --- |

5.

Statelor membre li s-a prezentat o foaie de parcurs privind formarea unor tehnicieni pentru punerea în aplicare a Directivei privind performanța energetică a clădirilor.

Cu toate acestea, propunerea de directivă poate fi îmbunătățită, ținând seama de punctele următoare:

| 1. | Pare important să se reamintească faptul că Directiva privind performanța energetică a clădirilor 2010/31 lasă la latitudinea statelor membre decizia de a supune sau nu renovării clădirile protejate care fac parte dintr-un complex desemnat ca atare. |
| --- | --- |

1.

Pare important să se reamintească faptul că Directiva privind performanța energetică a clădirilor 2010/31 lasă la latitudinea statelor membre decizia de a supune sau nu renovării clădirile protejate care fac parte dintr-un complex desemnat ca atare.

| 2. | Ar trebui să se ia drept bază normele europene de gestionare și contabilizare a energiei. |
| --- | --- |

2.

Ar trebui să se ia drept bază normele europene de gestionare și contabilizare a energiei.

| 3. | Ar trebui să se faciliteze și să se consolideze accesul la contractele de performanță energetică. |
| --- | --- |

3.

Ar trebui să se faciliteze și să se consolideze accesul la contractele de performanță energetică.

| 4. | Statele membre trebuie să susțină regiunile și autoritățile locale, propunând un ajutor financiar sau de orice altă natură. |
| --- | --- |

4.

Statele membre trebuie să susțină regiunile și autoritățile locale, propunând un ajutor financiar sau de orice altă natură.

| 5. | În sfârșit, pare oportun să se încurajeze autoritățile publice să instituie instrumente de formare și sensibilizare destinate unei bune gestionări și întrețineri a clădirilor, precum și unei utilizări moderate a energiei de către consumatori. |
| --- | --- |

5.

În sfârșit, pare oportun să se încurajeze autoritățile publice să instituie instrumente de formare și sensibilizare destinate unei bune gestionări și întrețineri a clădirilor, precum și unei utilizări moderate a energiei de către consumatori.

Aceste elemente sunt importante pentru a atinge obiectivele în materie de eficiență energetică pentru 2020.

Amendamentul 6

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Achiziții efectuate de organismele publice

  Statele membre se asigură că organismele publice achiziționează doar produse, servicii și clădiri cu performanțe înalte de eficiență energetică, astfel cum se menționează în anexa III. | Achiziții efectuate de organismele publice

  tatele membre se asigură că organismele publice achiziționează doar produse, servicii și clădiri cu performanțe de eficiență energetică, astfel cum se menționează în anexa III. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Achiziții efectuate de organismele publice

Statele membre se asigură că organismele publice achiziționează doar produse, servicii și clădiri cu performanțe înalte de eficiență energetică, astfel cum se menționează în anexa III.

Achiziții efectuate de organismele publice

tatele membre se asigură că organismele publice achiziționează doar produse, servicii și clădiri cu performanțe de eficiență energetică, astfel cum se menționează în anexa III.

Expunere de motive

Solicitarea ca autoritățile publice să achiziționeze doar produse, servicii și clădiri cu performanțe înalte de eficiență energetică duce la anumite temeri privind încercările UE de a utiliza achizițiile publice în vederea îndeplinirii unor obiective politice strategice. Luarea deciziei de a include criteriile de eficiență energetică în achizițiile publice ar trebui lăsată la latitudinea autorităților locale și regionale și îndeplinirea oricărei cerințe a UE în această privință trebuie să rămână în întregime voluntară.

În interesul securității juridice și al integrității pieței unice, este esențial ca directiva examinată să fie coerentă cu dispozițiile din legislația existentă a UE în materie de achiziții publice. Trebuie restabilită formularea inițială a Comisiei în prima frază pentru a sublinia faptul că statele membre sunt direct responsabile de orientarea achizițiilor publice în favoarea realizării obiectivelor în materie de eficiență energetică, care nu ar putea fi altfel atinse. Ar fi util să se recomande, așa cum face proiectul de raport al Parlamentului European, nu doar standarde energetice ridicate, ci standardele energetice cele mai ridicate cu putință.

Atunci când propunerea de directivă abordează chestiunea serviciilor eficiente din punct de vedere energetic în contextul cheltuielilor publice, formularea sa se referă exclusiv la servicii care utilizează produse de înaltă performanță în ceea ce privește eficiența energetică. Ar trebui mai degrabă să se refere la servicii într-un sens mai larg, inclusiv la serviciile cu un bun randament energetic, astfel cum sunt definite la articolul 2.

Amendamentul 7

Articolul 6 alineatul (9)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 9.   Ca alternativă la alineatul 1, statele membre pot opta să adopte alte măsuri pentru a atinge economii de energie în rândul consumatorilor finali. Valoarea anuală a economiilor de energie realizate prin această abordare trebuie să fie echivalentă cu valoarea economiilor de energie prevăzute la alineatul 1. Statele membre care aleg această opțiune notifică Comisiei, până la 1 ianuarie 2013 cel târziu, măsurile alternative pe care intenționează să le adopte, inclusiv normele privind sancțiunile prevăzute la articolul 9, indicând modul în care acestea vor realiza cantitatea necesară de economii. Comisia poate să refuze aceste măsuri sau să facă sugestii de modificare în termen de 3 luni de la notificare. În acest caz, abordarea alternativă nu se aplică de către statul membru în cauză decât după acceptarea expresă de către Comisie a măsurilor retrimise sau modificate. | 9. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

9.   Ca alternativă la alineatul 1, statele membre pot opta să adopte alte măsuri pentru a atinge economii de energie în rândul consumatorilor finali. Valoarea anuală a economiilor de energie realizate prin această abordare trebuie să fie echivalentă cu valoarea economiilor de energie prevăzute la alineatul 1. Statele membre care aleg această opțiune notifică Comisiei, până la 1 ianuarie 2013 cel târziu, măsurile alternative pe care intenționează să le adopte, inclusiv normele privind sancțiunile prevăzute la articolul 9, indicând modul în care acestea vor realiza cantitatea necesară de economii. Comisia poate să refuze aceste măsuri sau să facă sugestii de modificare în termen de 3 luni de la notificare. În acest caz, abordarea alternativă nu se aplică de către statul membru în cauză decât după acceptarea expresă de către Comisie a măsurilor retrimise sau modificate.

9.

Expunere de motive

Este propusă adoptarea altor măsuri de către statele membre pentru a realiza economii de energie. Există riscul ca, în cazul în care statele membre nu reușesc să implice sectorul privat, aceste măsuri să nu fie puse în aplicare decât cu fonduri publice, povara acestor măsuri revenind așadar cetățenilor. Pentru înlăturarea oricărei ambiguități, se recomandă călduros eliminarea acestui alineat.

În plus, este posibilă luarea în considerare a unei măsuri alternative, așa cum propune proiectul de raport al Parlamentului European referitor la Directiva privind eficiența energetică, care să permită finanțarea unui mecanism financiar destinat unor măsuri privind eficiența energetică.

Amendamentul 8

Articolul 6 alineatul (10)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 10.   Dacă este cazul, Comisia stabilește, pe baza unui act delegat în conformitate cu articolul 18, un sistem de recunoaștere reciprocă a economiilor de energie realizate în cadrul sistemelor naționale de obligații în ceea ce privește eficiența energetică. Un astfel de sistem autorizează părțile obligate să contabilizeze economiile de energie realizate și certificate într-un anumit stat membru pentru obligațiile lor din alt stat membru. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

10.   Dacă este cazul, Comisia stabilește, pe baza unui act delegat în conformitate cu articolul 18, un sistem de recunoaștere reciprocă a economiilor de energie realizate în cadrul sistemelor naționale de obligații în ceea ce privește eficiența energetică. Un astfel de sistem autorizează părțile obligate să contabilizeze economiile de energie realizate și certificate într-un anumit stat membru pentru obligațiile lor din alt stat membru.

Expunere de motive

Sistemul de recunoaștere reciprocă a economiilor de energie, care permite contabilizarea economiilor de energie realizate de către părțile implicate într-un anumit stat membru pentru obligațiile lor din alt stat membru, poate avea drept consecință majoră dezavantajarea ocupării forței de muncă în statele membre respective. Pentru evitarea oricărei astfel de consecințe, se recomandă călduros eliminarea acestui alineat.

Amendamentul 9

Articolul 8 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre se asigură că consumatorii finali de energie electrică, gaze naturale, servicii de încălzire sau răcire centralizată și apă caldă menajeră centralizată sunt dotați cu contoare individuale care indică exact consumul real de energie al consumatorilor finali și care furnizează informații despre timpul efectiv de utilizare, în conformitate cu anexa VI.
  Atunci când statele membre pun în aplicare introducerea generalizată a contorizării inteligente prevăzută de Directivele 2009/72/CE și 2009/73/CE privind piața de energie electrică și de gaze, acestea trebuie să se asigure că obiectivele privind eficiența energetică și beneficiile pentru consumatorii finali sunt luate în considerare pe deplin în momentul stabilirii funcționalităților minime de contorizare și a obligațiilor impuse participanților de pe piață.
  În ceea ce privește energia electrică și la cererea consumatorului final, operatorii contoarelor se asigură că acestea contorizează energia electrică produsă pe teritoriul consumatorului final și exportată către rețea. Statele membre se asigură că, la cererea consumatorilor finali, datele contoarelor privind producția sau consumul în timp real al acestora sunt puse la dispoziția unei părți terțe care acționează în numele consumatorilor finali.
  În ceea ce privește serviciile de încălzire și răcire, în cazul în care o clădire este aprovizionată de o rețea de încălzire centralizată, se instalează un contor de energie termică la intrarea în clădire. În ceea ce privește clădirile cu mai multe apartamente, se instalează, de asemenea, contoare care măsoară consumul individual de căldură sau răcire pentru fiecare apartament. În cazul în care utilizarea de contoare care măsoară consumul individual de energie termică nu este fiabilă din punct de vedere tehnic, se utilizează repartitoare individuale de costuri pentru energia termică, în conformitate cu specificațiile de la anexa VI punctul 1.2, pentru măsurarea consumului de energie termică al fiecărui radiator.
  Statele membre introduc norme privind alocarea costurilor pentru consumul de energie termică în clădirile cu mai multe apartamente aprovizionate cu încălzire sau răcire centralizată. Normele respective includ orientări privind factorii de corecție pentru a reflecta caracteristicile clădirilor, cum ar fi transferurile de energie termică între apartamente. | 1.   Statele membre se asigură că consumatorii finali de energie electrică servicii de încălzire sau răcire centralizată și apă caldă menajeră centralizată sunt dotați cu contoare individuale care indică exact consumul real de energie al consumatorilor finali și care furnizează informații despre timpul efectiv de utilizare, în conformitate cu anexa VI.
  Atunci când statele membre pun în aplicare introducerea generalizată a contorizării inteligente prevăzută de Directivele 2009/72/CE și 2009/73/CE privind piața de energie electrică și de gaze, acestea trebuie să se asigure că obiectivele privind eficiența energetică și beneficiile pentru consumatorii finali sunt luate în considerare pe deplin în momentul stabilirii funcționalităților minime de contorizare și a obligațiilor impuse participanților de pe piață.

  În ceea ce privește energia electrică și la cererea consumatorului final, operatorii contoarelor se asigură că acestea contorizează energia electrică produsă pe teritoriul consumatorului final și exportată către rețea. Statele membre se asigură că, la cererea consumatorilor finali, datele contoarelor privind producția sau consumul în timp real al acestora sunt puse la dispoziția unei părți terțe care acționează în numele consumatorilor finali.
  În ceea ce privește serviciile de încălzire și răcire, în cazul în care o clădire este aprovizionată de o rețea de încălzire centralizată, se instalează un contor de energie termică la intrarea în clădire. În ceea ce privește clădirile cu mai multe apartamente, se instalează, de asemenea, contoare care măsoară consumul individual de căldură sau răcire pentru fiecare apartament. În cazul în care utilizarea de contoare care măsoară consumul individual de energie termică nu este fiabilă din punct de vedere tehnic, se utilizează repartitoare individuale de costuri pentru energia termică, în conformitate cu specificațiile de la anexa VI punctul 1.2, pentru măsurarea consumului de energie termică al fiecărui radiator.
  Statele membre introduc norme privind alocarea costurilor pentru consumul de energie termică în clădirile cu mai multe apartamente aprovizionate cu încălzire sau răcire centralizată. Normele respective includ orientări privind factorii de corecție pentru a reflecta caracteristicile clădirilor, cum ar fi transferurile de energie termică între apartamente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Statele membre se asigură că consumatorii finali de energie electrică, gaze naturale, servicii de încălzire sau răcire centralizată și apă caldă menajeră centralizată sunt dotați cu contoare individuale care indică exact consumul real de energie al consumatorilor finali și care furnizează informații despre timpul efectiv de utilizare, în conformitate cu anexa VI.

Atunci când statele membre pun în aplicare introducerea generalizată a contorizării inteligente prevăzută de Directivele 2009/72/CE și 2009/73/CE privind piața de energie electrică și de gaze, acestea trebuie să se asigure că obiectivele privind eficiența energetică și beneficiile pentru consumatorii finali sunt luate în considerare pe deplin în momentul stabilirii funcționalităților minime de contorizare și a obligațiilor impuse participanților de pe piață.

În ceea ce privește energia electrică și la cererea consumatorului final, operatorii contoarelor se asigură că acestea contorizează energia electrică produsă pe teritoriul consumatorului final și exportată către rețea. Statele membre se asigură că, la cererea consumatorilor finali, datele contoarelor privind producția sau consumul în timp real al acestora sunt puse la dispoziția unei părți terțe care acționează în numele consumatorilor finali.

În ceea ce privește serviciile de încălzire și răcire, în cazul în care o clădire este aprovizionată de o rețea de încălzire centralizată, se instalează un contor de energie termică la intrarea în clădire. În ceea ce privește clădirile cu mai multe apartamente, se instalează, de asemenea, contoare care măsoară consumul individual de căldură sau răcire pentru fiecare apartament. În cazul în care utilizarea de contoare care măsoară consumul individual de energie termică nu este fiabilă din punct de vedere tehnic, se utilizează repartitoare individuale de costuri pentru energia termică, în conformitate cu specificațiile de la anexa VI punctul 1.2, pentru măsurarea consumului de energie termică al fiecărui radiator.

Statele membre introduc norme privind alocarea costurilor pentru consumul de energie termică în clădirile cu mai multe apartamente aprovizionate cu încălzire sau răcire centralizată. Normele respective includ orientări privind factorii de corecție pentru a reflecta caracteristicile clădirilor, cum ar fi transferurile de energie termică între apartamente.

1.   Statele membre se asigură că consumatorii finali de energie electrică servicii de încălzire sau răcire centralizată și apă caldă menajeră centralizată sunt dotați cu contoare individuale care indică exact consumul real de energie al consumatorilor finali și care furnizează informații despre timpul efectiv de utilizare, în conformitate cu anexa VI.

Atunci când statele membre pun în aplicare introducerea generalizată a contorizării inteligente prevăzută de Directivele 2009/72/CE și 2009/73/CE privind piața de energie electrică și de gaze, acestea trebuie să se asigure că obiectivele privind eficiența energetică și beneficiile pentru consumatorii finali sunt luate în considerare pe deplin în momentul stabilirii funcționalităților minime de contorizare și a obligațiilor impuse participanților de pe piață.

În ceea ce privește energia electrică și la cererea consumatorului final, operatorii contoarelor se asigură că acestea contorizează energia electrică produsă pe teritoriul consumatorului final și exportată către rețea. Statele membre se asigură că, la cererea consumatorilor finali, datele contoarelor privind producția sau consumul în timp real al acestora sunt puse la dispoziția unei părți terțe care acționează în numele consumatorilor finali.

În ceea ce privește serviciile de încălzire și răcire, în cazul în care o clădire este aprovizionată de o rețea de încălzire centralizată, se instalează un contor de energie termică la intrarea în clădire. În ceea ce privește clădirile cu mai multe apartamente, se instalează, de asemenea, contoare care măsoară consumul individual de căldură sau răcire pentru fiecare apartament. În cazul în care utilizarea de contoare care măsoară consumul individual de energie termică nu este fiabilă din punct de vedere tehnic, se utilizează repartitoare individuale de costuri pentru energia termică, în conformitate cu specificațiile de la anexa VI punctul 1.2, pentru măsurarea consumului de energie termică al fiecărui radiator.

Statele membre introduc norme privind alocarea costurilor pentru consumul de energie termică în clădirile cu mai multe apartamente aprovizionate cu încălzire sau răcire centralizată. Normele respective includ orientări privind factorii de corecție pentru a reflecta caracteristicile clădirilor, cum ar fi transferurile de energie termică între apartamente.

Expunere de motive

Dat fiind că principiul subsidiarității este subliniat de raportor în proiectul de aviz, statele membre trebuie să mențină o anumită flexibilitate la punerea în aplicare a propunerii, diferențele în ceea ce privește construcția clădirilor putând să afecteze utilizarea energiei termice de către utilizatorii finali.

De asemenea, trebuie avute în vedere costurile totale economice și de mediu ale propunerii, pentru a garanta eficiența ei globală. Aceasta ar include întreținerea, gestionarea și cheltuielile de înlocuire.

Pe de o parte, se propune ca toată gama de combustibili să fie acoperită de contoarele inteligente. Pe de alte parte, în conformitate cu observațiile generale, pare oportun să se menționeze aici faptul că consumatorii finali trebuie să își poată gestiona costurile și reduce astfel consumul energetic. Este important să se precizeze că instalarea acestor sisteme nu trebuie să se facă pe cheltuiala consumatorului final.

Amendamentul 10

Articolul 8 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   Informațiile privind contorizarea și facturarea consumului individual de energie, precum și celelalte informații menționate la alineatele (1), (2), (3) și în anexa VI sunt furnizate consumatorilor finali în mod gratuit. | 3.   Informațiile privind contorizarea și facturarea consumului individual de energie, precum și celelalte informații menționate la alineatele (1), (2), (3) și în anexa VI le sunt furnizate în mod gratuit |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.   Informațiile privind contorizarea și facturarea consumului individual de energie, precum și celelalte informații menționate la alineatele (1), (2), (3) și în anexa VI sunt furnizate consumatorilor finali în mod gratuit.

3.   Informațiile privind contorizarea și facturarea consumului individual de energie, precum și celelalte informații menționate la alineatele (1), (2), (3) și în anexa VI le sunt furnizate în mod gratuit

Expunere de motive

Pentru evitarea oricăror confuzii se recomandă să fie specificat în mod explicit că accesul la datele personale trebuie acordat numai acelora care acționează în numele clientului final respectiv. Evoluția modurilor de contorizare și facturare către un sistem inteligent de calculare conduce la înmulțirea datelor cu caracter personal în format digital. Se recomandă protejarea acestor date pentru respectarea confidențialității și pentru protecția datelor de consum ale clientului final.

Amendamentul 11

Articolul 8 alineatul (4) – alineat nou

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Directiva nu pune în valoare beneficiile scontate ale acțiunilor individuale întreprinse de fiecare cetățean în parte. La aplicarea măsurilor privind eficiența energetică, nu trebuie neglijat nivelul individual, iar sensibilizarea cetățenilor este un atu de luat în seamă pentru îndeplinirea obiectivului pentru 2020.

Amendamentul 12

Articolul 10 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Până la 1 ianuarie 2014, statele membre elaborează și comunică Comisiei planul național de încălzire și răcire pentru dezvoltarea potențialului de punere în aplicare a cogenerării cu randament ridicat și a serviciilor eficiente de încălzire și răcire centralizată, care să conțină informațiile prevăzute în anexa VII. Planurile trebuie actualizate și notificate Comisiei la fiecare cinci ani. Statele membre se asigură, prin intermediul cadrului reglementativ, că planurile naționale de încălzire și răcire sunt luate în considerare în cadrul planurilor locale și regionale de dezvoltare, inclusiv în cadrul planurilor urbane și rurale de amenajare a teritoriului, și că acestea îndeplinesc criteriile de proiectare din anexa VII. | 1.   Până la 1 ianuarie 2014, statele membre elaborează și comunică Comisiei planul național de încălzire și răcire dezvoltarea potențialului de punere în aplicare a cogenerării cu randament ridicat și a serviciilor eficiente de încălzire și răcire centralizată, care să conțină informațiile prevăzute în anexa VII. Planurile trebuie actualizate și notificate Comisiei la fiecare cinci ani. Statele membre se asigură, prin intermediul cadrului reglementativ, că planurile naționale de încălzire și răcire sunt luate în considerare în cadrul planurilor locale și regionale de dezvoltare, inclusiv în cadrul planurilor urbane și rurale de amenajare a teritoriului, și că acestea îndeplinesc criteriile de proiectare din anexa VII. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Până la 1 ianuarie 2014, statele membre elaborează și comunică Comisiei planul național de încălzire și răcire pentru dezvoltarea potențialului de punere în aplicare a cogenerării cu randament ridicat și a serviciilor eficiente de încălzire și răcire centralizată, care să conțină informațiile prevăzute în anexa VII. Planurile trebuie actualizate și notificate Comisiei la fiecare cinci ani. Statele membre se asigură, prin intermediul cadrului reglementativ, că planurile naționale de încălzire și răcire sunt luate în considerare în cadrul planurilor locale și regionale de dezvoltare, inclusiv în cadrul planurilor urbane și rurale de amenajare a teritoriului, și că acestea îndeplinesc criteriile de proiectare din anexa VII.

1.   Până la 1 ianuarie 2014, statele membre elaborează și comunică Comisiei planul național de încălzire și răcire dezvoltarea potențialului de punere în aplicare a cogenerării cu randament ridicat și a serviciilor eficiente de încălzire și răcire centralizată, care să conțină informațiile prevăzute în anexa VII. Planurile trebuie actualizate și notificate Comisiei la fiecare cinci ani. Statele membre se asigură, prin intermediul cadrului reglementativ, că planurile naționale de încălzire și răcire sunt luate în considerare în cadrul planurilor locale și regionale de dezvoltare, inclusiv în cadrul planurilor urbane și rurale de amenajare a teritoriului, și că acestea îndeplinesc criteriile de proiectare din anexa VII.

Expunere de motive

Este important ca autoritățile regionale și locale să fie consultate în faza de elaborare și de punere în aplicare a planurilor de încălzire și răcire centralizată.

Amendamentul 13

Articolul 10 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4.   Statele membre pot stabili condiții de scutire de la dispozițiile alineatului (3) în cazul în care:






  (a) | nu sunt îndeplinite condițiile privind pragurile aplicabile în legătură cu disponibilitatea sarcinii termice prevăzute la punctul 1 din anexa VIII; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

4.   Statele membre pot stabili condiții de scutire de la dispozițiile alineatului (3) în cazul în care:

(a)

nu sunt îndeplinite condițiile privind pragurile aplicabile în legătură cu disponibilitatea sarcinii termice prevăzute la punctul 1 din anexa VIII;

| (b) | cerința de la alineatul (3) litera (b) referitoare la locația instalației nu poate fi îndeplinită din cauza necesității de a amplasa instalația în apropierea sitului de stocare geologică autorizat în temeiul Directivei 2009/31/CE; |
| --- | --- |

(b)

cerința de la alineatul (3) litera (b) referitoare la locația instalației nu poate fi îndeplinită din cauza necesității de a amplasa instalația în apropierea sitului de stocare geologică autorizat în temeiul Directivei 2009/31/CE;

| (c) | o analiză costuri-beneficii arată că costurile sunt mai mari decât beneficiile în raport cu costurile întregului ciclu de viață, inclusiv investițiile în infrastructură, privind furnizarea aceleiași cantități de energie electrică și termică cu încălzire sau răcire separată. |
| --- | --- |

(c)

o analiză costuri-beneficii arată că costurile sunt mai mari decât beneficiile în raport cu costurile întregului ciclu de viață, inclusiv investițiile în infrastructură, privind furnizarea aceleiași cantități de energie electrică și termică cu încălzire sau răcire separată.

Statele membre notifică Comisiei condițiile de scutire până la 1 ianuarie 2014. Comisia poate refuza condițiile sau poate face propuneri de modificare în termen de 6 luni de la data notificării. În astfel de cazuri, condițiile de scutire nu se aplică de către statul membru în cauză decât după acceptarea expresă de către Comisie a măsurilor retrimise sau modificate.

4.   Statele membre pot stabili condiții de scutire de la dispozițiile alineatului (3) în cazul în care:

| (a) | nu sunt îndeplinite condițiile privind pragurile aplicabile în legătură cu disponibilitatea sarcinii termice prevăzute la punctul 1 din anexa VIII; |
| --- | --- |

(a)

nu sunt îndeplinite condițiile privind pragurile aplicabile în legătură cu disponibilitatea sarcinii termice prevăzute la punctul 1 din anexa VIII;

| (b) | cerința de la alineatul (3) litera (b) referitoare la locația instalației nu poate fi îndeplinită din cauza necesității de a amplasa instalația în apropierea sitului de stocare geologică autorizat în temeiul Directivei 2009/31/CE; |
| --- | --- |

(b)

cerința de la alineatul (3) litera (b) referitoare la locația instalației nu poate fi îndeplinită din cauza necesității de a amplasa instalația în apropierea sitului de stocare geologică autorizat în temeiul Directivei 2009/31/CE;

| (c) | o analiză costuri-beneficii arată că costurile sunt mai mari decât beneficiile în raport cu costurile întregului ciclu de viață, inclusiv investițiile în infrastructură, privind furnizarea aceleiași cantități de energie electrică și termică cu încălzire sau răcire separată. |
| --- | --- |

(c)

o analiză costuri-beneficii arată că costurile sunt mai mari decât beneficiile în raport cu costurile întregului ciclu de viață, inclusiv investițiile în infrastructură, privind furnizarea aceleiași cantități de energie electrică și termică cu încălzire sau răcire separată.

| | . |
| --- | --- |

.

Expunere de motive

Pe lângă utilizarea cogenerării cu randament ridicat, ar trebui ca statele membre să poată autoriza în mod egal și centralele pe gaz sau cărbune noi, cu randament ridicat, din motive economice sau pentru a asigura stabilitatea rețelei. Derogarea propusă în proiectul de directivă, care prevede examinarea în prealabil de către Comisie, nu este suficientă. Evaluarea utilității economice a unei centrale și a contribuției acesteia la asigurarea stabilității rețelei trebuie să rămână în continuare de competența statelor membre.

Amendamentul 14

Articolul 19 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4.   Comisia analizează rapoartele anuale și rapoartele suplimentare și evaluează măsura în care statele membre au progresat în ceea ce privește obiectivele naționale în materie de eficiență energetică solicitate în temeiul articolului 3 alineatul (1) și în ceea ce privește prezenta directivă. Comisia transmite evaluarea Parlamentului European și Consiliului. Pe baza evaluării rapoartelor, Comisia poate emite recomandări către statele membre. | 4.   Comisia analizează rapoartele anuale și rapoartele suplimentare și evaluează măsura în care statele membre au progresat în ceea ce privește obiectivele naționale în materie de eficiență energetică solicitate în temeiul articolului 3 alineatul (1) și în ceea ce privește prezenta directivă. Comisia transmite evaluarea Parlamentului European și Consiliului. Pe baza evaluării rapoartelor, Comisia poate emite recomandări către statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

4.   Comisia analizează rapoartele anuale și rapoartele suplimentare și evaluează măsura în care statele membre au progresat în ceea ce privește obiectivele naționale în materie de eficiență energetică solicitate în temeiul articolului 3 alineatul (1) și în ceea ce privește prezenta directivă. Comisia transmite evaluarea Parlamentului European și Consiliului. Pe baza evaluării rapoartelor, Comisia poate emite recomandări către statele membre.

4.   Comisia analizează rapoartele anuale și rapoartele suplimentare și evaluează măsura în care statele membre au progresat în ceea ce privește obiectivele naționale în materie de eficiență energetică solicitate în temeiul articolului 3 alineatul (1) și în ceea ce privește prezenta directivă. Comisia transmite evaluarea Parlamentului European și Consiliului. Pe baza evaluării rapoartelor, Comisia poate emite recomandări către statele membre.

Expunere de motive

La punctul 13 din „Recomandări politice”, Comitetul Regiunilor subliniază rolul esențial al actorilor regionali și locali în procesul de implementare a programelor de eficiență energetică. În acest sens, se propune sporirea gradului de implicare a actorilor regionali și locali, printr-o serie de măsuri, printre care se numără, la punctul 13 litera d) din prezentul aviz: instituirea, de către autoritățile regionale și locale, a unor sisteme de observare și contorizare a energiei și gazelor cu efect de seră, în scopul îmbunătățirii rezultatelor deciziilor politice. Pentru instituirea unor astfel de sisteme de observare și contorizare care, ulterior, vor servi drept bază pentru elaborarea, împreună cu statele membre, a rapoartelor anuale și suplimentare și care vor fi evaluate de Comisie, este necesar să se creeze instrumente care să permită un nivel mai înalt de informare decât cel de care beneficiază în prezent operatorii energetici.

Amendamentul 15

Articolul 19 alineatele (8) și (9)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 8.   Până la 30 iunie 2018, Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a articolului 6. Raportul este urmat, după caz, de o propunere legislativă pentru unul sau mai multe din scopurile următoare:






  (a) | modificarea ratei de economisire a energiei prevăzută la articolul 6 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

8.   Până la 30 iunie 2018, Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a articolului 6. Raportul este urmat, după caz, de o propunere legislativă pentru unul sau mai multe din scopurile următoare:

(a)

modificarea ratei de economisire a energiei prevăzută la articolul 6 alineatul (1);

| (b) | stabilirea unor cerințe comune suplimentare, în special în ceea ce privește aspectele prevăzute la articolul 6 alineatul (5). |
| --- | --- |

(b)

stabilirea unor cerințe comune suplimentare, în special în ceea ce privește aspectele prevăzute la articolul 6 alineatul (5).

9.   Până la 30 iunie 2018, Comisia evaluează progresul înregistrat de statele membre în ceea ce privește eliminarea barierelor de reglementare și de altă natură menționate la articolul 15 alineatul (1);

8.   Până la 30 iunie , Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a articolului 6. Raportul este urmat, după caz, de o propunere legislativă pentru unul sau mai multe din scopurile următoare:

| (a) | modificarea ratei de economisire a energiei prevăzută la articolul 6 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

modificarea ratei de economisire a energiei prevăzută la articolul 6 alineatul (1);

| (b) | stabilirea unor cerințe comune suplimentare, în special în ceea ce privește aspectele prevăzute la articolul 6 alineatul (5). |
| --- | --- |

(b)

stabilirea unor cerințe comune suplimentare, în special în ceea ce privește aspectele prevăzute la articolul 6 alineatul (5).

9.   Până la 30 iunie , Comisia evaluează progresul înregistrat de statele membre în ceea ce privește eliminarea barierelor de reglementare și de altă natură menționate la articolul 15 alineatul (1);

Expunere de motive

Termenele intermediare specificate par a fi inadecvate. Datele scadente în 2018 par prea apropiate de 2020 pentru ca să mai poată fi întreprinse acțiuni semnificative. De aceea, Comitetul recomandă date mai apropiate, 2016, pentru transmiterea raportului privind punerea în funcțiune a sistemelor naționale de obligații în ceea ce privește eficiența energetică, și 2014, pentru evaluarea progreselor înregistrate sau nu de statele membre în eliminarea barierelor de reglementare.

Amendamentul 16

Articol nou – Articolul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Formarea experților și a profesioniștilor din sectoarele interesate de eficiența energetică este necesară atât pentru îndeplinirea obiectivelor de aplicare a măsurilor de economisire a energiei, cât și pentru asigurarea calității și eficienței operațiunilor demarate. Autoritățile regionale și locale sunt factori indispensabili în ceea ce privește elaborarea și realizarea acestor acțiuni de formare.

Amendamentul 17

Anexa III

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cerințele de eficiență energetică pentru achiziționarea de produse, servicii și clădiri de către organismele publice

  Organismele publice care achiziționează produse, servicii sau clădiri trebuie:






  a) | în cazul în care un produs este reglementat de un act delegat adoptat în temeiul Directivei 2010/30/EU sau în temeiul Directivei Comisiei de punere în aplicare a Directivei 92/75/CEE, să achiziționeze numai produsele care respectă criteriul de apartenență la cea mai înaltă clasă de eficiență energetică, ținând cont de raportul cost-eficacitate, de fezabilitatea economică și de adecvarea tehnică, precum și de concurența suficientă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cerințele de eficiență energetică pentru achiziționarea de produse, servicii și clădiri de către organismele publice

Organismele publice care achiziționează produse, servicii sau clădiri trebuie:

a)

în cazul în care un produs este reglementat de un act delegat adoptat în temeiul Directivei 2010/30/EU sau în temeiul Directivei Comisiei de punere în aplicare a Directivei 92/75/CEE, să achiziționeze numai produsele care respectă criteriul de apartenență la cea mai înaltă clasă de eficiență energetică, ținând cont de raportul cost-eficacitate, de fezabilitatea economică și de adecvarea tehnică, precum și de concurența suficientă;

| b) | în cazul în care un produs nereglementat în conformitate cu litera a) este reglementat de o măsură de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE adoptate după intrarea în vigoare a prezentei directive, să achiziționeze numai produse care respectă valorile de referință privind eficiența energetică specificate în respectiva măsură de punere în aplicare; |
| --- | --- |

b)

în cazul în care un produs nereglementat în conformitate cu litera a) este reglementat de o măsură de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE adoptate după intrarea în vigoare a prezentei directive, să achiziționeze numai produse care respectă valorile de referință privind eficiența energetică specificate în respectiva măsură de punere în aplicare;

| c) | să achiziționeze numai produsele reprezentând echipamente de birou reglementate de Decizia Consiliului [2006/1005/CE (5)] care respectă cerințele privind eficiența energetică și care să fie la fel de stricte precum cele enumerate în anexa C la acordul atașat la decizia în cauză; |
| --- | --- |

c)

să achiziționeze numai produsele reprezentând echipamente de birou reglementate de Decizia Consiliului [2006/1005/CE (5)] care respectă cerințele privind eficiența energetică și care să fie la fel de stricte precum cele enumerate în anexa C la acordul atașat la decizia în cauză;

| d) | să achiziționeze numai pneurile care îndeplinesc criteriul de apartenență la clasa cea mai ridicată de eficiență a consumului de combustibil, în conformitate cu definiția din Regulamentul (CE) nr. 1222/2009 (6). Această cerință nu împiedică organismele publice să achiziționeze pneuri cu cea mai ridicată clasă de aderență sau clasă de zgomot exterior de rulare justificată prin motive de siguranță și de sănătate publică; |
| --- | --- |

d)

să achiziționeze numai pneurile care îndeplinesc criteriul de apartenență la clasa cea mai ridicată de eficiență a consumului de combustibil, în conformitate cu definiția din Regulamentul (CE) nr. 1222/2009 (6). Această cerință nu împiedică organismele publice să achiziționeze pneuri cu cea mai ridicată clasă de aderență sau clasă de zgomot exterior de rulare justificată prin motive de siguranță și de sănătate publică;

| e) | să solicite în cadrul licitațiilor pentru contracte de servicii ca furnizorii de servicii să utilizeze, în cadrul furnizării serviciilor în cauză, doar produse care îndeplinesc cerințele menționate la literele (a)-(d) în momentul furnizării serviciilor respective; |
| --- | --- |

e)

să solicite în cadrul licitațiilor pentru contracte de servicii ca furnizorii de servicii să utilizeze, în cadrul furnizării serviciilor în cauză, doar produse care îndeplinesc cerințele menționate la literele (a)-(d) în momentul furnizării serviciilor respective;

| f) | să achiziționeze sau să închirieze doar clădirile care îndeplinesc cel puțin cerințele minime privind randamentul energetic, menționate la articolul 4 alineatul (1). Gradul de respectare a acestor cerințe se verifică pe baza certificatelor de randament energetic menționate la articolul 11 din Directiva 2010/31/UE. |
| --- | --- |

f)

să achiziționeze sau să închirieze doar clădirile care îndeplinesc cel puțin cerințele minime privind randamentul energetic, menționate la articolul 4 alineatul (1). Gradul de respectare a acestor cerințe se verifică pe baza certificatelor de randament energetic menționate la articolul 11 din Directiva 2010/31/UE.

Cerințele de eficiență energetică pentru achiziționarea de produse, servicii și clădiri de către organismele publice

Organismele publice care achiziționează produse, servicii sau clădiri trebuie:

| a) | în cazul în care un produs este reglementat de un act delegat adoptat în temeiul Directivei 2010/30/EU sau în temeiul Directivei Comisiei de punere în aplicare a Directivei 92/75/CEE, să achiziționeze numai produsele care respectă criteriul de apartenență la cea mai înaltă clasă de eficiență energetică, ținând cont de raportul cost-eficacitate, de fezabilitatea economică și de adecvarea tehnică, precum și de concurența suficientă; |
| --- | --- |

a)

în cazul în care un produs este reglementat de un act delegat adoptat în temeiul Directivei 2010/30/EU sau în temeiul Directivei Comisiei de punere în aplicare a Directivei 92/75/CEE, să achiziționeze numai produsele care respectă criteriul de apartenență la cea mai înaltă clasă de eficiență energetică, ținând cont de raportul cost-eficacitate, de fezabilitatea economică și de adecvarea tehnică, precum și de concurența suficientă;

| b) | în cazul în care un produs nereglementat în conformitate cu litera a) este reglementat de o măsură de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE adoptate după intrarea în vigoare a prezentei directive, să achiziționeze numai produse care respectă valorile de referință privind eficiența energetică specificate în respectiva măsură de punere în aplicare; |
| --- | --- |

b)

în cazul în care un produs nereglementat în conformitate cu litera a) este reglementat de o măsură de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE adoptate după intrarea în vigoare a prezentei directive, să achiziționeze numai produse care respectă valorile de referință privind eficiența energetică specificate în respectiva măsură de punere în aplicare;

| c) | să achiziționeze numai produsele reprezentând echipamente de birou reglementate de Decizia Consiliului [2006/1005/CE (7)] care respectă cerințele privind eficiența energetică și care să fie la fel de stricte precum cele enumerate în anexa C la acordul atașat la decizia în cauză; |
| --- | --- |

c)

să achiziționeze numai produsele reprezentând echipamente de birou reglementate de Decizia Consiliului [2006/1005/CE (7)] care respectă cerințele privind eficiența energetică și care să fie la fel de stricte precum cele enumerate în anexa C la acordul atașat la decizia în cauză;

| d) | să achiziționeze numai pneurile care îndeplinesc criteriul de apartenență la clasa cea mai ridicată de eficiență a consumului de combustibil, în conformitate cu definiția din Regulamentul (CE) nr. 1222/2009 (8). Această cerință nu împiedică organismele publice să achiziționeze pneuri cu cea mai ridicată clasă de aderență sau clasă de zgomot exterior de rulare justificată prin motive de siguranță și de sănătate publică; |
| --- | --- |

d)

să achiziționeze numai pneurile care îndeplinesc criteriul de apartenență la clasa cea mai ridicată de eficiență a consumului de combustibil, în conformitate cu definiția din Regulamentul (CE) nr. 1222/2009 (8). Această cerință nu împiedică organismele publice să achiziționeze pneuri cu cea mai ridicată clasă de aderență sau clasă de zgomot exterior de rulare justificată prin motive de siguranță și de sănătate publică;

| | |
| --- | --- |

să achiziționeze sau să închirieze doar clădirile care îndeplinesc cel puțin cerințele minime privind randamentul energetic, menționate la articolul 4 alineatul (1). Gradul de respectare a acestor cerințe se verifică pe baza certificatelor de randament energetic menționate la articolul 11 din Directiva 2010/31/UE.

| | să achiziționeze sau să închirieze doar clădirile care îndeplinesc cel puțin cerințele minime privind randamentul energetic, menționate la articolul 4 alineatul (1). Gradul de respectare a acestor cerințe se verifică pe baza certificatelor de randament energetic menționate la articolul 11 din Directiva 2010/31/UE. |
| --- | --- |

Expunere de motive

Deși este de înțeles faptul că obiectivul acestui alineat este de a face ca organismele publice să extindă domeniul de aplicare a directivei la furnizorii de servicii, producând astfel un efect multiplicator, această măsură impune o povară administrativă și financiară substanțială pentru examinarea minuțioasă a respectării ei de către contractanți și merge dincolo de verificarea prudențială a furnizării unui serviciu conform caietului de sarcini.

Bruxelles, 14 decembrie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2011) 0109 final - Planul 2011 pentru eficiență energetică.

1

(2)  Considerentul 13 descrie instituirea măsurilor adoptate la nivel național pentru îndeplinirea obiectivului de 20 % în materie de eficiență energetică. Dacă, pentru îndeplinirea acestui obiectiv, s-ar dovedi necesară consolidarea cadrului politic, procesul în două etape de instituire a unui sistem de obiective obligatorii se va realiza prin: 1) definirea de către statele membre a obiectivelor cu caracter indicativ sau obligatoriu, a schemelor și a programelor naționale în materie de eficiență energetică și 2) evaluarea de către Comisie a posibilității de îndeplinire a obiectivului global pe baza obiectivelor stabilite anterior. În cazul în care această evaluare va duce la concluzii negative, Comisia ar trebui să propună obiective naționale pentru 2020, luând în considerare punctele de plecare individuale ale statelor membre, performanța economică și măsurile adoptate de către acestea într-o fază inițială.

2

(3)  Sistemele de obligații în ceea ce privește eficiența energetică, astfel cum sunt definite la articolul 6 alineatul (1) din propunerea de directivă, reprezintă ansamblul de măsuri care asigură că distribuitorii de energie sau societățile de vânzare cu amănuntul a energiei care își desfășoară activitatea pe teritoriul statelor membre realizează economii anuale de energie egale cu 1,5 %, în volum, din cota de piață a acestora în anul calendaristic precedent, în statul membru în cauză, cu excepția energiei folosite în transport.

3

(4)  COM(2011) 112 final.

4

(5)  JO L 381, 28.12.2006, p. 24

5

(6)  JO L 342, 22.12.2009, p. 46

6

(7)  JO L 381, 28.12.2006, p. 24

7

(8)  JO L 342, 22.12.2009, p. 46

8

---

| 23.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 54/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 54/65

---

Avizul Comitetului Regiunilor „Baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB)”

2012/C 54/10

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută faptul că, încă din momentul înființării Uniunii Europene, fiscalitatea întreprinderilor s-a bucurat de o atenție specială, pentru că reprezintă un element important al realizării pieței interne; |
| --- | --- |

—

salută faptul că, încă din momentul înființării Uniunii Europene, fiscalitatea întreprinderilor s-a bucurat de o atenție specială, pentru că reprezintă un element important al realizării pieței interne;

| — | consideră că transferarea calculării bazei fiscale către o singură administrație fiscală, care, în plus, ar fi competentă pentru toate aspectele sau litigiile aflate în legătură cu această chestiune, ar determina simplificarea administrativă și economisirea unor cheltuieli de acest tip pentru societăți, care ar avea astfel un singur interlocutor pentru stabilirea bazei fiscale, și nu 27; |
| --- | --- |

—

consideră că transferarea calculării bazei fiscale către o singură administrație fiscală, care, în plus, ar fi competentă pentru toate aspectele sau litigiile aflate în legătură cu această chestiune, ar determina simplificarea administrativă și economisirea unor cheltuieli de acest tip pentru societăți, care ar avea astfel un singur interlocutor pentru stabilirea bazei fiscale, și nu 27;

| — | consideră că ar trebui să fie luate în considerare de către Comisie efectele pe care le poate avea reportarea la infinit a pierderilor fiscale și să se analizeze posibilitatea unor măsuri anti-abuz; |
| --- | --- |

—

consideră că ar trebui să fie luate în considerare de către Comisie efectele pe care le poate avea reportarea la infinit a pierderilor fiscale și să se analizeze posibilitatea unor măsuri anti-abuz;

| — | fără a contesta în mod direct principiul de bază al directivei, consideră totuși că propunerea ar trebui revizuită, luând în considerare necesitatea (a) unor indicatori calitativi și cantitativi suficienți care să permită o evaluare completă a implicațiilor asupra subsidiarității ale unei propuneri cu efecte transfrontaliere de această natură, (b) unor date suplimentare privind implicațiile totale ale CCCTB și (c) unei analize a impactului propunerii asupra autorităților locale și regionale. |
| --- | --- |

—

fără a contesta în mod direct principiul de bază al directivei, consideră totuși că propunerea ar trebui revizuită, luând în considerare necesitatea (a) unor indicatori calitativi și cantitativi suficienți care să permită o evaluare completă a implicațiilor asupra subsidiarității ale unei propuneri cu efecte transfrontaliere de această natură, (b) unor date suplimentare privind implicațiile totale ale CCCTB și (c) unei analize a impactului propunerii asupra autorităților locale și regionale.

| Raportor | dl Gusty GRAAS (LU-ALDE), membru al Consiliului comunal al comunei Bettembourg |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunerea de directivă a Consiliului privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB)
  COM(2011) 121 final |

Raportor

dl Gusty GRAAS (LU-ALDE), membru al Consiliului comunal al comunei Bettembourg

Document de referință

Propunerea de directivă a Consiliului privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB)

COM(2011) 121 final

I.   INTRODUCERE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută faptul că, încă din momentul înființării Uniunii Europene, fiscalitatea întreprinderilor s-a bucurat de o atenție specială, pentru că reprezintă un element important al realizării pieței interne; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că, încă din momentul înființării Uniunii Europene, fiscalitatea întreprinderilor s-a bucurat de o atenție specială, pentru că reprezintă un element important al realizării pieței interne;

| 2. | consideră că înflorirea activităților economice este într-adevăr îngreunată adesea de o puzderie de reguli diferite, mai ales de natură fiscală, această diversitate reprezentând un handicap major în primul rând pentru întreprinderile mici și mijlocii, precum și un obstacol în calea dezvoltării pieței interne; |
| --- | --- |

2.

consideră că înflorirea activităților economice este într-adevăr îngreunată adesea de o puzderie de reguli diferite, mai ales de natură fiscală, această diversitate reprezentând un handicap major în primul rând pentru întreprinderile mici și mijlocii, precum și un obstacol în calea dezvoltării pieței interne;

| 3. | de asemenea, amintește comunicarea din 1990 a Comisiei privind impozitarea întreprinderilor [SEC(90) 601], care a stat la baza mai multor măsuri importante din domeniul impozitării directe, precum Directiva privind fuziunile (90/434/CEE), Directiva societăți-mamă/filiale (90/435/CEE) și Convenția de arbitraj (90/436/CEE). Un deceniu mai târziu, Directiva dobânzi și redevențe (2003/49/CE) a completat lista măsurilor fiscale europene. |
| --- | --- |

3.

de asemenea, amintește comunicarea din 1990 a Comisiei privind impozitarea întreprinderilor [SEC(90) 601], care a stat la baza mai multor măsuri importante din domeniul impozitării directe, precum Directiva privind fuziunile (90/434/CEE), Directiva societăți-mamă/filiale (90/435/CEE) și Convenția de arbitraj (90/436/CEE). Un deceniu mai târziu, Directiva dobânzi și redevențe (2003/49/CE) a completat lista măsurilor fiscale europene.

| 4. | constată cu satisfacție că, începând cu 2000, Comisia, dorind să asigure acoperirea ansamblului de activități a întreprinderilor la nivelul UE printr-o bază fiscală unică și consolidată a impozitului pe profit, a revenit la o politică mai ambițioasă în ceea ce privește impozitarea. Această „nouă” ambiție a Comisiei a fost reafirmată în comunicările din 2003 [COM(2003) 726] și 2005 [COM(2005) 702]; |
| --- | --- |

4.

constată cu satisfacție că, începând cu 2000, Comisia, dorind să asigure acoperirea ansamblului de activități a întreprinderilor la nivelul UE printr-o bază fiscală unică și consolidată a impozitului pe profit, a revenit la o politică mai ambițioasă în ceea ce privește impozitarea. Această „nouă” ambiție a Comisiei a fost reafirmată în comunicările din 2003 [COM(2003) 726] și 2005 [COM(2005) 702];

| 5. | observă că declarațiile Comisiei au căpătat concretețe începând cu noiembrie 2004, odată cu crearea grupului de lucru însărcinat cu studierea introducerii unei baze fiscale comune consolidate a societăților (GL CCCTB); |
| --- | --- |

5.

observă că declarațiile Comisiei au căpătat concretețe începând cu noiembrie 2004, odată cu crearea grupului de lucru însărcinat cu studierea introducerii unei baze fiscale comune consolidate a societăților (GL CCCTB);

| 6. | a luat cunoștință de lucrările GL CCCTB și, mai ales, de documentul de lucru intitulat CCCTB: schiță de cadru tehnic (CCCTB/WP/57) care, în mare măsură, pune bazele tehnice ale propunerii de directivă a Consiliului privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB), din 16 martie 2011 – COM(2011) 121 final, care face obiectul prezentului aviz; |
| --- | --- |

6.

a luat cunoștință de lucrările GL CCCTB și, mai ales, de documentul de lucru intitulat CCCTB: schiță de cadru tehnic (CCCTB/WP/57) care, în mare măsură, pune bazele tehnice ale propunerii de directivă a Consiliului privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB), din 16 martie 2011 – COM(2011) 121 final, care face obiectul prezentului aviz;

II.   EVALUAREA PROPUNERII

| 7. | consideră că transferarea calculării bazei fiscale către o singură administrație fiscală, care, în plus, ar fi competentă pentru toate aspectele sau litigiile aflate în legătură cu această chestiune, ar determina simplificarea administrativă și economisirea unor cheltuieli de acest tip pentru societăți, care ar avea astfel un singur interlocutor pentru stabilirea bazei fiscale, și nu 27; |
| --- | --- |

7.

consideră că transferarea calculării bazei fiscale către o singură administrație fiscală, care, în plus, ar fi competentă pentru toate aspectele sau litigiile aflate în legătură cu această chestiune, ar determina simplificarea administrativă și economisirea unor cheltuieli de acest tip pentru societăți, care ar avea astfel un singur interlocutor pentru stabilirea bazei fiscale, și nu 27;

| 8. | observă că noțiunea de ghișeu unic (autoritate fiscală principală) nu trebuie să conducă la posibilitatea ca grupurile de societăți să-și aleagă în mod liber sediul fiscal în Europa, așa cum se întâmplă în realitate cel puțin în cazul grupurilor de societăți a căror societate-mamă se află într-o țară terță; |
| --- | --- |

8.

observă că noțiunea de ghișeu unic (autoritate fiscală principală) nu trebuie să conducă la posibilitatea ca grupurile de societăți să-și aleagă în mod liber sediul fiscal în Europa, așa cum se întâmplă în realitate cel puțin în cazul grupurilor de societăți a căror societate-mamă se află într-o țară terță;

| 9. | ia notă de opinia Comisiei, conform căreia consolidarea rezultatelor impozabile ar putea reprezenta un răspuns la problemele ridicate de prețul de transfer și reducerea substanțială a cheltuielilor administrative ale întreprinderilor, dat fiind că pentru tranzacțiile paneuropene nu ar mai trebui elaborate rapoarte privind prețurile de transfer. Consolidarea ar oferi și un răspuns problemelor de compensare transfrontalieră a deficitelor; |
| --- | --- |

9.

ia notă de opinia Comisiei, conform căreia consolidarea rezultatelor impozabile ar putea reprezenta un răspuns la problemele ridicate de prețul de transfer și reducerea substanțială a cheltuielilor administrative ale întreprinderilor, dat fiind că pentru tranzacțiile paneuropene nu ar mai trebui elaborate rapoarte privind prețurile de transfer. Consolidarea ar oferi și un răspuns problemelor de compensare transfrontalieră a deficitelor;

| 10. | ia act de mențiunea explicită din propunere, că „nu se dorește influențarea veniturilor fiscale, iar impactul asupra repartizării bazelor fiscale între statele membre ale UE a fost analizat” însă concluzia naturală și logică a unei CCCTB este alinierea ratelor de impozitare a corporațiilor; |
| --- | --- |

10.

ia act de mențiunea explicită din propunere, că „nu se dorește influențarea veniturilor fiscale, iar impactul asupra repartizării bazelor fiscale între statele membre ale UE a fost analizat” însă concluzia naturală și logică a unei CCCTB este alinierea ratelor de impozitare a corporațiilor;

| 11. | reamintește că obiectul propunerii este de a introduce reguli comune care să stabilească baza impozabilă a societăților care funcționează în cadrul acestui sistem. În cazul în care aceste societăți fac parte dintr-un concern, baza fiscală comună poate fi stabilită și în variantă consolidată; |
| --- | --- |

11.

reamintește că obiectul propunerii este de a introduce reguli comune care să stabilească baza impozabilă a societăților care funcționează în cadrul acestui sistem. În cazul în care aceste societăți fac parte dintr-un concern, baza fiscală comună poate fi stabilită și în variantă consolidată;

| 12. | subliniază că această propunere nu include armonizarea ratelor de impozitare și că statele membre vor aplica propriile cote de impozitare asupra tranșei care le revine din baza fiscală a contribuabililor. Ar trebui însă examinată introducerea unei cote de impozitare minime care să fie totuși atât de moderată încât să permită o marjă suficientă pentru o concurență fiscală sănătoasă între statele membre; |
| --- | --- |

12.

subliniază că această propunere nu include armonizarea ratelor de impozitare și că statele membre vor aplica propriile cote de impozitare asupra tranșei care le revine din baza fiscală a contribuabililor. Ar trebui însă examinată introducerea unei cote de impozitare minime care să fie totuși atât de moderată încât să permită o marjă suficientă pentru o concurență fiscală sănătoasă între statele membre;

| 13. | observă că directiva este aplicabilă societăților constituite în conformitate cu legislația unui stat membru (I) în una din formele enumerate în anexa I la directivă și (II) care plătesc unul din impozitele pe profit enumerate în anexa II la directivă sau un impozit asemănător introdus ulterior (societăți rezidente sau SR). De asemenea, directiva este aplicabilă societăților constituite în conformitate cu legislația unui stat terț (I) în una din formele similare celor enumerate în anexa I (1) și (II) care plătesc unul din impozitele pe profit enumerate în anexa II la directivă sau un impozit asemănător introdus ulterior (societăți nerezidente sau SNR); |
| --- | --- |

13.

observă că directiva este aplicabilă societăților constituite în conformitate cu legislația unui stat membru (I) în una din formele enumerate în anexa I la directivă și (II) care plătesc unul din impozitele pe profit enumerate în anexa II la directivă sau un impozit asemănător introdus ulterior (societăți rezidente sau SR). De asemenea, directiva este aplicabilă societăților constituite în conformitate cu legislația unui stat terț (I) în una din formele similare celor enumerate în anexa I (1) și (II) care plătesc unul din impozitele pe profit enumerate în anexa II la directivă sau un impozit asemănător introdus ulterior (societăți nerezidente sau SNR);

| 14. | se întreabă dacă societățile de persoane/parteneriatele nu ar trebui, de asemenea, supuse sistemului CCCTB; |
| --- | --- |

14.

se întreabă dacă societățile de persoane/parteneriatele nu ar trebui, de asemenea, supuse sistemului CCCTB;

| 15. | constată că regulile din propunere nu li se vor aplica societăților rezidente și nici societăților nerezidente, decât dacă aceste societăți optează în acest sens; |
| --- | --- |

15.

constată că regulile din propunere nu li se vor aplica societăților rezidente și nici societăților nerezidente, decât dacă aceste societăți optează în acest sens;

| 16. | insistă asupra faptului că, în cazul în care o societate funcționează în cadrul regimului stabilit de directiva de față, ea încetează, cu excepția cazurilor în care se stipulează altfel, să se supună reglementărilor naționale privind impozitul pe profit pentru toate domeniile reglementate de directivă; |
| --- | --- |

16.

insistă asupra faptului că, în cazul în care o societate funcționează în cadrul regimului stabilit de directiva de față, ea încetează, cu excepția cazurilor în care se stipulează altfel, să se supună reglementărilor naționale privind impozitul pe profit pentru toate domeniile reglementate de directivă;

| 17. | ia act cu satisfacție de faptul că cheltuielile deductibile includ și costurile de cercetare și dezvoltare, precum și costurile legate de procurarea de capital și contractarea de împrumuturi pentru nevoile activității economice desfășurate de întreprindere; se opune unei deduceri imediate a costurilor legate de bunuri economice durabile; |
| --- | --- |

17.

ia act cu satisfacție de faptul că cheltuielile deductibile includ și costurile de cercetare și dezvoltare, precum și costurile legate de procurarea de capital și contractarea de împrumuturi pentru nevoile activității economice desfășurate de întreprindere; se opune unei deduceri imediate a costurilor legate de bunuri economice durabile;

| 18. | propune să fie considerate tot cheltuieli deductibile și costurile recurente legate de protecția mediului și de reducerea gazului cu efect de seră; |
| --- | --- |

18.

propune să fie considerate tot cheltuieli deductibile și costurile recurente legate de protecția mediului și de reducerea gazului cu efect de seră;

| 19. | Comisia ar trebui, în opinia Comitetului, să ia în considerare efectele pe care le poate avea reportarea la infinit a pierderilor fiscale și să analizeze posibilitatea unor măsuri anti-abuz; |
| --- | --- |

19.

Comisia ar trebui, în opinia Comitetului, să ia în considerare efectele pe care le poate avea reportarea la infinit a pierderilor fiscale și să analizeze posibilitatea unor măsuri anti-abuz;

| 20. | insistă asupra faptului că sistemul CCCTB nu introduce decât reguli aparte pentru calcularea bazei fiscale a societăților, și nu reguli contabile. Propunerea nu are efecte asupra legislației naționale privind contabilitatea financiară; |
| --- | --- |

20.

insistă asupra faptului că sistemul CCCTB nu introduce decât reguli aparte pentru calcularea bazei fiscale a societăților, și nu reguli contabile. Propunerea nu are efecte asupra legislației naționale privind contabilitatea financiară;

| 21. | consideră că, pentru a-și îndeplini în întregime obiectivul simplificării administrative, introducerea unei baze fiscale comune consolidate ar trebui însoțită de introducerea unor reguli contabile comune; |
| --- | --- |

21.

consideră că, pentru a-și îndeplini în întregime obiectivul simplificării administrative, introducerea unei baze fiscale comune consolidate ar trebui însoțită de introducerea unor reguli contabile comune;

| 22. | constată că actuala cheie de repartiție ar conduce la reducerea veniturilor fiscale a 11 state membre, în cazul în care se aplică o CCCTB pe bază voluntară. De asemenea, o CCCTB pe bază voluntară ar determina reducerea PIB-ului și a numărului de locuri de muncă în 21 de state membre; |
| --- | --- |

22.

constată că actuala cheie de repartiție ar conduce la reducerea veniturilor fiscale a 11 state membre, în cazul în care se aplică o CCCTB pe bază voluntară. De asemenea, o CCCTB pe bază voluntară ar determina reducerea PIB-ului și a numărului de locuri de muncă în 21 de state membre;

III.   POZIȚII DIVERGENTE

| 23. | reamintește că legislația privind impozitarea directă intră în domeniul de aplicare a articolului 15 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), conform căruia Consiliul hotărăște în unanimitate, în conformitate cu o procedură legislativă specială și după consultarea Parlamentului European și a Comitetului Economic și Social; |
| --- | --- |

23.

reamintește că legislația privind impozitarea directă intră în domeniul de aplicare a articolului 15 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), conform căruia Consiliul hotărăște în unanimitate, în conformitate cu o procedură legislativă specială și după consultarea Parlamentului European și a Comitetului Economic și Social;

| 24. | ia notă că unele camere parlamentare ale statelor membre au adresat avize motivate președinților Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, în care își exprimă îngrijorarea cu privire la respectarea principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

24.

ia notă că unele camere parlamentare ale statelor membre au adresat avize motivate președinților Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, în care își exprimă îngrijorarea cu privire la respectarea principiului subsidiarității;

IV.   IMPACTUL ASUPRA AUTORITĂȚILOR LOCALE ȘI REGIONALE

| 25. | constată că propunerea nu vizează impozitele locale și regionale, dat fiind că se referă doar la „formele de impozit pe profit enumerate în anexa II”, această anexă reluând, în principal, principalele impozite directe aplicate pe plan național de statele membre; |
| --- | --- |

25.

constată că propunerea nu vizează impozitele locale și regionale, dat fiind că se referă doar la „formele de impozit pe profit enumerate în anexa II”, această anexă reluând, în principal, principalele impozite directe aplicate pe plan național de statele membre;

| 26. | cu toate acestea, consideră că propunerea este foarte importantă pentru autoritățile locale și regionale, care obțin o parte importantă din veniturile proprii fie din (I) impozite locale sau regionale aplicate pe baza fiscală națională, fie – și mai adesea – din (II) o cotă-parte din impozitul pe profit aplicat pe plan național (2). |
| --- | --- |

26.

cu toate acestea, consideră că propunerea este foarte importantă pentru autoritățile locale și regionale, care obțin o parte importantă din veniturile proprii fie din (I) impozite locale sau regionale aplicate pe baza fiscală națională, fie – și mai adesea – din (II) o cotă-parte din impozitul pe profit aplicat pe plan național (2).

| 27. | conchide că, deși impozitele locale și regionale nu sunt vizate direct în propunere, acestea vor fi afectate în mod direct, în majoritatea statelor membre, de introducerea sistemului CCCTB. Într-adevăr, chiar dacă propunerea nu impune sistemul CCCTB, pare de la sine înțeles că statele membre care le vor oferi această posibilitate propriilor contribuabili îl vor utiliza și pentru stabilirea impozitelor locale și regionale proprii. A proceda altfel ar însemna continuarea stabilirii bazelor fiscale la nivelurile local și regional după vechile reglementări naționale, ceea ce ar reduce desigur în mare măsură beneficiile sistemului CCCTB; |
| --- | --- |

27.

conchide că, deși impozitele locale și regionale nu sunt vizate direct în propunere, acestea vor fi afectate în mod direct, în majoritatea statelor membre, de introducerea sistemului CCCTB. Într-adevăr, chiar dacă propunerea nu impune sistemul CCCTB, pare de la sine înțeles că statele membre care le vor oferi această posibilitate propriilor contribuabili îl vor utiliza și pentru stabilirea impozitelor locale și regionale proprii. A proceda altfel ar însemna continuarea stabilirii bazelor fiscale la nivelurile local și regional după vechile reglementări naționale, ceea ce ar reduce desigur în mare măsură beneficiile sistemului CCCTB;

| 28. | consideră că trebuie abordat în mod prioritar acest aspect al propunerii de directivă, cu atât mai mult cu cât anexele II și III se pot preta la interpretări diferite. Într-adevăr, anexa III cuprinde taxele nedeductibile, care sunt adesea doar taxe locale sau regionale. Dacă bazele fiscale sunt stabilite la nivel național, ar fi recomandabilă includerea impozitelor locale/regionale în domeniul de aplicare, astfel încât baza lor fiscală să rămână similară celei stabilite la nivel european și care se va aplica la nivel național. Pe de altă parte, dacă o întreprindere optează pentru o declarație fiscală unică la nivel european, veniturile fiscale urmând a fi apoi redistribuite, va trebui ca autoritățile locale și regionale să-și recupereze sumele ce le revin de drept; |
| --- | --- |

28.

consideră că trebuie abordat în mod prioritar acest aspect al propunerii de directivă, cu atât mai mult cu cât anexele II și III se pot preta la interpretări diferite. Într-adevăr, anexa III cuprinde taxele nedeductibile, care sunt adesea doar taxe locale sau regionale. Dacă bazele fiscale sunt stabilite la nivel național, ar fi recomandabilă includerea impozitelor locale/regionale în domeniul de aplicare, astfel încât baza lor fiscală să rămână similară celei stabilite la nivel european și care se va aplica la nivel național. Pe de altă parte, dacă o întreprindere optează pentru o declarație fiscală unică la nivel european, veniturile fiscale urmând a fi apoi redistribuite, va trebui ca autoritățile locale și regionale să-și recupereze sumele ce le revin de drept;

| 29. | prin urmare, consideră că trebuie definite limpede situațiile în care CCCTB afectează impozitul pe societăți perceput de autoritățile locale sau regionale; |
| --- | --- |

29.

prin urmare, consideră că trebuie definite limpede situațiile în care CCCTB afectează impozitul pe societăți perceput de autoritățile locale sau regionale;

| 30. | dat fiind că orice modificare a impozitului pe profit ar putea afecta regiunile sau alte colectivități, regretă absența unor informații precise asupra impactului acestei directive asupra autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

30.

dat fiind că orice modificare a impozitului pe profit ar putea afecta regiunile sau alte colectivități, regretă absența unor informații precise asupra impactului acestei directive asupra autorităților locale și regionale;

V.   CONCLUZII

| 31. | din preocuparea de a apăra interesele autorităților locale și regionale, consideră că este necesară o analiză aprofundată a impactului asupra bugetului comunelor și regiunilor, înainte de intrarea în vigoare a propunerii de directivă CCCTB; |
| --- | --- |

31.

din preocuparea de a apăra interesele autorităților locale și regionale, consideră că este necesară o analiză aprofundată a impactului asupra bugetului comunelor și regiunilor, înainte de intrarea în vigoare a propunerii de directivă CCCTB;

| 32. | în consecință, se pronunță pentru crearea unui grup de lucru ad-hoc alcătuit din membri ai CoR, ai Comisiei și ai administrațiilor fiscale locale/regionale, în vederea realizării acestei analize; |
| --- | --- |

32.

în consecință, se pronunță pentru crearea unui grup de lucru ad-hoc alcătuit din membri ai CoR, ai Comisiei și ai administrațiilor fiscale locale/regionale, în vederea realizării acestei analize;

| 33. | consideră că toate statele membre ar trebui să acorde mai multă atenție consecințelor pe care le-ar avea propunerea de directivă și să trimită cât mai repede, pe adresa Comisiei, propriile observații și comentarii, bazate pe studii de specialitate independente; |
| --- | --- |

33.

consideră că toate statele membre ar trebui să acorde mai multă atenție consecințelor pe care le-ar avea propunerea de directivă și să trimită cât mai repede, pe adresa Comisiei, propriile observații și comentarii, bazate pe studii de specialitate independente;

| 34. | consideră că o mai mare armonizare fiscală nu va avea efecte decât dacă CCCTB intră în vigoare în toate statele membre; |
| --- | --- |

34.

consideră că o mai mare armonizare fiscală nu va avea efecte decât dacă CCCTB intră în vigoare în toate statele membre;

| 35. | își pune întrebarea dacă sistemul cu varianta opțională prevăzută de directivă nu va duce la creșterea efortului administrativ atât pentru întreprinderi, cât și pentru administrațiile fiscale și, ca atare, dacă nu ar trebui prevăzută doar o perioadă de tranziție în care directiva să fie facultativă. De asemenea, Comitetul Regiunilor se întreabă dacă, în urma modificării textului, CCCTB nu ar trebui să fie obligatorie la încheierea acestei perioade de tranziție, cel puțin pentru întreprinderile de o anumită dimensiune; |
| --- | --- |

35.

își pune întrebarea dacă sistemul cu varianta opțională prevăzută de directivă nu va duce la creșterea efortului administrativ atât pentru întreprinderi, cât și pentru administrațiile fiscale și, ca atare, dacă nu ar trebui prevăzută doar o perioadă de tranziție în care directiva să fie facultativă. De asemenea, Comitetul Regiunilor se întreabă dacă, în urma modificării textului, CCCTB nu ar trebui să fie obligatorie la încheierea acestei perioade de tranziție, cel puțin pentru întreprinderile de o anumită dimensiune;

| 36. | recomandă introducerea CCCTB într-o singură etapă, deoarece doar astfel se pot obține efectele de simplificare depline asociate armonizării; |
| --- | --- |

36.

recomandă introducerea CCCTB într-o singură etapă, deoarece doar astfel se pot obține efectele de simplificare depline asociate armonizării;

| 37. | se pronunță pentru revizuirea cheii de repartiție, astfel încât să se țină mai bine seama de situația economică a diverselor state membre; |
| --- | --- |

37.

se pronunță pentru revizuirea cheii de repartiție, astfel încât să se țină mai bine seama de situația economică a diverselor state membre;

| 38. | se întreabă dacă, în condițiile problemelor financiare cu care se confruntă Europa în prezent și având în vedere impactul negativ asupra veniturilor fiscale și asupra ocupării forței de muncă, așa cum se subliniază în evaluarea de impact realizată de Comisie și în alte studii, momentul este bine ales pentru trecerea la această etapă atât de importantă a armonizării fiscale; |
| --- | --- |

38.

se întreabă dacă, în condițiile problemelor financiare cu care se confruntă Europa în prezent și având în vedere impactul negativ asupra veniturilor fiscale și asupra ocupării forței de muncă, așa cum se subliniază în evaluarea de impact realizată de Comisie și în alte studii, momentul este bine ales pentru trecerea la această etapă atât de importantă a armonizării fiscale;

| 39. | consideră că propunerea de directivă trebuie să facă referire mai mult la regulile jurisdicțiilor naționale în ceea ce privește procedurile juridice; |
| --- | --- |

39.

consideră că propunerea de directivă trebuie să facă referire mai mult la regulile jurisdicțiilor naționale în ceea ce privește procedurile juridice;

| 40. | ia act de dorința întreprinderilor europene de simplificare a formalităților fiscale, de compensare a pierderilor intra-grup și de eliminare a cazurilor de dublă impunere și a celor de supraimpozitare, cu care se confruntă în sistemul aplicat în prezent; |
| --- | --- |

40.

ia act de dorința întreprinderilor europene de simplificare a formalităților fiscale, de compensare a pierderilor intra-grup și de eliminare a cazurilor de dublă impunere și a celor de supraimpozitare, cu care se confruntă în sistemul aplicat în prezent;

| 41. | în schimb, este preocupat de repercusiunile foarte diferite, însă, în cele mai multe cazuri, negative ale directivei asupra statelor membre, atât în ceea ce privește veniturile colectate, cât și în domeniul creșterii și în cel al ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

41.

în schimb, este preocupat de repercusiunile foarte diferite, însă, în cele mai multe cazuri, negative ale directivei asupra statelor membre, atât în ceea ce privește veniturile colectate, cât și în domeniul creșterii și în cel al ocupării forței de muncă;

| 42. | își pune întrebarea dacă sistemul CCCTB va reprezenta în ansamblu o simplificare pentru întreprinderi sau, dimpotrivă, poate duce la un comportament de tip gestiune fiscală și, ca atare, la complicații suplimentare. Din cauza caracterului opțional al sistemului, întreprinderile vor trebui să îl studieze pe lângă celelalte 27 de sisteme existente și să reevalueze în mod regulat posibilitatea adoptării sau nu a acestuia (3); |
| --- | --- |

42.

își pune întrebarea dacă sistemul CCCTB va reprezenta în ansamblu o simplificare pentru întreprinderi sau, dimpotrivă, poate duce la un comportament de tip gestiune fiscală și, ca atare, la complicații suplimentare. Din cauza caracterului opțional al sistemului, întreprinderile vor trebui să îl studieze pe lângă celelalte 27 de sisteme existente și să reevalueze în mod regulat posibilitatea adoptării sau nu a acestuia (3);

| 43. | se întreabă, în special pentru IMM-uri, dacă nu există soluții alternative mai puțin complicate la sistemul CCCTB în ceea ce privește compensarea transfrontalieră a pierderilor. În acest sens, Comitetul face referire la comunicarea COM(2006) 824 a Comisiei; |
| --- | --- |

43.

se întreabă, în special pentru IMM-uri, dacă nu există soluții alternative mai puțin complicate la sistemul CCCTB în ceea ce privește compensarea transfrontalieră a pierderilor. În acest sens, Comitetul face referire la comunicarea COM(2006) 824 a Comisiei;

| 44. | în sfârșit, se întreabă dacă este respectat principiul proporționalității, având în vedere numărul grupurilor de societăți europene care ar cunoaște beneficii în urma acestei măsuri; |
| --- | --- |

44.

în sfârșit, se întreabă dacă este respectat principiul proporționalității, având în vedere numărul grupurilor de societăți europene care ar cunoaște beneficii în urma acestei măsuri;

| 45. | consideră oricum că propunerea de directivă este incompletă pentru că nu cuprinde impozitele locale și regionale. Aceasta aduce riscul ca problemele să se transfere de la nivel național la nivel local sau regional, dat fiind că, în stadiul actual al propunerii, impozitele locale și regionale ar cunoaște în continuare disparități din perspectiva acestui sistem și ar avea nevoie de calcularea diferită a bazei fiscale; se pronunță deci în favoarea unei clauze de deschidere în favoarea impozitelor locale și regionale, pentru ca statele membre să poată lua măsurile necesare; |
| --- | --- |

45.

consideră oricum că propunerea de directivă este incompletă pentru că nu cuprinde impozitele locale și regionale. Aceasta aduce riscul ca problemele să se transfere de la nivel național la nivel local sau regional, dat fiind că, în stadiul actual al propunerii, impozitele locale și regionale ar cunoaște în continuare disparități din perspectiva acestui sistem și ar avea nevoie de calcularea diferită a bazei fiscale; se pronunță deci în favoarea unei clauze de deschidere în favoarea impozitelor locale și regionale, pentru ca statele membre să poată lua măsurile necesare;

| 46. | fără a contesta în mod direct principiul de bază al directivei, consideră totuși că propunerea ar trebui revizuită, luând în considerare necesitatea (a) unor indicatori calitativi și cantitativi suficienți care să permită o evaluare completă a implicațiilor asupra subsidiarității ale unei propuneri cu efecte transfrontaliere de această natură, (b) unor date suplimentare privind implicațiile totale ale CCCTB și (c) unei analize a impactului propunerii asupra autorităților locale și regionale. |
| --- | --- |

46.

fără a contesta în mod direct principiul de bază al directivei, consideră totuși că propunerea ar trebui revizuită, luând în considerare necesitatea (a) unor indicatori calitativi și cantitativi suficienți care să permită o evaluare completă a implicațiilor asupra subsidiarității ale unei propuneri cu efecte transfrontaliere de această natură, (b) unor date suplimentare privind implicațiile totale ale CCCTB și (c) unei analize a impactului propunerii asupra autorităților locale și regionale.

VI.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

COM(2011) 121 final

Articolul 12

Cheltuieli deductibile

Se adaugă textul:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cheltuielile deductibile cuprind toate costurile de vânzare și cheltuielile din care se scade taxa pe valoarea adăugată deductibilă suportată de contribuabil în vederea obținerii sau asigurării unui venit, inclusiv costurile de cercetare și dezvoltare și costurile suportate pentru procurarea de capital și contractarea de împrumuturi pentru nevoile activității economice desfășurate. | Cheltuielile deductibile cuprind toate costurile de vânzare și cheltuielile din care se scade taxa pe valoarea adăugată deductibilă suportată de contribuabil în vederea obținerii sau asigurării unui venit, inclusiv costurile de cercetare și dezvoltare și costurile suportate pentru procurarea de capital și contractarea de împrumuturi pentru nevoile activității economice desfășurate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cheltuielile deductibile cuprind toate costurile de vânzare și cheltuielile din care se scade taxa pe valoarea adăugată deductibilă suportată de contribuabil în vederea obținerii sau asigurării unui venit, inclusiv costurile de cercetare și dezvoltare și costurile suportate pentru procurarea de capital și contractarea de împrumuturi pentru nevoile activității economice desfășurate.

Cheltuielile deductibile cuprind toate costurile de vânzare și cheltuielile din care se scade taxa pe valoarea adăugată deductibilă suportată de contribuabil în vederea obținerii sau asigurării unui venit, inclusiv costurile de cercetare și dezvoltare și costurile suportate pentru procurarea de capital și contractarea de împrumuturi pentru nevoile activității economice desfășurate.

Expunere de motive

Pentru a combate eficient degradarea mediului înconjurător și schimbările climatice, se recomandă ca sistemele de impozitare a întreprinderilor să cuprindă elemente care să-i încurajeze pe contribuabili să investească mai mult în protecția mediului.

Amendamentul 2

COM(2011) 121 final

Articolul 133

Examinare

Se adaugă textul:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| La cinci ani după intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia examinează aplicarea sa și raportează Consiliului cu privire la modul de funcționare a prezentei directive. Raportul trebuie să includă o analiză a impactului mecanismului instituit în capitolul XVI al prezentei directive pentru repartizarea bazelor fiscale între statele membre. | La cinci ani după intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia examinează aplicarea sa și raportează Consiliului cu privire la modul de funcționare a prezentei directive. Raportul trebuie să includă o analiză a impactului mecanismului instituit în capitolul XVI al prezentei directive pentru repartizarea bazelor fiscale între statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

La cinci ani după intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia examinează aplicarea sa și raportează Consiliului cu privire la modul de funcționare a prezentei directive. Raportul trebuie să includă o analiză a impactului mecanismului instituit în capitolul XVI al prezentei directive pentru repartizarea bazelor fiscale între statele membre.

La cinci ani după intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia examinează aplicarea sa și raportează Consiliului cu privire la modul de funcționare a prezentei directive. Raportul trebuie să includă o analiză a impactului mecanismului instituit în capitolul XVI al prezentei directive pentru repartizarea bazelor fiscale între statele membre.

Expunere de motive

Dat fiind că nu poate exclude posibilitatea ca această directivă să aibă efecte semnificative asupra regiunilor și comunităților locale, este absolut necesar ca, la cinci ani de la intrarea în vigoare a directivei, Comisia să evalueze și impactul acesteia asupra bugetelor regionale și locale.

Bruxelles, 14 decembrie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Comisia adoptă în fiecare an o listă cu formele de societăți din țări terțe, care sunt considerate ca având o formă similară (articolul 3 din propunere).

1

(2)  Cf. studiul Centrului de servicii strategice și de evaluare (Center for Strategy & Evaluation Services), „Local and Regional Corporate Taxes across the EU”, document de informare, iulie 2011.

2

Center for Strategy & Evaluation Services

(3)  Cf. Leon Bettendorf, Michael P. Devereux, S. Loretz și Albert van der Horst, Corporate tax reform in the EU: Weighing the pros and cons, Vox, 20 martie 2011.

3

Corporate tax reform in the EU: Weighing the pros and cons

---