# Jurnalul Oficial C 99E/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.CE2012.099.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 99E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 553 aprilie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.CE2012.099.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 99E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 553 aprilie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2010-2011Ședințele dintre 23 și 25 noiembrie 2010Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 34 E, 3.2.2011.TEXTE ADOPTATE |
| | Marți, 23 noiembrie 2010 |
| 2012/C 099E/01 | Raportul anual pe 2009 al BCERezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la Raportul anual 2009 al BCE (2010/2078(INI)) | 1 |
| 2012/C 099E/02 | Cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militareRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (2010/2071(INI)) | 7 |
| 2012/C 099E/03 | Lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2009Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitor la lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2009 (2010/2236(INI)) | 15 |
| 2012/C 099E/04 | Aspecte de drept civil, drept comercial, dreptul familiei și drept internațional privat ale Planului de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la StockholmRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la aspecte de drept civil, drept comercial, dreptul familiei și drept internațional privat ale Planului de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (2010/2080(INI)) | 19 |
| | Miercuri, 24 noiembrie 2010 |
| 2012/C 099E/05 | Acordul comercial împotriva contrafacerii (ACTA)Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la ACTA | 27 |
| | Joi, 25 noiembrie 2010 |
| 2012/C 099E/06 | Bugetul 2011Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la negocierile în curs asupra bugetului 2011 | 30 |
| 2012/C 099E/07 | Drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționaleRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (2009/2219(INI)) | 31 |
| 2012/C 099E/08 | Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2009Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2009 (2010/2059(INI)) | 39 |
| 2012/C 099E/09 | Raportul special al Ombudsmanului European către Parlamentul European în urma proiectului de recomandare prezentat Comisiei Europene în plângerea 676/2008RT [în conformitate cu articolul 205 alineatul (2) prima parte]Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European în urma proiectului său de recomandare prezentat Comisiei Europene în plângerea 676/2008RT (2010/2086(INI)) | 43 |
| 2012/C 099E/10 | Al 26-lea raport anual privind monitorizarea aplicării legislației Uniunii Europene (2008)Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la cel de-al 26-lea raport anual privind monitorizarea aplicării legislației Uniunii Europene (2008) (2010/2076(INI)) | 46 |
| 2012/C 099E/11 | Serviciile publice de radiodifuziune în era digitală: viitorul sistemului dualRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la serviciile publice de radiodifuziune în era digitală: viitorul sistemului dual (2010/2028(INI)) | 50 |
| 2012/C 099E/12 | Cea de-a 10-a aniversare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitateaRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea | 56 |
| 2012/C 099E/13 | Situația din sectorul apicolRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la situația din sectorul apicol | 60 |
| 2012/C 099E/14 | Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020 (2010/2108(INI)) | 64 |
| 2012/C 099E/15 | Pregătirile pentru Conferința de la Cancun privind schimbările climatice (29 noiembrie - 10 decembrie 2010)Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Conferința ONU privind schimbările climatice de la Cancun (COP16) | 77 |
| 2012/C 099E/16 | Situația în Sahara OccidentalăRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la situația din Sahara Occidentală | 87 |
| 2012/C 099E/17 | UcrainaRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Ucraina | 89 |
| 2012/C 099E/18 | Politica comercială internațională în contextul imperativelor schimbărilor climaticeRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 privind Politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (2010/2103(INI)) | 94 |
| 2012/C 099E/19 | Responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționaleRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (2009/2201(INI)) | 101 |
| 2012/C 099E/20 | Normele de cooperare orizontală în domeniul concurențeiRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la revizuirea normelor de cooperare orizontală în domeniul concurenței | 112 |
| 2012/C 099E/21 | Irak - în special pedeapsa cu moartea (inclusiv cazul lui Tariq Aziz) și atacurile împotriva comunităților creștineRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Irak: pedeapsa cu moartea (mai ales cazul lui Tariq Aziz) și atacurile împotriva comunităților creștine | 115 |
| 2012/C 099E/22 | Tibet - planuri de a transforma chineza în principala limbă de predareRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Tibet și la planurile de a transforma limba chineză în principala limbă de predare | 118 |
| 2012/C 099E/23 | Myanmar - desfășurarea alegerilor și eliberarea liderului opoziției, Aung San Suu KyiRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 1 referitoare la Myanmar – desfășurarea alegerilor și eliberarea lui Aung San Suu Kyi, liderul opoziției | 120 |
| 2012/C 099E/24 | Lupta împotriva cancerului colorectal în Uniunea EuropeanăDeclarația Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 privind lupta împotriva cancerului colorectal în Uniunea Europeană | 124 |
| 2012/C 099E/25 | Tabăra de la AșrafDeclarația Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 privind tabăra de la Așraf | 125 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2010-2011Ședințele dintre 23 și 25 noiembrie 2010Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 34 E, 3.2.2011.TEXTE ADOPTATE

Marți, 23 noiembrie 2010

2012/C 099E/01

Raportul anual pe 2009 al BCERezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la Raportul anual 2009 al BCE (2010/2078(INI))

1

2012/C 099E/02

Cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militareRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (2010/2071(INI))

7

2012/C 099E/03

Lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2009Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitor la lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2009 (2010/2236(INI))

15

2012/C 099E/04

Aspecte de drept civil, drept comercial, dreptul familiei și drept internațional privat ale Planului de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la StockholmRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la aspecte de drept civil, drept comercial, dreptul familiei și drept internațional privat ale Planului de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (2010/2080(INI))

19

Miercuri, 24 noiembrie 2010

2012/C 099E/05

Acordul comercial împotriva contrafacerii (ACTA)Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la ACTA

27

Joi, 25 noiembrie 2010

2012/C 099E/06

Bugetul 2011Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la negocierile în curs asupra bugetului 2011

30

2012/C 099E/07

Drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționaleRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (2009/2219(INI))

31

2012/C 099E/08

Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2009Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2009 (2010/2059(INI))

39

2012/C 099E/09

Raportul special al Ombudsmanului European către Parlamentul European în urma proiectului de recomandare prezentat Comisiei Europene în plângerea 676/2008RT [în conformitate cu articolul 205 alineatul (2) prima parte]Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European în urma proiectului său de recomandare prezentat Comisiei Europene în plângerea 676/2008RT (2010/2086(INI))

43

2012/C 099E/10

Al 26-lea raport anual privind monitorizarea aplicării legislației Uniunii Europene (2008)Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la cel de-al 26-lea raport anual privind monitorizarea aplicării legislației Uniunii Europene (2008) (2010/2076(INI))

46

2012/C 099E/11

Serviciile publice de radiodifuziune în era digitală: viitorul sistemului dualRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la serviciile publice de radiodifuziune în era digitală: viitorul sistemului dual (2010/2028(INI))

50

2012/C 099E/12

Cea de-a 10-a aniversare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitateaRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea

56

2012/C 099E/13

Situația din sectorul apicolRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la situația din sectorul apicol

60

2012/C 099E/14

Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020 (2010/2108(INI))

64

2012/C 099E/15

Pregătirile pentru Conferința de la Cancun privind schimbările climatice (29 noiembrie - 10 decembrie 2010)Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Conferința ONU privind schimbările climatice de la Cancun (COP16)

77

2012/C 099E/16

Situația în Sahara OccidentalăRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la situația din Sahara Occidentală

87

2012/C 099E/17

UcrainaRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Ucraina

89

2012/C 099E/18

Politica comercială internațională în contextul imperativelor schimbărilor climaticeRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 privind Politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (2010/2103(INI))

94

2012/C 099E/19

Responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționaleRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (2009/2201(INI))

101

2012/C 099E/20

Normele de cooperare orizontală în domeniul concurențeiRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la revizuirea normelor de cooperare orizontală în domeniul concurenței

112

2012/C 099E/21

Irak - în special pedeapsa cu moartea (inclusiv cazul lui Tariq Aziz) și atacurile împotriva comunităților creștineRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Irak: pedeapsa cu moartea (mai ales cazul lui Tariq Aziz) și atacurile împotriva comunităților creștine

115

2012/C 099E/22

Tibet - planuri de a transforma chineza în principala limbă de predareRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Tibet și la planurile de a transforma limba chineză în principala limbă de predare

118

2012/C 099E/23

Myanmar - desfășurarea alegerilor și eliberarea liderului opoziției, Aung San Suu KyiRezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 1 referitoare la Myanmar – desfășurarea alegerilor și eliberarea lui Aung San Suu Kyi, liderul opoziției

120

2012/C 099E/24

Lupta împotriva cancerului colorectal în Uniunea EuropeanăDeclarația Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 privind lupta împotriva cancerului colorectal în Uniunea Europeană

124

2012/C 099E/25

Tabăra de la AșrafDeclarația Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 privind tabăra de la Așraf

125

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 23 noiembrie 2010 |
| 2012/C 099E/26 | Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE: Irlanda - inundațiile din noiembrie 2009Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD)) | 126 |
| ANEXĂ | 127 |
| 2012/C 099E/27 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Noord Brabant și Zuid Holland, diviziunea 18/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/027 NL/Noord Brabant și Zuid Holland diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD)) | 128 |
| ANEXĂ | 130 |
| 2012/C 099E/28 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Drenthe, diviziunea 18/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/030 NL/Drenthe diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD)) | 131 |
| ANEXĂ | 133 |
| 2012/C 099E/29 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Limburg, diviziunea 18/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/028 NL/Limburg diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD)) | 134 |
| ANEXĂ | 136 |
| 2012/C 099E/30 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare. Gelderland și Overijssel, diviziunea 18/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/029 NL/Gelderland și Overijssel diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD)) | 137 |
| ANEXĂ | 139 |
| 2012/C 099E/31 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Noord Holland și Utrecht, diviziunea 18/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/026 NL/Noord Holland și Utrecht diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD)) | 140 |
| ANEXĂ | 142 |
| 2012/C 099E/32 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Noord Holland și Zuid Holland, diviziunea 58/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/024 NL/ Noord Holland și Zuid Holland diviziunea 58 din Țările de Jos) (COM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD)) | 143 |
| ANEXĂ | 145 |
| 2012/C 099E/33 | Ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (Regulamentul unic OCP) în ceea ce privește ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului (COM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0183Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (Regulamentul unic OCP) în ceea ce privește ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului | 147 |
| 2012/C 099E/34 | Scutirea de taxe vamale a anumitor ingrediente framaceutice active purtând o denumire comună internațională (DCI) atribuită de către OMS și a anumitor produse utilizate pentru fabricarea de produse farmaceutice finite ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind scutirea de taxe vamale a anumitor ingrediente farmaceutice active purtând o denumire comună internațională (DCI) atribuită de Organizația Mondială a Sănătății și a anumitor produse utilizate pentru fabricarea de produse farmaceutice finite, precum și de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 (COM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD)) | 147 |
| P7_TC1-COD(2010)0214Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind scutirea de taxe vamale a anumitor ingrediente farmaceutice active purtând o denumire comună internațională (DCI) atribuită de către Organizația Mondială a Sănătății și a anumitor produse utilizate pentru fabricarea de produse farmaceutice | 148 |
| 2012/C 099E/35 | Acordul dintre Comunitatea Europeană și Ucraina de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei dintre Comunitatea Europeană și Ucraina (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE)) | 148 |
| 2012/C 099E/36 | Acordul dintre Uniunea Europeană și Guvernul Insulelor Feroe privind cooperarea științifică și tehnologică ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la Decizia Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Guvernul Insulelor Feroe privind cooperarea științifică și tehnologică prin care Insulele Feroe sunt asociate la cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) al Uniunii (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/37 | Acordul dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Japoniei de cooperare în domeniul științei și tehnologiei ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Japoniei de cooperare în domeniul științei și tehnologiei (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/38 | Acordul dintre Comunitatea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de cooperare științifică și tehnologică ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European referitoare din 23 noiembrie 2010 la proiectul de Decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de cooperare științifică și tehnologică (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE)) | 150 |
| 2012/C 099E/39 | Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Uniunea Europeană și Insulele Solomon ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui Acord de parteneriat în domeniul pescuitului între Uniunea Europeană și Insulele Solomon (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE)) | 151 |
| 2012/C 099E/40 | Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată și obligația de respectare a cotei standard minime *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește durata obligației de respectare a cotei standard minime (COM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS)) | 152 |
| 2012/C 099E/41 | Planul pe termen lung pentru stocul de hamsii din Golful Biscaia și pentru pescăriile care îl exploatează ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan pe termen lung pentru stocul de hamsii din Golful Biscaia și pentru pescăriile care îl exploatează (COM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD)) | 154 |
| P7_TC1-COD(2009)0112Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan pe termen lung pentru stocul de hamsii din Golful Biscaia și pentru pescăriile care îl exploatează | 155 |
| ANEXA I | 162 |
| ANEXA II | 165 |
| ANEXA III | 166 |
| 2012/C 099E/42 | Planul multianual pentru stocul vestic de stavrid negru de Atlantic și pentru unitățile piscicole care îl exploatează ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocul vestic de stavrid negru de Atlantic și pentru unitățile piscicole care îl exploatează (COM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD)) | 167 |
| P7_TC1-COD(2009)0057Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocul vestic de stavrid negru de Atlantic și pentru unitățile piscicole care îl exploatează | 168 |
| ANEXĂ | 175 |
| 2012/C 099E/43 | Interzicerea respingerii selective și restricțiile la pescuitul de cambulă și de calcan în Marea Baltică și în strâmtorile Belts și Sound ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului în ceea ce privește interzicerea respingerii selective și restricțiile la pescuitul de cambulă și de calcan în Marea Baltică și în strâmtorile Belts și Sound (COM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0175Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului în ceea ce privește interzicerea respingerii selective și restricțiile la pescuitul de cambulă și de calcan în Marea Baltică și în strâmtorile Belts și Sound | 177 |
| 2012/C 099E/44 | Utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 708/2007 privind utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local (COM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2009)0153Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 708/2007 al Consiliului privind utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local | 178 |
| 2012/C 099E/45 | Ajutorul de stat pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind ajutorul de stat pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive (COM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE)) | 178 |
| | Miercuri, 24 noiembrie 2010 |
| 2012/C 099E/46 | Proiect de buget rectificativ nr. 8/2010: Secțiunea III - Comisia - Fondul de solidaritate al UE: inundațiile din Irlanda - Finalizarea obiectivului nr. 1 al FSE (2000-2006)Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, secțiunea III – Comisia (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD)) | 185 |
| 2012/C 099E/47 | Protocolul la Acordul de parteneriat și cooperare dintre CE și Moldova ***P7_TA(2010)0428Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Republica Moldova privind principiile generale de participare a Republicii Moldova la programele Uniunii (10496/2010 – C7-0330/2010 - 2010/0102(NLE)) | 186 |
| 2012/C 099E/48 | Informații referitoare la medicamente (codul comunitar cu privire la medicamente) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare, în ceea ce privește informațiile destinate publicului larg referitoare la medicamentele eliberate pe bază de rețetă, a Directivei 2001/83/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (COM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD)) | 187 |
| P7_TC1-COD(2008)0256Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2010 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare, în ceea ce privește informațiile destinate pacienților și publicului larg referitoare la medicamentele eliberate pe bază de rețetă, a Directivei 2001/83/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (
  1
  ) | 188 |
| 2012/C 099E/49 | Informații referitoare la medicamente (procedurile comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente, în ceea ce privește informarea publicului larg în privința medicamentelor de uz uman care se eliberează pe bază de prescripții medicale (COM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2008)0255Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente, în ceea ce privește informarea publicului larg în privința medicamentelor de uz uman care se eliberează pe bază de prescripții medicale (
  1
  ) | 204 |
| 2012/C 099E/50 | Restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (reformare) (COM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD)) | 207 |
| P7_TC1-COD(2008)0240Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 24 noiembrie 2010 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (reformare) | 208 |
| ANEXĂ | 209 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 23 noiembrie 2010

2012/C 099E/26

Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE: Irlanda - inundațiile din noiembrie 2009Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD))

126

ANEXĂ

127

2012/C 099E/27

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Noord Brabant și Zuid Holland, diviziunea 18/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/027 NL/Noord Brabant și Zuid Holland diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD))

128

ANEXĂ

130

2012/C 099E/28

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Drenthe, diviziunea 18/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/030 NL/Drenthe diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD))

131

ANEXĂ

133

2012/C 099E/29

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Limburg, diviziunea 18/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/028 NL/Limburg diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD))

134

ANEXĂ

136

2012/C 099E/30

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare. Gelderland și Overijssel, diviziunea 18/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/029 NL/Gelderland și Overijssel diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD))

137

ANEXĂ

139

2012/C 099E/31

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Noord Holland și Utrecht, diviziunea 18/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/026 NL/Noord Holland și Utrecht diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD))

140

ANEXĂ

142

2012/C 099E/32

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Noord Holland și Zuid Holland, diviziunea 58/Țările de JosRezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/024 NL/ Noord Holland și Zuid Holland diviziunea 58 din Țările de Jos) (COM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD))

143

ANEXĂ

145

2012/C 099E/33

Ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (Regulamentul unic OCP) în ceea ce privește ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului (COM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0183Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (Regulamentul unic OCP) în ceea ce privește ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului

147

2012/C 099E/34

Scutirea de taxe vamale a anumitor ingrediente framaceutice active purtând o denumire comună internațională (DCI) atribuită de către OMS și a anumitor produse utilizate pentru fabricarea de produse farmaceutice finite ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind scutirea de taxe vamale a anumitor ingrediente farmaceutice active purtând o denumire comună internațională (DCI) atribuită de Organizația Mondială a Sănătății și a anumitor produse utilizate pentru fabricarea de produse farmaceutice finite, precum și de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 (COM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD))

147

P7_TC1-COD(2010)0214Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind scutirea de taxe vamale a anumitor ingrediente farmaceutice active purtând o denumire comună internațională (DCI) atribuită de către Organizația Mondială a Sănătății și a anumitor produse utilizate pentru fabricarea de produse farmaceutice

148

2012/C 099E/35

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Ucraina de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei dintre Comunitatea Europeană și Ucraina (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE))

148

2012/C 099E/36

Acordul dintre Uniunea Europeană și Guvernul Insulelor Feroe privind cooperarea științifică și tehnologică ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la Decizia Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Guvernul Insulelor Feroe privind cooperarea științifică și tehnologică prin care Insulele Feroe sunt asociate la cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) al Uniunii (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE))

149

2012/C 099E/37

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Japoniei de cooperare în domeniul științei și tehnologiei ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Japoniei de cooperare în domeniul științei și tehnologiei (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE))

149

2012/C 099E/38

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de cooperare științifică și tehnologică ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European referitoare din 23 noiembrie 2010 la proiectul de Decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de cooperare științifică și tehnologică (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE))

150

2012/C 099E/39

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Uniunea Europeană și Insulele Solomon ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui Acord de parteneriat în domeniul pescuitului între Uniunea Europeană și Insulele Solomon (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE))

151

2012/C 099E/40

Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată și obligația de respectare a cotei standard minime *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește durata obligației de respectare a cotei standard minime (COM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS))

152

2012/C 099E/41

Planul pe termen lung pentru stocul de hamsii din Golful Biscaia și pentru pescăriile care îl exploatează ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan pe termen lung pentru stocul de hamsii din Golful Biscaia și pentru pescăriile care îl exploatează (COM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD))

154

P7_TC1-COD(2009)0112Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan pe termen lung pentru stocul de hamsii din Golful Biscaia și pentru pescăriile care îl exploatează

155

ANEXA I

162

ANEXA II

165

ANEXA III

166

2012/C 099E/42

Planul multianual pentru stocul vestic de stavrid negru de Atlantic și pentru unitățile piscicole care îl exploatează ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocul vestic de stavrid negru de Atlantic și pentru unitățile piscicole care îl exploatează (COM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD))

167

P7_TC1-COD(2009)0057Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocul vestic de stavrid negru de Atlantic și pentru unitățile piscicole care îl exploatează

168

ANEXĂ

175

2012/C 099E/43

Interzicerea respingerii selective și restricțiile la pescuitul de cambulă și de calcan în Marea Baltică și în strâmtorile Belts și Sound ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului în ceea ce privește interzicerea respingerii selective și restricțiile la pescuitul de cambulă și de calcan în Marea Baltică și în strâmtorile Belts și Sound (COM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0175Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului în ceea ce privește interzicerea respingerii selective și restricțiile la pescuitul de cambulă și de calcan în Marea Baltică și în strâmtorile Belts și Sound

177

2012/C 099E/44

Utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 708/2007 privind utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local (COM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD))

177

P7_TC1-COD(2009)0153Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 708/2007 al Consiliului privind utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local

178

2012/C 099E/45

Ajutorul de stat pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind ajutorul de stat pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive (COM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE))

178

Miercuri, 24 noiembrie 2010

2012/C 099E/46

Proiect de buget rectificativ nr. 8/2010: Secțiunea III - Comisia - Fondul de solidaritate al UE: inundațiile din Irlanda - Finalizarea obiectivului nr. 1 al FSE (2000-2006)Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, secțiunea III – Comisia (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD))

185

2012/C 099E/47

Protocolul la Acordul de parteneriat și cooperare dintre CE și Moldova ***P7_TA(2010)0428Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Republica Moldova privind principiile generale de participare a Republicii Moldova la programele Uniunii (10496/2010 – C7-0330/2010 - 2010/0102(NLE))

186

2012/C 099E/48

Informații referitoare la medicamente (codul comunitar cu privire la medicamente) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare, în ceea ce privește informațiile destinate publicului larg referitoare la medicamentele eliberate pe bază de rețetă, a Directivei 2001/83/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (COM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD))

187

P7_TC1-COD(2008)0256Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2010 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare, în ceea ce privește informațiile destinate pacienților și publicului larg referitoare la medicamentele eliberate pe bază de rețetă, a Directivei 2001/83/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (
  1
  )

pacienților și

1

188

2012/C 099E/49

Informații referitoare la medicamente (procedurile comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente, în ceea ce privește informarea publicului larg în privința medicamentelor de uz uman care se eliberează pe bază de prescripții medicale (COM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD))

203

P7_TC1-COD(2008)0255Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente, în ceea ce privește informarea publicului larg în privința medicamentelor de uz uman care se eliberează pe bază de prescripții medicale (
  1
  )

1

204

2012/C 099E/50

Restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (reformare) (COM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD))

207

P7_TC1-COD(2008)0240Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 24 noiembrie 2010 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (reformare)

208

ANEXĂ

209

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2010-2011 Ședințele dintre 23 și 25 noiembrie 2010 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 34 E, 3.2.2011. TEXTE ADOPTATE

Marți, 23 noiembrie 2010

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/1

---

Marți, 23 noiembrie 2010Raportul anual pe 2009 al BCE

P7_TA(2010)0418

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la Raportul anual 2009 al BCE (2010/2078(INI))

2012/C 99 E/01

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul anual 2009 al Băncii Centrale Europene (BCE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual 2009 al Băncii Centrale Europene (BCE),

| — | având în vedere articolul 284 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 284 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 15 din Protocolul privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la tratat, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 15 din Protocolul privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la tratat,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 1998 referitoare la responsabilitatea democratică în cea de-a treia etapă a UEM (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 1998 referitoare la responsabilitatea democratică în cea de-a treia etapă a UEM (1),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2009 privind declarația anuală 2009 referitoare la zona euro (COM(2009)0527) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește comunicarea în cauză (SEC(2009)1313/2), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2009 privind declarația anuală 2009 referitoare la zona euro (COM(2009)0527) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește comunicarea în cauză (SEC(2009)1313/2),

| — | având în vedere raportul din 25 februarie 2009 al Grupului la nivel înalt prezidat de Jacques de Larosière, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 25 februarie 2009 al Grupului la nivel înalt prezidat de Jacques de Larosière,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 23 septembrie 2009 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind supravegherea macroprudențială comunitară a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru riscuri sistemice (COM(2009)0499), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 23 septembrie 2009 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind supravegherea macroprudențială comunitară a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru riscuri sistemice (COM(2009)0499),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 23 septembrie 2009 de decizie a Consiliului privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru riscuri sistemice (COM(2009)0500), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 23 septembrie 2009 de decizie a Consiliului privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru riscuri sistemice (COM(2009)0500),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la Raportul anual 2008 al BCE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la Raportul anual 2008 al BCE (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 noiembrie 2008 referitoare la Euro@10: bilanțul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 noiembrie 2008 referitoare la Euro@10: bilanțul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoare (3),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0314/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0314/2010),

| A. | întrucât, în zona euro, PIB-ul real global a scăzut cu 4,1 % în 2009, după adâncirea crizei financiare în urma colapsului Lehman Brothers; întrucât în spatele unei asemenea cifre totale se ascund discrepanțe majore între statele membre din zona euro; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în zona euro, PIB-ul real global a scăzut cu 4,1 % în 2009, după adâncirea crizei financiare în urma colapsului Lehman Brothers; întrucât în spatele unei asemenea cifre totale se ascund discrepanțe majore între statele membre din zona euro;

| B. | întrucât inflația medie anuală s-a menținut la 0,3 %, iar estimările inflaționiste pe termen mediu și lung au fost convergente cu obiectivul BCE de a menține ratele inflației sub, însă aproape de 2 %; |
| --- | --- |

B.

întrucât inflația medie anuală s-a menținut la 0,3 %, iar estimările inflaționiste pe termen mediu și lung au fost convergente cu obiectivul BCE de a menține ratele inflației sub, însă aproape de 2 %;

| C. | întrucât, în zona euro, rata medie a deficitului public a crescut la aproximativ 6,3 %, iar raportul dintre datoria publică și PIB a crescut de la 69,4 % din PIB în 2008 la 78,7 % din PIB în 2009 în zona euro; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în zona euro, rata medie a deficitului public a crescut la aproximativ 6,3 %, iar raportul dintre datoria publică și PIB a crescut de la 69,4 % din PIB în 2008 la 78,7 % din PIB în 2009 în zona euro;

| D. | întrucât rata de schimb a monedei euro în raport cu dolarul a scăzut de la 1,39 USD pe 2 ianuarie 2009 la 1,26 USD la mijlocul lunii martie 2009, s-a apreciat până la un maxim de 1,51 USD la începutul lunii decembrie 2009 și s-a depreciat în 2010 până la un nivel minim de 1,19 USD pe 2 iunie 2010; |
| --- | --- |

D.

întrucât rata de schimb a monedei euro în raport cu dolarul a scăzut de la 1,39 USD pe 2 ianuarie 2009 la 1,26 USD la mijlocul lunii martie 2009, s-a apreciat până la un maxim de 1,51 USD la începutul lunii decembrie 2009 și s-a depreciat în 2010 până la un nivel minim de 1,19 USD pe 2 iunie 2010;

| E. | întrucât rata de schimb a renminbi a fost menținută la un nivel inadecvat de către autoritățile chineze în cursul anului 2009, moneda euro având o valoare artificial de ridicată față de moneda chineză; |
| --- | --- |

E.

întrucât rata de schimb a renminbi a fost menținută la un nivel inadecvat de către autoritățile chineze în cursul anului 2009, moneda euro având o valoare artificial de ridicată față de moneda chineză;

| F. | întrucât BCE a ajustat ratele dobânzii până la 1 % și a continuat măsurile neconvenționale substanțiale și fără precedent de susținere a creditării; întrucât volumul bilanțului BCE a crescut semnificativ pe parcursul anului 2009; |
| --- | --- |

F.

întrucât BCE a ajustat ratele dobânzii până la 1 % și a continuat măsurile neconvenționale substanțiale și fără precedent de susținere a creditării; întrucât volumul bilanțului BCE a crescut semnificativ pe parcursul anului 2009;

| G. | întrucât au existat semne de stabilizare economică în zona euro în a doua jumătate a anului 2009, iar ratele de creștere trimestriale, deși în continuare modeste, au fost pozitive, cu toate că indicatorii agregați arată că această tendință nu s-a manifestat în toate statele sale membre, dintre care unele s-au menținut în recesiune în aceeași perioadă; |
| --- | --- |

G.

întrucât au existat semne de stabilizare economică în zona euro în a doua jumătate a anului 2009, iar ratele de creștere trimestriale, deși în continuare modeste, au fost pozitive, cu toate că indicatorii agregați arată că această tendință nu s-a manifestat în toate statele sale membre, dintre care unele s-au menținut în recesiune în aceeași perioadă;

| H. | întrucât BCE preconiza o rată de creștere între 0,1 % și 1,5 % din PIB-ul real în zona euro pentru 2010 înainte de criza datoriei publice din mai multe țări din zona euro, |
| --- | --- |

H.

întrucât BCE preconiza o rată de creștere între 0,1 % și 1,5 % din PIB-ul real în zona euro pentru 2010 înainte de criza datoriei publice din mai multe țări din zona euro,

Introducere

| 1. | salută faptul că Tratatul de la Lisabona a intrat în vigoare la 1 decembrie 2009, acesta conferindu-i BCE statutul de instituție a UE, ceea ce sporește responsabilitatea Parlamentului, în calitate de instituție-cheie prin intermediul căreia BCE își asumă responsabilitatea în fața cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că Tratatul de la Lisabona a intrat în vigoare la 1 decembrie 2009, acesta conferindu-i BCE statutul de instituție a UE, ceea ce sporește responsabilitatea Parlamentului, în calitate de instituție-cheie prin intermediul căreia BCE își asumă responsabilitatea în fața cetățenilor europeni;

| 2. | salută reluarea dialogului monetar cu noul Parlament European, după alegerile din iunie 2009; |
| --- | --- |

2.

salută reluarea dialogului monetar cu noul Parlament European, după alegerile din iunie 2009;

| 3. | este în favoarea adoptării monedei euro de către Estonia la 1 ianuarie 2011; |
| --- | --- |

3.

este în favoarea adoptării monedei euro de către Estonia la 1 ianuarie 2011;

| 4. | subliniază că, în ceea ce privește evoluția reală a prețurilor, măsurile de politică monetară reprezintă doar unul dintre factori, iar în ultimii ani prețurile au fost influențate în special de tendințele speculative de pe piețele individuale și de penuria crescândă și anticipată de resurse naturale; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, în ceea ce privește evoluția reală a prețurilor, măsurile de politică monetară reprezintă doar unul dintre factori, iar în ultimii ani prețurile au fost influențate în special de tendințele speculative de pe piețele individuale și de penuria crescândă și anticipată de resurse naturale;

| 5. | subliniază că aceste dezechilibre constituie obstacole semnificative în calea unei politici monetare adecvate în cadrul zonei euro; invită guvernele, prin urmare, să își coordoneze politicile economice; |
| --- | --- |

5.

subliniază că aceste dezechilibre constituie obstacole semnificative în calea unei politici monetare adecvate în cadrul zonei euro; invită guvernele, prin urmare, să își coordoneze politicile economice;

Stabilitatea economică și financiară

| 6. | este profund îngrijorat că există în continuare discrepanțe macroeconomice substanțiale între economiile din zona euro; |
| --- | --- |

6.

este profund îngrijorat că există în continuare discrepanțe macroeconomice substanțiale între economiile din zona euro;

| 7. | consideră că criza financiară din anumite țări din zona euro reprezintă o chestiune importantă pentru zona euro per ansamblu și reflectă o disfuncție a zonei euro; aceasta demonstrează necesitatea unei reforme și o mai bună coordonare a politicilor economice din cadrul zonei euro; |
| --- | --- |

7.

consideră că criza financiară din anumite țări din zona euro reprezintă o chestiune importantă pentru zona euro per ansamblu și reflectă o disfuncție a zonei euro; aceasta demonstrează necesitatea unei reforme și o mai bună coordonare a politicilor economice din cadrul zonei euro;

| 8. | îndeamnă Comisia și Banca Centrală să elaboreze propuneri în conformitate cu propunerea Comitetului de la Basel privind Basel III care să instituie norme obligatorii pentru introducerea unei rezerve anticiclice; invită Consiliul, Comisia și Banca Centrală să depună eforturi în vederea aplicării consecvente și rapide a propunerilor Comitetului de la Basel atunci când acestea vor fi ratificate în cadrul G20; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă Comisia și Banca Centrală să elaboreze propuneri în conformitate cu propunerea Comitetului de la Basel privind Basel III care să instituie norme obligatorii pentru introducerea unei rezerve anticiclice; invită Consiliul, Comisia și Banca Centrală să depună eforturi în vederea aplicării consecvente și rapide a propunerilor Comitetului de la Basel atunci când acestea vor fi ratificate în cadrul G20;

| 9. | subliniază că, în trecut, principiile Pactului de stabilitate și creștere nu au fost întotdeauna respectate pe deplin; reamintește că, deși obiectivul de reechilibrare a finanțelor publice și de reducere a datoriilor reprezintă o necesitate în cazul statelor supraîndatorate, acesta nu este suficient pentru a rezolva problema dezechilibrelor economice dintre țările din cadrul zonei euro și din UE în ansamblu; solicită prin urmare aplicarea fără restricții și mai coerentă a Pactului de stabilitate și creștere; consideră că Pactul ar trebui însoțit de elaborarea unui sistem de alertă timpurie pentru identificarea eventualelor probleme, de exemplu sub forma unui „semestru european”, pentru a consolida nu numai supravegherea și a extinde coordonarea politicilor economice dincolo de dimensiunea bugetară, asigurând consolidarea în domeniul fiscalității, în vederea abordării dezechilibrelor macroeconomice și a consolidării procedurilor de executare; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, în trecut, principiile Pactului de stabilitate și creștere nu au fost întotdeauna respectate pe deplin; reamintește că, deși obiectivul de reechilibrare a finanțelor publice și de reducere a datoriilor reprezintă o necesitate în cazul statelor supraîndatorate, acesta nu este suficient pentru a rezolva problema dezechilibrelor economice dintre țările din cadrul zonei euro și din UE în ansamblu; solicită prin urmare aplicarea fără restricții și mai coerentă a Pactului de stabilitate și creștere; consideră că Pactul ar trebui însoțit de elaborarea unui sistem de alertă timpurie pentru identificarea eventualelor probleme, de exemplu sub forma unui „semestru european”, pentru a consolida nu numai supravegherea și a extinde coordonarea politicilor economice dincolo de dimensiunea bugetară, asigurând consolidarea în domeniul fiscalității, în vederea abordării dezechilibrelor macroeconomice și a consolidării procedurilor de executare;

| 10. | consideră că trebuie întreprinse acțiuni în momentul de față pentru a demara reducerea treptată a deficitelor fiscale și a restabili încrederea în finanțele publice europene; |
| --- | --- |

10.

consideră că trebuie întreprinse acțiuni în momentul de față pentru a demara reducerea treptată a deficitelor fiscale și a restabili încrederea în finanțele publice europene;

| 11. | observă că, pentru a fi robustă, o uniune monetară necesită o coordonare fermă și consolidată a politicilor economice; regretă faptul că, în cadrul Uniunii Economice și Monetare, s-a pus accentul în special pe latura „monetară”; |
| --- | --- |

11.

observă că, pentru a fi robustă, o uniune monetară necesită o coordonare fermă și consolidată a politicilor economice; regretă faptul că, în cadrul Uniunii Economice și Monetare, s-a pus accentul în special pe latura „monetară”;

| 12. | consideră că statele membre care nu respectă normele zonei euro cu privire la finanțele publice și accesul la date statistice credibile ar trebui să facă obiectul unui spectru larg și gradual de măsuri care să asigure respectarea strictă a normelor; |
| --- | --- |

12.

consideră că statele membre care nu respectă normele zonei euro cu privire la finanțele publice și accesul la date statistice credibile ar trebui să facă obiectul unui spectru larg și gradual de măsuri care să asigure respectarea strictă a normelor;

| 13. | consideră că lipsa unui mecanism predefinit de gestionare a crizei și comportamentul anumitor guverne au făcut dificilă găsirea unei soluții rapide la criza de datorie publică a unor state din zona euro și va slăbi capacitatea de reacție rapidă a UEM în alte posibile situații similare pe viitor; solicită, așadar, definirea unui cadru permanent pentru gestionarea crizelor; |
| --- | --- |

13.

consideră că lipsa unui mecanism predefinit de gestionare a crizei și comportamentul anumitor guverne au făcut dificilă găsirea unei soluții rapide la criza de datorie publică a unor state din zona euro și va slăbi capacitatea de reacție rapidă a UEM în alte posibile situații similare pe viitor; solicită, așadar, definirea unui cadru permanent pentru gestionarea crizelor;

| 14. | îndeamnă ca sprijinul financiar acordat țărilor UE aflate într-o situație de supraîndatorare să fie conceput pentru a încuraja rambursarea împrumuturilor, echilibrul bugetar și reforma economică și subliniază pericolul transformării împrumuturilor în contribuții financiare, încurajând împrumutul și acumularea de datorii; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă ca sprijinul financiar acordat țărilor UE aflate într-o situație de supraîndatorare să fie conceput pentru a încuraja rambursarea împrumuturilor, echilibrul bugetar și reforma economică și subliniază pericolul transformării împrumuturilor în contribuții financiare, încurajând împrumutul și acumularea de datorii;

| 15. | invită, așadar, Comisia să înainteze propuneri de consolidare a Pactului de stabilitate și creștere prin includerea unor obiective specifice pentru reducerea diferențelor de competitivitate dintre economiile europene, pentru a se stimula astfel crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

15.

invită, așadar, Comisia să înainteze propuneri de consolidare a Pactului de stabilitate și creștere prin includerea unor obiective specifice pentru reducerea diferențelor de competitivitate dintre economiile europene, pentru a se stimula astfel crearea de locuri de muncă;

| 16. | împărtășește preocupările privind posibile speculații având drept obiect moneda euro; |
| --- | --- |

16.

împărtășește preocupările privind posibile speculații având drept obiect moneda euro;

| 17. | consideră că evoluțiile privind creșterea creditării și prețul activelor din UE și statele membre reprezintă indicatori esențiali pentru o monitorizare eficientă a stabilității financiare în cadrul UEM și al UE în ansamblu; |
| --- | --- |

17.

consideră că evoluțiile privind creșterea creditării și prețul activelor din UE și statele membre reprezintă indicatori esențiali pentru o monitorizare eficientă a stabilității financiare în cadrul UEM și al UE în ansamblu;

| 18. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu tensiunile permanente de pe piețele obligațiunilor de stat din zona euro care se reflectă în creșterea diferențelor de randament; consideră că retragerile de capital provocate de valurile de panică survenite pe parcursul actualei crize financiare au avut efecte masive de denaturare și au creat externalități negative costisitoare; |
| --- | --- |

18.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu tensiunile permanente de pe piețele obligațiunilor de stat din zona euro care se reflectă în creșterea diferențelor de randament; consideră că retragerile de capital provocate de valurile de panică survenite pe parcursul actualei crize financiare au avut efecte masive de denaturare și au creat externalități negative costisitoare;

| 19. | solicită o punere în aplicare în timp util a Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 privind agențiile de rating de credit și salută Propunerea Comisiei din 2 iunie 2010 privind modificarea Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 privind agențiile de rating de credit, însă invită în același timp Comisia să meargă mai departe, prezentând propuneri privind o supraveghere mai riguroasă a activității acestor agenții și crearea unei agenții europene de rating, pentru creșterea răspunderii acestora și pentru evaluarea posibilității de creare a unei Agenții europene de rating de credit; subliniază faptul că ratingul datoriei publice din zona euro s-a dovedit problematic în timpul crizei; |
| --- | --- |

19.

solicită o punere în aplicare în timp util a Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 privind agențiile de rating de credit și salută Propunerea Comisiei din 2 iunie 2010 privind modificarea Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 privind agențiile de rating de credit, însă invită în același timp Comisia să meargă mai departe, prezentând propuneri privind o supraveghere mai riguroasă a activității acestor agenții și crearea unei agenții europene de rating, pentru creșterea răspunderii acestora și pentru evaluarea posibilității de creare a unei Agenții europene de rating de credit; subliniază faptul că ratingul datoriei publice din zona euro s-a dovedit problematic în timpul crizei;

Guvernarea și procesul decizional

| 20. | subliniază independența BCE; |
| --- | --- |

20.

subliniază independența BCE;

| 21. | recomandă ca BCE să sporească transparența activității sale pentru a-și consolida legitimitatea și predictibilitatea; transparența este, de asemenea, necesară în ceea ce privește modelele interne de evaluare a garanțiilor nelichide și în ceea ce privește evaluările titlurilor de valoare specifice oferite ca garanție; |
| --- | --- |

21.

recomandă ca BCE să sporească transparența activității sale pentru a-și consolida legitimitatea și predictibilitatea; transparența este, de asemenea, necesară în ceea ce privește modelele interne de evaluare a garanțiilor nelichide și în ceea ce privește evaluările titlurilor de valoare specifice oferite ca garanție;

| 22. | consideră că, având în vedere noul statut juridic al BCE conform Tratatului de la Lisabona, candidații la funcția de membri ai Comitetului executiv propuși de către Consiliu ar trebui să fie supuși unor audieri speciale efectuate de comisia parlamentară competentă și apoi votului Parlamentului European; constată că, în plus, rolul BCE a fost esențial după declanșarea crizei și consideră că un asemenea rol ar trebui să implice sporirea transparenței și a responsabilității; |
| --- | --- |

22.

consideră că, având în vedere noul statut juridic al BCE conform Tratatului de la Lisabona, candidații la funcția de membri ai Comitetului executiv propuși de către Consiliu ar trebui să fie supuși unor audieri speciale efectuate de comisia parlamentară competentă și apoi votului Parlamentului European; constată că, în plus, rolul BCE a fost esențial după declanșarea crizei și consideră că un asemenea rol ar trebui să implice sporirea transparenței și a responsabilității;

| 23. | salută faptul că Tratatul de la Lisabona a conferit personalitate juridică Eurogrupului și că BCE participă la reuniunile sale; |
| --- | --- |

23.

salută faptul că Tratatul de la Lisabona a conferit personalitate juridică Eurogrupului și că BCE participă la reuniunile sale;

| 24. | subliniază hotărârea Parlamentului European de a continua dialogul monetar, ca element important în cadrul controlului democratic al BCE; |
| --- | --- |

24.

subliniază hotărârea Parlamentului European de a continua dialogul monetar, ca element important în cadrul controlului democratic al BCE;

| 25. | salută propunerea de înființare a unui Comitet european pentru riscuri sistemice (CERS), care va acoperi lacunele actuale în materie de supraveghere macroprudențială; invită BCE să formuleze modele și definiții clare pentru a garanta funcționarea eficace și responsabilitatea CERS; adaugă că orice noi sarcini atribuite BCE în ceea ce privește CERS nu vor periclita independența BCE în niciun fel; |
| --- | --- |

25.

salută propunerea de înființare a unui Comitet european pentru riscuri sistemice (CERS), care va acoperi lacunele actuale în materie de supraveghere macroprudențială; invită BCE să formuleze modele și definiții clare pentru a garanta funcționarea eficace și responsabilitatea CERS; adaugă că orice noi sarcini atribuite BCE în ceea ce privește CERS nu vor periclita independența BCE în niciun fel;

| 26. | constată că conceptul conform căruia CERS doar emite avertizări și face recomandări fără a asigura punerea în aplicare efectivă nu este satisfăcător din punctul de vedere al eficacității punerii în aplicare și al asumării responsabilității; regretă că CERS nu poate declara o situație de urgență în mod independent; |
| --- | --- |

26.

constată că conceptul conform căruia CERS doar emite avertizări și face recomandări fără a asigura punerea în aplicare efectivă nu este satisfăcător din punctul de vedere al eficacității punerii în aplicare și al asumării responsabilității; regretă că CERS nu poate declara o situație de urgență în mod independent;

| 27. | salută propunerea de a organiza audieri ale președintelui CERS de către Parlamentul European, într-un cadru diferit de cel al dialogurilor monetare; |
| --- | --- |

27.

salută propunerea de a organiza audieri ale președintelui CERS de către Parlamentul European, într-un cadru diferit de cel al dialogurilor monetare;

Ieșirea din criză

| 28. | consideră că revigorarea activității economice în a doua jumătate a anului 2009 a fost o consecință a măsurilor extraordinare adoptate de guvernele și băncile centrale din întreaga lume începând cu sfârșitul anului 2008, sub forma garanțiilor pentru pasivele băncilor, a injecțiilor de capital și a schemelor de sprijinire a activelor; |
| --- | --- |

28.

consideră că revigorarea activității economice în a doua jumătate a anului 2009 a fost o consecință a măsurilor extraordinare adoptate de guvernele și băncile centrale din întreaga lume începând cu sfârșitul anului 2008, sub forma garanțiilor pentru pasivele băncilor, a injecțiilor de capital și a schemelor de sprijinire a activelor;

| 29. | constată că criza financiară din zona euro este o criză de solvabilitate care s-a manifestat inițial ca o criză de lichidități; consideră că o astfel de situație nu poate fi rezolvată pe termen lung doar prin acumularea de noi datorii și prin injectarea de lichidități în economii supraîndatorate în combinație cu planuri accelerate de consolidare fiscală; |
| --- | --- |

29.

constată că criza financiară din zona euro este o criză de solvabilitate care s-a manifestat inițial ca o criză de lichidități; consideră că o astfel de situație nu poate fi rezolvată pe termen lung doar prin acumularea de noi datorii și prin injectarea de lichidități în economii supraîndatorate în combinație cu planuri accelerate de consolidare fiscală;

| 30. | consideră, totodată, că criza a evidențiat o tendință a politicilor economice din ultimii ani care a contribuit la nivelul înalt actual al datoriei publice și private, pentru a cărei normalizare va fi necesară o lungă perioadă; consideră că anumite regiuni din Europa se vor confrunta cu dificultăți mai mari decât altele în ceea ce privește consecințele și evoluțiile crizei și pentru a-și asigura o creștere economică durabilă, inovații și noi locuri de muncă; subliniază necesitatea unei reforme generale în Europa; |
| --- | --- |

30.

consideră, totodată, că criza a evidențiat o tendință a politicilor economice din ultimii ani care a contribuit la nivelul înalt actual al datoriei publice și private, pentru a cărei normalizare va fi necesară o lungă perioadă; consideră că anumite regiuni din Europa se vor confrunta cu dificultăți mai mari decât altele în ceea ce privește consecințele și evoluțiile crizei și pentru a-și asigura o creștere economică durabilă, inovații și noi locuri de muncă; subliniază necesitatea unei reforme generale în Europa;

| 31. | reamintește că, înainte de declanșarea crizei financiare, raportul dintre datoria publică și PIB în zona euro și în UE în ansamblu, precum și în majoritatea statelor membre a scăzut între 1999 și 2007 și că, dimpotrivă, nivelul de îndatorare al gospodăriilor și al societăților, precum și al sectorului financiar au crescut în mod semnificativ în aceeași perioadă; |
| --- | --- |

31.

reamintește că, înainte de declanșarea crizei financiare, raportul dintre datoria publică și PIB în zona euro și în UE în ansamblu, precum și în majoritatea statelor membre a scăzut între 1999 și 2007 și că, dimpotrivă, nivelul de îndatorare al gospodăriilor și al societăților, precum și al sectorului financiar au crescut în mod semnificativ în aceeași perioadă;

| 32. | reamintește că creșterea enormă a datoriei publice începând cu 2008 în câteva state membre a fost declanșată de faptul că aceste țări s-au confruntat cu excesele cauzate anterior de o creștere nesustenabilă a datoriei private și cu bule financiare enorme; consideră, prin urmare, că actuala criză a pus în lumină faptul că poziția fiscală este nesustenabilă dacă finanțarea sectorului privat este nesustenabilă; |
| --- | --- |

32.

reamintește că creșterea enormă a datoriei publice începând cu 2008 în câteva state membre a fost declanșată de faptul că aceste țări s-au confruntat cu excesele cauzate anterior de o creștere nesustenabilă a datoriei private și cu bule financiare enorme; consideră, prin urmare, că actuala criză a pus în lumină faptul că poziția fiscală este nesustenabilă dacă finanțarea sectorului privat este nesustenabilă;

| 33. | observă că criza, împreună cu acțiunile de salvare și pachetele de stimulente economice ulterioare, a dus la măsuri de austeritate dure, adeseori întârziate, care, în același timp, restrâng substanțial capacitatea guvernelor de a acționa; |
| --- | --- |

33.

observă că criza, împreună cu acțiunile de salvare și pachetele de stimulente economice ulterioare, a dus la măsuri de austeritate dure, adeseori întârziate, care, în același timp, restrâng substanțial capacitatea guvernelor de a acționa;

| 34. | avertizează asupra faptului că aceste pachete de austeritate nu ar trebui să ducă la măsuri care ar putea încetini în mod grav redresarea economică, care necesită un nou model de guvernanță economică cu instrumente și un calendar ce va asigura un echilibru între procesul de consolidare fiscală și protejarea nevoilor în ceea ce privește investițiile în locuri de muncă și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

34.

avertizează asupra faptului că aceste pachete de austeritate nu ar trebui să ducă la măsuri care ar putea încetini în mod grav redresarea economică, care necesită un nou model de guvernanță economică cu instrumente și un calendar ce va asigura un echilibru între procesul de consolidare fiscală și protejarea nevoilor în ceea ce privește investițiile în locuri de muncă și dezvoltarea durabilă;

| 35. | subliniază faptul că lipsa creditării în beneficiul economiei reale, în special pentru IMM-uri, a rezultat din scăderea cererii datorate diminuării activității în economia reală și din reticența băncilor de a acorda credite; |
| --- | --- |

35.

subliniază faptul că lipsa creditării în beneficiul economiei reale, în special pentru IMM-uri, a rezultat din scăderea cererii datorate diminuării activității în economia reală și din reticența băncilor de a acorda credite;

| 36. | subliniază că băncile câtorva state membre s-au bazat excesiv pe lichiditățile furnizate de BCE; |
| --- | --- |

36.

subliniază că băncile câtorva state membre s-au bazat excesiv pe lichiditățile furnizate de BCE;

| 37. | constată că măsurile neconvenționale introduse de BCE din octombrie 2008 pentru sprijinirea creditării au evitat cu succes o recesiune mai profundă și tulburări financiare suplimentare; reiterează că eliminarea acestor măsuri trebuie să fie programată corect și coordonată temeinic cu guvernele naționale în funcție de activitățile acestora, în special având în vedere adoptarea colectivă și simultană de măsuri de austeritate în multe state membre; |
| --- | --- |

37.

constată că măsurile neconvenționale introduse de BCE din octombrie 2008 pentru sprijinirea creditării au evitat cu succes o recesiune mai profundă și tulburări financiare suplimentare; reiterează că eliminarea acestor măsuri trebuie să fie programată corect și coordonată temeinic cu guvernele naționale în funcție de activitățile acestora, în special având în vedere adoptarea colectivă și simultană de măsuri de austeritate în multe state membre;

| 38. | își exprimă totuși îngrijorarea în legătură cu posibilul impact asimetric al strategiei BCE de ieșire, date fiind diferențele semnificative dintre statele membre din zona euro în privința ciclului economic; |
| --- | --- |

38.

își exprimă totuși îngrijorarea în legătură cu posibilul impact asimetric al strategiei BCE de ieșire, date fiind diferențele semnificative dintre statele membre din zona euro în privința ciclului economic;

| 39. | ar sprijini o decizie a Băncii Centrale Europene prin care ar accepta în general obligațiunile guvernamentale emise de statele din zona euro ca garanție în contextul acordurilor repo, urmând astfel practica consacrată a Băncii Angliei și a Rezervei Federale; |
| --- | --- |

39.

ar sprijini o decizie a Băncii Centrale Europene prin care ar accepta în general obligațiunile guvernamentale emise de statele din zona euro ca garanție în contextul acordurilor repo, urmând astfel practica consacrată a Băncii Angliei și a Rezervei Federale;

| 40. | subliniază faptul că o eliminare treptată a deficitelor publice și durabilitatea pe termen lung a finanțelor publice sunt esențiale pentru întreaga zonă euro; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că o eliminare treptată a deficitelor publice și durabilitatea pe termen lung a finanțelor publice sunt esențiale pentru întreaga zonă euro;

| 41. | ia act de numărul de propuneri la nivelul UE privind completarea mecanismelor prudențiale, gestionarea crizei și reglementarea sectorului bancar subteran; |
| --- | --- |

41.

ia act de numărul de propuneri la nivelul UE privind completarea mecanismelor prudențiale, gestionarea crizei și reglementarea sectorului bancar subteran;

| 42. | împărtășește preocupările privind aspectele prociclice ale normelor actuale de reglementare, prudențiale, contabile și fiscale, care amplifică fluctuațiile inerente funcționării unei economii de piață; |
| --- | --- |

42.

împărtășește preocupările privind aspectele prociclice ale normelor actuale de reglementare, prudențiale, contabile și fiscale, care amplifică fluctuațiile inerente funcționării unei economii de piață;

| 43. | subliniază necesitatea de a crește în mod decisiv rezervele de capital ale băncilor și de a spori calitatea capitalului și salută propunerile Comitetului de la Basel privind o definire mai strictă a capitalului de bază și introducerea unor cote mai ridicate de capital propriu; de asemenea, atrage atenția asupra legăturii dintre economia financiară și cea reală și asupra consecințelor pe care reglementarea uneia le poate avea asupra celeilalte; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea de a crește în mod decisiv rezervele de capital ale băncilor și de a spori calitatea capitalului și salută propunerile Comitetului de la Basel privind o definire mai strictă a capitalului de bază și introducerea unor cote mai ridicate de capital propriu; de asemenea, atrage atenția asupra legăturii dintre economia financiară și cea reală și asupra consecințelor pe care reglementarea uneia le poate avea asupra celeilalte;

| 44. | consideră că sistemul financiar mondial trebuie să devină mai puțin vulnerabil, iar lecțiile crizei trebuie învățate la nivel global, pentru a reduce riscurile sistemice, pentru a soluționa bulele financiare și pentru a îmbunătăți calitatea gestionării riscurilor și transparența piețelor financiare, reafirmând că rolul lor de bază îl reprezintă finanțarea economiei reale; |
| --- | --- |

44.

consideră că sistemul financiar mondial trebuie să devină mai puțin vulnerabil, iar lecțiile crizei trebuie învățate la nivel global, pentru a reduce riscurile sistemice, pentru a soluționa bulele financiare și pentru a îmbunătăți calitatea gestionării riscurilor și transparența piețelor financiare, reafirmând că rolul lor de bază îl reprezintă finanțarea economiei reale;

Dimensiunea externă

| 45. | constată că, în anul 2009, moneda euro și-a sporit importanța ca monedă internațională, însă a fost supusă unei presiuni considerabile în anul 2010; |
| --- | --- |

45.

constată că, în anul 2009, moneda euro și-a sporit importanța ca monedă internațională, însă a fost supusă unei presiuni considerabile în anul 2010;

| 46. | subliniază că, pe parcursul unei perioade de volatilitate crescută a cursului de schimb, moneda euro s-a apreciat, îndeosebi față de dolarul SUA și față de renminbi și își exprimă îngrijorarea că acest lucru ar putea avea un efect negativ asupra competitivității zonei euro; |
| --- | --- |

46.

subliniază că, pe parcursul unei perioade de volatilitate crescută a cursului de schimb, moneda euro s-a apreciat, îndeosebi față de dolarul SUA și față de renminbi și își exprimă îngrijorarea că acest lucru ar putea avea un efect negativ asupra competitivității zonei euro;

| 47. | recunoaște că aprecierea monedei euro s-a datorat în parte activității economice reduse din SUA, unde deficitul de cont curent a scăzut brusc sub 3 % din PIB în 2009, iar deficitul bugetului federal a crescut până la aproximativ 10 % din PIB în exercițiul fiscal 2009, în timp ce scăderea sa a fost, printre altele, legată de lipsa de încredere de pe piețele mondiale în anumite state membre ale UE foarte îndatorate; împărtășește preocupările privind expansiunea masei monetare în SUA și, într-o mai mică măsură, în UE; |
| --- | --- |

47.

recunoaște că aprecierea monedei euro s-a datorat în parte activității economice reduse din SUA, unde deficitul de cont curent a scăzut brusc sub 3 % din PIB în 2009, iar deficitul bugetului federal a crescut până la aproximativ 10 % din PIB în exercițiul fiscal 2009, în timp ce scăderea sa a fost, printre altele, legată de lipsa de încredere de pe piețele mondiale în anumite state membre ale UE foarte îndatorate; împărtășește preocupările privind expansiunea masei monetare în SUA și, într-o mai mică măsură, în UE;

| 48. | își exprimă îngrijorarea față de impactul volatilității ratei de schimb și al operațiunilor de tip „carry trade” asupra stabilității financiare și a economiei reale. |
| --- | --- |

48.

își exprimă îngrijorarea față de impactul volatilității ratei de schimb și al operațiunilor de tip „carry trade” asupra stabilității financiare și a economiei reale.

| 49. | subliniază că, indiferent de actuala criză economică și financiară mondială, zona euro trebuie în continuare extinsă, dar atrage atenția asupra respectării criteriilor de la Maastricht, ca precondiție pentru aderare; salută adoptarea rapidă a monedei euro de către toate statele membre care îndeplinesc criteriile respective; |
| --- | --- |

49.

subliniază că, indiferent de actuala criză economică și financiară mondială, zona euro trebuie în continuare extinsă, dar atrage atenția asupra respectării criteriilor de la Maastricht, ca precondiție pentru aderare; salută adoptarea rapidă a monedei euro de către toate statele membre care îndeplinesc criteriile respective;

| 50. | consideră că adoptarea monedei euro de către Estonia reprezintă o dovadă a statutului monedei euro, în ciuda crizei datoriei publice; consideră că acest statut va încuraja statele membre să adere la zona euro; |
| --- | --- |

50.

consideră că adoptarea monedei euro de către Estonia reprezintă o dovadă a statutului monedei euro, în ciuda crizei datoriei publice; consideră că acest statut va încuraja statele membre să adere la zona euro;

*

* *

| 51. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

51.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene.

---

(1)  JO C 138, 4.5.1998, p. 177.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0090.

(3)  JO C 16 E, 22.1.2010, p. 8.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/7

---

Marți, 23 noiembrie 2010Cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare

P7_TA(2010)0419

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (2010/2071(INI))

2012/C 99 E/02

Parlamentul European,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Strategia europeană de securitate, intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11-12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană de securitate, intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11-12 decembrie 2008,

| — | având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene, aprobată de Consiliul European la 25-26 martie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene, aprobată de Consiliul European la 25-26 martie 2010,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind PSAC, adoptate la 26 aprilie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind PSAC, adoptate la 26 aprilie 2010,

| — | având în vedere concluziile PESA și declarația intitulată „PESA zece ani - provocări și oportunități”, adoptată de Consiliu la 17 noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile PESA și declarația intitulată „PESA zece ani - provocări și oportunități”, adoptată de Consiliu la 17 noiembrie 2009,

| — | având în vedere Declarația privind consolidarea politicii europene de securitate și apărare, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2008, și Declarația privind consolidarea capacităților, adoptată de Consiliu la 11 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind consolidarea politicii europene de securitate și apărare, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2008, și Declarația privind consolidarea capacităților, adoptată de Consiliu la 11 decembrie 2008,

| — | având în vedere concluziile Președinției adoptate de Consiliul European la Santa Maria de Feira la 20 iunie 2000 și la Göteborg la 16 iunie 2001, Programul UE pentru prevenirea conflictelor violente, adoptat, de asemenea, la Göteborg la 16 iunie 2001, Obiectivul global civil pentru 2008, aprobat de Consiliul European la 17 decembrie 2004, precum și Obiectivul global civil pentru 2010, aprobat de Consiliul European la 19 noiembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției adoptate de Consiliul European la Santa Maria de Feira la 20 iunie 2000 și la Göteborg la 16 iunie 2001, Programul UE pentru prevenirea conflictelor violente, adoptat, de asemenea, la Göteborg la 16 iunie 2001, Obiectivul global civil pentru 2008, aprobat de Consiliul European la 17 decembrie 2004, precum și Obiectivul global civil pentru 2010, aprobat de Consiliul European la 19 noiembrie 2007,

| — | având în vedere concluziile Președinției, adoptate de Consiliul European la Helsinki la 11 decembrie 1999 (Obiectivul global 2003), precum și Obiectivul global 2010, aprobat de Consiliu la 17 mai 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției, adoptate de Consiliul European la Helsinki la 11 decembrie 1999 (Obiectivul global 2003), precum și Obiectivul global 2010, aprobat de Consiliu la 17 mai 2004,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind consolidarea securității chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN) în Uniunea Europeană și de aprobare a planului de acțiune al UE în domeniul CBRN, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind consolidarea securității chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN) în Uniunea Europeană și de aprobare a planului de acțiune al UE în domeniul CBRN,

| — | având în vedere documentul Consiliului din 3 decembrie 2008 privind punerea în aplicare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) consolidată prin Rezoluția 1820 a CSONU în contextul PESA și documentul Consiliului din 14 septembrie 2006 referitor la abordarea integratoare a drepturilor omului în cadrul PESA, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Consiliului din 3 decembrie 2008 privind punerea în aplicare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) consolidată prin Rezoluția 1820 a CSONU în contextul PESA și documentul Consiliului din 14 septembrie 2006 referitor la abordarea integratoare a drepturilor omului în cadrul PESA,

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2010 referitoare la recentul cutremur din Haiti, care solicită instituirea unei Forțe de Protecție Civilă a UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2010 referitoare la recentul cutremur din Haiti, care solicită instituirea unei Forțe de Protecție Civilă a UE (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a politicii comune de securitate și apărare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a politicii comune de securitate și apărare (2),

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului european pentru acțiune externă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului european pentru acțiune externă (3),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0308/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0308/2010),

Observații generale

| 1. | reamintește faptul că UE s-a angajat să definească și să urmărească politici și acțiuni comune pentru menținerea păcii, prevenirea conflictelor, consolidarea reabilitării în urma conflictelor și întărirea securității internaționale, în conformitate cu principiile Cartei ONU, precum și pentru întărirea și sprijinirea democrației, a statului de drept, a drepturilor omului și a principiilor dreptului internațional și pentru acordarea de asistență către populațiile care se confruntă cu catastrofe naturale sau provocate de om; |
| --- | --- |

1.

reamintește faptul că UE s-a angajat să definească și să urmărească politici și acțiuni comune pentru menținerea păcii, prevenirea conflictelor, consolidarea reabilitării în urma conflictelor și întărirea securității internaționale, în conformitate cu principiile Cartei ONU, precum și pentru întărirea și sprijinirea democrației, a statului de drept, a drepturilor omului și a principiilor dreptului internațional și pentru acordarea de asistență către populațiile care se confruntă cu catastrofe naturale sau provocate de om;

| 2. | subliniază faptul că securitatea pe plan intern și cea pe plan extern sunt tot mai interdependente și că, prin dezvoltarea politicilor și capacităților sale de gestionare a crizelor, de prevenire a conflictelor și de consolidare a păcii în conformitate cu obiectivele menționate mai sus, UE contribuie și la garantarea securității propriilor săi cetățeni; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că securitatea pe plan intern și cea pe plan extern sunt tot mai interdependente și că, prin dezvoltarea politicilor și capacităților sale de gestionare a crizelor, de prevenire a conflictelor și de consolidare a păcii în conformitate cu obiectivele menționate mai sus, UE contribuie și la garantarea securității propriilor săi cetățeni;

| 3. | subliniază că UE, în special prin intermediul gestionării crizelor civile, oferă o contribuție deosebită la securitatea globală, care reflectă valorile și principiile sale fundamentale; |
| --- | --- |

3.

subliniază că UE, în special prin intermediul gestionării crizelor civile, oferă o contribuție deosebită la securitatea globală, care reflectă valorile și principiile sale fundamentale;

| 4. | subliniază că deseori răspunsurile eficiente la crizele și amenințările la adresa securității din prezent trebuie să se bazeze atât pe capacitățile civile, cât și pe cele militare și necesită o cooperare mai strânsă între acestea; reamintește că dezvoltarea abordării cuprinzătoare a UE și a capacităților sale combinate, civile și militare, de gestionare a crizelor au reprezentat trăsături distincte ale PSAC și reprezintă principala valoare adăugată a acesteia; reamintește în același timp că PSAC nu este singurul instrument disponibil și că misiunile PSAC ar trebui folosite în cadrul unei strategii mai largi a UE; |
| --- | --- |

4.

subliniază că deseori răspunsurile eficiente la crizele și amenințările la adresa securității din prezent trebuie să se bazeze atât pe capacitățile civile, cât și pe cele militare și necesită o cooperare mai strânsă între acestea; reamintește că dezvoltarea abordării cuprinzătoare a UE și a capacităților sale combinate, civile și militare, de gestionare a crizelor au reprezentat trăsături distincte ale PSAC și reprezintă principala valoare adăugată a acesteia; reamintește în același timp că PSAC nu este singurul instrument disponibil și că misiunile PSAC ar trebui folosite în cadrul unei strategii mai largi a UE;

| 5. | reamintește nevoia unei Cărți albe a UE referitoare la politica de securitate și apărare, bazate pe revizuiri sistematice și riguroase în domeniul securității și apărării, realizate de către statele membre, în conformitate cu un program comun și pe baza unor criterii comune, care să definească mai clar raportul dintre obiectivele și interesele Uniunii în domeniul politicii de securitate și apărare și mijloacele și resursele disponibile; subliniază faptul că această Carte albă ar trebui, de asemenea, să definească domeniile și condițiile în care este dorită o cooperare civilo-militară mai intensă, pentru a contribui la atingerea acestor obiective; consideră că această Carte albă a UE ar trebui să identifice în mod explicit oportunitățile pentru reunirea resurselor la nivelul Uniunii, precum și specializarea națională și armonizarea capacităților, pentru a putea realiza economii considerabile; |
| --- | --- |

5.

reamintește nevoia unei Cărți albe a UE referitoare la politica de securitate și apărare, bazate pe revizuiri sistematice și riguroase în domeniul securității și apărării, realizate de către statele membre, în conformitate cu un program comun și pe baza unor criterii comune, care să definească mai clar raportul dintre obiectivele și interesele Uniunii în domeniul politicii de securitate și apărare și mijloacele și resursele disponibile; subliniază faptul că această Carte albă ar trebui, de asemenea, să definească domeniile și condițiile în care este dorită o cooperare civilo-militară mai intensă, pentru a contribui la atingerea acestor obiective; consideră că această Carte albă a UE ar trebui să identifice în mod explicit oportunitățile pentru reunirea resurselor la nivelul Uniunii, precum și specializarea națională și armonizarea capacităților, pentru a putea realiza economii considerabile;

Intensificarea coordonării civilo-militare

| 6. | subliniază că instituirea Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE) ar trebui să contribuie în continuare la dezvoltarea unei abordări europene cu adevărat cuprinzătoare a gestionării crizelor civile și militare pe plan european, a prevenirii conflictelor și a consolidării păcii, punând la dispoziția UE suficiente structuri, resurse umane și resurse financiare pentru a-și îndeplini responsabilitățile pe plan mondial în conformitate cu Carta ONU; |
| --- | --- |

6.

subliniază că instituirea Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE) ar trebui să contribuie în continuare la dezvoltarea unei abordări europene cu adevărat cuprinzătoare a gestionării crizelor civile și militare pe plan european, a prevenirii conflictelor și a consolidării păcii, punând la dispoziția UE suficiente structuri, resurse umane și resurse financiare pentru a-și îndeplini responsabilitățile pe plan mondial în conformitate cu Carta ONU;

| 7. | sprijină pe deplin transferarea structurilor PSAC, inclusiv Direcția de gestionare a crizelor și de planificare, Capacitatea civilă de planificare și conducere, Statul Major al UE și Centrul de situații, în cadrul SEAE, sub autoritatea și responsabilitatea directe ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate; reamintește angajamentul Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant de a asigura o cooperare strânsă și o sinergie între aceste structuri și acele unități relevante ale Comisiei transferate în cadrul SEAE care au competențe în domeniul planificării și programării răspunsului la criză, de prevenire a conflictelor și consolidare a păcii; îndemnă Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant să se asigure că aceste unități operează pe picior de egalitate cu structurile PSAC; subliniază că niciun control oficial sau neoficial realizat de către structurile PSAC cu privire la planificarea și programarea măsurilor finanțate din Instrumentul de stabilitate nu este acceptabil și insistă asupra faptului că structurile transferate ale Comisiei nu trebuie să fie dezmembrate; |
| --- | --- |

7.

sprijină pe deplin transferarea structurilor PSAC, inclusiv Direcția de gestionare a crizelor și de planificare, Capacitatea civilă de planificare și conducere, Statul Major al UE și Centrul de situații, în cadrul SEAE, sub autoritatea și responsabilitatea directe ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate; reamintește angajamentul Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant de a asigura o cooperare strânsă și o sinergie între aceste structuri și acele unități relevante ale Comisiei transferate în cadrul SEAE care au competențe în domeniul planificării și programării răspunsului la criză, de prevenire a conflictelor și consolidare a păcii; îndemnă Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant să se asigure că aceste unități operează pe picior de egalitate cu structurile PSAC; subliniază că niciun control oficial sau neoficial realizat de către structurile PSAC cu privire la planificarea și programarea măsurilor finanțate din Instrumentul de stabilitate nu este acceptabil și insistă asupra faptului că structurile transferate ale Comisiei nu trebuie să fie dezmembrate;

| 8. | pentru a stimula dezvoltarea abordării cuprinzătoare a UE, încurajează, de asemenea, strânsa colaborare dintre SEAE și toate celelalte unități relevante din cadrul Comisiei, în special cu cele care se ocupă de problemele legate de dezvoltare, ajutoarele umanitare, protecția civilă și sănătatea publică; atrage atenția asupra necesității legăturilor directe dintre SEAE și agențiile PSAC, și anume Agenția Europeană pentru Apărare, Institutul UE pentru Studii de Securitate, Colegiul European pentru Securitate și Apărare și Centrul pentru Sateliți al UE; |
| --- | --- |

8.

pentru a stimula dezvoltarea abordării cuprinzătoare a UE, încurajează, de asemenea, strânsa colaborare dintre SEAE și toate celelalte unități relevante din cadrul Comisiei, în special cu cele care se ocupă de problemele legate de dezvoltare, ajutoarele umanitare, protecția civilă și sănătatea publică; atrage atenția asupra necesității legăturilor directe dintre SEAE și agențiile PSAC, și anume Agenția Europeană pentru Apărare, Institutul UE pentru Studii de Securitate, Colegiul European pentru Securitate și Apărare și Centrul pentru Sateliți al UE;

| 9. | atrage atenția asupra rolului Centrului de monitorizare și informare al Comisiei în facilitarea coordonării ajutoarelor în caz de dezastre în cadrul Mecanismului pentru protecție civilă și subliniază necesitatea strânsei cooperări dintre centru și SEAE, care să fie asigurată de către Vice-președinte/Înaltul Reprezentat în capacitatea sa de vice-președinte al Comisiei; îndeamnă la o coordonare mai bună și o punere în aplicare mai rapidă a mijloacelor militare în contextul ajutorului în caz de dezastre, în special în cazul capacităților de transport aerian, bazată pe experiența acumulată în Haiti; își reiterează apelul făcut pentru îmbunătățirea în continuare a Mecanismului de protecție civilă în vederea stabilirii unei rezerve voluntare de resurse ale statelor membre care să poată fi desfășurate în eventualitatea operațiunilor de reacție la catastrofe; propune ca aceste resurse să fie coordonate și desfășurate în numele unei Forțe a UE de protecție civilă pentru a spori vizibilitatea măsurilor întreprinse de UE; reamintește, în același timp, responsabilitatea pe care o are fiecare stat membru în parte în ceea ce privește măsurile de protecție civilă și de control al dezastrelor; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra rolului Centrului de monitorizare și informare al Comisiei în facilitarea coordonării ajutoarelor în caz de dezastre în cadrul Mecanismului pentru protecție civilă și subliniază necesitatea strânsei cooperări dintre centru și SEAE, care să fie asigurată de către Vice-președinte/Înaltul Reprezentat în capacitatea sa de vice-președinte al Comisiei; îndeamnă la o coordonare mai bună și o punere în aplicare mai rapidă a mijloacelor militare în contextul ajutorului în caz de dezastre, în special în cazul capacităților de transport aerian, bazată pe experiența acumulată în Haiti; își reiterează apelul făcut pentru îmbunătățirea în continuare a Mecanismului de protecție civilă în vederea stabilirii unei rezerve voluntare de resurse ale statelor membre care să poată fi desfășurate în eventualitatea operațiunilor de reacție la catastrofe; propune ca aceste resurse să fie coordonate și desfășurate în numele unei Forțe a UE de protecție civilă pentru a spori vizibilitatea măsurilor întreprinse de UE; reamintește, în același timp, responsabilitatea pe care o are fiecare stat membru în parte în ceea ce privește măsurile de protecție civilă și de control al dezastrelor;

| 10. | pledează, de asemenea, în favoarea unei mai bune coordonări între agențiile umanitare ale statelor membre și DG ECHO pentru operațiunile de ajutorare în urma dezastrelor naturale sau provocate de om; |
| --- | --- |

10.

pledează, de asemenea, în favoarea unei mai bune coordonări între agențiile umanitare ale statelor membre și DG ECHO pentru operațiunile de ajutorare în urma dezastrelor naturale sau provocate de om;

| 11. | invită Consiliul să adopte fără întârziere deciziile necesare pentru a aplica efectiv clauza de asistență reciprocă prevăzută de articolul 47 alineatul (7) din TUE, precum și clauza de solidaritate prevăzută de articolul 222 din TFUE, care ar trebui să reflecte abordarea cuprinzătoare a UE și să se bazeze pe resurse civilo-militare; |
| --- | --- |

11.

invită Consiliul să adopte fără întârziere deciziile necesare pentru a aplica efectiv clauza de asistență reciprocă prevăzută de articolul 47 alineatul (7) din TUE, precum și clauza de solidaritate prevăzută de articolul 222 din TFUE, care ar trebui să reflecte abordarea cuprinzătoare a UE și să se bazeze pe resurse civilo-militare;

| 12. | reamintește, succesul înregistrat de Parteneriatul pentru pace dintre Comisie și organizații neguvernamentale, precum și faptul că o mai bună cooperare între organizațiile neguvernamentale, cele ale societății civile și SEAE este de o importanță vitală; solicită Comisiei să continue să dezvolte cadrul cooperării cu ONG-urile și să promoveze utilizarea actorilor nestatali în activitățile Uniunii de prevenire și management al conflictelor inclusiv prin includerea acestora în programele UE de formare; |
| --- | --- |

12.

reamintește, succesul înregistrat de Parteneriatul pentru pace dintre Comisie și organizații neguvernamentale, precum și faptul că o mai bună cooperare între organizațiile neguvernamentale, cele ale societății civile și SEAE este de o importanță vitală; solicită Comisiei să continue să dezvolte cadrul cooperării cu ONG-urile și să promoveze utilizarea actorilor nestatali în activitățile Uniunii de prevenire și management al conflictelor inclusiv prin includerea acestora în programele UE de formare;

Nivelul strategic

| 13. | la nivelul politico-strategic, salută integrarea elementelor civile și militare în cadrul Direcției de gestionare a crizelor și de planificare (CMPD), ca pe un pas în direcția cea bună; subliniază, cu toate acestea, necesitatea identificării unui echilibru adecvat între capacitățile de planificare strategică civile și cele militare prin creșterea ponderii experților civili, nu numai în termeni numerici, ci și din punct de vedere ierarhic, pentru exploatarea deplină a sinergiilor disponibile; subliniază în același timp necesitatea de a se acorda respectul cuvenit diferențelor dintre rolul civil și cel militar și obiectivele distincte ale acestora, precum și de a se asigura alocarea unei combinații adecvate de resurse umane de la caz la caz pentru fiecare operațiune; |
| --- | --- |

13.

la nivelul politico-strategic, salută integrarea elementelor civile și militare în cadrul Direcției de gestionare a crizelor și de planificare (CMPD), ca pe un pas în direcția cea bună; subliniază, cu toate acestea, necesitatea identificării unui echilibru adecvat între capacitățile de planificare strategică civile și cele militare prin creșterea ponderii experților civili, nu numai în termeni numerici, ci și din punct de vedere ierarhic, pentru exploatarea deplină a sinergiilor disponibile; subliniază în același timp necesitatea de a se acorda respectul cuvenit diferențelor dintre rolul civil și cel militar și obiectivele distincte ale acestora, precum și de a se asigura alocarea unei combinații adecvate de resurse umane de la caz la caz pentru fiecare operațiune;

| 14. | în special, solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să abordeze problema personalului insuficient în ceea ce privește experții în domeniul planificării misiunilor civile și a dezvoltării capacităților civile și să asigure faptul că CMPD cuprinde un număr suficient de experți din toate domeniile prioritare ale capacităților civile, și anume poliție, justiție, administrație civilă, protecție și monitorizare civilă, precum și în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

14.

în special, solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să abordeze problema personalului insuficient în ceea ce privește experții în domeniul planificării misiunilor civile și a dezvoltării capacităților civile și să asigure faptul că CMPD cuprinde un număr suficient de experți din toate domeniile prioritare ale capacităților civile, și anume poliție, justiție, administrație civilă, protecție și monitorizare civilă, precum și în domeniul drepturilor omului;

| 15. | subliniază necesitatea obținerii, în fazele de rutină, a unei cunoașteri comune a situației de către toți actorii UE implicați (SEAE, dar și unitățile relevante din cadrul Comisiei: DG DEV, DG ECHO, DG SANCO, bazându-se pe evaluările capacităților în caz de criză ale fiecăruia, fapt care ar trebui să se reflecte în toate documentele strategice regionale sau de țară ale UE; subliniază faptul că restructurarea delegațiilor UE deține un rol important în acest proces; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea obținerii, în fazele de rutină, a unei cunoașteri comune a situației de către toți actorii UE implicați (SEAE, dar și unitățile relevante din cadrul Comisiei: DG DEV, DG ECHO, DG SANCO, bazându-se pe evaluările capacităților în caz de criză ale fiecăruia, fapt care ar trebui să se reflecte în toate documentele strategice regionale sau de țară ale UE; subliniază faptul că restructurarea delegațiilor UE deține un rol important în acest proces;

| 16. | solicită îmbunătățirea rolului șefilor delegațiilor UE și a reprezentanților speciali ai UE - prezenți în zonele de criză - în eforturile de coordonare civil-militară și în vederea asigurării unei supravegheri politice mai îndeaproape pe teren; |
| --- | --- |

16.

solicită îmbunătățirea rolului șefilor delegațiilor UE și a reprezentanților speciali ai UE - prezenți în zonele de criză - în eforturile de coordonare civil-militară și în vederea asigurării unei supravegheri politice mai îndeaproape pe teren;

Nivelul operațional

| 17. | la nivelul operațional de planificare, solicită o întărire semnificativă a capacităților de planificare civile, care să corespundă ambițiilor misiunilor civile PSAC, prin întărirea Celulei civile de planificare și conducere (CPCC) în ceea ce privește schema de personal, precum și prin intermediul unei repartizări mai bune a sarcinilor între nivelul strategic și cel operațional; subliniază că această repartizare a sarcinilor trebuie să se bazeze pe o strategie de personal echilibrată și cuprinzătoare; consideră că, în lumina responsabilităților ce incumbă Comandantului operațiilor civile, această funcție trebuie plasată la un nivel corespunzător (cu alte cuvinte, mai înalt) în cadrul ierarhiei SEAE; |
| --- | --- |

17.

la nivelul operațional de planificare, solicită o întărire semnificativă a capacităților de planificare civile, care să corespundă ambițiilor misiunilor civile PSAC, prin întărirea Celulei civile de planificare și conducere (CPCC) în ceea ce privește schema de personal, precum și prin intermediul unei repartizări mai bune a sarcinilor între nivelul strategic și cel operațional; subliniază că această repartizare a sarcinilor trebuie să se bazeze pe o strategie de personal echilibrată și cuprinzătoare; consideră că, în lumina responsabilităților ce incumbă Comandantului operațiilor civile, această funcție trebuie plasată la un nivel corespunzător (cu alte cuvinte, mai înalt) în cadrul ierarhiei SEAE;

| 18. | reiterează solicitarea privind instituirea unui comandament operațional permanent al UE, responsabil cu planificarea operațională și desfășurarea operațiunilor militare ale UE, care să înlocuiască actualul sistem bazat pe utilizarea unuia dintre cele șapte comandamente disponibile pe o bază ad hoc; subliniază că o astfel de acțiune ar garanta coerența lanțului de comandă, ar spori în mare măsură capacitatea UE de a răspunde în mod rapid și cuprinzător la crize (în special prin consolidarea memoriei instituționale a UE) și ar reduce, de asemenea, costurile; |
| --- | --- |

18.

reiterează solicitarea privind instituirea unui comandament operațional permanent al UE, responsabil cu planificarea operațională și desfășurarea operațiunilor militare ale UE, care să înlocuiască actualul sistem bazat pe utilizarea unuia dintre cele șapte comandamente disponibile pe o bază ad hoc; subliniază că o astfel de acțiune ar garanta coerența lanțului de comandă, ar spori în mare măsură capacitatea UE de a răspunde în mod rapid și cuprinzător la crize (în special prin consolidarea memoriei instituționale a UE) și ar reduce, de asemenea, costurile;

| 19. | susține plasarea comandamentului operațional în proximitatea CPCC, pentru a maximiza beneficiile unei coordonări civilo-militare, inclusiv punerea în comun a anumitor funcții, și pentru mai buna promovare a celor mai bune practici în rândul planificatorilor UE; mai mult, sugerează posibilitatea integrării comandamentului operațional și a CPCC într-un „Comandament de gestionare a crizelor” comun al UE, ce ar urma să fie responsabil cu planificarea operațională și desfășurarea tuturor misiunilor civile ale UE, a operațiunilor militare și a misiunilor de reformă a sectorului de securitate; |
| --- | --- |

19.

susține plasarea comandamentului operațional în proximitatea CPCC, pentru a maximiza beneficiile unei coordonări civilo-militare, inclusiv punerea în comun a anumitor funcții, și pentru mai buna promovare a celor mai bune practici în rândul planificatorilor UE; mai mult, sugerează posibilitatea integrării comandamentului operațional și a CPCC într-un „Comandament de gestionare a crizelor” comun al UE, ce ar urma să fie responsabil cu planificarea operațională și desfășurarea tuturor misiunilor civile ale UE, a operațiunilor militare și a misiunilor de reformă a sectorului de securitate;

| 20. | subliniază, cu toate acestea, faptul că trebuie ținut cont de diferențele dintre planificarea civilă și cea militară și că trebuie menținute lanțuri de comandă separate, Comandantul operațiunilor civile și Comandantul operațiunilor militare menținându-și propriile competențe și ocupând același nivel ierarhic în cadrul SEAE; |
| --- | --- |

20.

subliniază, cu toate acestea, faptul că trebuie ținut cont de diferențele dintre planificarea civilă și cea militară și că trebuie menținute lanțuri de comandă separate, Comandantul operațiunilor civile și Comandantul operațiunilor militare menținându-și propriile competențe și ocupând același nivel ierarhic în cadrul SEAE;

Consolidarea capacităților civile și militare ale UE

| 21. | subliniază numărul mare de angajamente luate de către statele membre în ceea ce privește dezvoltarea capacităților atât militare, cât și civile de gestionare a crizelor, începând cu Consiliile Europene de la Helsinki și Santa Maria de Feira și până la Declarația din decembrie 2008 privind consolidarea capacităților; solicită statelor membre și Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să asigure punerea adecvată în aplicare a acestor angajamente, astfel încât să fie redusă discrepanța imensă dintre capacitățile operaționale existente și obiectivele politice declarate; |
| --- | --- |

21.

subliniază numărul mare de angajamente luate de către statele membre în ceea ce privește dezvoltarea capacităților atât militare, cât și civile de gestionare a crizelor, începând cu Consiliile Europene de la Helsinki și Santa Maria de Feira și până la Declarația din decembrie 2008 privind consolidarea capacităților; solicită statelor membre și Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să asigure punerea adecvată în aplicare a acestor angajamente, astfel încât să fie redusă discrepanța imensă dintre capacitățile operaționale existente și obiectivele politice declarate;

| 22. | în contextul urmăririi Obiectivelor globale pentru 2010, solicită statelor membre să se concentreze asupra punerii concrete la dispoziție de capacități și asupra zonelor cu potențial de sinergii civilo-militare, în special cele identificate deja, pentru a realiza progrese reale cât mai curând posibil; subliniază necesitatea ca dezvoltarea capacităților să se bazeze pe cerințele specifice pentru misiunile PSAC; salută Procesul de dezvoltare a capacităților globale pentru capacitățile militare în cadrul Agenției Europene de apărare; încurajează continuarea dezbaterilor cu privire la modalitățile de articulare a celor două procese de dezvoltare a capacităților în cadrul obiectivelor strategice globale civile și militare; |
| --- | --- |

22.

în contextul urmăririi Obiectivelor globale pentru 2010, solicită statelor membre să se concentreze asupra punerii concrete la dispoziție de capacități și asupra zonelor cu potențial de sinergii civilo-militare, în special cele identificate deja, pentru a realiza progrese reale cât mai curând posibil; subliniază necesitatea ca dezvoltarea capacităților să se bazeze pe cerințele specifice pentru misiunile PSAC; salută Procesul de dezvoltare a capacităților globale pentru capacitățile militare în cadrul Agenției Europene de apărare; încurajează continuarea dezbaterilor cu privire la modalitățile de articulare a celor două procese de dezvoltare a capacităților în cadrul obiectivelor strategice globale civile și militare;

| 23. | salută eforturile depuse de fostele și actualele președinții ale Consiliului de a demara un proces de clarificare a naturii și ariei de acțiune a Cooperării structurate permanente (CSP) în conformitate cu dispozițiile articolului 42 alineatul (6) din TUE; solicită Consiliului să ofere într-un termen scurt o viziune clară a CSP, ținând seama de natura civilo-militară a abordării cuprinzătoare a UE, și să prezinte măsuri concrete de demarare a CSP în contextul actualei crize financiare și a micșorării bugetelor naționale pentru apărare ale statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

23.

salută eforturile depuse de fostele și actualele președinții ale Consiliului de a demara un proces de clarificare a naturii și ariei de acțiune a Cooperării structurate permanente (CSP) în conformitate cu dispozițiile articolului 42 alineatul (6) din TUE; solicită Consiliului să ofere într-un termen scurt o viziune clară a CSP, ținând seama de natura civilo-militară a abordării cuprinzătoare a UE, și să prezinte măsuri concrete de demarare a CSP în contextul actualei crize financiare și a micșorării bugetelor naționale pentru apărare ale statelor membre ale UE;

Personalul alocat misiunilor

| 24. | în lumina angajamentelor politice luate, solicită statelor membre să abordeze de urgență problema insuficienței acute de personal civil în cadrul misiunilor PSAC, în primul rând EULEX Kosovo și EUPOL Afganistan, în special prin elaborarea cât mai rapidă a unor strategii naționale care să permită facilitarea desfășurării personalului civil al misiunilor; solicită autorităților naționale competente, precum ministerele de interne și de justiție, în strânsă cooperare cu ministerele apărării, să dezvolte, ca parte a acestor strategii, o abordare mai structurată a obiectivului de stabilire a unor condiții adecvate pentru participarea personalului civil la misiunile PSAC, în special în ceea ce privește perspectivele de carieră și remunerația; |
| --- | --- |

24.

în lumina angajamentelor politice luate, solicită statelor membre să abordeze de urgență problema insuficienței acute de personal civil în cadrul misiunilor PSAC, în primul rând EULEX Kosovo și EUPOL Afganistan, în special prin elaborarea cât mai rapidă a unor strategii naționale care să permită facilitarea desfășurării personalului civil al misiunilor; solicită autorităților naționale competente, precum ministerele de interne și de justiție, în strânsă cooperare cu ministerele apărării, să dezvolte, ca parte a acestor strategii, o abordare mai structurată a obiectivului de stabilire a unor condiții adecvate pentru participarea personalului civil la misiunile PSAC, în special în ceea ce privește perspectivele de carieră și remunerația;

| 25. | în acest context, solicită statelor membre să asigure în special faptul că participarea la misiunile PSAC este considerată drept un avantaj important în dezvoltarea carierei în cadrul sistemelor lor de poliție și justiție și că acele servicii care detașează civili în aceste misiuni sunt compensate în mod adecvat pentru pierderea temporară de personal; consideră că Consiliul ar trebui să garanteze faptul că diurnele personalului misiunii PSAC sunt adaptate circumstanțelor misiunii respective; |
| --- | --- |

25.

în acest context, solicită statelor membre să asigure în special faptul că participarea la misiunile PSAC este considerată drept un avantaj important în dezvoltarea carierei în cadrul sistemelor lor de poliție și justiție și că acele servicii care detașează civili în aceste misiuni sunt compensate în mod adecvat pentru pierderea temporară de personal; consideră că Consiliul ar trebui să garanteze faptul că diurnele personalului misiunii PSAC sunt adaptate circumstanțelor misiunii respective;

| 26. | reafirmă necesitatea respectării Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, prin care se solicită aplicarea unei abordări ce reflectă echilibrul de gen în stabilirea personalului și în pregătirea acestuia pentru toate misiunile, precum și concentrarea asupra problematicii de gen în toate acțiunile întreprinse; subliniază că un număr adecvat de femei în misiunile civile sau militare reprezintă o condiție esențială pentru succesul misiunilor respective, fie că sunt operațiuni de menținere a păcii, fie de ajutor în caz de dezastre, precum și în misiunile diplomatice, acest fapt constituind o modalitate de a se asigura că nevoile, drepturile și interesele femeilor sunt tratate adecvat și de a asigura implicarea femeilor în acțiunile și obiectivele misiunii; reamintește că statele membre ale UE trebuie să elaboreze planuri naționale de acțiune pentru a asigura respectarea Rezoluției 1325; |
| --- | --- |

26.

reafirmă necesitatea respectării Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, prin care se solicită aplicarea unei abordări ce reflectă echilibrul de gen în stabilirea personalului și în pregătirea acestuia pentru toate misiunile, precum și concentrarea asupra problematicii de gen în toate acțiunile întreprinse; subliniază că un număr adecvat de femei în misiunile civile sau militare reprezintă o condiție esențială pentru succesul misiunilor respective, fie că sunt operațiuni de menținere a păcii, fie de ajutor în caz de dezastre, precum și în misiunile diplomatice, acest fapt constituind o modalitate de a se asigura că nevoile, drepturile și interesele femeilor sunt tratate adecvat și de a asigura implicarea femeilor în acțiunile și obiectivele misiunii; reamintește că statele membre ale UE trebuie să elaboreze planuri naționale de acțiune pentru a asigura respectarea Rezoluției 1325;

Formarea profesională

| 27. | subliniază necesitatea asigurării unei formări profesionale adecvate care să preceadă desfășurarea și care ar putea să includă participarea personalului civil la exerciții militare, inclusiv simulări de situații de urgență, și a personalului militar la instruirea și/sau exercițiile civile; recomandă cu insistență statelor membre să păstreze liste cu civili mobilizabili, care au competențe relevante, în special cu cei instruiți pentru misiuni desfășurate împreună cu forțe militare; salută practica unor state membre de a dispune de o agenție centralizată specială, responsabilă cu recrutarea și formarea întregului personal civil mobilizabil; |
| --- | --- |

27.

subliniază necesitatea asigurării unei formări profesionale adecvate care să preceadă desfășurarea și care ar putea să includă participarea personalului civil la exerciții militare, inclusiv simulări de situații de urgență, și a personalului militar la instruirea și/sau exercițiile civile; recomandă cu insistență statelor membre să păstreze liste cu civili mobilizabili, care au competențe relevante, în special cu cei instruiți pentru misiuni desfășurate împreună cu forțe militare; salută practica unor state membre de a dispune de o agenție centralizată specială, responsabilă cu recrutarea și formarea întregului personal civil mobilizabil;

| 28. | sprijină dezvoltarea de către Consiliu a mediului informatic Goalkeeper, în vederea facilitării recrutării și formării de personal pentru misiunile civile; |
| --- | --- |

28.

sprijină dezvoltarea de către Consiliu a mediului informatic Goalkeeper, în vederea facilitării recrutării și formării de personal pentru misiunile civile;

| 29. | reamintește Grupul european pentru formare (GEF) finanțat de către Comisie și subliniază că una dintre concluziile la care a ajuns acesta a fost că investițiile în instruire trebuie să fie corelate cu desfășurări de facto; salută accentul pus de către Comisie asupra garantării faptului că următorul proiect de formare a civililor, finanțat prin intermediul Instrumentului de stabilitate, va viza experți deja identificați în vederea viitoarei mobilizări în cadrul misiunilor; |
| --- | --- |

29.

reamintește Grupul european pentru formare (GEF) finanțat de către Comisie și subliniază că una dintre concluziile la care a ajuns acesta a fost că investițiile în instruire trebuie să fie corelate cu desfășurări de facto; salută accentul pus de către Comisie asupra garantării faptului că următorul proiect de formare a civililor, finanțat prin intermediul Instrumentului de stabilitate, va viza experți deja identificați în vederea viitoarei mobilizări în cadrul misiunilor;

| 30. | subliniază, în contextul recomandărilor Consiliului pentru anul 2008, rolul consolidat pe care ar trebui să îl aibă Colegiul European de Securitate și Apărare (CESA) în domeniul construcției capacităților și al formării pentru gestionarea eficace a crizelor, în lumina instituirii SEAE; îndeamnă Consiliul să îmbunătățească facilitățile de formare și schema de personal a CESA, inclusiv prin punerea la dispoziția acestuia a unui sediu permanent, pentru a garanta o formare sustenabilă și eficientă la nivel strategic, operațional și tactic pentru personalul civil și militar al statelor membre și al instituțiilor UE; solicită crearea de burse pentru tinerii absolvenți care doresc să se specializeze în domeniile necesare; |
| --- | --- |

30.

subliniază, în contextul recomandărilor Consiliului pentru anul 2008, rolul consolidat pe care ar trebui să îl aibă Colegiul European de Securitate și Apărare (CESA) în domeniul construcției capacităților și al formării pentru gestionarea eficace a crizelor, în lumina instituirii SEAE; îndeamnă Consiliul să îmbunătățească facilitățile de formare și schema de personal a CESA, inclusiv prin punerea la dispoziția acestuia a unui sediu permanent, pentru a garanta o formare sustenabilă și eficientă la nivel strategic, operațional și tactic pentru personalul civil și militar al statelor membre și al instituțiilor UE; solicită crearea de burse pentru tinerii absolvenți care doresc să se specializeze în domeniile necesare;

| 31. | solicită o acțiune pregătitoare în vederea dezvoltării și punerii la dispoziție a formării cu privire la mediere și dialog în lumina instituirii SEAE, în conformitate cu Conceptul privind consolidarea capacităților UE de mediere și dialog adoptat de Consiliu în 2009; |
| --- | --- |

31.

solicită o acțiune pregătitoare în vederea dezvoltării și punerii la dispoziție a formării cu privire la mediere și dialog în lumina instituirii SEAE, în conformitate cu Conceptul privind consolidarea capacităților UE de mediere și dialog adoptat de Consiliu în 2009;

Finanțarea rapidă

| 32. | încurajează eforturile suplimentare ce vizează disponibilizarea cât mai rapidă a unor fonduri pentru misiunile civile și simplificarea procedurilor de luare a deciziilor și a modalităților de implementare; subliniază necesitatea ca departamentele relevante ale Comisiei să lucreze îndeaproape și de pe poziții de egalitate cu structurile de gestionare a crizelor din cadrul SEAE, pentru a permite o finanțare inițială rapidă a misiunilor civile; solicită, din rațiuni de transparență și responsabilitate, crearea unei linii bugetare pentru fiecare misiune PSAC; |
| --- | --- |

32.

încurajează eforturile suplimentare ce vizează disponibilizarea cât mai rapidă a unor fonduri pentru misiunile civile și simplificarea procedurilor de luare a deciziilor și a modalităților de implementare; subliniază necesitatea ca departamentele relevante ale Comisiei să lucreze îndeaproape și de pe poziții de egalitate cu structurile de gestionare a crizelor din cadrul SEAE, pentru a permite o finanțare inițială rapidă a misiunilor civile; solicită, din rațiuni de transparență și responsabilitate, crearea unei linii bugetare pentru fiecare misiune PSAC;

| 33. | solicită Consiliului să ia rapid deciziile adecvate pentru a crea fondul de lansare, conform dispozițiilor articolului 41 TUE, după consultarea Parlamentului European; solicită Vicepreședintelui/Înalt Reprezentant să informeze regulat Parlamentul, după crearea fondului, cu privire la funcționarea acestuia; |
| --- | --- |

33.

solicită Consiliului să ia rapid deciziile adecvate pentru a crea fondul de lansare, conform dispozițiilor articolului 41 TUE, după consultarea Parlamentului European; solicită Vicepreședintelui/Înalt Reprezentant să informeze regulat Parlamentul, după crearea fondului, cu privire la funcționarea acestuia;

Instrumentele de gestionare a crizelor

| 34. | salută dezvoltarea conceptului de Unități Integrate de Poliție (IPU), și anume forțe robuste, care pot fi desfășurate rapid, flexibile și interoperabile, capabile să îndeplinească sarcini executive de aplicare a legii și care, în anumite circumstanțe, pot fi desfășurate și ca parte a unei operațiuni militare și sub comandă militară; ia act de aplicarea cu succes a acestui concept în Bosnia și Herțegovina, ca parte a EUFOR Althea, și în Kosovo, în cadrul EULEX; subliniază necesitatea existenței unor astfel de unități, care reprezintă cea mai adecvată soluție în cazul intervențiilor în situații nestabilizate și în special pe durata tranziției de la comanda militară la cea civilă; recomandă statelor membre să investească în dezvoltarea unor astfel de capacități; |
| --- | --- |

34.

salută dezvoltarea conceptului de Unități Integrate de Poliție (IPU), și anume forțe robuste, care pot fi desfășurate rapid, flexibile și interoperabile, capabile să îndeplinească sarcini executive de aplicare a legii și care, în anumite circumstanțe, pot fi desfășurate și ca parte a unei operațiuni militare și sub comandă militară; ia act de aplicarea cu succes a acestui concept în Bosnia și Herțegovina, ca parte a EUFOR Althea, și în Kosovo, în cadrul EULEX; subliniază necesitatea existenței unor astfel de unități, care reprezintă cea mai adecvată soluție în cazul intervențiilor în situații nestabilizate și în special pe durata tranziției de la comanda militară la cea civilă; recomandă statelor membre să investească în dezvoltarea unor astfel de capacități;

| 35. | în acest context, sprijină pe deplin utilizarea Forței europene de jandarmerie (EGF), care poate fi plasată sub comandă militară sau civilă și asigură capacități pentru desfășurarea rapidă a misiunilor expediționare de poliție, și care reprezintă un instrument deosebit de adecvat pentru o serie de operațiuni de gestionare eficace a crizelor, inclusiv pentru misiunile de stabilizare post-dezastru; solicită tuturor statelor membre care au forțe de poliție cu statut militar să se alăture acestei inițiative; |
| --- | --- |

35.

în acest context, sprijină pe deplin utilizarea Forței europene de jandarmerie (EGF), care poate fi plasată sub comandă militară sau civilă și asigură capacități pentru desfășurarea rapidă a misiunilor expediționare de poliție, și care reprezintă un instrument deosebit de adecvat pentru o serie de operațiuni de gestionare eficace a crizelor, inclusiv pentru misiunile de stabilizare post-dezastru; solicită tuturor statelor membre care au forțe de poliție cu statut militar să se alăture acestei inițiative;

| 36. | salută progresul înregistrat în dezvoltarea bazei de experți pentru echipele de intervenție civilă (CRT) pentru asigurarea capacității de evaluare rapidă, dar subliniază că este necesară extinderea acestor liste; subliniază importanța capacităților de evaluare timpurie și de informare în garantarea faptului că UE reacționează la crize utilizând cele mai adecvate mijloace aflate la dispoziție; |
| --- | --- |

36.

salută progresul înregistrat în dezvoltarea bazei de experți pentru echipele de intervenție civilă (CRT) pentru asigurarea capacității de evaluare rapidă, dar subliniază că este necesară extinderea acestor liste; subliniază importanța capacităților de evaluare timpurie și de informare în garantarea faptului că UE reacționează la crize utilizând cele mai adecvate mijloace aflate la dispoziție;

| 37. | subliniază că UE, pe timp de criză, trebuie să fie capabilă să desfășoare echipe interdisciplinare în primele ore ale crizei, alcătuite în întregime din experți civili, militari și civil-militari de la SEAE și Comisie; |
| --- | --- |

37.

subliniază că UE, pe timp de criză, trebuie să fie capabilă să desfășoare echipe interdisciplinare în primele ore ale crizei, alcătuite în întregime din experți civili, militari și civil-militari de la SEAE și Comisie;

| 38. | solicită Vice-președintelui/Înaltului Reprezentant să prezinte o viziune comună asupra misiunilor PSAC, așa cum se subliniază în articolul TUE, și a modului în care acestea vor fi conduse în contextul cooperării civil-militare existente; îi încurajează, în acest context, să accelereze stabilirea unei baze de experți în sfera reformei sectorului de securitate, pentru a consolida capacitatea UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

38.

solicită Vice-președintelui/Înaltului Reprezentant să prezinte o viziune comună asupra misiunilor PSAC, așa cum se subliniază în articolul TUE, și a modului în care acestea vor fi conduse în contextul cooperării civil-militare existente; îi încurajează, în acest context, să accelereze stabilirea unei baze de experți în sfera reformei sectorului de securitate, pentru a consolida capacitatea UE în acest domeniu;

| 39. | îndeamnă statele membre să utilizeze optim instrumentele existente și creeze mecanisme de evaluare a impactului înainte de a formula obiective noi și ambițioase; |
| --- | --- |

39.

îndeamnă statele membre să utilizeze optim instrumentele existente și creeze mecanisme de evaluare a impactului înainte de a formula obiective noi și ambițioase;

| 40. | este convins de faptul că grupurile tactice de luptă ale UE reprezintă un instrument adecvat pentru operațiunile de gestionare a crizelor; reiterează îndemnul adresat Consiliului de a spori gradul de utilizare și flexibilitate al acestora; solicită, de asemenea, îmbunătățirea modului de utilizare al acestor grupuri pentru operațiunile de acordare de ajutor civilo-militare, cu respectarea deplină a Orientărilor revizuite de la Oslo privind utilizarea activelor militare și de apărare civilă în operațiunile de salvare în caz de dezastre; |
| --- | --- |

40.

este convins de faptul că grupurile tactice de luptă ale UE reprezintă un instrument adecvat pentru operațiunile de gestionare a crizelor; reiterează îndemnul adresat Consiliului de a spori gradul de utilizare și flexibilitate al acestora; solicită, de asemenea, îmbunătățirea modului de utilizare al acestor grupuri pentru operațiunile de acordare de ajutor civilo-militare, cu respectarea deplină a Orientărilor revizuite de la Oslo privind utilizarea activelor militare și de apărare civilă în operațiunile de salvare în caz de dezastre;

| 41. | solicită statelor membre să ajungă la un acord în ceea ce privește extinderea conceptului de costuri comune, asociat utilizării grupurilor tactice de luptă (costuri ce urmează a fi finanțate prin intermediul mecanismului ATHENA), sau cu privire la finanțarea comună a totalității costurilor operațiunilor de gestionare a crizelor desfășurate de către statele membre; consideră că un astfel de acord este necesar pentru ca utilizarea acestor grupuri să devină acceptabilă din punct de vedere politic și economic, și să asigure faptul că statele membre aflate în așteptare nu suportă o povară disproporționată în contextul unei situații bugetare dificile; reamintește, în această privință, că în noiembrie 2009 Consiliul a solicitat Secretariatului său General să propună soluții pentru finanțarea operațiunilor militare, care să fie discutate la nivel înalt în 2010, însă nu s-a remarcat nici un progres până acum; |
| --- | --- |

41.

solicită statelor membre să ajungă la un acord în ceea ce privește extinderea conceptului de costuri comune, asociat utilizării grupurilor tactice de luptă (costuri ce urmează a fi finanțate prin intermediul mecanismului ATHENA), sau cu privire la finanțarea comună a totalității costurilor operațiunilor de gestionare a crizelor desfășurate de către statele membre; consideră că un astfel de acord este necesar pentru ca utilizarea acestor grupuri să devină acceptabilă din punct de vedere politic și economic, și să asigure faptul că statele membre aflate în așteptare nu suportă o povară disproporționată în contextul unei situații bugetare dificile; reamintește, în această privință, că în noiembrie 2009 Consiliul a solicitat Secretariatului său General să propună soluții pentru finanțarea operațiunilor militare, care să fie discutate la nivel înalt în 2010, însă nu s-a remarcat nici un progres până acum;

| 42. | îndeamnă statele membre să conceapă grupurile tactice de luptă ca parteneriate pe termen lung și să nu le dizolve după terminarea perioadei de așteptare, astfel încât resursele investite în crearea acestora să nu fie irosite; solicită ca acestea să fie formate astfel încât să poată funcționa alături de efectivele civile; sugerează chiar posibilitatea ca acestea să includă experți sau unități civile în configurația lor, în special IPU; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă statele membre să conceapă grupurile tactice de luptă ca parteneriate pe termen lung și să nu le dizolve după terminarea perioadei de așteptare, astfel încât resursele investite în crearea acestora să nu fie irosite; solicită ca acestea să fie formate astfel încât să poată funcționa alături de efectivele civile; sugerează chiar posibilitatea ca acestea să includă experți sau unități civile în configurația lor, în special IPU;

Asigurarea mijloacelor pentru gestionarea cuprinzătoare a crizelor

| 43. | solicită statelor membre să examineze în continuare posibilitatea dezvoltării de capacități, în special de transport, cu dublă utilizare pentru misiunile civile și operațiunile militare în cadrul PSAC, și să asigure interoperabilitatea în formare și în practică, utilizând mai bine capacitățile existente și stabilind legături între procesele de dezvoltare a capacităților civile și militare, acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

43.

solicită statelor membre să examineze în continuare posibilitatea dezvoltării de capacități, în special de transport, cu dublă utilizare pentru misiunile civile și operațiunile militare în cadrul PSAC, și să asigure interoperabilitatea în formare și în practică, utilizând mai bine capacitățile existente și stabilind legături între procesele de dezvoltare a capacităților civile și militare, acolo unde este cazul;

Cercetare și tehnologie

| 44. | subliniază faptul că personalul civil și militar al UE va opera tot mai mult împreună, fiind expus în mare măsură acelorași amenințări, cum ar fi dispozitivele explozive improvizate, și va necesita capacități comparabile în domenii precum transportul strategic și tactic, asistența logistică, sistemele de comunicații, de colectarea informațiilor și de evaluare, asistența medicală, securitatea și protecția forțelor, utilizarea capacităților spațiale și vehiculele nepilotate; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că personalul civil și militar al UE va opera tot mai mult împreună, fiind expus în mare măsură acelorași amenințări, cum ar fi dispozitivele explozive improvizate, și va necesita capacități comparabile în domenii precum transportul strategic și tactic, asistența logistică, sistemele de comunicații, de colectarea informațiilor și de evaluare, asistența medicală, securitatea și protecția forțelor, utilizarea capacităților spațiale și vehiculele nepilotate;

| 45. | subliniază, prin urmare, necesitatea coordonării și a stimulării investițiilor în tehnologii și capacități cu dublă utilizare, astfel încât să fie eliminate rapid diferențele de capacități, evitând, în același timp, duplicări inutile, creând sinergii și sprijinind standardizarea; reamintește rolul esențial în această privință pe care urmează să îl joace Agenția Europeană pentru Apărare în procesul de identificare a necesităților în materie de capacități și în identificarea modalităților în care acestea ar trebui distribuite, asamblate sau obținute de către membrii Uniunii în vederea obținerii unor mijloace dislocabile pentru conducerea sigură și reușită a desfășurării operațiunilor PSAC; |
| --- | --- |

45.

subliniază, prin urmare, necesitatea coordonării și a stimulării investițiilor în tehnologii și capacități cu dublă utilizare, astfel încât să fie eliminate rapid diferențele de capacități, evitând, în același timp, duplicări inutile, creând sinergii și sprijinind standardizarea; reamintește rolul esențial în această privință pe care urmează să îl joace Agenția Europeană pentru Apărare în procesul de identificare a necesităților în materie de capacități și în identificarea modalităților în care acestea ar trebui distribuite, asamblate sau obținute de către membrii Uniunii în vederea obținerii unor mijloace dislocabile pentru conducerea sigură și reușită a desfășurării operațiunilor PSAC;

| 46. | în acest context, sprijină instituirea de către Comisie, în cadrul programului-cadru pentru cercetare, a Cadrului european de cooperare pentru cercetare în domeniul securității și al apărării, menit să asigure complementaritate și sinergie între investițiile în cercetare și tehnologie în domeniul apărării și investițiile în cercetare pentru îmbunătățirea securității civile, spre exemplu în ceea ce privește înțelegerea situațiilor, vehiculele aeriene fără pilot, supravegherea maritimă, dezamorsarea dispozitivelor explozibile improvizate, depistarea și protecția împotriva explozibililor și substanțelor chimice, biologice, radiologice și nucleare, comunicațiile, compilarea de informații secrete, evaluarea și transferul de date și securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

46.

în acest context, sprijină instituirea de către Comisie, în cadrul programului-cadru pentru cercetare, a Cadrului european de cooperare pentru cercetare în domeniul securității și al apărării, menit să asigure complementaritate și sinergie între investițiile în cercetare și tehnologie în domeniul apărării și investițiile în cercetare pentru îmbunătățirea securității civile, spre exemplu în ceea ce privește înțelegerea situațiilor, vehiculele aeriene fără pilot, supravegherea maritimă, dezamorsarea dispozitivelor explozibile improvizate, depistarea și protecția împotriva explozibililor și substanțelor chimice, biologice, radiologice și nucleare, comunicațiile, compilarea de informații secrete, evaluarea și transferul de date și securitatea cibernetică;

| 47. | ia act, cu toate acestea, de faptul că această cooperare nu ar trebui să depășească necesarul din punctul de vedere al cooperării civilo-militare în domeniile menținerii păcii, prevenirii conflictelor, consolidării securității internaționale, gestionării crizelor și ajutorului umanitar; |
| --- | --- |

47.

ia act, cu toate acestea, de faptul că această cooperare nu ar trebui să depășească necesarul din punctul de vedere al cooperării civilo-militare în domeniile menținerii păcii, prevenirii conflictelor, consolidării securității internaționale, gestionării crizelor și ajutorului umanitar;

| 48. | salută dezbaterea deschisă între miniștrii de apărare ai UE în cursul reuniunii informale de la Gent, din 23 - 24 septembrie 2010, având ca obiect cercetarea europeană în domeniul apărării și evaluarea rolului AEA, așa cum se prevede la articolul 42 alineatul (3) TUE; |
| --- | --- |

48.

salută dezbaterea deschisă între miniștrii de apărare ai UE în cursul reuniunii informale de la Gent, din 23 - 24 septembrie 2010, având ca obiect cercetarea europeană în domeniul apărării și evaluarea rolului AEA, așa cum se prevede la articolul 42 alineatul (3) TUE;

Punerea rapidă la dispoziție a echipamentelor

| 49. | încurajează depunerea de eforturi suplimentare în vederea garantării faptului că toate echipamentele necesare activităților, civile sau militare, aferente unui răspuns rapid la criză sunt disponibile în mod rapid; salută elaborarea în prezent a unui sistem de gestionare a inventarului pentru misiunile civile PSAC; solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să efectueze o analiză cuprinzătoare a raportului costuri-beneficii, pentru a determina soluții optime pentru fiecare tip de echipament necesar; consideră că, în funcție de tipul de echipament, trebuie identificate combinația adecvată de depozitare la nivelul UE, contracte-cadru și stocuri virtuale de echipamente aflate în posesia statelor membre; |
| --- | --- |

49.

încurajează depunerea de eforturi suplimentare în vederea garantării faptului că toate echipamentele necesare activităților, civile sau militare, aferente unui răspuns rapid la criză sunt disponibile în mod rapid; salută elaborarea în prezent a unui sistem de gestionare a inventarului pentru misiunile civile PSAC; solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să efectueze o analiză cuprinzătoare a raportului costuri-beneficii, pentru a determina soluții optime pentru fiecare tip de echipament necesar; consideră că, în funcție de tipul de echipament, trebuie identificate combinația adecvată de depozitare la nivelul UE, contracte-cadru și stocuri virtuale de echipamente aflate în posesia statelor membre;

| 50. | salută, în acest context, înființarea unui depozit temporar de echipamente civile în Bosnia și Herțegovina și solicită efectuarea de progrese rapide în procesul de stabilire a unui depozit permanent, pentru a asigura o mai bună pregătire a UE pentru gestionarea civilă a crizelor; |
| --- | --- |

50.

salută, în acest context, înființarea unui depozit temporar de echipamente civile în Bosnia și Herțegovina și solicită efectuarea de progrese rapide în procesul de stabilire a unui depozit permanent, pentru a asigura o mai bună pregătire a UE pentru gestionarea civilă a crizelor;

Cooperarea multinațională

| 51. | încurajează efectuarea unor progrese suplimentare în domeniul punerii și utilizării în comun a activelor, ca o modalitate de creștere a capacităților eficientă din punct de vedere al costurilor, fapt ce este cu atât mai relevant într-o perioadă de austeritate bugetară; salută, în special, activitățile ce vizează abordarea deficiențelor în domeniul capacităților de transport aerian strategic, și anume prin instituirea, de către mai multe state membre, a comandamentului european de transport aerian (CETA), precum și inițiativa privind flota europeană de transport aerian; încurajează Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant și statele membre să urmeze recomandările Agenției Europene pentru Apărare și să intensifice activitățile de identificare a altor domenii în care să fie aplicate principiile de punere și utilizare în comun, inclusiv în domeniul formării sau al sprijinului acordat misiunii; salută, în acest sens, propunerile de instituire a unui corp multinațional de elicoptere după modelul EATC, care să fie utilizat în operațiuni civile și militare; |
| --- | --- |

51.

încurajează efectuarea unor progrese suplimentare în domeniul punerii și utilizării în comun a activelor, ca o modalitate de creștere a capacităților eficientă din punct de vedere al costurilor, fapt ce este cu atât mai relevant într-o perioadă de austeritate bugetară; salută, în special, activitățile ce vizează abordarea deficiențelor în domeniul capacităților de transport aerian strategic, și anume prin instituirea, de către mai multe state membre, a comandamentului european de transport aerian (CETA), precum și inițiativa privind flota europeană de transport aerian; încurajează Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant și statele membre să urmeze recomandările Agenției Europene pentru Apărare și să intensifice activitățile de identificare a altor domenii în care să fie aplicate principiile de punere și utilizare în comun, inclusiv în domeniul formării sau al sprijinului acordat misiunii; salută, în acest sens, propunerile de instituire a unui corp multinațional de elicoptere după modelul EATC, care să fie utilizat în operațiuni civile și militare;

Parteneriate

UE-ONU

| 52. | reamintește faptul că Consiliul de Securitate al ONU are ca responsabilitate principală menținerea păcii și a securității internaționale; subliniază, prin urmare, necesitatea unei cooperări strânse între UE și ONU în domeniul gestionării civile și militare a crizelor, în special în ceea ce privește operațiunile de acordare de ajutor, în care Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (UNOCHA) are primul rol; solicită consolidarea acestei cooperări în particular în acele zone în care o organizație urmează să preia atribuțiile celeilalte, în special în lumina experienței contradictorii din Kosovo; |
| --- | --- |

52.

reamintește faptul că Consiliul de Securitate al ONU are ca responsabilitate principală menținerea păcii și a securității internaționale; subliniază, prin urmare, necesitatea unei cooperări strânse între UE și ONU în domeniul gestionării civile și militare a crizelor, în special în ceea ce privește operațiunile de acordare de ajutor, în care Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (UNOCHA) are primul rol; solicită consolidarea acestei cooperări în particular în acele zone în care o organizație urmează să preia atribuțiile celeilalte, în special în lumina experienței contradictorii din Kosovo;

| 53. | solicită statelor membre să asigure, într-un mod coordonat, contribuții adecvate la misiunile ONU; solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant și Consiliului să examineze în continuare modalitățile prin care UE, în ansamblul său, poate contribui mai bine la eforturile conduse de ONU, de exemplu prin lansarea unor operațiuni „de legătură”, de răspuns rapid sau de proximitate ale UE, sau prin adăugarea unei componente din partea UE unei misiuni mai mari a ONU; |
| --- | --- |

53.

solicită statelor membre să asigure, într-un mod coordonat, contribuții adecvate la misiunile ONU; solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant și Consiliului să examineze în continuare modalitățile prin care UE, în ansamblul său, poate contribui mai bine la eforturile conduse de ONU, de exemplu prin lansarea unor operațiuni „de legătură”, de răspuns rapid sau de proximitate ale UE, sau prin adăugarea unei componente din partea UE unei misiuni mai mari a ONU;

| 54. | solicită îmbunătățirea monitorizării asistenței UE oferite prin intermediul organizațiilor Națiunilor Unite, în conformitate cu Raportul special nr. 15/2009 al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

54.

solicită îmbunătățirea monitorizării asistenței UE oferite prin intermediul organizațiilor Națiunilor Unite, în conformitate cu Raportul special nr. 15/2009 al Curții de Conturi;

UE-NATO

| 55. | subliniază că, întrucât 21 din cei 28 de membri ai NATO sunt state membre ale UE, o cooperare strânsă între UE și NATO în desfășurarea de capacități militare este de o importanță vitală pentru a se evita duplicarea eforturilor atunci când cele două organizații desfășoară operațiuni în aceeași arenă, fără a se aduce însă atingere principiului autonomiei decizionale și acordându-se respectul cuvenit statutului neutru al unora dintre statele membre UE; reiterează nevoia urgentă de rezolvare a problemelor politice de fond care pun obstacole în calea cooperării UE-NATO și solicită punerea în aplicare pe deplin și cu mai multă eficacitate a acordurilor „Berlin plus”, pentru a permite celor două organizații să intervină în mod eficient în crizele actuale și viitoare; |
| --- | --- |

55.

subliniază că, întrucât 21 din cei 28 de membri ai NATO sunt state membre ale UE, o cooperare strânsă între UE și NATO în desfășurarea de capacități militare este de o importanță vitală pentru a se evita duplicarea eforturilor atunci când cele două organizații desfășoară operațiuni în aceeași arenă, fără a se aduce însă atingere principiului autonomiei decizionale și acordându-se respectul cuvenit statutului neutru al unora dintre statele membre UE; reiterează nevoia urgentă de rezolvare a problemelor politice de fond care pun obstacole în calea cooperării UE-NATO și solicită punerea în aplicare pe deplin și cu mai multă eficacitate a acordurilor „Berlin plus”, pentru a permite celor două organizații să intervină în mod eficient în crizele actuale și viitoare;

| 56. | subliniază necesitatea unui grad identic de transparență față de membrii NATO care nu sunt membri UE și de membrii UE care nu sunt membri NATO atunci când se desfășoară activități comune, așa cum se subliniază în al treilea capitol al raportului NATO 2020 („raportul Albright”); |
| --- | --- |

56.

subliniază necesitatea unui grad identic de transparență față de membrii NATO care nu sunt membri UE și de membrii UE care nu sunt membri NATO atunci când se desfășoară activități comune, așa cum se subliniază în al treilea capitol al raportului NATO 2020 („raportul Albright”);

| 57. | solicită statelor membre care sunt membre NATO să se asigure că noul concept strategic al NATO nu conduce la duplicarea inutilă a eforturilor pe care le depun în domeniul capacităților civile, care ar cauza deteriorarea resurselor deja insuficiente; este convins de faptul că NATO ar trebui să se poată bizui pe capacitățile civile ale altor organizații internaționale precum UE și ONU; |
| --- | --- |

57.

solicită statelor membre care sunt membre NATO să se asigure că noul concept strategic al NATO nu conduce la duplicarea inutilă a eforturilor pe care le depun în domeniul capacităților civile, care ar cauza deteriorarea resurselor deja insuficiente; este convins de faptul că NATO ar trebui să se poată bizui pe capacitățile civile ale altor organizații internaționale precum UE și ONU;

| 58. | își reiterează sprijinul pentru o cooperare mai strânsă UE-NATO în dezvoltarea capacităților și pentru respectarea, în cât mai mare măsură, a standardelor NATO; încurajează continuarea progresului în eforturile comune de abordare a problemei numărului insuficient de elicoptere de transport; salută inițiativele de coordonare a activităților UE și NATO în domeniul combaterii dezastrelor CBRN și a dispozitivelor explozive improvizate, precum și al furnizării de asistență medicală, ca aspecte relevante, atât pentru misiunile civile, cât și pentru cele militare; |
| --- | --- |

58.

își reiterează sprijinul pentru o cooperare mai strânsă UE-NATO în dezvoltarea capacităților și pentru respectarea, în cât mai mare măsură, a standardelor NATO; încurajează continuarea progresului în eforturile comune de abordare a problemei numărului insuficient de elicoptere de transport; salută inițiativele de coordonare a activităților UE și NATO în domeniul combaterii dezastrelor CBRN și a dispozitivelor explozive improvizate, precum și al furnizării de asistență medicală, ca aspecte relevante, atât pentru misiunile civile, cât și pentru cele militare;

UE - OSCE - Uniunea Africană

| 59. | subliniază necesitatea unei cooperări mai strânse UE - OSCE și UE - UA în zonele specifice de operare, îmbunătățind sistemele de avertizare rapidă și asigurând schimbul de bune practici și expertiză în gestionarea crizelor; |
| --- | --- |

59.

subliniază necesitatea unei cooperări mai strânse UE - OSCE și UE - UA în zonele specifice de operare, îmbunătățind sistemele de avertizare rapidă și asigurând schimbul de bune practici și expertiză în gestionarea crizelor;

*

* *

| 60. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Adunării parlamentare a NATO, precum și Secretarilor Generali ai Organizației Națiunilor Unite și NATO. |
| --- | --- |

60.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Adunării parlamentare a NATO, precum și Secretarilor Generali ai Organizației Națiunilor Unite și NATO.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0015.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0061.

(3)  JO L 201, 3.8.2010, p. 30.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/15

---

Marți, 23 noiembrie 2010Lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2009

P7_TA(2010)0425

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitor la lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2009 (2010/2236(INI))

2012/C 99 E/03

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului țărilor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de parteneriat de la Cotonou) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului țărilor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de parteneriat de la Cotonou) (1),

| — | având în vedere Regulamentul Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (APP), adoptat la 3 aprilie 2003 (2), astfel cum a fost modificat ultima dată la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 28 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (APP), adoptat la 3 aprilie 2003 (2), astfel cum a fost modificat ultima dată la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 28 noiembrie 2008,

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, semnat la 20 decembrie 2005 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, semnat la 20 decembrie 2005 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (4),

| — | având în vedere Declarația de la Kigali (Rwanda) pentru Acordurile de parteneriat economic (APE) în favoarea dezvoltării adoptată de APP la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Kigali (Rwanda) pentru Acordurile de parteneriat economic (APE) în favoarea dezvoltării adoptată de APP la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda) (5),

| — | având în vedere Declarația de la Luanda referitoare la a doua reexaminare a Acordului de parteneriat ACP-UE (Acordul de parteneriat de la Cotonou), adoptată de APP la 3 decembrie 2009 la Luanda (Angola) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Luanda referitoare la a doua reexaminare a Acordului de parteneriat ACP-UE (Acordul de parteneriat de la Cotonou), adoptată de APP la 3 decembrie 2009 la Luanda (Angola) (6),

| — | având în vedere Comunicatul de la Georgetown adoptat la 26 februarie 2009 la Georgetown (Guyana) cu ocazia reuniunii regionale caraibiene a APP (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul de la Georgetown adoptat la 26 februarie 2009 la Georgetown (Guyana) cu ocazia reuniunii regionale caraibiene a APP (7),

| — | având în vedere Comunicatul de la Ouagadougou adoptat la 30 octombrie 2009 la Ouagadougou (Burkina Faso) cu ocazia reuniunii regionale vest-africane a APP (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul de la Ouagadougou adoptat la 30 octombrie 2009 la Ouagadougou (Burkina Faso) cu ocazia reuniunii regionale vest-africane a APP (8),

| — | având în vedere Acordul european privind ajutorul umanitar semnat la 18 decembrie 2007 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul european privind ajutorul umanitar semnat la 18 decembrie 2007 (9),

| — | având în vedere rezoluțiile adoptate de APP în 2009 privind: |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile adoptate de APP în 2009 privind:

| — | provocările integrării democratice a diversității etnice, culturale și religioase în țările ACP și UE (10), |
| --- | --- |

—

provocările integrării democratice a diversității etnice, culturale și religioase în țările ACP și UE (10),

| — | Acordurile de parteneriat economic (APE) și impactul lor asupra țărilor ACP (11), |
| --- | --- |

—

Acordurile de parteneriat economic (APE) și impactul lor asupra țărilor ACP (11),

| — | consecințele sociale și de mediu ale schimbărilor climatice în țările ACP (12), |
| --- | --- |

—

consecințele sociale și de mediu ale schimbărilor climatice în țările ACP (12),

| — | rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare și financiare în țările ACP (13), |
| --- | --- |

—

rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare și financiare în țările ACP (13),

| — | instituirea și promovarea păcii, a securității, a stabilității și a unei bune guvernanțe în Somalia (14), |
| --- | --- |

—

instituirea și promovarea păcii, a securității, a stabilității și a unei bune guvernanțe în Somalia (14),

| — | guvernanța globală și reforma organizațiilor internaționale (15), |
| --- | --- |

—

guvernanța globală și reforma organizațiilor internaționale (15),

| — | referitoare la impactul crizei financiare asupra statelor ACP (16), |
| --- | --- |

—

referitoare la impactul crizei financiare asupra statelor ACP (16),

| — | integrarea socială și culturală și participarea tinerilor (17), |
| --- | --- |

—

integrarea socială și culturală și participarea tinerilor (17),

| — | schimbările climatice (18), |
| --- | --- |

—

schimbările climatice (18),

| — | situația din Madagascar (19), |
| --- | --- |

—

situația din Madagascar (19),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0315/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0315/2010),

| A. | întrucât membrii APP și-au exprimat preocuparea în legătură cu ultimele evoluții în cadrul negocierilor APE cu ocazia dezbaterilor în sesiunea ordinară din aprilie de la Praga (Republica Cehă) și din decembrie 2009 de la Luanda (Angola); |
| --- | --- |

A.

întrucât membrii APP și-au exprimat preocuparea în legătură cu ultimele evoluții în cadrul negocierilor APE cu ocazia dezbaterilor în sesiunea ordinară din aprilie de la Praga (Republica Cehă) și din decembrie 2009 de la Luanda (Angola);

| B. | întrucât a fost adoptat Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 menționat anterior, care prevede programe tematice aplicabile și țărilor ACP, precum și un program de măsuri complementare pentru țările ACP semnatare ale protocolului privind zahărul; |
| --- | --- |

B.

întrucât a fost adoptat Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 menționat anterior, care prevede programe tematice aplicabile și țărilor ACP, precum și un program de măsuri complementare pentru țările ACP semnatare ale protocolului privind zahărul;

| C. | întrucât comisarul responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar și-a luat angajamentul, cu ocazia reuniunii APP din iunie 2007 de la Wiesbaden (Germania), de a supune documentele de strategie națională și regională pentru țările ACP (perioada 2008-2013) controlului democratic al parlamentelor și salutând îndeplinirea acestui angajament; |
| --- | --- |

C.

întrucât comisarul responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar și-a luat angajamentul, cu ocazia reuniunii APP din iunie 2007 de la Wiesbaden (Germania), de a supune documentele de strategie națională și regională pentru țările ACP (perioada 2008-2013) controlului democratic al parlamentelor și salutând îndeplinirea acestui angajament;

| D. | întrucât revizuirea Acordului de parteneriat de la Cotonou programată în 2010 oferă o șansă importantă de a consolida rolul APP și dimensiunea sa regională, precum și de a dezvolta controlul parlamentar în regiunile ACP; |
| --- | --- |

D.

întrucât revizuirea Acordului de parteneriat de la Cotonou programată în 2010 oferă o șansă importantă de a consolida rolul APP și dimensiunea sa regională, precum și de a dezvolta controlul parlamentar în regiunile ACP;

| E. | întrucât cele două reuniuni regionale ale APP care au avut loc în Guyana și Burkina Faso în 2009 constituie o reușită de proporții și au condus la adoptarea comunicatelor mai sus menționate de la Georgetown și de la Ouagadougou; |
| --- | --- |

E.

întrucât cele două reuniuni regionale ale APP care au avut loc în Guyana și Burkina Faso în 2009 constituie o reușită de proporții și au condus la adoptarea comunicatelor mai sus menționate de la Georgetown și de la Ouagadougou;

| F. | întrucât situația din Niger, Guineea și Madagascar s-a deteriorat în 2009, având ca urmare eliminarea democrației parlamentare în toate cele trei țări și transformarea statutului reprezentanților acestor țări din membri cu drepturi depline în cel de observatori la cea de-a 18-a sesiune a APP de la Luanda; |
| --- | --- |

F.

întrucât situația din Niger, Guineea și Madagascar s-a deteriorat în 2009, având ca urmare eliminarea democrației parlamentare în toate cele trei țări și transformarea statutului reprezentanților acestor țări din membri cu drepturi depline în cel de observatori la cea de-a 18-a sesiune a APP de la Luanda;

| G. | întrucât conflictul în desfășurare din Republica Democrată Congo (RDC) a dus la încălcări grave și repetate ale drepturilor omului; întrucât este necesar un ajutor umanitar eficient și a un angajament sporit din partea comunității internaționale; |
| --- | --- |

G.

întrucât conflictul în desfășurare din Republica Democrată Congo (RDC) a dus la încălcări grave și repetate ale drepturilor omului; întrucât este necesar un ajutor umanitar eficient și a un angajament sporit din partea comunității internaționale;

| H. | având în vedere activitatea Parlamentului Panafrican (PPA) și formalizarea relațiilor dintre Parlamentul European și PPA, precum și crearea Delegației interparlamentare pentru relațiile cu PPA a Parlamentului European, |
| --- | --- |

H.

având în vedere activitatea Parlamentului Panafrican (PPA) și formalizarea relațiilor dintre Parlamentul European și PPA, precum și crearea Delegației interparlamentare pentru relațiile cu PPA a Parlamentului European,

| 1. | salută faptul că APP a continuat să ofere în 2009 un cadru pentru un dialog deschis, democratic și aprofundat între Uniunea Europeană și țările ACP și solicită un dialog politic consolidat; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că APP a continuat să ofere în 2009 un cadru pentru un dialog deschis, democratic și aprofundat între Uniunea Europeană și țările ACP și solicită un dialog politic consolidat;

| 2. | salută răspunsul pozitiv al noului Comisar pentru comerț la cererea adresată de mai multe țări și regiuni ACP de a revizui chestiunile litigioase apărute în cadrul negocierilor pentru APE, în conformitate cu declarațiile făcute de Președintele Comisiei; subliniază că este nevoie de o monitorizare parlamentară atentă a negocierii și punerii în aplicare a acordurilor de parteneriat economic; |
| --- | --- |

2.

salută răspunsul pozitiv al noului Comisar pentru comerț la cererea adresată de mai multe țări și regiuni ACP de a revizui chestiunile litigioase apărute în cadrul negocierilor pentru APE, în conformitate cu declarațiile făcute de Președintele Comisiei; subliniază că este nevoie de o monitorizare parlamentară atentă a negocierii și punerii în aplicare a acordurilor de parteneriat economic;

| 3. | subliniază, în special, rolul esențial al parlamentelor naționale ale țărilor ACP, precum și al actorilor nestatali și al autorităților locale în monitorizarea și gestionarea documentelor de strategie națională și regională și în punerea în aplicare a FED și solicită Comisiei să garanteze implicarea acestora; subliniază, de asemenea, necesitatea unui control parlamentar care să urmărească îndeaproape procesul de negociere a acordurilor de parteneriat economic; |
| --- | --- |

3.

subliniază, în special, rolul esențial al parlamentelor naționale ale țărilor ACP, precum și al actorilor nestatali și al autorităților locale în monitorizarea și gestionarea documentelor de strategie națională și regională și în punerea în aplicare a FED și solicită Comisiei să garanteze implicarea acestora; subliniază, de asemenea, necesitatea unui control parlamentar care să urmărească îndeaproape procesul de negociere a acordurilor de parteneriat economic;

| 4. | invită parlamentele țărilor ACP să solicite cu insistență guvernelor lor și Comisiei să le asocieze procesului de elaborare și de punere în aplicare a documentelor de strategie națională și regională referitoare la cooperarea dintre UE și țările respective (perioada 2008-2013) și să asigure participarea deplină a acestora în negocierile privind acordurile de parteneriat economic; |
| --- | --- |

4.

invită parlamentele țărilor ACP să solicite cu insistență guvernelor lor și Comisiei să le asocieze procesului de elaborare și de punere în aplicare a documentelor de strategie națională și regională referitoare la cooperarea dintre UE și țările respective (perioada 2008-2013) și să asigure participarea deplină a acestora în negocierile privind acordurile de parteneriat economic;

| 5. | solicită Comisiei să furnizeze parlamentelor țărilor ACP toate informațiile disponibile și să acorde asistență acestora în cadrul procesului de control democratic, în special prin intermediul consolidării capacităților acestora, cu precădere în cadrul negocierilor și punerii în aplicare a APE; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să furnizeze parlamentelor țărilor ACP toate informațiile disponibile și să acorde asistență acestora în cadrul procesului de control democratic, în special prin intermediul consolidării capacităților acestora, cu precădere în cadrul negocierilor și punerii în aplicare a APE;

| 6. | atrage atenția asupra preocupării APP cu privire la repercusiunile crizei financiare actuale și asupra adoptării la Luanda a unei rezoluții privind impactul crizei financiare asupra țărilor ACP și a rezoluțiilor privind impactul și abordarea crizei în țările ACP; încurajează APP să își continue activitatea în acest domeniu și să exploateze surse suplimentare și inovatoare de finanțare a dezvoltării, cum ar fi taxele pe tranzacțiile financiare internaționale; solicită, în plus, APP să abordeze subiectul eradicării paradisurilor fiscale; |
| --- | --- |

6.

atrage atenția asupra preocupării APP cu privire la repercusiunile crizei financiare actuale și asupra adoptării la Luanda a unei rezoluții privind impactul crizei financiare asupra țărilor ACP și a rezoluțiilor privind impactul și abordarea crizei în țările ACP; încurajează APP să își continue activitatea în acest domeniu și să exploateze surse suplimentare și inovatoare de finanțare a dezvoltării, cum ar fi taxele pe tranzacțiile financiare internaționale; solicită, în plus, APP să abordeze subiectul eradicării paradisurilor fiscale;

| 7. | salută angajamentul luat de către Comisarul responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar, în cadrul sesiunii APP de la Kigali, menționate mai sus, de a supune documentele de strategie națională și regională pentru țările ACP (perioada 2008-2013) controlului democratic exercitat de parlamente; de asemenea, salută lucrările deja efectuate de unele parlamente ale țărilor ACP pentru a analiza aceste documente, precum și controlul APP asupra documentelor de strategie regională (DSR), înainte de revizuirea de la jumătatea perioadei și solicită să se ia în considerare în mod adecvat rezultatul acestora; |
| --- | --- |

7.

salută angajamentul luat de către Comisarul responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar, în cadrul sesiunii APP de la Kigali, menționate mai sus, de a supune documentele de strategie națională și regională pentru țările ACP (perioada 2008-2013) controlului democratic exercitat de parlamente; de asemenea, salută lucrările deja efectuate de unele parlamente ale țărilor ACP pentru a analiza aceste documente, precum și controlul APP asupra documentelor de strategie regională (DSR), înainte de revizuirea de la jumătatea perioadei și solicită să se ia în considerare în mod adecvat rezultatul acestora;

| 8. | reamintește, în această privință, necesitatea de a implica parlamentele în procesul democratic și în strategiile naționale pentru dezvoltare; subliniază rolul fundamental al acestora în procesul de punere în aplicare, în respectarea și controlul politicilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

8.

reamintește, în această privință, necesitatea de a implica parlamentele în procesul democratic și în strategiile naționale pentru dezvoltare; subliniază rolul fundamental al acestora în procesul de punere în aplicare, în respectarea și controlul politicilor de dezvoltare;

| 9. | își reafirmă poziția privind integrarea Fondului european de dezvoltare (FED) în bugetul Uniunii Europene pentru a consolida coerența, transparența și eficiența politicii de cooperare pentru dezvoltare și pentru a garanta controlul democratic al acesteia; subliniază că integrarea FED în bugetul Uniunii reprezintă, de asemenea, un răspuns pertinent la dificultățile legate de executarea și ratificarea FED-urilor succesive; |
| --- | --- |

9.

își reafirmă poziția privind integrarea Fondului european de dezvoltare (FED) în bugetul Uniunii Europene pentru a consolida coerența, transparența și eficiența politicii de cooperare pentru dezvoltare și pentru a garanta controlul democratic al acesteia; subliniază că integrarea FED în bugetul Uniunii reprezintă, de asemenea, un răspuns pertinent la dificultățile legate de executarea și ratificarea FED-urilor succesive;

| 10. | invită parlamentele să exercite un control parlamentar strict în ceea ce privește FED; subliniază poziția privilegiată a APP în cadrul acestei dezbateri și invită atât APP, cât și parlamentele ACP să participe activ la aceasta, în special cu ocazia ratificării Acordului revizuit de parteneriat de la Cotonou; |
| --- | --- |

10.

invită parlamentele să exercite un control parlamentar strict în ceea ce privește FED; subliniază poziția privilegiată a APP în cadrul acestei dezbateri și invită atât APP, cât și parlamentele ACP să participe activ la aceasta, în special cu ocazia ratificării Acordului revizuit de parteneriat de la Cotonou;

| 11. | salută caracterul parlamentar - și, deci, politic - din ce în ce mai marcant al APP, precum și implicarea sporită a membrilor săi și calitatea dezbaterilor, fapt ce contribuie în mod decisiv la parteneriatul ACP-UE; |
| --- | --- |

11.

salută caracterul parlamentar - și, deci, politic - din ce în ce mai marcant al APP, precum și implicarea sporită a membrilor săi și calitatea dezbaterilor, fapt ce contribuie în mod decisiv la parteneriatul ACP-UE;

| 12. | consideră că declarația efectuată la 2 decembrie 2009 la Luanda de către co-președinții APP cu privire la situația din Niger și rezoluția menționată anterior privind situația din Madagascar constituie exemple semnificative ale acestui dialog consolidat; |
| --- | --- |

12.

consideră că declarația efectuată la 2 decembrie 2009 la Luanda de către co-președinții APP cu privire la situația din Niger și rezoluția menționată anterior privind situația din Madagascar constituie exemple semnificative ale acestui dialog consolidat;

| 13. | invită APP să monitorizeze în continuare situația din Sudan, Madagascar, Niger și Guineea Conakry; |
| --- | --- |

13.

invită APP să monitorizeze în continuare situația din Sudan, Madagascar, Niger și Guineea Conakry;

| 14. | invită APP să se preocupe în continuare de situația din Somalia, care pune în pericol viața poporului somalez și reprezintă o amenințare pentru securitatea din regiune și solicită UE să își mențină angajamentele privind promovarea statului de drept, restabilirea stabilității în regiune și lupta împotriva pirateriei; |
| --- | --- |

14.

invită APP să se preocupe în continuare de situația din Somalia, care pune în pericol viața poporului somalez și reprezintă o amenințare pentru securitatea din regiune și solicită UE să își mențină angajamentele privind promovarea statului de drept, restabilirea stabilității în regiune și lupta împotriva pirateriei;

| 15. | invită APP să contribuie în continuare la efortul de sensibilizare a comunității internaționale cu privire la conflictele din estul RDC, să promoveze o soluție politică negociată pentru această criză și să susțină orice acțiuni care ar putea fi propuse în cadrul unei soluții negociate; |
| --- | --- |

15.

invită APP să contribuie în continuare la efortul de sensibilizare a comunității internaționale cu privire la conflictele din estul RDC, să promoveze o soluție politică negociată pentru această criză și să susțină orice acțiuni care ar putea fi propuse în cadrul unei soluții negociate;

| 16. | invită APP să continue și să intensifice dialogul cu Parlamentul Panafrican și cu parlamentele organizațiilor regionale, datorită importanței integrării regionale pentru pacea și dezvoltarea țărilor ACP; |
| --- | --- |

16.

invită APP să continue și să intensifice dialogul cu Parlamentul Panafrican și cu parlamentele organizațiilor regionale, datorită importanței integrării regionale pentru pacea și dezvoltarea țărilor ACP;

| 17. | regretă faptul că APP nu a fost consultată în mod adecvat în momentul elaborării Strategiei comune UE-Africa și speră că APP va fi implicată activă în punerea în aplicare a acestei strategii; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că APP nu a fost consultată în mod adecvat în momentul elaborării Strategiei comune UE-Africa și speră că APP va fi implicată activă în punerea în aplicare a acestei strategii;

| 18. | salută faptul că în 2009 au avut loc reuniunile regionale prevăzute în Acordul de parteneriat de la Cotonou și în Regulamentul de procedură al APP; consideră că aceste reuniuni permit un schimb veritabil de opinii cu privire la chestiunile de interes regional, inclusiv prevenirea și soluționarea conflictelor, coeziunea regională, drepturile omului, chestiunile de mediu și negocierile APE; felicită organizatorii celor două reuniuni foarte reușite din Guyana și Burkina Faso; |
| --- | --- |

18.

salută faptul că în 2009 au avut loc reuniunile regionale prevăzute în Acordul de parteneriat de la Cotonou și în Regulamentul de procedură al APP; consideră că aceste reuniuni permit un schimb veritabil de opinii cu privire la chestiunile de interes regional, inclusiv prevenirea și soluționarea conflictelor, coeziunea regională, drepturile omului, chestiunile de mediu și negocierile APE; felicită organizatorii celor două reuniuni foarte reușite din Guyana și Burkina Faso;

| 19. | solicită APP să asigure o monitorizare atentă a negocierilor pentru APE în cadrul reuniunilor sale regionale; |
| --- | --- |

19.

solicită APP să asigure o monitorizare atentă a negocierilor pentru APE în cadrul reuniunilor sale regionale;

| 20. | regretă faptul că solicitările repetate ale Parlamentului European, în special cele realizate cu ocazia APP din Luanda, de a include o clauză puternică de nediscriminare în cadrul revizuirii Acordului de la Cotonou, au fost ignorate de către Consiliu; |
| --- | --- |

20.

regretă faptul că solicitările repetate ale Parlamentului European, în special cele realizate cu ocazia APP din Luanda, de a include o clauză puternică de nediscriminare în cadrul revizuirii Acordului de la Cotonou, au fost ignorate de către Consiliu;

| 21. | reamintește principiul universalității drepturilor omului și nediscriminării ca bază pentru consolidarea guvernanței democratice legitime și pentru dialogul politic din cadrul APP; |
| --- | --- |

21.

reamintește principiul universalității drepturilor omului și nediscriminării ca bază pentru consolidarea guvernanței democratice legitime și pentru dialogul politic din cadrul APP;

| 22. | încurajează APP să consolideze rolul Comisiei pentru afaceri politice, astfel încât aceasta să devină un adevărat forum de dezbateri în cadrul parteneriatului ACP-UE privind respectarea drepturilor omului, democratizarea societății și prevenirea și soluționarea conflictelor; |
| --- | --- |

22.

încurajează APP să consolideze rolul Comisiei pentru afaceri politice, astfel încât aceasta să devină un adevărat forum de dezbateri în cadrul parteneriatului ACP-UE privind respectarea drepturilor omului, democratizarea societății și prevenirea și soluționarea conflictelor;

| 23. | salută, de asemenea, raportul Comisiei pentru afaceri politice referitor la guvernanța globală adoptat la Luanda, care solicita reforme majore ale instituțiilor financiare mondiale; |
| --- | --- |

23.

salută, de asemenea, raportul Comisiei pentru afaceri politice referitor la guvernanța globală adoptat la Luanda, care solicita reforme majore ale instituțiilor financiare mondiale;

| 24. | remarcă intenția Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț a APP de a continua lucrările pentru APE și pentru a găsi modalități de ieșire din criză; |
| --- | --- |

24.

remarcă intenția Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț a APP de a continua lucrările pentru APE și pentru a găsi modalități de ieșire din criză;

| 25. | subliniază activitatea Comisiei pentru afaceri sociale și mediu a APP realizată în cadrul raportului privind munca copiilor, precum și intenția acesteia de a organiza analize și dezbateri cu privire la mediu și la situația socială în țările ACP; |
| --- | --- |

25.

subliniază activitatea Comisiei pentru afaceri sociale și mediu a APP realizată în cadrul raportului privind munca copiilor, precum și intenția acesteia de a organiza analize și dezbateri cu privire la mediu și la situația socială în țările ACP;

| 26. | de asemenea, salută rapoartele și rezoluțiile referitoare la schimbările climatice adoptate în 2009, care au permis exprimarea punctului de vedere al APP la reuniunea la nivel înalt de la Copenhaga; |
| --- | --- |

26.

de asemenea, salută rapoartele și rezoluțiile referitoare la schimbările climatice adoptate în 2009, care au permis exprimarea punctului de vedere al APP la reuniunea la nivel înalt de la Copenhaga;

| 27. | ia act cu satisfacție de participarea din ce în ce mai numeroasă a actorilor nestatali la sesiunile APP, participare care s-a evidențiat cu ocazia dezbaterii care a condus la declarația privind criza mondială de la Port Moresby menționată mai sus, precum și în raportul privind APE elaborat de partenerii economici și prezentat în cadrul sesiunii APP care s-a desfășurat la Ljubljana; |
| --- | --- |

27.

ia act cu satisfacție de participarea din ce în ce mai numeroasă a actorilor nestatali la sesiunile APP, participare care s-a evidențiat cu ocazia dezbaterii care a condus la declarația privind criza mondială de la Port Moresby menționată mai sus, precum și în raportul privind APE elaborat de partenerii economici și prezentat în cadrul sesiunii APP care s-a desfășurat la Ljubljana;

| 28. | încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului ACP, Biroului APP, precum și guvernelor și parlamentelor din Republica Cehă și Angola. |
| --- | --- |

28.

încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului ACP, Biroului APP, precum și guvernelor și parlamentelor din Republica Cehă și Angola.

---

(1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(2)  JO C 231, 26.9.2003, p. 68.

(3)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(4)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41 (modificat prin Regulamentul (CE) nr. 960/2009 al Comisiei din 14.10.2009, JO L 270, 15.10.2009, p. 8).

(5)  JO C 58, 1.3.2008, p. 44.

(6)  JO C 68, 18.3.2010, p. 43.

(7)  AP/100.509.

(8)  AP/100.607.

(9)  Declarație comună a Consiliului și reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene „Consensul european privind ajutorul umanitar” (JO C 25, 30.1.2008, p. 1).

(10)  JO C 221, 14.9.2009, p. 19.

(11)  JO C 221, 14.9.2009, p. 24.

(12)  JO C 221, 14.9.2009, p. 31.

(13)  JO C 221, 14.9.2009, p. 38.

(14)  JO C 221, 14.9.2009, p. 43.

(15)  JO C 68, 18.3.2010, p. 20.

(16)  JO C 68, 18.3.2010, p. 24.

(17)  JO C 68, 18.3.2010, p. 29.

(18)  JO C 68, 18.3.2010, p. 36.

(19)  JO C 68, 18.3.2010, p. 40.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/19

---

Marți, 23 noiembrie 2010Aspecte de drept civil, drept comercial, dreptul familiei și drept internațional privat ale Planului de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm

P7_TA(2010)0426

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la aspecte de drept civil, drept comercial, dreptul familiei și drept internațional privat ale Planului de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (2010/2080(INI))

2012/C 99 E/04

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 67 și 81 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 67 și 81 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2009, intitulată „Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor” (COM(2009)0262), care subliniază prioritățile privind spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) pentru perioada 2010-2014, alături de Evaluarea Programului de la Haga și a planului de acțiune (COM(2009)0263) și tabloul de bord privind implementarea, asociat acesteia (SEC(2009)0765), precum și contribuțiile parlamentelor naționale, ale societății civile și ale agențiilor și organelor UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2009, intitulată „Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor” (COM(2009)0262), care subliniază prioritățile privind spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) pentru perioada 2010-2014, alături de Evaluarea Programului de la Haga și a planului de acțiune (COM(2009)0263) și tabloul de bord privind implementarea, asociat acesteia (SEC(2009)0765), precum și contribuțiile parlamentelor naționale, ale societății civile și ale agențiilor și organelor UE,

| — | având în vedere documentul Președinției Consiliului din 2 decembrie 2009, intitulat „Programul de la Stockholm - O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor” (17024/09), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Președinției Consiliului din 2 decembrie 2009, intitulat „Programul de la Stockholm - O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor” (17024/09),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Programul de la Stockholm (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Programul de la Stockholm (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 aprilie 2010 privind un Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 aprilie 2010 privind un Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (COM(2010)0171),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la formarea judiciară – Planul de acțiune de la Stockholm (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la formarea judiciară – Planul de acțiune de la Stockholm (2),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de Procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de Procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice, precum și avizele Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0252/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice, precum și avizele Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0252/2010),

| A. | întrucât SLSJ reprezintă o competență partajată între Uniune și statele membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât SLSJ reprezintă o competență partajată între Uniune și statele membre;

| B. | întrucât articolul 67 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene subliniază respectul față de sisteme și tradiții juridice diferite și accesul la justiție, care trebuie înlesnit, în special prin respectarea principiului recunoașterii reciproce; întrucât acest lucru presupune încredere reciprocă și, la rândul ei, încrederea reciprocă presupune o înțelegere profundă a diferitelor tradiții și metode juridice; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 67 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene subliniază respectul față de sisteme și tradiții juridice diferite și accesul la justiție, care trebuie înlesnit, în special prin respectarea principiului recunoașterii reciproce; întrucât acest lucru presupune încredere reciprocă și, la rândul ei, încrederea reciprocă presupune o înțelegere profundă a diferitelor tradiții și metode juridice;

| C. | întrucât, încă de când Uniunea a dobândit competențe în materie de justiție și afaceri interne și odată cu crearea ulterioară a SLSJ, s-a înregistrat un progres substanțial în domeniul justiției civile, pornind de la diferitele convenții de drept internațional privat încheiate la nivel interguvernamental și dându-le amploare acestora; întrucât, în prezent, Comisia propune un plan foarte ambițios, care răspunde unui număr însemnat dintre solicitările adresate recent de Parlament; |
| --- | --- |

C.

întrucât, încă de când Uniunea a dobândit competențe în materie de justiție și afaceri interne și odată cu crearea ulterioară a SLSJ, s-a înregistrat un progres substanțial în domeniul justiției civile, pornind de la diferitele convenții de drept internațional privat încheiate la nivel interguvernamental și dându-le amploare acestora; întrucât, în prezent, Comisia propune un plan foarte ambițios, care răspunde unui număr însemnat dintre solicitările adresate recent de Parlament;

| D. | întrucât, ținând cont de acest plan ambițios și de realizările remarcabile ale UE în acest domeniu, a venit momentul să ne detașăm și să reflectăm asupra situației dreptului civil, în special cu scopul de a adopta o abordare mai strategică și mai puțin fragmentată, bazată pe nevoile reale ale cetățenilor și ale întreprinderilor atunci când aceștia își exercită drepturile și libertățile în cadrul pieței unice și, cunoscând dificultățile legiferării într-un domeniu în care competența este partajată, în care armonizarea este doar arareori o opțiune și în care suprapunerea trebuie evitată, din aceasta decurgând necesitatea respectării și conviețuirii unor abordări juridice și tradiții constituționale radical diferite, precum și a conceptualizării abordării acestui domeniu de către Uniune pentru a înțelege mai bine obiectivul nostru și care sunt cele mai bune soluții la problemele de rezolvat, ca parte a unui plan global; întrucât este esențial să se aibă în primul rând în vedere asigurarea funcționalității măsurilor deja puse în practică și consolidarea progreselor deja realizate; |
| --- | --- |

D.

întrucât, ținând cont de acest plan ambițios și de realizările remarcabile ale UE în acest domeniu, a venit momentul să ne detașăm și să reflectăm asupra situației dreptului civil, în special cu scopul de a adopta o abordare mai strategică și mai puțin fragmentată, bazată pe nevoile reale ale cetățenilor și ale întreprinderilor atunci când aceștia își exercită drepturile și libertățile în cadrul pieței unice și, cunoscând dificultățile legiferării într-un domeniu în care competența este partajată, în care armonizarea este doar arareori o opțiune și în care suprapunerea trebuie evitată, din aceasta decurgând necesitatea respectării și conviețuirii unor abordări juridice și tradiții constituționale radical diferite, precum și a conceptualizării abordării acestui domeniu de către Uniune pentru a înțelege mai bine obiectivul nostru și care sunt cele mai bune soluții la problemele de rezolvat, ca parte a unui plan global; întrucât este esențial să se aibă în primul rând în vedere asigurarea funcționalității măsurilor deja puse în practică și consolidarea progreselor deja realizate;

| E. | întrucât, dacă privim la ce s-a realizat în SLSJ, în primul rând observăm că s-au armonizat normele de drept internațional privat, domeniu care a evoluat foarte mult; întrucât dreptul internațional privat este modalitatea prin excelență de a ajunge la o recunoaștere reciprocă și la respectul față de celelalte sistemele juridice, iar existența clauzelor de politică publică reprezintă un ultim efort de a proteja normele constituționale naționale; |
| --- | --- |

E.

întrucât, dacă privim la ce s-a realizat în SLSJ, în primul rând observăm că s-au armonizat normele de drept internațional privat, domeniu care a evoluat foarte mult; întrucât dreptul internațional privat este modalitatea prin excelență de a ajunge la o recunoaștere reciprocă și la respectul față de celelalte sistemele juridice, iar existența clauzelor de politică publică reprezintă un ultim efort de a proteja normele constituționale naționale;

| F. | întrucât următorul pas îl reprezintă armonizarea sau apropierea, la care se pretează anumite domenii în care standardizarea este de dorit, dacă nu chiar esențială - de exemplu, în domeniul protecției consumatorului - însă recurgerea la aceasta este limitată în SLSJ; |
| --- | --- |

F.

întrucât următorul pas îl reprezintă armonizarea sau apropierea, la care se pretează anumite domenii în care standardizarea este de dorit, dacă nu chiar esențială - de exemplu, în domeniul protecției consumatorului - însă recurgerea la aceasta este limitată în SLSJ;

| G. | întrucât elaborarea dreptului contractual european este una dintre cele mai importante inițiative pentru SLSJ în viitorul apropiat și ar putea conduce la un așa-numit al 28-lea sistem opțional de drept civil, ca alternativă la modalitatea tradițională de armonizare a legislației în anumite domenii; |
| --- | --- |

G.

întrucât elaborarea dreptului contractual european este una dintre cele mai importante inițiative pentru SLSJ în viitorul apropiat și ar putea conduce la un așa-numit al 28-lea sistem opțional de drept civil, ca alternativă la modalitatea tradițională de armonizare a legislației în anumite domenii;

| H. | întrucât, în cele din urmă, există instrumentele și măsuri de sine stătătoare din domeniul dreptului procedural; din multe puncte de vedere măsurile din aceste domenii sunt cheia abordării litigiilor transfrontaliere, din moment ce indiferent de măsura în care este armonizat dreptul material, cetățenii și întreprinderile tind să se lovească de obstacole care derivă din dreptul procedural național; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în cele din urmă, există instrumentele și măsuri de sine stătătoare din domeniul dreptului procedural; din multe puncte de vedere măsurile din aceste domenii sunt cheia abordării litigiilor transfrontaliere, din moment ce indiferent de măsura în care este armonizat dreptul material, cetățenii și întreprinderile tind să se lovească de obstacole care derivă din dreptul procedural național;

| I. | întrucât coexistența sistemelor juridice diferite în Uniune ar trebui percepută ca un punct forte, din care sisteme juridice din întreaga lume s-au inspirat; cu toate acestea, divergențele dintre sistemele juridice nu ar trebui să constituie un obstacol în calea evoluției dreptului european; întrucât divergențele explicite și conceptuale dintre sistemele juridice nu sunt în sine problematice; întrucât, cu toate acestea, trebuie luate în considerare consecințele juridice negative pentru cetățeni care decurg din aceste divergențe; întrucât conceptul de emulație legislativă, sau de abordare de jos în sus a convergenței, ar trebui transpus în practică prin încurajarea comunicării economice și intelectuale între diferitele sisteme juridice; întrucât capacitatea de a înțelege și de a gestiona diferențele dintre sistemele noastre juridice nu poate rezulta decât dintr-o cultură judiciară europeană, care să fie alimentată prin partajarea cunoștințelor și prin comunicare, prin studiul dreptului comparat și printr-o schimbare radicală a modului de predare a dreptului în universități și a modului în care judecătorii iau parte la formarea și dezvoltarea profesională a acestora, așa cum se explică în rezoluția Parlamentului din 17 iunie 2010, însoțite de eforturi mai intense pentru a depăși obstacolele lingvistice; întrucât este necesar să se reflecteze acum asupra acestui lucru și să se elaboreze un plan, chiar dacă demersul cere timp; |
| --- | --- |

I.

întrucât coexistența sistemelor juridice diferite în Uniune ar trebui percepută ca un punct forte, din care sisteme juridice din întreaga lume s-au inspirat; cu toate acestea, divergențele dintre sistemele juridice nu ar trebui să constituie un obstacol în calea evoluției dreptului european; întrucât divergențele explicite și conceptuale dintre sistemele juridice nu sunt în sine problematice; întrucât, cu toate acestea, trebuie luate în considerare consecințele juridice negative pentru cetățeni care decurg din aceste divergențe; întrucât conceptul de emulație legislativă, sau de abordare de jos în sus a convergenței, ar trebui transpus în practică prin încurajarea comunicării economice și intelectuale între diferitele sisteme juridice; întrucât capacitatea de a înțelege și de a gestiona diferențele dintre sistemele noastre juridice nu poate rezulta decât dintr-o cultură judiciară europeană, care să fie alimentată prin partajarea cunoștințelor și prin comunicare, prin studiul dreptului comparat și printr-o schimbare radicală a modului de predare a dreptului în universități și a modului în care judecătorii iau parte la formarea și dezvoltarea profesională a acestora, așa cum se explică în rezoluția Parlamentului din 17 iunie 2010, însoțite de eforturi mai intense pentru a depăși obstacolele lingvistice; întrucât este necesar să se reflecteze acum asupra acestui lucru și să se elaboreze un plan, chiar dacă demersul cere timp;

| J. | întrucât ar trebui în același timp încurajat un dialog mai amplu și contacte profesionale mai frecvente la nivel european, pentru a permite o serie de schimbări în maniera de predare și în programe, care urmează a fi definite în funcție de necesitățile celor care activează în domeniu, ale clienților lor și ale pieței în ansamblu; întrucât viitoarea Comunicare a Comisiei privind Planul european de acțiune pentru toate profesiile juridice ar trebui să ia în considerare diferitele tradiții și metode de predare, precum și nevoile diferite ale profesioniștilor din diferite zone geografice sau domenii, încurajând totodată schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

J.

întrucât ar trebui în același timp încurajat un dialog mai amplu și contacte profesionale mai frecvente la nivel european, pentru a permite o serie de schimbări în maniera de predare și în programe, care urmează a fi definite în funcție de necesitățile celor care activează în domeniu, ale clienților lor și ale pieței în ansamblu; întrucât viitoarea Comunicare a Comisiei privind Planul european de acțiune pentru toate profesiile juridice ar trebui să ia în considerare diferitele tradiții și metode de predare, precum și nevoile diferite ale profesioniștilor din diferite zone geografice sau domenii, încurajând totodată schimbul de bune practici;

| K. | întrucât este vital să nu îi trecem cu vederea pe practicieni atunci când construim o cultură judiciară europeană; întrucât, deși este de la sine înțeles că statele membre și organizațiile profesionale naționale își mențin responsabilitatea pentru definirea modalității celei mai potrivite de formare și pentru a veni în întâmpinarea necesităților avocaților și ale clienților lor în fiecare stat membru, în conformitate cu principiul subsidiarității și, deși este evident că organizațiile profesionale naționale sunt cele mai în măsură să identifice aceste nevoi, pentru că sunt mai aproape de cei care practică aceste profesii și de piețele în care aceștia acționează, aceste organizații au un rol esențial la nivel european; întrucât este esențial să implicăm și să ne bazăm pe structurile deja existente, în special pe universități și organizații profesionale; întrucât se impune o revizuire de fond și pe domenii a formării în domeniul judiciar, a formării practicienilor și a programelor analitice la nivel de universitate; întrucât este esențială inițierea unei reflecții riguroase asupra modului în care Uniunea ar putea oferi asistență în mod eficace în acest demers și asupra modului în care ar putea încuraja autoritățile naționale competente să preia responsabilitatea acestui proiect; |
| --- | --- |

K.

întrucât este vital să nu îi trecem cu vederea pe practicieni atunci când construim o cultură judiciară europeană; întrucât, deși este de la sine înțeles că statele membre și organizațiile profesionale naționale își mențin responsabilitatea pentru definirea modalității celei mai potrivite de formare și pentru a veni în întâmpinarea necesităților avocaților și ale clienților lor în fiecare stat membru, în conformitate cu principiul subsidiarității și, deși este evident că organizațiile profesionale naționale sunt cele mai în măsură să identifice aceste nevoi, pentru că sunt mai aproape de cei care practică aceste profesii și de piețele în care aceștia acționează, aceste organizații au un rol esențial la nivel european; întrucât este esențial să implicăm și să ne bazăm pe structurile deja existente, în special pe universități și organizații profesionale; întrucât se impune o revizuire de fond și pe domenii a formării în domeniul judiciar, a formării practicienilor și a programelor analitice la nivel de universitate; întrucât este esențială inițierea unei reflecții riguroase asupra modului în care Uniunea ar putea oferi asistență în mod eficace în acest demers și asupra modului în care ar putea încuraja autoritățile naționale competente să preia responsabilitatea acestui proiect;

| L. | întrucât aceste chestiuni țin de însăși esența Europei și de provocarea SLSJ și nu ar trebui considerate contradictorii în raport cu dezvoltarea și predarea unei culturi juridice cu adevărat europene; |
| --- | --- |

L.

întrucât aceste chestiuni țin de însăși esența Europei și de provocarea SLSJ și nu ar trebui considerate contradictorii în raport cu dezvoltarea și predarea unei culturi juridice cu adevărat europene;

| M. | întrucât, conform preambulului Tratatului de la Lisabona, semnatarii declară că sunt determinați să „pună bazele unei uniuni tot mai strânse între națiunile europene”, ceea ce presupune reducerea distanței reale și a aceleia resimțite între Uniunea Europeană, dreptul său și cetățenii săi; |
| --- | --- |

M.

întrucât, conform preambulului Tratatului de la Lisabona, semnatarii declară că sunt determinați să „pună bazele unei uniuni tot mai strânse între națiunile europene”, ceea ce presupune reducerea distanței reale și a aceleia resimțite între Uniunea Europeană, dreptul său și cetățenii săi;

| N. | întrucât dreptul european trebuie să deservească cetățenii, în special în domeniul dreptului familiei și al stării civile; |
| --- | --- |

N.

întrucât dreptul european trebuie să deservească cetățenii, în special în domeniul dreptului familiei și al stării civile;

| O. | întrucât Comisia trebuie să se asigure că Planul de acțiune de la Stockholm reflectă efectiv necesitățile cetățenilor și ale societăților, în special ale întreprinderilor mici și mijlocii, legate de o prezență mai pronunțată a caracterului european (în ceea ce privește mobilitatea, dreptul muncii, nevoile antreprenoriale sau egalitatea de șanse), promovând securitatea juridică și accesul la o justiție rapidă și eficientă; |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia trebuie să se asigure că Planul de acțiune de la Stockholm reflectă efectiv necesitățile cetățenilor și ale societăților, în special ale întreprinderilor mici și mijlocii, legate de o prezență mai pronunțată a caracterului european (în ceea ce privește mobilitatea, dreptul muncii, nevoile antreprenoriale sau egalitatea de șanse), promovând securitatea juridică și accesul la o justiție rapidă și eficientă;

| P. | întrucât, în acest context, trebuie acordată o atenție cât mai mare simplificării mecanismelor justiției și sistemului judiciar, precum și asigurării unor proceduri mai clare și mai accesibile, ținând seama de necesitatea de a reduce cheltuielile, mai ales în actualele condiții economice; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în acest context, trebuie acordată o atenție cât mai mare simplificării mecanismelor justiției și sistemului judiciar, precum și asigurării unor proceduri mai clare și mai accesibile, ținând seama de necesitatea de a reduce cheltuielile, mai ales în actualele condiții economice;

| Q. | întrucât accentul pe autonomia părților din inițiativele recente ale UE cu privire la chestiuni sensibile din dreptul familiei, cu implicații transnaționale, riscă să deschidă calea unor practici inacceptabile de negociere a jurisdicției, dacă nu se aplică restricții clare, |
| --- | --- |

Q.

întrucât accentul pe autonomia părților din inițiativele recente ale UE cu privire la chestiuni sensibile din dreptul familiei, cu implicații transnaționale, riscă să deschidă calea unor practici inacceptabile de negociere a jurisdicției, dacă nu se aplică restricții clare,

| 1. | felicită Comisia pentru propunerea sa de Plan de acțiune; |
| --- | --- |

1.

felicită Comisia pentru propunerea sa de Plan de acțiune;

| 2. | consideră, cu toate acestea, că este momentul prielnic pentru a reflecta asupra dezvoltării viitoare a SLSJ și invită Comisia să inițieze o dezbatere de amploare, la care să participe toate părțile interesate, în special judecătorii și practicienii din domeniu; |
| --- | --- |

2.

consideră, cu toate acestea, că este momentul prielnic pentru a reflecta asupra dezvoltării viitoare a SLSJ și invită Comisia să inițieze o dezbatere de amploare, la care să participe toate părțile interesate, în special judecătorii și practicienii din domeniu;

| 3. | solicită Comisiei să facă de urgență, printr-o evaluare de impact ex post, un bilanț al măsurilor deja adoptate în domeniul dreptului civil și al dreptului familiei, pentru a le evalua eficacitatea și a estima măsura în care acestea au reușit să-și atingă scopurile și să satisfacă nevoile cetățenilor, societăților și profesioniștilor; consideră că, în același timp, ar trebui efectuat un sondaj în special al miniștrilor naționali ai justiției, al profesiilor juridice, comunității de afaceri și al organizațiilor de consumatori, pentru a identifica sectoarele în care sunt necesare sau de dorit noi măsuri de cooperare în materie civilă; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să facă de urgență, printr-o evaluare de impact ex post, un bilanț al măsurilor deja adoptate în domeniul dreptului civil și al dreptului familiei, pentru a le evalua eficacitatea și a estima măsura în care acestea au reușit să-și atingă scopurile și să satisfacă nevoile cetățenilor, societăților și profesioniștilor; consideră că, în același timp, ar trebui efectuat un sondaj în special al miniștrilor naționali ai justiției, al profesiilor juridice, comunității de afaceri și al organizațiilor de consumatori, pentru a identifica sectoarele în care sunt necesare sau de dorit noi măsuri de cooperare în materie civilă;

| 4. | invită Comisia să respecte Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la formarea judiciară, pe parcursul consultărilor cu Parlamentul; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să respecte Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la formarea judiciară, pe parcursul consultărilor cu Parlamentul;

| 5. | subliniază încă o dată necesitatea apelării la toate mijloacele posibile în vederea construirii unei culturi judiciare europene, în special prin educație și formare juridică; |
| --- | --- |

5.

subliniază încă o dată necesitatea apelării la toate mijloacele posibile în vederea construirii unei culturi judiciare europene, în special prin educație și formare juridică;

| 6. | recomandă ca programele de schimb de tip „Erasmus”, propuse în Planul de acțiune, să reprezinte doar una dintr-o serie de inițiative care să stimuleze comunicarea verticală și orizontală dintre instanțele naționale și cele europene; atrage atenția asupra faptului că Parlamentul intenționează să comande un studiu care va analiza programele de formare și unitățile de învățământ din domeniul judiciar la nivel național, cu scopul de a identifica și bunele practici din acest sector; |
| --- | --- |

6.

recomandă ca programele de schimb de tip „Erasmus”, propuse în Planul de acțiune, să reprezinte doar una dintr-o serie de inițiative care să stimuleze comunicarea verticală și orizontală dintre instanțele naționale și cele europene; atrage atenția asupra faptului că Parlamentul intenționează să comande un studiu care va analiza programele de formare și unitățile de învățământ din domeniul judiciar la nivel național, cu scopul de a identifica și bunele practici din acest sector;

| 7. | observă că instituțiile și rețelele de formare de la nivel național, în calitate de „avangardă” a punerii în aplicare a dreptului european în statele membre, având contact direct cu instanțele naționale și cu sistemele judiciare și înțelegând în profunzime culturile și nevoile naționale din domeniul juridic, ar trebui să fie motoarele dezvoltării unei culturi judiciare europene comune; |
| --- | --- |

7.

observă că instituțiile și rețelele de formare de la nivel național, în calitate de „avangardă” a punerii în aplicare a dreptului european în statele membre, având contact direct cu instanțele naționale și cu sistemele judiciare și înțelegând în profunzime culturile și nevoile naționale din domeniul juridic, ar trebui să fie motoarele dezvoltării unei culturi judiciare europene comune;

| 8. | consideră că un prim pas poate fi realizat prin crearea unui forum periodic, care să reunească judecători aflați la toate nivelurile ierarhice, specializați pe domenii de drept care se confruntă frecvent cu chestiuni transfrontaliere, precum cauzele de drept maritim, comercial, al familiei și cauze privind vătămarea corporală pentru a discuta pe marginea unui domeniu nou sau despre domenii de controversă sau de dificultate juridică, pentru a încuraja discuțiile, crearea de contacte și de canale de comunicare și de colaborare și pentru a ajunge la încredere și înțelegere reciprocă; consideră că acest proiect poate fi sprijinit prin participarea activă a universităților și prin participarea practicienilor din domeniu; |
| --- | --- |

8.

consideră că un prim pas poate fi realizat prin crearea unui forum periodic, care să reunească judecători aflați la toate nivelurile ierarhice, specializați pe domenii de drept care se confruntă frecvent cu chestiuni transfrontaliere, precum cauzele de drept maritim, comercial, al familiei și cauze privind vătămarea corporală pentru a discuta pe marginea unui domeniu nou sau despre domenii de controversă sau de dificultate juridică, pentru a încuraja discuțiile, crearea de contacte și de canale de comunicare și de colaborare și pentru a ajunge la încredere și înțelegere reciprocă; consideră că acest proiect poate fi sprijinit prin participarea activă a universităților și prin participarea practicienilor din domeniu;

| 9. | consideră necesar sprijinul Comisiei pentru dialogul și comunicarea permanentă și eficientă dintre organismele europene ale profesiilor juridice în cadrul Consiliului Barourilor Europene (CCBE); consideră că acesta ar putea servi drept bază pentru o serie de inițiative ulterioare transfrontaliere de formare ale organizațiilor profesionale, în parteneriat cu alți actori europeni, precum Academia de Drept European (ERA); |
| --- | --- |

9.

consideră necesar sprijinul Comisiei pentru dialogul și comunicarea permanentă și eficientă dintre organismele europene ale profesiilor juridice în cadrul Consiliului Barourilor Europene (CCBE); consideră că acesta ar putea servi drept bază pentru o serie de inițiative ulterioare transfrontaliere de formare ale organizațiilor profesionale, în parteneriat cu alți actori europeni, precum Academia de Drept European (ERA);

| 10. | apreciază contribuția financiară generoasă a Comisiei la proiectele transnaționale de formare juridică în domeniul justiției civile, dar regretă faptul că această finanțare este dificil de accesat și de utilizat eficient, în mare măsură datorită inflexibilității sistemului actual; ia act, în plus, de problemele de recuperare a sumelor alocate în cadrul programelor de formare cofinanțate și de faptul că organizarea acestor programe presupune din partea organizațiilor profesionale implicate imobilizarea unor fonduri importante pentru o perioadă lungă, datorată cerințelor impuse de Comisie; solicită, de aceea, o abordare mai flexibilă și mai inovatoare din partea Comisiei, care să permită organizațiilor care nu dispun de lichidități importante să aibă acces la programele de formare; |
| --- | --- |

10.

apreciază contribuția financiară generoasă a Comisiei la proiectele transnaționale de formare juridică în domeniul justiției civile, dar regretă faptul că această finanțare este dificil de accesat și de utilizat eficient, în mare măsură datorită inflexibilității sistemului actual; ia act, în plus, de problemele de recuperare a sumelor alocate în cadrul programelor de formare cofinanțate și de faptul că organizarea acestor programe presupune din partea organizațiilor profesionale implicate imobilizarea unor fonduri importante pentru o perioadă lungă, datorată cerințelor impuse de Comisie; solicită, de aceea, o abordare mai flexibilă și mai inovatoare din partea Comisiei, care să permită organizațiilor care nu dispun de lichidități importante să aibă acces la programele de formare;

| 11. | observă faptul că tratarea dreptului european ca pe o materie distinctă în cadrul educației și formării juridice și judiciare are un efect de marginalizare; recomandă prin urmare ca, în plus, programele analitice de educație și formare juridică să încorporeze cu regularitate dreptul european în fiecare specializare principală; consideră că dreptul comparat ar trebui să devină un element-cheie al programelor universităților; |
| --- | --- |

11.

observă faptul că tratarea dreptului european ca pe o materie distinctă în cadrul educației și formării juridice și judiciare are un efect de marginalizare; recomandă prin urmare ca, în plus, programele analitice de educație și formare juridică să încorporeze cu regularitate dreptul european în fiecare specializare principală; consideră că dreptul comparat ar trebui să devină un element-cheie al programelor universităților;

| 12. | ținând cont de faptul că educația și formarea reprezintă în primul rând o competență a statelor membre, invită Comisia să inițieze un dialog cu toți responsabilii în domeniul educației juridice, în scopul atingerii acestor obiective; recomandă, de asemenea, ca, pe termen lung, avocaților să li se ceară să aibă cunoștințe practice de cel puțin o altă limbă a Uniunii; consideră că atingerea acestui obiectiv ar trebui stimulată încă din prezent, prin creșterea finanțărilor și prin încurajarea studenților de a participa la programe de tip Erasmus în timpul studiilor lor juridice; |
| --- | --- |

12.

ținând cont de faptul că educația și formarea reprezintă în primul rând o competență a statelor membre, invită Comisia să inițieze un dialog cu toți responsabilii în domeniul educației juridice, în scopul atingerii acestor obiective; recomandă, de asemenea, ca, pe termen lung, avocaților să li se ceară să aibă cunoștințe practice de cel puțin o altă limbă a Uniunii; consideră că atingerea acestui obiectiv ar trebui stimulată încă din prezent, prin creșterea finanțărilor și prin încurajarea studenților de a participa la programe de tip Erasmus în timpul studiilor lor juridice;

| 13. | luând în considerare obiectivul ambițios al Programului de la Stockholm de a oferi, până în 2014, programe europene de formare pentru jumătate din judecătorii, procurorii, personalul judiciar și alți angajați implicați în cooperarea europeană, precum și cererea sa ca, pentru realizarea acestui obiectiv, să fie utilizate în special instituțiile de formare existente, subliniază faptul că Rețeaua Europeană a Președinților Curților Supreme, Rețeaua europeană de Consilii ale Magistraturii, Asociația Consiliilor de Stat și a Jurisdicțiilor Administrative Supreme și Rețeaua Eurojustice a procurorilor generali europeni, executorii judecătorești și practicienii în domeniul dreptului au foarte multe de oferit prin coordonarea și promovarea formării profesionale a autorităților judiciare, prin înțelegerea reciprocă a sistemelor juridice ale altor state membre și prin facilitarea soluționării litigiilor și problemelor transfrontaliere, însă activitățile acestora trebuie înlesnite și finanțate corespunzător; consideră, prin urmare, că trebuie definit un plan finanțat integral care să vizeze formarea judiciară europeană în colaborare cu rețelele judiciare menționate mai sus, evitându-se suprapunerea inutilă a programelor și structurilor, care să conducă la înființarea unei Academii Judiciare Europene compusă din Rețeaua europeană de formare judiciară și din Academia de Drept European; |
| --- | --- |

13.

luând în considerare obiectivul ambițios al Programului de la Stockholm de a oferi, până în 2014, programe europene de formare pentru jumătate din judecătorii, procurorii, personalul judiciar și alți angajați implicați în cooperarea europeană, precum și cererea sa ca, pentru realizarea acestui obiectiv, să fie utilizate în special instituțiile de formare existente, subliniază faptul că Rețeaua Europeană a Președinților Curților Supreme, Rețeaua europeană de Consilii ale Magistraturii, Asociația Consiliilor de Stat și a Jurisdicțiilor Administrative Supreme și Rețeaua Eurojustice a procurorilor generali europeni, executorii judecătorești și practicienii în domeniul dreptului au foarte multe de oferit prin coordonarea și promovarea formării profesionale a autorităților judiciare, prin înțelegerea reciprocă a sistemelor juridice ale altor state membre și prin facilitarea soluționării litigiilor și problemelor transfrontaliere, însă activitățile acestora trebuie înlesnite și finanțate corespunzător; consideră, prin urmare, că trebuie definit un plan finanțat integral care să vizeze formarea judiciară europeană în colaborare cu rețelele judiciare menționate mai sus, evitându-se suprapunerea inutilă a programelor și structurilor, care să conducă la înființarea unei Academii Judiciare Europene compusă din Rețeaua europeană de formare judiciară și din Academia de Drept European;

| 14. | consideră că, în special în etapa elaborării legislației UE din domeniul dreptului civil și dreptului familiei, ar trebui să se creeze condiții pentru ca judecătorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii să-și poată exprima punctul de vedere asupra aspectelor tehnice ale măsurilor propuse, pentru a se asigura că viitoarea legislație poate fi implementată și aplicată de către judecătorii naționali cu cât mai puține dificultăți; consideră că aceasta ar putea contribui la multiplicarea contactelor dintre judecători, deschizând astfel noi canale de comunicare; salută informațiile primite de la autoritățile judiciare naționale pe parcursul procedurilor legislative; |
| --- | --- |

14.

consideră că, în special în etapa elaborării legislației UE din domeniul dreptului civil și dreptului familiei, ar trebui să se creeze condiții pentru ca judecătorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii să-și poată exprima punctul de vedere asupra aspectelor tehnice ale măsurilor propuse, pentru a se asigura că viitoarea legislație poate fi implementată și aplicată de către judecătorii naționali cu cât mai puține dificultăți; consideră că aceasta ar putea contribui la multiplicarea contactelor dintre judecători, deschizând astfel noi canale de comunicare; salută informațiile primite de la autoritățile judiciare naționale pe parcursul procedurilor legislative;

| 15. | consideră că Comisia ar trebui să acorde prioritate rezolvării dificultăților apărute ca urmare a divergențelor din dreptul procedural național (de exemplu, în cazul termenelor de prescripție și al aplicării legii străine de către instanțe); sugerează, dată fiind importanța capitală a acestui aspect, devansarea din 2013 în 2011 a datei la care urmează să fie prezentat raportul Comisiei privind funcționarea actualului sistem UE de drept procedural civil transfrontalier; solicită Comisiei să ia în considerare rezoluția Parlamentului din 1 februarie 2007 (3) și să prezinte de urgență o propunere de instituire a unui termen limită comun pentru litigiile transfrontaliere care implică vătămări corporale și accidente mortale; |
| --- | --- |

15.

consideră că Comisia ar trebui să acorde prioritate rezolvării dificultăților apărute ca urmare a divergențelor din dreptul procedural național (de exemplu, în cazul termenelor de prescripție și al aplicării legii străine de către instanțe); sugerează, dată fiind importanța capitală a acestui aspect, devansarea din 2013 în 2011 a datei la care urmează să fie prezentat raportul Comisiei privind funcționarea actualului sistem UE de drept procedural civil transfrontalier; solicită Comisiei să ia în considerare rezoluția Parlamentului din 1 februarie 2007 (3) și să prezinte de urgență o propunere de instituire a unui termen limită comun pentru litigiile transfrontaliere care implică vătămări corporale și accidente mortale;

| 16. | salută Cartea verde din 1 iulie 2010 privind opțiunile de politică în perspectiva unui drept european al contractelor pentru consumatori și întreprinderi și susține inițiativa ambițioasă a Comisiei de a crea un instrument european de drept contractual, care să poată fi aplicat, facultativ, de părțile contractante (COM(2010)0348); |
| --- | --- |

16.

salută Cartea verde din 1 iulie 2010 privind opțiunile de politică în perspectiva unui drept european al contractelor pentru consumatori și întreprinderi și susține inițiativa ambițioasă a Comisiei de a crea un instrument european de drept contractual, care să poată fi aplicat, facultativ, de părțile contractante (COM(2010)0348);

| 17. | subliniază importanța unor mecanisme judiciare transfrontaliere pentru rezolvarea cazurilor de fraudă și de practici comerciale înșelătoare, care își au originea în anumite state membre, dar vizează cetățeni, ONG-uri și IMM-uri din alte state membre; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța unor mecanisme judiciare transfrontaliere pentru rezolvarea cazurilor de fraudă și de practici comerciale înșelătoare, care își au originea în anumite state membre, dar vizează cetățeni, ONG-uri și IMM-uri din alte state membre;

| 18. | atrage atenția asupra rezoluției Parlamentului din 10 martie 2009 privind cooperarea între instanțele statelor membre pentru obținerea de probe în materie civilă sau comercială (4) și solicită Comisiei să ia măsuri pentru a ameliora cooperarea dintre instanțele din statele membre în materie de obținere a probelor și a creșterii eficienței Regulamentului (CE) nr. 1206/2001, în special asigurând o mai bună informare a instanțelor și a profesioniștilor cu privire la acesta și faptul că aceștia utilizează la scară largă tehnologiile informației și videoconferințele; consideră că ar trebui să existe un sistem securizat pentru trimiterea și primirea de emailuri și consideră că problemele de acest tip ar trebui tratate în cadrul strategiei europene e-Justiție; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția asupra rezoluției Parlamentului din 10 martie 2009 privind cooperarea între instanțele statelor membre pentru obținerea de probe în materie civilă sau comercială (4) și solicită Comisiei să ia măsuri pentru a ameliora cooperarea dintre instanțele din statele membre în materie de obținere a probelor și a creșterii eficienței Regulamentului (CE) nr. 1206/2001, în special asigurând o mai bună informare a instanțelor și a profesioniștilor cu privire la acesta și faptul că aceștia utilizează la scară largă tehnologiile informației și videoconferințele; consideră că ar trebui să existe un sistem securizat pentru trimiterea și primirea de emailuri și consideră că problemele de acest tip ar trebui tratate în cadrul strategiei europene e-Justiție;

| 19. | salută faptul că Planul de acțiune propune o inițiativă legislativă referitoare la un regulament privind îmbunătățirea eficienței executării hotărârilor judecătorești cu privire la transparența patrimoniului debitorilor și la un regulament similar privind sechestrul asupra conturilor bancare; atrage atenția, cu toate acestea, asupra naturii complementare a celor două propuneri, care ar trebui prezentate cât mai curând; |
| --- | --- |

19.

salută faptul că Planul de acțiune propune o inițiativă legislativă referitoare la un regulament privind îmbunătățirea eficienței executării hotărârilor judecătorești cu privire la transparența patrimoniului debitorilor și la un regulament similar privind sechestrul asupra conturilor bancare; atrage atenția, cu toate acestea, asupra naturii complementare a celor două propuneri, care ar trebui prezentate cât mai curând;

| 20. | consideră că astfel de inițiative sunt din ce în ce mai importante în contextul recesiunii economice; |
| --- | --- |

20.

consideră că astfel de inițiative sunt din ce în ce mai importante în contextul recesiunii economice;

| 21. | invită Comisia să avanseze în ceea ce privește aceste inițiative în cel mai scurt timp, axându-se pe posibilitatea găsirii unei căi de atac independente europene pentru dezvăluirea și/sau înghețarea activelor în cauzele transfrontaliere; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să avanseze în ceea ce privește aceste inițiative în cel mai scurt timp, axându-se pe posibilitatea găsirii unei căi de atac independente europene pentru dezvăluirea și/sau înghețarea activelor în cauzele transfrontaliere;

| 22. | subliniază că acest domeniu are importante consecințe financiare și asupra imaginii; în acest context, încurajează recurgerea preventivă la modalități alternative de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

22.

subliniază că acest domeniu are importante consecințe financiare și asupra imaginii; în acest context, încurajează recurgerea preventivă la modalități alternative de soluționare a litigiilor;

| 23. | consideră că o consolidare a justiției prin metodele menționate în prezentul raport, conduce desigur la dezvoltarea și întărirea raporturilor economice și de muncă, ajutând la crearea unei adevărate piețe unice; |
| --- | --- |

23.

consideră că o consolidare a justiției prin metodele menționate în prezentul raport, conduce desigur la dezvoltarea și întărirea raporturilor economice și de muncă, ajutând la crearea unei adevărate piețe unice;

| 24. | invită Comisia și statele membre să crească nivelul de uniformitate a aplicării legislației UE (în aspectele procedurale), focalizându-se asupra unor reguli și proceduri administrative standardizate, aplicabile în domenii integrate ale UE, cum sunt impozitarea, vama, comerțul și protecția consumatorilor, în limitele Tratatelor UE, pentru a asigura funcționarea pieței unice și a liberei concurențe; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia și statele membre să crească nivelul de uniformitate a aplicării legislației UE (în aspectele procedurale), focalizându-se asupra unor reguli și proceduri administrative standardizate, aplicabile în domenii integrate ale UE, cum sunt impozitarea, vama, comerțul și protecția consumatorilor, în limitele Tratatelor UE, pentru a asigura funcționarea pieței unice și a liberei concurențe;

| 25. | subliniază faptul că Programul de la Stockholm vizează instituirea unui spațiu european de libertate, securitate și justiție care să garanteze drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv libertatea de întreprindere, cu scopul de a dezvolta spiritul întreprinzător în diverse sectoare ale economiei; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că Programul de la Stockholm vizează instituirea unui spațiu european de libertate, securitate și justiție care să garanteze drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv libertatea de întreprindere, cu scopul de a dezvolta spiritul întreprinzător în diverse sectoare ale economiei;

| 26. | sprijină cu convingere Comisia în obiectivul său de a adopta propuneri legislative care să reducă costurile activităților comerciale și ale tranzacțiilor, în special în cazul IMM-urilor; |
| --- | --- |

26.

sprijină cu convingere Comisia în obiectivul său de a adopta propuneri legislative care să reducă costurile activităților comerciale și ale tranzacțiilor, în special în cazul IMM-urilor;

| 27. | încurajează inițiativele comune ale Comisiei și statelor membre de sprijinire a IMM-urilor din întreaga UE care desfășoară activități transfrontaliere, prin eliminarea birocrației pentru a reduce semnificativ sarcinile administrative, financiare și de reglementare; salută viitoarea revizuire a Directivei privind întârzierea efectuării plăților; |
| --- | --- |

27.

încurajează inițiativele comune ale Comisiei și statelor membre de sprijinire a IMM-urilor din întreaga UE care desfășoară activități transfrontaliere, prin eliminarea birocrației pentru a reduce semnificativ sarcinile administrative, financiare și de reglementare; salută viitoarea revizuire a Directivei privind întârzierea efectuării plăților;

| 28. | subliniază că funcționarea adecvată a pieței unice sprijină spațiul european de libertate, securitate și justiție și contribuie la consolidarea modelului european al economiei sociale de piață; recunoaște totodată că crearea unui spațiu european de libertate, securitate și justiție va consolida piața unică și, în special, protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

28.

subliniază că funcționarea adecvată a pieței unice sprijină spațiul european de libertate, securitate și justiție și contribuie la consolidarea modelului european al economiei sociale de piață; recunoaște totodată că crearea unui spațiu european de libertate, securitate și justiție va consolida piața unică și, în special, protecția consumatorilor;

| 29. | subliniază că articolul 12 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene reafirmă, drept dispoziție de aplicare generală, că protecția consumatorilor ar trebui luată în considerare la definirea și punerea în aplicare a celorlalte politici și acțiuni ale Uniunii; subliniază importanța noii propuneri de directivă privind drepturile consumatorilor, precum și viitoarea actualizare a Directivei privind pachetele de călătorii, a Directivei privind practicile comerciale neloiale și a Directivei privind publicitatea înșelătoare și comparativă; |
| --- | --- |

29.

subliniază că articolul 12 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene reafirmă, drept dispoziție de aplicare generală, că protecția consumatorilor ar trebui luată în considerare la definirea și punerea în aplicare a celorlalte politici și acțiuni ale Uniunii; subliniază importanța noii propuneri de directivă privind drepturile consumatorilor, precum și viitoarea actualizare a Directivei privind pachetele de călătorii, a Directivei privind practicile comerciale neloiale și a Directivei privind publicitatea înșelătoare și comparativă;

| 30. | invită Comisia să asigure eliminarea tuturor barierelor din calea dezvoltării comerțului electronic, identificate cel mai recent în „Agenda digitală” din 2010, atât prin mijloace legislative, cât și nelegislative; solicită rezolvarea rapidă a problemelor legate de comerțul transfrontalier în cazul achizițiilor online efectuate de consumatori, în special în ceea ce privește plata și livrările transfrontaliere; subliniază necesitatea de a crește încrederea consumatorilor și a întreprinderilor în comerțul electronic transfrontalier, printre altele prin consolidarea luptei împotriva criminalității informatice și a contrafacerii; solicită elaborarea unei carte europene a drepturilor consumatorilor în domeniul serviciilor online și al comerțului electronic; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să asigure eliminarea tuturor barierelor din calea dezvoltării comerțului electronic, identificate cel mai recent în „Agenda digitală” din 2010, atât prin mijloace legislative, cât și nelegislative; solicită rezolvarea rapidă a problemelor legate de comerțul transfrontalier în cazul achizițiilor online efectuate de consumatori, în special în ceea ce privește plata și livrările transfrontaliere; subliniază necesitatea de a crește încrederea consumatorilor și a întreprinderilor în comerțul electronic transfrontalier, printre altele prin consolidarea luptei împotriva criminalității informatice și a contrafacerii; solicită elaborarea unei carte europene a drepturilor consumatorilor în domeniul serviciilor online și al comerțului electronic;

| 31. | reamintește solicitarea adresată Comisiei de a asigura informarea imediată și completă a Parlamentului European cu privire la evoluția negocierilor ACTA, la fiecare etapă a negocierilor, pentru a respecta litera și spiritul Tratatului de la Lisabona, precum și cererea sa de garantare a faptului că ACTA nu va modifica acquis-ul în materie de respectare a DPI și a drepturilor fundamentale; solicită Comisiei să se implice în mod activ în relațiile cu țările terțe care nu sunt parte la negocierile ACTA, în special cu țările emergente; |
| --- | --- |

31.

reamintește solicitarea adresată Comisiei de a asigura informarea imediată și completă a Parlamentului European cu privire la evoluția negocierilor ACTA, la fiecare etapă a negocierilor, pentru a respecta litera și spiritul Tratatului de la Lisabona, precum și cererea sa de garantare a faptului că ACTA nu va modifica acquis-ul în materie de respectare a DPI și a drepturilor fundamentale; solicită Comisiei să se implice în mod activ în relațiile cu țările terțe care nu sunt parte la negocierile ACTA, în special cu țările emergente;

| 32. | atrage atenția asupra problemelor legate de insecuritatea juridică a schimburilor comerciale din și spre țările non-UE, precum și asupra problemei referitoare la jurisdicția competentă pentru soluționarea unei anumite dispute; observă faptul că, deși există principii de drept internațional privat, aplicarea acestora ridică un număr de probleme care afectează în principal consumatorii și întreprinderile mici, care deseori nu își cunosc drepturile; subliniază, de asemenea, noile provocări juridice care rezultă în urma globalizării și a dezvoltării tranzacțiilor efectuate pe internet; subliniază nevoia adoptării unei abordări coerente la nivel internațional pentru a evita penalizarea consumatorilor și a întreprinderilor mici pentru această situație; |
| --- | --- |

32.

atrage atenția asupra problemelor legate de insecuritatea juridică a schimburilor comerciale din și spre țările non-UE, precum și asupra problemei referitoare la jurisdicția competentă pentru soluționarea unei anumite dispute; observă faptul că, deși există principii de drept internațional privat, aplicarea acestora ridică un număr de probleme care afectează în principal consumatorii și întreprinderile mici, care deseori nu își cunosc drepturile; subliniază, de asemenea, noile provocări juridice care rezultă în urma globalizării și a dezvoltării tranzacțiilor efectuate pe internet; subliniază nevoia adoptării unei abordări coerente la nivel internațional pentru a evita penalizarea consumatorilor și a întreprinderilor mici pentru această situație;

| 33. | atrage atenția Comisiei, în contextul dreptului societăților, care este afectat de dreptul internațional privat, asupra rezoluției Parlamentului din 10 martie 2009, ce conține recomandări adresate Comisiei privind transferul transfrontalier al sediului social al unei societăți (2008/2196(INI)), rezoluției din 4 iulie 2006 privind recentele evoluții și perspective în legătură cu dreptul societăților comerciale și rezoluției din 25 octombrie 2007 privind societățile private europene și la a paisprezecea directivă în domeniul dreptului societăților comerciale privind transferul sediului societății, precum și asupra hotărârilor Curții de Justiție în cauzele Daily Mail și General Trust, Centros, Überseering, Inspire Art, SEVIC Systems, și Cartesio; |
| --- | --- |

33.

atrage atenția Comisiei, în contextul dreptului societăților, care este afectat de dreptul internațional privat, asupra rezoluției Parlamentului din 10 martie 2009, ce conține recomandări adresate Comisiei privind transferul transfrontalier al sediului social al unei societăți (2008/2196(INI)), rezoluției din 4 iulie 2006 privind recentele evoluții și perspective în legătură cu dreptul societăților comerciale și rezoluției din 25 octombrie 2007 privind societățile private europene și la a paisprezecea directivă în domeniul dreptului societăților comerciale privind transferul sediului societății, precum și asupra hotărârilor Curții de Justiție în cauzele Daily Mail și General Trust, Centros, Überseering, Inspire Art, SEVIC Systems, și Cartesio;

| 34. | constată că, conform hotărârii din cauza Cartesio, în lipsa unei definiții uniforme în dreptul Uniunii a companiilor care pot beneficia de dreptul de stabilire pe baza unui singur factor de legătură care să determine legea națională aplicabilă unei societăți, problema dacă articolul 49 TFUE se aplică sau nu unei societăți care invocă libertatea fundamentală consacrată în acest articol este o chestiune preliminară, care, după cum prevede actualmente dreptul Uniunii, poate fi soluționată doar de către legea națională aplicabilă; consideră, de asemenea, că modificările din dreptul societăților preconizate de tratat, realizate prin intermediul legislației și al acordurilor, nu au abordat încă problema diferențelor dintre legislațiile statelor membre și, evident, nici nu au rezolvat-o; remarcă că aceasta evidențiază o lacună a dreptului Uniunii; își reiterează solicitarea de a remedia această deficiență; |
| --- | --- |

34.

constată că, conform hotărârii din cauza Cartesio, în lipsa unei definiții uniforme în dreptul Uniunii a companiilor care pot beneficia de dreptul de stabilire pe baza unui singur factor de legătură care să determine legea națională aplicabilă unei societăți, problema dacă articolul 49 TFUE se aplică sau nu unei societăți care invocă libertatea fundamentală consacrată în acest articol este o chestiune preliminară, care, după cum prevede actualmente dreptul Uniunii, poate fi soluționată doar de către legea națională aplicabilă; consideră, de asemenea, că modificările din dreptul societăților preconizate de tratat, realizate prin intermediul legislației și al acordurilor, nu au abordat încă problema diferențelor dintre legislațiile statelor membre și, evident, nici nu au rezolvat-o; remarcă că aceasta evidențiază o lacună a dreptului Uniunii; își reiterează solicitarea de a remedia această deficiență;

| 35. | solicită Comisiei să facă tot posibilul la Conferința de la Haga pentru a readuce în atenție proiectul de convenție cu privire la hotărârile internaționale; consideră că Comisia ar putea începe cu o serie de consultări la scară largă, informând și consultând Parlamentul, cu privire la pertinența atribuirii unui efect reflexiv dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 44/2001 (5) în vederea impulsionării altor țări, și în special Statele Unite, spre reluarea negocierilor; consideră că ar fi prematur și inadecvat să se ia în considerare posibilitatea acordării unui efect reflexiv dispozițiilor acestui regulament înainte de a face suficient de clar faptul că încercările de reluare a negocierilor la Haga au eșuat și că, din consultările și studiile realizate rezultă că aceasta ar putea aduce beneficii și avantaje cetățenilor, societăților și profesioniștilor din UE; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să facă tot posibilul la Conferința de la Haga pentru a readuce în atenție proiectul de convenție cu privire la hotărârile internaționale; consideră că Comisia ar putea începe cu o serie de consultări la scară largă, informând și consultând Parlamentul, cu privire la pertinența atribuirii unui efect reflexiv dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 44/2001 (5) în vederea impulsionării altor țări, și în special Statele Unite, spre reluarea negocierilor; consideră că ar fi prematur și inadecvat să se ia în considerare posibilitatea acordării unui efect reflexiv dispozițiilor acestui regulament înainte de a face suficient de clar faptul că încercările de reluare a negocierilor la Haga au eșuat și că, din consultările și studiile realizate rezultă că aceasta ar putea aduce beneficii și avantaje cetățenilor, societăților și profesioniștilor din UE;

| 36. | solicită Comisarului pentru Justiție să se asigure că, în viitor, Parlamentul va fi implicat mai îndeaproape în activitățile Comisiei și Consiliului la Conferința de la Haga, prin intermediul observatorilor din partea Parlamentului și al unor declarații periodice adresate comisiei parlamentare competente; în acest context, reamintește Comisiei angajamentele instituționale luate de Comisarul Frattini în fața Parlamentului în septembrie 2006, în virtutea cărora Comisia ar coopera întru totul cu Parlamentul în lucrările sale de la Conferința de Haga; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisarului pentru Justiție să se asigure că, în viitor, Parlamentul va fi implicat mai îndeaproape în activitățile Comisiei și Consiliului la Conferința de la Haga, prin intermediul observatorilor din partea Parlamentului și al unor declarații periodice adresate comisiei parlamentare competente; în acest context, reamintește Comisiei angajamentele instituționale luate de Comisarul Frattini în fața Parlamentului în septembrie 2006, în virtutea cărora Comisia ar coopera întru totul cu Parlamentul în lucrările sale de la Conferința de Haga;

| 37. | încurajează Comisia să-și asume pe deplin rolul în cadrul lucrărilor Conferinței de la Haga; solicită Comisiei să ia măsuri pentru a se asigura că UE va ratifica Convenția de la Haga din 19 octombrie 1996 privind protecția copiilor; |
| --- | --- |

37.

încurajează Comisia să-și asume pe deplin rolul în cadrul lucrărilor Conferinței de la Haga; solicită Comisiei să ia măsuri pentru a se asigura că UE va ratifica Convenția de la Haga din 19 octombrie 1996 privind protecția copiilor;

| 38. | decide să creeze un forum interparlamentar pe tema lucrărilor Conferinței de la Haga; consideră, cu titlul de exemplu, că promovarea, la Conferința de la Haga, a autonomiei părților în relațiile contractuale din întreaga lume, are implicații atât de serioase în ceea ce privește eludarea normelor obligatorii, încât sunt absolut necesare dezbateri și reflecții pe această temă în forurile democratice de pretutindeni; |
| --- | --- |

38.

decide să creeze un forum interparlamentar pe tema lucrărilor Conferinței de la Haga; consideră, cu titlul de exemplu, că promovarea, la Conferința de la Haga, a autonomiei părților în relațiile contractuale din întreaga lume, are implicații atât de serioase în ceea ce privește eludarea normelor obligatorii, încât sunt absolut necesare dezbateri și reflecții pe această temă în forurile democratice de pretutindeni;

| 39. | ia act de instituirea de către Comisie a unui grup de lucru pe tema arbitrajului; previne Comisia asupra pericolului de a adopta o inițiativă legislativă în acest domeniu fără a organiza consultări deschise, cu implicarea totală a Parlamentului; solicită Comisiei să invite un reprezentant al comisiei parlamentare competente la toate grupurile de lucru de acest tip și consideră că, fără a aduce atingere dreptului de inițiativă al Comisiei, Parlamentul European ar trebui să aibă dreptul să numească unul sau mai mulți membri în aceste grupuri de lucru, pentru a se asigura că sunt cu adevărat reprezentative; |
| --- | --- |

39.

ia act de instituirea de către Comisie a unui grup de lucru pe tema arbitrajului; previne Comisia asupra pericolului de a adopta o inițiativă legislativă în acest domeniu fără a organiza consultări deschise, cu implicarea totală a Parlamentului; solicită Comisiei să invite un reprezentant al comisiei parlamentare competente la toate grupurile de lucru de acest tip și consideră că, fără a aduce atingere dreptului de inițiativă al Comisiei, Parlamentul European ar trebui să aibă dreptul să numească unul sau mai mulți membri în aceste grupuri de lucru, pentru a se asigura că sunt cu adevărat reprezentative;

| 40. | subliniază necesitatea de a de a asigura recunoașterea reciprocă a documentelor oficiale eliberate de administrațiile naționale; salută eforturile Comisiei de a da cetățenilor posibilitatea de a-și exercita drepturile la libera circulație și susține ferm planurile de realizare efectivă a recunoașterii reciproce a efectelor documentelor de stare civilă; solicită eforturi mai intense pentru a reduce obstacolele pe care le întâmpină cetățenii în a-și exercita dreptul la libera circulație, în special în ceea ce privește accesul la beneficiile sociale care li se cuvin și dreptul de a vota la alegerile municipale; |
| --- | --- |

40.

subliniază necesitatea de a de a asigura recunoașterea reciprocă a documentelor oficiale eliberate de administrațiile naționale; salută eforturile Comisiei de a da cetățenilor posibilitatea de a-și exercita drepturile la libera circulație și susține ferm planurile de realizare efectivă a recunoașterii reciproce a efectelor documentelor de stare civilă; solicită eforturi mai intense pentru a reduce obstacolele pe care le întâmpină cetățenii în a-și exercita dreptul la libera circulație, în special în ceea ce privește accesul la beneficiile sociale care li se cuvin și dreptul de a vota la alegerile municipale;

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

41.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 12.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0242.

(3)  JO C 250 E, 25.10.2007, p. 99.

(4)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 21.

(5)  Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (JO L 12, 16.1.2001, p. 1).

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/27

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010Acordul comercial împotriva contrafacerii (ACTA)

P7_TA(2010)0432

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la ACTA

2012/C 99 E/05

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la transparența și situația actuală a negocierilor privind ACTA, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la transparența și situația actuală a negocierilor privind ACTA,

| — | având în vedere decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană,

| — | având în vedere dezbaterea în ședința plenară din 20 octombrie 2010 privind Acordul comercial împotriva contrafacerii, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea în ședința plenară din 20 octombrie 2010 privind Acordul comercial împotriva contrafacerii,

| — | având în vedere proiectul din 2 octombrie 2010 pentru un Acord comercial împotriva contrafacerii (ACTA), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul din 2 octombrie 2010 pentru un Acord comercial împotriva contrafacerii (ACTA),

| — | având în vedere Decizia Ombudsmanului European privind plângerea 90/2009/(JD)OV referitoare la accesul la documentele ACTA, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Ombudsmanului European privind plângerea 90/2009/(JD)OV referitoare la accesul la documentele ACTA,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare între Parlament, Consiliu și Comisie (2003/C 321/01), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare între Parlament, Consiliu și Comisie (2003/C 321/01),

| — | având în vedere Acordul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS),

| — | având în vedere articolele 115 alineatul (5) și 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 115 alineatul (5) și 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât combaterea contrafacerii reprezintă un element cheie în cadrul strategiei politice a UE pentru a garanta justiția, condiții echitabile pentru producătorii noștri, menținerea locurilor de muncă pentru cetățeni și respectarea statului de drept; |
| --- | --- |

A.

întrucât combaterea contrafacerii reprezintă un element cheie în cadrul strategiei politice a UE pentru a garanta justiția, condiții echitabile pentru producătorii noștri, menținerea locurilor de muncă pentru cetățeni și respectarea statului de drept;

| B. | întrucât combaterea contrafacerii, fiind un fenomen mondial, necesită o cooperare internațională mai strânsă între actorii mondiali majori pentru a fi mai eficientă; |
| --- | --- |

B.

întrucât combaterea contrafacerii, fiind un fenomen mondial, necesită o cooperare internațională mai strânsă între actorii mondiali majori pentru a fi mai eficientă;

| C. | întrucât, în ciuda mai multor încercări de a conveni o abordare multilaterală, care rămâne principalul obiectiv al strategiei UE, acest lucru nu a putut fi realizat din cauza rezistenței și opoziției altor actori mondiali și, prin urmare, acordul plurilateral pare să fie cea mai bună soluție pentru abordarea unor preocupări specifice la nivel internațional; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ciuda mai multor încercări de a conveni o abordare multilaterală, care rămâne principalul obiectiv al strategiei UE, acest lucru nu a putut fi realizat din cauza rezistenței și opoziției altor actori mondiali și, prin urmare, acordul plurilateral pare să fie cea mai bună soluție pentru abordarea unor preocupări specifice la nivel internațional;

| D. | întrucât, așa cum a afirmat Comisa în mod repetat, ACTA prevede numai măsuri de executare și nu include dispoziții de modificare a dreptului material privind drepturile de proprietate intelectuală (DPI) a UE și a altor părți la ACTA, ci, mai degrabă, stabilește, pentru prima dată, un cadru internațional cuprinzător care să sprijine eforturile părților de a combate în mod eficient încălcarea DPI și, prin urmare, nu implică modificări ale acquis-ului comunitar; |
| --- | --- |

D.

întrucât, așa cum a afirmat Comisa în mod repetat, ACTA prevede numai măsuri de executare și nu include dispoziții de modificare a dreptului material privind drepturile de proprietate intelectuală (DPI) a UE și a altor părți la ACTA, ci, mai degrabă, stabilește, pentru prima dată, un cadru internațional cuprinzător care să sprijine eforturile părților de a combate în mod eficient încălcarea DPI și, prin urmare, nu implică modificări ale acquis-ului comunitar;

| E. | întrucât, în multe domenii, precum dispozițiile referitoare la sectorul digital și domeniul de aplicare al măsurilor frontaliere obligatorii, ACTA depășește sfera domeniului de aplicare al acordului TRIPS și, prin urmare asigură o mai bună protecție proprietarilor de drepturi; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în multe domenii, precum dispozițiile referitoare la sectorul digital și domeniul de aplicare al măsurilor frontaliere obligatorii, ACTA depășește sfera domeniului de aplicare al acordului TRIPS și, prin urmare asigură o mai bună protecție proprietarilor de drepturi;

| F. | întrucât, în urma unor poziții ferme ale Parlamentului, s-a ameliorat substanțial nivelul transparenței negocierilor privind ACTA și, de la runda de negocieri din Noua Zeelandă, Parlamentul a fost informat pe deplin cu privire la evoluția negocierilor; întrucât i s-a adus la cunoștință Parlamentului textul negociat în termen de o săptămână de la ultima rundă de negocieri din Japonia; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în urma unor poziții ferme ale Parlamentului, s-a ameliorat substanțial nivelul transparenței negocierilor privind ACTA și, de la runda de negocieri din Noua Zeelandă, Parlamentul a fost informat pe deplin cu privire la evoluția negocierilor; întrucât i s-a adus la cunoștință Parlamentului textul negociat în termen de o săptămână de la ultima rundă de negocieri din Japonia;

| G. | întrucât textul negociat reflectă principalele preocupări exprimate de Parlament în ultimele luni, inclusiv cu privire la chestiuni precum respectarea drepturilor fundamentale, viața privată și protecția datelor, respectarea rolului important al accesului liber la internet, importanța protejării rolului prestatorilor de servicii și necesitatea garantării accesului la medicamente, fiind introdusă în preambulul documentului o referire la Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, adoptată la 14 noiembrie 2001; |
| --- | --- |

G.

întrucât textul negociat reflectă principalele preocupări exprimate de Parlament în ultimele luni, inclusiv cu privire la chestiuni precum respectarea drepturilor fundamentale, viața privată și protecția datelor, respectarea rolului important al accesului liber la internet, importanța protejării rolului prestatorilor de servicii și necesitatea garantării accesului la medicamente, fiind introdusă în preambulul documentului o referire la Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, adoptată la 14 noiembrie 2001;

| H. | întrucât Comisia a afirmat în mod repetat importanța aplicării protecției indicațiilor geografice; întrucât părțile au căzut de acord asupra faptului că ACTA va conține dispoziții privind respectarea indicațiilor geografice; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia a afirmat în mod repetat importanța aplicării protecției indicațiilor geografice; întrucât părțile au căzut de acord asupra faptului că ACTA va conține dispoziții privind respectarea indicațiilor geografice;

| I. | întrucât, în calitate de gardian al tratatelor, Comisia este obligată să respecte acquis-ul comunitar atunci când negociază acorduri internaționale care afectează legislația UE și întrucât Comisia s-a angajat să furnizeze Parlamentului European informații imediate și complete în fiecare etapă a negocierilor privind acordurile internaționale; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în calitate de gardian al tratatelor, Comisia este obligată să respecte acquis-ul comunitar atunci când negociază acorduri internaționale care afectează legislația UE și întrucât Comisia s-a angajat să furnizeze Parlamentului European informații imediate și complete în fiecare etapă a negocierilor privind acordurile internaționale;

| J. | întrucât este de o importanță crucială să se garanteze că măsurile care vizează respectarea DPI sunt dezvoltate astfel încât să nu se creeze obstacole în calea inovării sau a concurenței, să nu se submineze limitările DPI și protecția datelor cu caracter personal, să nu se restrângă libera circulație a informațiilor și să nu se creeze o povară nejustificată asupra comerțului legitim; |
| --- | --- |

J.

întrucât este de o importanță crucială să se garanteze că măsurile care vizează respectarea DPI sunt dezvoltate astfel încât să nu se creeze obstacole în calea inovării sau a concurenței, să nu se submineze limitările DPI și protecția datelor cu caracter personal, să nu se restrângă libera circulație a informațiilor și să nu se creeze o povară nejustificată asupra comerțului legitim;

| K. | întrucât orice acord convenit de UE asupra ACTA trebuie să respecte pe deplin acquis-ul comunitar și acest aspect se referă, îndeosebi la obligațiile juridice impuse asupra UE cu privire la viața privată și protecția datelor, în special cele stabilite în Directiva 95/46/CE, Directiva 2002/58/CE și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului și a Curții de Justiție; |
| --- | --- |

K.

întrucât orice acord convenit de UE asupra ACTA trebuie să respecte pe deplin acquis-ul comunitar și acest aspect se referă, îndeosebi la obligațiile juridice impuse asupra UE cu privire la viața privată și protecția datelor, în special cele stabilite în Directiva 95/46/CE, Directiva 2002/58/CE și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului și a Curții de Justiție;

| L. | întrucât, ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona în decembrie 2009, Parlamentul va trebui să aprobe textul acordului ACTA înaintea intrării sale în vigoare în UE, |
| --- | --- |

L.

întrucât, ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona în decembrie 2009, Parlamentul va trebui să aprobe textul acordului ACTA înaintea intrării sale în vigoare în UE,

| 1. | salută publicarea proiectului din 2 octombrie 2010 pentru un Acord comercial împotriva contrafacerii în urma rundei de negocieri de la Tokyo și se așteaptă din partea Comisiei să ofere Parlamentului și publicului textul finalizat al ACTA în urma reuniunii pentru negocierile tehnice de la Sydney, în perioada 30 noiembrie - 3 decembrie 2010; |
| --- | --- |

1.

salută publicarea proiectului din 2 octombrie 2010 pentru un Acord comercial împotriva contrafacerii în urma rundei de negocieri de la Tokyo și se așteaptă din partea Comisiei să ofere Parlamentului și publicului textul finalizat al ACTA în urma reuniunii pentru negocierile tehnice de la Sydney, în perioada 30 noiembrie - 3 decembrie 2010;

| 2. | reafirmă faptul că lupta împotriva contrafacerii este o prioritate în strategia sa politică internă și internațională și că cooperarea internațională este un aspect esențial pentru atingerea obiectivului său; |
| --- | --- |

2.

reafirmă faptul că lupta împotriva contrafacerii este o prioritate în strategia sa politică internă și internațională și că cooperarea internațională este un aspect esențial pentru atingerea obiectivului său;

| 3. | este conștient că acordul negociat nu va rezolva problema complexă și multidimensională a contrafacerii; totuși consideră că acesta reprezintă un pas înainte în direcția bună; |
| --- | --- |

3.

este conștient că acordul negociat nu va rezolva problema complexă și multidimensională a contrafacerii; totuși consideră că acesta reprezintă un pas înainte în direcția bună;

| 4. | salută declarațiile repetate ale Comisiei potrivit cărora aplicarea dispozițiilor ACTA, în special a dispozițiilor privind procedurile de asigurare a respectării drepturilor de autor în mediul digital, vor fi în deplină conformitate cu acquis-ul comunitar, iar acordul nu va introduce dispoziții privind perchezițiile personale sau așa-numita procedură a „celor trei abateri”; subliniază faptul că nicio parte semnatară a ACTA, în special UE, nu poate fi mandatată prin acord să introducă procedura „celor trei abateri” sau alte sisteme similare; |
| --- | --- |

4.

salută declarațiile repetate ale Comisiei potrivit cărora aplicarea dispozițiilor ACTA, în special a dispozițiilor privind procedurile de asigurare a respectării drepturilor de autor în mediul digital, vor fi în deplină conformitate cu acquis-ul comunitar, iar acordul nu va introduce dispoziții privind perchezițiile personale sau așa-numita procedură a „celor trei abateri”; subliniază faptul că nicio parte semnatară a ACTA, în special UE, nu poate fi mandatată prin acord să introducă procedura „celor trei abateri” sau alte sisteme similare;

| 5. | salută faptul că în preambulul proiectului de text din 2 octombrie 2010 se confirmă că ACTA urmărește să ofere mijloace adecvate și eficace care să asigure respectarea drepturilor de proprietate intelectuală, în completarea Acordului TRIPS și ținând cont de diferențele dintre sistemele și practicile juridice respective ale părților la ACTA; insistă aspra faptului că principiile menționate în Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, adoptată la 14 noiembrie 2001 de OMC la cea de a patra Conferință ministerială a OMC, care a avut loc la Doha, în Qatar”, sunt elementele pe care se bazează textul deliberativ din 2 octombrie 2010 și, prin urmare, punerea în aplicare a ACTA ar trebui să respecte aceste principii; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că în preambulul proiectului de text din 2 octombrie 2010 se confirmă că ACTA urmărește să ofere mijloace adecvate și eficace care să asigure respectarea drepturilor de proprietate intelectuală, în completarea Acordului TRIPS și ținând cont de diferențele dintre sistemele și practicile juridice respective ale părților la ACTA; insistă aspra faptului că principiile menționate în Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, adoptată la 14 noiembrie 2001 de OMC la cea de a patra Conferință ministerială a OMC, care a avut loc la Doha, în Qatar”, sunt elementele pe care se bazează textul deliberativ din 2 octombrie 2010 și, prin urmare, punerea în aplicare a ACTA ar trebui să respecte aceste principii;

| 6. | subliniază faptul că ACTA nu va schimba acquis-ul UE în privința asigurării respectării drepturilor de proprietate intelectuală, deoarece legislația UE este deja mult mai avansată decât actualele norme internaționale și faptul că reprezintă o șansă pentru schimbul de cele mai bune practici și orientări din acest domeniu; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că ACTA nu va schimba acquis-ul UE în privința asigurării respectării drepturilor de proprietate intelectuală, deoarece legislația UE este deja mult mai avansată decât actualele norme internaționale și faptul că reprezintă o șansă pentru schimbul de cele mai bune practici și orientări din acest domeniu;

| 7. | consideră că ACTA este un instrument pentru eficientizarea normelor actuale, favorizând astfel exporturile UE și protejând proprietarii de drepturi atunci când își desfășoară activitatea pe piața mondială, în cadrul căreia suportă, în prezent, consecințele nerespectării sistematice și generalizate a drepturilor de autor, a mărcilor, a brevetelor, a modelelor și a indicațiilor geografice; |
| --- | --- |

7.

consideră că ACTA este un instrument pentru eficientizarea normelor actuale, favorizând astfel exporturile UE și protejând proprietarii de drepturi atunci când își desfășoară activitatea pe piața mondială, în cadrul căreia suportă, în prezent, consecințele nerespectării sistematice și generalizate a drepturilor de autor, a mărcilor, a brevetelor, a modelelor și a indicațiilor geografice;

| 8. | subliniază importanța protejării indicațiilor geografice pentru companiile europene și pentru ocuparea forței de muncă din UE; recunoaște eforturile depuse de Comisie pentru introducerea protecției indicațiilor geografice în domeniul de aplicare al ACTA; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța protejării indicațiilor geografice pentru companiile europene și pentru ocuparea forței de muncă din UE; recunoaște eforturile depuse de Comisie pentru introducerea protecției indicațiilor geografice în domeniul de aplicare al ACTA;

| 9. | consideră că este regretabil că acordul nu definește „indicațiile geografice contrafăcute” la articolul 1.X, întrucât această omisiune ar putea crea confuzii sau cel puțin ar putea complica sarcinile autorităților administrative și judiciare cu privire la interpretarea și punerea în aplicare a ACTA; |
| --- | --- |

9.

consideră că este regretabil că acordul nu definește „indicațiile geografice contrafăcute” la articolul 1.X, întrucât această omisiune ar putea crea confuzii sau cel puțin ar putea complica sarcinile autorităților administrative și judiciare cu privire la interpretarea și punerea în aplicare a ACTA;

| 10. | salută introducerea cuvântului „poate” la articolul 2.14.3 („Fiecare parte poate stabili proceduri și sancțiuni penale [...]”; |
| --- | --- |

10.

salută introducerea cuvântului „poate” la articolul 2.14.3 („Fiecare parte poate stabili proceduri și sancțiuni penale [...]”;

| 11. | salută faptul că părțile au convenit, în urma insistențelor UE, ca incriminarea înregistrărilor realizate cu ajutorul unei camere de luat vederi să fie opțională (articolele 2.14.3 și 2.15; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că părțile au convenit, în urma insistențelor UE, ca incriminarea înregistrărilor realizate cu ajutorul unei camere de luat vederi să fie opțională (articolele 2.14.3 și 2.15;

| 12. | salută faptul că aderarea la ACTA nu este exclusivă și că alte țări în curs de dezvoltare și emergente pot deveni membri ACTA, promovând astfel generalizarea protecției DPI și consolidând combaterea contrafacerii la nivel mondial; consideră că, în viitor, ACTA ar putea atinge un nivel multilateral; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că aderarea la ACTA nu este exclusivă și că alte țări în curs de dezvoltare și emergente pot deveni membri ACTA, promovând astfel generalizarea protecției DPI și consolidând combaterea contrafacerii la nivel mondial; consideră că, în viitor, ACTA ar putea atinge un nivel multilateral;

| 13. | subliniază faptul că orice decizie luată de Comisie ca parte a comisiei pentru ACTA trebuie să respecte domeniul de aplicare al acquis-ului și nu poate modifica în mod unilateral conținutul ACTA; așadar, consideră că orice modificare propusă a ACTA ar trebui să fie adoptată de Parlament și Consiliu în conformitate cu articolele 207 și 218 din TFUE; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că orice decizie luată de Comisie ca parte a comisiei pentru ACTA trebuie să respecte domeniul de aplicare al acquis-ului și nu poate modifica în mod unilateral conținutul ACTA; așadar, consideră că orice modificare propusă a ACTA ar trebui să fie adoptată de Parlament și Consiliu în conformitate cu articolele 207 și 218 din TFUE;

| 14. | invită Comisia să confirme că punerea în aplicare a ACTA nu va avea niciun impact asupra drepturilor fundamentale și a protecției datelor, asupra eforturilor întreprinse în prezent de UE pentru a armoniza măsurile de respectare a DPI și asupra comerțului electronic; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să confirme că punerea în aplicare a ACTA nu va avea niciun impact asupra drepturilor fundamentale și a protecției datelor, asupra eforturilor întreprinse în prezent de UE pentru a armoniza măsurile de respectare a DPI și asupra comerțului electronic;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor care participă la negocierile privind ACTA. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor care participă la negocierile privind ACTA.

---

Joi, 25 noiembrie 2010

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/30

---

Joi, 25 noiembrie 2010Bugetul 2011

P7_TA(2010)0433

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la negocierile în curs asupra bugetului 2011

2012/C 99 E/06

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 310-325 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 310-325 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, prezentat de Comisie la 27 aprilie 2010 (COM(2010)0300) și scrisorile rectificative nr. 1, 2 și 3, prezentate de Comisie la 15 septembrie 2010, 11 octombrie 2010 și, respectiv, 20 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, prezentat de Comisie la 27 aprilie 2010 (COM(2010)0300) și scrisorile rectificative nr. 1, 2 și 3, prezentate de Comisie la 15 septembrie 2010, 11 octombrie 2010 și, respectiv, 20 octombrie 2010,

| — | având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, adoptată de Consiliu la 12 august 2010 (12699/2010 - C7-0202/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, adoptată de Consiliu la 12 august 2010 (12699/2010 - C7-0202/2010),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011 - toate secțiunile (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011 - toate secțiunile (1),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2007-2013 (COM(2010)0072) și documentul Comisiei privind un proiect de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare (COM(2010)0073), ambele prezentate la 3 martie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2007-2013 (COM(2010)0072) și documentul Comisiei privind un proiect de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare (COM(2010)0073), ambele prezentate la 3 martie 2010,

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3 la bugetul general 2010 (COM(2010)0149) din 8 aprilie 2010 și proiectul de buget rectificativ nr. 10 la bugetul general 2010 (COM(2010)0598) din 20 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3 la bugetul general 2010 (COM(2010)0149) din 8 aprilie 2010 și proiectul de buget rectificativ nr. 10 la bugetul general 2010 (COM(2010)0598) din 20 octombrie 2010,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate (COM(2010)0150), pe care Comisia a prezentat-o la 8 aprilie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate (COM(2010)0150), pe care Comisia a prezentat-o la 8 aprilie 2010,

| — | având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2010, pe care Consiliul a adoptat-o la 13 septembrie 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010), și Rezoluția Parlamentului din 20 octombrie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, secțiunea III – Comisia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2010, pe care Consiliul a adoptat-o la 13 septembrie 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010), și Rezoluția Parlamentului din 20 octombrie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, secțiunea III – Comisia (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2007-2013 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2007-2013 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul resurselor proprii ale Uniunii Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul resurselor proprii ale Uniunii Europene (4),

| — | având în vedere articolul 78 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât poziția Consiliului privind proiectul de buget a limitat creditele de plată la o sumă care reprezintă o creștere de 2,91 % față de bugetul 2010; |
| --- | --- |

A.

întrucât poziția Consiliului privind proiectul de buget a limitat creditele de plată la o sumă care reprezintă o creștere de 2,91 % față de bugetul 2010;

| B. | întrucât Parlamentul a convenit asupra unei „strategii în șapte puncte” destinate să pună în aplicare Tratatul de la Lisabona, strategie sprijinită de amendamentele bugetare, și și-a arătat disponibilitatea de a confirma nivelul creditelor de plată în contextul unui acord global; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul a convenit asupra unei „strategii în șapte puncte” destinate să pună în aplicare Tratatul de la Lisabona, strategie sprijinită de amendamentele bugetare, și și-a arătat disponibilitatea de a confirma nivelul creditelor de plată în contextul unui acord global;

| C. | întrucât la 15 noiembrie 2010 comitetul de conciliere, format din reprezentanți ai Parlamentului și ai Consiliului, nu a ajuns la un acord asupra unui text comun pentru bugetul 2011, |
| --- | --- |

C.

întrucât la 15 noiembrie 2010 comitetul de conciliere, format din reprezentanți ai Parlamentului și ai Consiliului, nu a ajuns la un acord asupra unui text comun pentru bugetul 2011,

| 1. | își exprimă disponibilitatea de a facilita acordul asupra bugetului pentru 2011 și a elementelor conexe într-o perioadă de timp foarte scurtă, dacă Comisia și Consiliul sunt de acord cu cerințele menționate mai jos:






  (a) | un acord asupra unor mecanisme reale de flexibilitate care să respecte principiile existente de revizuire prevăzute în AII din 17 mai 2006, care să fie adoptate de Parlament și cu majoritatea calificată de către Consiliu și care să permită finanțarea adecvată pe viitor, pentru 2011 și exercițiile ulterioare, a politicilor conexe noilor competențe conferite UE prin Tratatul de la Lisabona și a politicilor prevăzute în proiectul Europa 2020; |
| --- | --- | --- |

1.

își exprimă disponibilitatea de a facilita acordul asupra bugetului pentru 2011 și a elementelor conexe într-o perioadă de timp foarte scurtă, dacă Comisia și Consiliul sunt de acord cu cerințele menționate mai jos:

(a)

un acord asupra unor mecanisme reale de flexibilitate care să respecte principiile existente de revizuire prevăzute în AII din 17 mai 2006, care să fie adoptate de Parlament și cu majoritatea calificată de către Consiliu și care să permită finanțarea adecvată pe viitor, pentru 2011 și exercițiile ulterioare, a politicilor conexe noilor competențe conferite UE prin Tratatul de la Lisabona și a politicilor prevăzute în proiectul Europa 2020;

| (b) | un angajament al Comisiei de a prezenta, până la 1 iulie 2011, propuneri concrete, în temeiul articolului 311 din TFUE, referitoare la noile resurse proprii ale UE și un angajament al Consiliului de a discuta aceste propuneri cu Parlamentul în cadrul procesului de negociere asupra viitorului cadru financiar multianual (CFM), în conformitate cu Declarația nr. 3 privind revizuirea cadrului financiar din AII din 17 mai 2006; |
| --- | --- |

(b)

un angajament al Comisiei de a prezenta, până la 1 iulie 2011, propuneri concrete, în temeiul articolului 311 din TFUE, referitoare la noile resurse proprii ale UE și un angajament al Consiliului de a discuta aceste propuneri cu Parlamentul în cadrul procesului de negociere asupra viitorului cadru financiar multianual (CFM), în conformitate cu Declarația nr. 3 privind revizuirea cadrului financiar din AII din 17 mai 2006;

| (c) | un acord între cele trei instituții asupra unei metode de cooperare care să includă participarea Parlamentului la procesul de negociere a viitorului CFM, prin participarea deputaților la reuniunile relevante, și deliberări periodice la nivel de președinte între Parlament, Consiliu și Comisie, în conformitate cu dispozițiile articolelor 324 și 312 alineatul (5) din TFUE; |
| --- | --- |

(c)

un acord între cele trei instituții asupra unei metode de cooperare care să includă participarea Parlamentului la procesul de negociere a viitorului CFM, prin participarea deputaților la reuniunile relevante, și deliberări periodice la nivel de președinte între Parlament, Consiliu și Comisie, în conformitate cu dispozițiile articolelor 324 și 312 alineatul (5) din TFUE;

| 2. | salută angajamentul Comisiei față de valoarea adăugată europeană, consecințele Tratatului de la Lisabona asupra bugetului UE și un calendar ferm pentru resursele proprii; |
| --- | --- |

2.

salută angajamentul Comisiei față de valoarea adăugată europeană, consecințele Tratatului de la Lisabona asupra bugetului UE și un calendar ferm pentru resursele proprii;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0372.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0371.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0328.

(4)  JO C 27 E, 31.1.2008, p. 214.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/31

---

Joi, 25 noiembrie 2010Drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale

P7_TA(2010)0434

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (2009/2219(INI))

2012/C 99 E/07

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 153, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 153, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (1948) și alte instrumente ale Organizației Națiunilor Unite din domeniul drepturilor omului, îndeosebi Pactul privind drepturile civile și politice (1966) și Pactul privind drepturile economice, sociale și culturale (1966), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (1965), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (1979) și Convenția cu privire la drepturile copilului (1989), Declarația ONU cu privire la drepturile popoarelor indigene (2007) și documentul final al Summitului Mileniului organizat de ONU în perioada 20-22 septembrie 2010 la New York, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (1948) și alte instrumente ale Organizației Națiunilor Unite din domeniul drepturilor omului, îndeosebi Pactul privind drepturile civile și politice (1966) și Pactul privind drepturile economice, sociale și culturale (1966), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (1965), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (1979) și Convenția cu privire la drepturile copilului (1989), Declarația ONU cu privire la drepturile popoarelor indigene (2007) și documentul final al Summitului Mileniului organizat de ONU în perioada 20-22 septembrie 2010 la New York,

| — | având în vedere acordul de la Marakesh de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), precum și declarația adoptată cu ocazia celei de-a patra conferințe ministeriale organizate în noiembrie 2001 la Doha, în special punctul 31 al acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de la Marakesh de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), precum și declarația adoptată cu ocazia celei de-a patra conferințe ministeriale organizate în noiembrie 2001 la Doha, în special punctul 31 al acesteia,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 septembrie 1996 referitoare la Comunicarea Comisiei privind luarea în considerare a respectării principiilor democrației și drepturilor omului în acordurile dintre Comunitate și țările terțe (COM(1995)0216) (1), precum și Rezoluția sa din 14 februarie 2006 referitoare la clauza privind drepturile omului și democrația din acordurile Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 septembrie 1996 referitoare la Comunicarea Comisiei privind luarea în considerare a respectării principiilor democrației și drepturilor omului în acordurile dintre Comunitate și țările terțe (COM(1995)0216) (1), precum și Rezoluția sa din 14 februarie 2006 referitoare la clauza privind drepturile omului și democrația din acordurile Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2001 referitoare la deschidere și democrație în comerțul internațional (3), prin care se cere respectarea standardelor sociale fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) de către OMC, precum și acceptarea de către Uniunea Europeană a deciziilor OIM, inclusiv eventualele apeluri la sancțiuni în cazurile de încălcare gravă a standardelor sociale fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2001 referitoare la deschidere și democrație în comerțul internațional (3), prin care se cere respectarea standardelor sociale fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) de către OMC, precum și acceptarea de către Uniunea Europeană a deciziilor OIM, inclusiv eventualele apeluri la sancțiuni în cazurile de încălcare gravă a standardelor sociale fundamentale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 aprilie 2002 referitoare la Comunicarea Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European intitulată „Rolul Uniunii Europene în promovarea drepturilor omului și a procesului de democratizare în țările terțe” (COM(2001)0252) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 aprilie 2002 referitoare la Comunicarea Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European intitulată „Rolul Uniunii Europene în promovarea drepturilor omului și a procesului de democratizare în țările terțe” (COM(2001)0252) (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Dimensiunea socială a globalizării – contribuția politicii UE la extinderea beneficiilor pentru toți” (COM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Dimensiunea socială a globalizării – contribuția politicii UE la extinderea beneficiilor pentru toți” (COM(2004)0383),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2005 referitoare la dimensiunea socială a globalizării (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2005 referitoare la dimensiunea socială a globalizării (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2005 referitoare la exploatarea copiilor în țările în curs de dezvoltare, în special exploatarea copiilor prin muncă (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2005 referitoare la exploatarea copiilor în țările în curs de dezvoltare, în special exploatarea copiilor prin muncă (6),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 referitoare la exploatarea prin muncă a copiilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 referitoare la exploatarea prin muncă a copiilor (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 referitoare la comerțul echitabil și dezvoltare (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 referitoare la comerțul echitabil și dezvoltare (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2007 privind Europa globală: aspecte externe ale competitivității (9) ca răspuns la Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „O Europă competitivă în economia globalizată - o contribuție la strategia europeană pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă” (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2007 privind Europa globală: aspecte externe ale competitivității (9) ca răspuns la Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „O Europă competitivă în economia globalizată - o contribuție la strategia europeană pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă” (COM(2006)0567),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți - contribuția UE la punerea în aplicare a agendei pentru muncă decentă în lume” (COM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți - contribuția UE la punerea în aplicare a agendei pentru muncă decentă în lume” (COM(2006)0249),

| — | având în vedere Declarația ministerială din 2006 a Consiliului Economic și Social al ONU cu privire la ocuparea integrală a forței de muncă și munca decentă, prin care ocuparea integrală și productivă a forței de muncă și munca decentă pentru toți sunt recunoscute ca elemente-cheie ale dezvoltării durabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ministerială din 2006 a Consiliului Economic și Social al ONU cu privire la ocuparea integrală a forței de muncă și munca decentă, prin care ocuparea integrală și productivă a forței de muncă și munca decentă pentru toți sunt recunoscute ca elemente-cheie ale dezvoltării durabile,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 referitoare la „promovarea muncii decente pentru toți” (10), prin care solicită introducerea unor standarde sociale, în ideea promovării muncii decente, în acordurile comerciale ale Uniunii Europene, îndeosebi în acordurile bilaterale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 referitoare la „promovarea muncii decente pentru toți” (10), prin care solicită introducerea unor standarde sociale, în ideea promovării muncii decente, în acordurile comerciale ale Uniunii Europene, îndeosebi în acordurile bilaterale,

| — | având în vedere Agenda OIM privind munca decentă și Pactul mondial al OIM pentru ocuparea forței de muncă, adoptate prin consens mondial la 19 iunie 2009 în cadrul Conferinței Internaționale a Muncii, precum și Declarația OIM din 2008 cu privire la justiția socială pentru o globalizare echitabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda OIM privind munca decentă și Pactul mondial al OIM pentru ocuparea forței de muncă, adoptate prin consens mondial la 19 iunie 2009 în cadrul Conferinței Internaționale a Muncii, precum și Declarația OIM din 2008 cu privire la justiția socială pentru o globalizare echitabilă,

| — | având în vedere Convenția de la Bruxelles din 1968, așa cum a fost consolidată prin Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Bruxelles din 1968, așa cum a fost consolidată prin Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (11),

| — | având în vedere sistemul de preferințe generalizate (SGP), în vigoare de la 1 ianuarie 2006, care acordă un acces scutit de taxe vamale sau cu taxe vamale reduse pentru un număr crescut de produse și care cuprinde, de asemenea, o nouă măsură de stimulare în favoarea țărilor vulnerabile confruntate cu nevoi comerciale, financiare sau de dezvoltare deosebite, |
| --- | --- |

—

având în vedere sistemul de preferințe generalizate (SGP), în vigoare de la 1 ianuarie 2006, care acordă un acces scutit de taxe vamale sau cu taxe vamale reduse pentru un număr crescut de produse și care cuprinde, de asemenea, o nouă măsură de stimulare în favoarea țărilor vulnerabile confruntate cu nevoi comerciale, financiare sau de dezvoltare deosebite,

| — | având în vedere ansamblul acordurilor dintre Uniunea Europeană și țările terțe, |
| --- | --- |

—

având în vedere ansamblul acordurilor dintre Uniunea Europeană și țările terțe,

| — | având în vedere acordul de parteneriat dintre membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) și Uniunea Europeană, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, și versiunile sale revizuite din 2005 și 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de parteneriat dintre membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) și Uniunea Europeană, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, și versiunile sale revizuite din 2005 și 2010,

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la acordurile de parteneriat economic cu regiunile și statele ACP, în special rezoluțiile din 26 septembrie 2002 (12), din 23 mai 2007 (13) și 12 decembrie 2007 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la acordurile de parteneriat economic cu regiunile și statele ACP, în special rezoluțiile din 26 septembrie 2002 (12), din 23 mai 2007 (13) și 12 decembrie 2007 (14),

| — | având în vedere convențiile internaționale cu privire la mediu, ca de exemplu Protocolul de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon (1987), Convenția de la Basel privind controlul transporturilor transfrontaliere de deșeuri periculoase (1989), Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea (2000) și Protocolul de la Kyoto (1997), |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile internaționale cu privire la mediu, ca de exemplu Protocolul de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon (1987), Convenția de la Basel privind controlul transporturilor transfrontaliere de deșeuri periculoase (1989), Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea (2000) și Protocolul de la Kyoto (1997),

| — | având în vedere capitolul 13 din acordul de liber schimb semnat în octombrie 2009 între Uniunea Europeană și Coreea de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere capitolul 13 din acordul de liber schimb semnat în octombrie 2009 între Uniunea Europeană și Coreea de Sud,

| — | având în vedere încheierea negocierilor dintre UE, Columbia și Peru cu privire la un acord comercial multilateral, |
| --- | --- |

—

având în vedere încheierea negocierilor dintre UE, Columbia și Peru cu privire la un acord comercial multilateral,

| — | având în vedere audierea „Aplicarea standardelor sociale și de mediu în cadrul negocierilor comerciale”, organizată la 14 ianuarie 2010 de Parlamentul European, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea „Aplicarea standardelor sociale și de mediu în cadrul negocierilor comerciale”, organizată la 14 ianuarie 2010 de Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional, avizul Comisiei pentru afaceri internaționale, avizul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0312/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional, avizul Comisiei pentru afaceri internaționale, avizul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0312/2010),

| A. | întrucât legătura dintre comerț, drepturile omului și standardele sociale și de mediu a devenit un element-cheie al relațiilor economice și comerciale, făcând parte integrantă din negocierile aferente acordurilor de liber schimb; |
| --- | --- |

A.

întrucât legătura dintre comerț, drepturile omului și standardele sociale și de mediu a devenit un element-cheie al relațiilor economice și comerciale, făcând parte integrantă din negocierile aferente acordurilor de liber schimb;

| B. | întrucât denaturările concurenței și riscurile de dumping social și de mediu sunt din ce în ce mai frecvente, dezavantajând în special întreprinderile și lucrătorii din Uniunea Europeană, care trebuie să respecte standarde sociale, fiscale și de mediu mai stricte; |
| --- | --- |

B.

întrucât denaturările concurenței și riscurile de dumping social și de mediu sunt din ce în ce mai frecvente, dezavantajând în special întreprinderile și lucrătorii din Uniunea Europeană, care trebuie să respecte standarde sociale, fiscale și de mediu mai stricte;

| C. | întrucât UE, în relații sale cu țările terțe, trebuie să adopte o strategie comercială bazată pe reciprocitate, dar diferențiată în funcție de nivelul de dezvoltare al partenerilor săi în ceea ce privește atât cerințele sale legate de aspectele sociale și de mediu, cât și liberalizarea comerțului, pentru a putea crea condiții echitabile și loiale de concurență internațională; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE, în relații sale cu țările terțe, trebuie să adopte o strategie comercială bazată pe reciprocitate, dar diferențiată în funcție de nivelul de dezvoltare al partenerilor săi în ceea ce privește atât cerințele sale legate de aspectele sociale și de mediu, cât și liberalizarea comerțului, pentru a putea crea condiții echitabile și loiale de concurență internațională;

| D. | întrucât instanțele bilaterale au devenit cadrul principal pentru urmărirea acestor obiective politice, în măsura în care perspectivele stabilirii unor reguli multilaterale care să guverneze relațiile dintre comerț, muncă și mediu în cadrul OMC nu sunt prea promițătoare; |
| --- | --- |

D.

întrucât instanțele bilaterale au devenit cadrul principal pentru urmărirea acestor obiective politice, în măsura în care perspectivele stabilirii unor reguli multilaterale care să guverneze relațiile dintre comerț, muncă și mediu în cadrul OMC nu sunt prea promițătoare;

| E. | întrucât este totuși esențial să se acționeze pentru reechilibrarea raportului dintre dreptul comercial și drepturile fundamentale și să se intensifice dialogul dintre principalele organizații internaționale, în special dintre OIM și OMC, pentru a îmbunătăți coerența politicilor internaționale și guvernanța mondială; |
| --- | --- |

E.

întrucât este totuși esențial să se acționeze pentru reechilibrarea raportului dintre dreptul comercial și drepturile fundamentale și să se intensifice dialogul dintre principalele organizații internaționale, în special dintre OIM și OMC, pentru a îmbunătăți coerența politicilor internaționale și guvernanța mondială;

| F. | întrucât există numeroase argumente în favoarea includerii dispozițiilor privind drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale, mergând de la dorința de a institui un comerț just și echitabil și de a asigura o anumită echitate a schimburilor („level playing field”) până la dorința, mai normativă, de a apăra valorile universale susținute de Uniunea Europeană și de a urmări politici europene coerente; |
| --- | --- |

F.

întrucât există numeroase argumente în favoarea includerii dispozițiilor privind drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale, mergând de la dorința de a institui un comerț just și echitabil și de a asigura o anumită echitate a schimburilor („level playing field”) până la dorința, mai normativă, de a apăra valorile universale susținute de Uniunea Europeană și de a urmări politici europene coerente;

| G. | întrucât Declarația Organizației Națiunilor Unite privind dreptul la dezvoltare din 1986 confirmă faptul că „dreptul la dezvoltare este un drept inalienabil al omului, în temeiul căruia toți oamenii și toate popoarele au dreptul să participe și să contribuie la dezvoltarea economică, socială și culturală și să beneficieze de aceasta”; consideră, prin urmare, că UE are obligația de a nu subestima acest drept și de a-l include în acordurile internaționale pe care le încheie, precum și de a-l considera drept principiu călăuzitor pentru politicile europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât Declarația Organizației Națiunilor Unite privind dreptul la dezvoltare din 1986 confirmă faptul că „dreptul la dezvoltare este un drept inalienabil al omului, în temeiul căruia toți oamenii și toate popoarele au dreptul să participe și să contribuie la dezvoltarea economică, socială și culturală și să beneficieze de aceasta”; consideră, prin urmare, că UE are obligația de a nu subestima acest drept și de a-l include în acordurile internaționale pe care le încheie, precum și de a-l considera drept principiu călăuzitor pentru politicile europene;

| H. | întrucât Tratatul de la Lisabona reafirmă faptul că acțiunile externe ale Uniunii Europene, dintre care comerțul este o parte integrantă, trebuie să fie conduse după aceleași principii care au stat la baza constituirii sale; întrucât modelul social european, care combină o creștere economică sustenabilă și condiții de muncă și de viață mai bune, poate servi drept model și celorlalți parteneri; întrucât, în plus, acordurile comerciale trebuie să fie compatibile cu alte obligații și convenții internaționale pe care statele semnatare s-au angajat să le respecte, în conformitate cu dreptul lor național; |
| --- | --- |

H.

întrucât Tratatul de la Lisabona reafirmă faptul că acțiunile externe ale Uniunii Europene, dintre care comerțul este o parte integrantă, trebuie să fie conduse după aceleași principii care au stat la baza constituirii sale; întrucât modelul social european, care combină o creștere economică sustenabilă și condiții de muncă și de viață mai bune, poate servi drept model și celorlalți parteneri; întrucât, în plus, acordurile comerciale trebuie să fie compatibile cu alte obligații și convenții internaționale pe care statele semnatare s-au angajat să le respecte, în conformitate cu dreptul lor național;

| I. | întrucât este important să fie menținut nivelul standardelor sociale și de mediu în vigoare în Uniunea Europeană și să fie asigurată respectarea lor de către întreprinderile străine care desfășoară activități pe piața unică europeană; |
| --- | --- |

I.

întrucât este important să fie menținut nivelul standardelor sociale și de mediu în vigoare în Uniunea Europeană și să fie asigurată respectarea lor de către întreprinderile străine care desfășoară activități pe piața unică europeană;

| J. | întrucât includerea drepturilor omului și a standardelor sociale și de mediu în acordurile comerciale poate să aducă o valoare adăugată unor astfel de acorduri, permițând o mai mare implicare a societății civile, o mai mare susținere pentru stabilitatea politică și socială și stabilind astfel un climat mai favorabil comerțului; |
| --- | --- |

J.

întrucât includerea drepturilor omului și a standardelor sociale și de mediu în acordurile comerciale poate să aducă o valoare adăugată unor astfel de acorduri, permițând o mai mare implicare a societății civile, o mai mare susținere pentru stabilitatea politică și socială și stabilind astfel un climat mai favorabil comerțului;

| K. | întrucât sectorul comercial și respectarea standardelor referitoare la drepturile omului, ale celor sociale și de mediu reprezintă aspecte esențiale pentru asigurarea păcii și a bunăstării în lume, dar nu pot fi considerate o soluție la toate problemele care pot apărea între statele lumii; întrucât, cu toate acestea, impasurile politice pot fi depășite prin consolidarea relațiilor comerciale, garantând, astfel, definirea intereselor comune, în special în domeniul protecției mediului, ca mijloc de evitare a conflictelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât sectorul comercial și respectarea standardelor referitoare la drepturile omului, ale celor sociale și de mediu reprezintă aspecte esențiale pentru asigurarea păcii și a bunăstării în lume, dar nu pot fi considerate o soluție la toate problemele care pot apărea între statele lumii; întrucât, cu toate acestea, impasurile politice pot fi depășite prin consolidarea relațiilor comerciale, garantând, astfel, definirea intereselor comune, în special în domeniul protecției mediului, ca mijloc de evitare a conflictelor;

| L. | întrucât alte țări au dat exemple pozitive privind includerea standardelor sociale în acordurile comerciale; |
| --- | --- |

L.

întrucât alte țări au dat exemple pozitive privind includerea standardelor sociale în acordurile comerciale;

| M. | întrucât sistemul de preferințe generalizate depinde de respectarea de către țările beneficiare a principiilor înscrise în convențiile internaționale privind drepturile omului și a normelor fundamentale din dreptul muncii; întrucât acest sistem include un regim special de preferințe tarifare suplimentare pentru a promova ratificarea și punerea efectivă în aplicare a convențiilor internaționale fundamentale cu privire la drepturile omului și dreptul muncii, protecția mediului și buna guvernanță; întrucât nerespectarea acestor condiții poate să determine suspendarea regimului comercial, |
| --- | --- |

M.

întrucât sistemul de preferințe generalizate depinde de respectarea de către țările beneficiare a principiilor înscrise în convențiile internaționale privind drepturile omului și a normelor fundamentale din dreptul muncii; întrucât acest sistem include un regim special de preferințe tarifare suplimentare pentru a promova ratificarea și punerea efectivă în aplicare a convențiilor internaționale fundamentale cu privire la drepturile omului și dreptul muncii, protecția mediului și buna guvernanță; întrucât nerespectarea acestor condiții poate să determine suspendarea regimului comercial,

| 1. | solicită, prin urmare, ca în viitoarea strategie comercială a Uniunii Europene comerțul să nu fie considerat un scop în sine, ci un instrument care să permită promovarea valorilor și a intereselor comerciale europene, precum și realizarea de schimburi echitabile, de natură să generalizeze includerea și punerea efectivă în aplicare a standardelor sociale și de mediu împreună cu toți partenerii comerciali ai UE; consideră că Uniunea Europeană ar trebui să adopte în cadrul negocierilor o abordare pozitivă, dar cu forță juridică; subliniază că includerea dispozițiilor referitoare la dezvoltarea durabilă, în special în acordurile bilaterale, va aduce beneficii tuturor părților; |
| --- | --- |

1.

solicită, prin urmare, ca în viitoarea strategie comercială a Uniunii Europene comerțul să nu fie considerat un scop în sine, ci un instrument care să permită promovarea valorilor și a intereselor comerciale europene, precum și realizarea de schimburi echitabile, de natură să generalizeze includerea și punerea efectivă în aplicare a standardelor sociale și de mediu împreună cu toți partenerii comerciali ai UE; consideră că Uniunea Europeană ar trebui să adopte în cadrul negocierilor o abordare pozitivă, dar cu forță juridică; subliniază că includerea dispozițiilor referitoare la dezvoltarea durabilă, în special în acordurile bilaterale, va aduce beneficii tuturor părților;

| 2. | reamintește că politica comercială este un instrument în serviciul obiectivelor globale ale Uniunii Europene și că, în conformitate cu articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, politica comercială a Uniunii Europene se desfășoară „în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii”, iar, în temeiul articolului 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, ea trebuie să contribuie în special la „dezvoltarea durabilă a planetei, solidaritatea și respectul reciproc între popoare, comerțul liber și echitabil, eliminarea sărăciei și protecția drepturilor omului și, în special, a drepturilor copilului, precum și la respectarea strictă și dezvoltarea dreptului internațional, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite”; |
| --- | --- |

2.

reamintește că politica comercială este un instrument în serviciul obiectivelor globale ale Uniunii Europene și că, în conformitate cu articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, politica comercială a Uniunii Europene se desfășoară „în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii”, iar, în temeiul articolului 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, ea trebuie să contribuie în special la „dezvoltarea durabilă a planetei, solidaritatea și respectul reciproc între popoare, comerțul liber și echitabil, eliminarea sărăciei și protecția drepturilor omului și, în special, a drepturilor copilului, precum și la respectarea strictă și dezvoltarea dreptului internațional, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite”;

Drepturile omului și standardele sociale și de mediu în relațiile comerciale multilaterale

| 3. | face apel la o cooperare mai largă la nivel multilateral între OMC și principalele instituții ale Națiunilor Unite din domeniul drepturilor omului; consideră că legături mai strânse cu Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, precum și cu procedurile speciale ar fi deosebit de utile pentru a asigura un cadru comercial multilateral care să contribuie la respectarea drepturilor omului; consideră, de asemenea, că experiența Înaltului Comisariat ar putea fi luată în considerare în cadrul grupurilor de lucru ale OMC și al organului de apel atunci când se constată cazuri de încălcare gravă a drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

face apel la o cooperare mai largă la nivel multilateral între OMC și principalele instituții ale Națiunilor Unite din domeniul drepturilor omului; consideră că legături mai strânse cu Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, precum și cu procedurile speciale ar fi deosebit de utile pentru a asigura un cadru comercial multilateral care să contribuie la respectarea drepturilor omului; consideră, de asemenea, că experiența Înaltului Comisariat ar putea fi luată în considerare în cadrul grupurilor de lucru ale OMC și al organului de apel atunci când se constată cazuri de încălcare gravă a drepturilor omului;

| 4. | consideră că examinarea periodică universală din cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului ar trebui să fie un instrument util pentru a monitoriza respectarea dispozițiilor privind drepturile omului din acordurile comerciale internaționale; |
| --- | --- |

4.

consideră că examinarea periodică universală din cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului ar trebui să fie un instrument util pentru a monitoriza respectarea dispozițiilor privind drepturile omului din acordurile comerciale internaționale;

| 5. | subliniază faptul că aprofundarea cooperării cu OIM, organul competent pentru definirea și negocierea standardelor internaționale ale muncii și pentru supravegherea aplicării acestora în legislație și în practică, precum și participarea deplină a OIM la lucrările OMC sunt esențiale;






  (a) | solicită în acest sens să se acorde OIM statutul de observator oficial în cadrul OMC și dreptul de a lua cuvântul cu prilejul conferințelor ministeriale ale OMC; |
| --- | --- | --- |

5.

subliniază faptul că aprofundarea cooperării cu OIM, organul competent pentru definirea și negocierea standardelor internaționale ale muncii și pentru supravegherea aplicării acestora în legislație și în practică, precum și participarea deplină a OIM la lucrările OMC sunt esențiale;

(a)

solicită în acest sens să se acorde OIM statutul de observator oficial în cadrul OMC și dreptul de a lua cuvântul cu prilejul conferințelor ministeriale ale OMC;

| (b) | propune crearea unui comitet privind comerțul și munca decentă în cadrul OMC, după modelul comitetului privind comerțul și mediul; insistă ca ambelor comitete să li se confere un mandat clar definit și ca acestea să aibă o influență concretă; |
| --- | --- |

(b)

propune crearea unui comitet privind comerțul și munca decentă în cadrul OMC, după modelul comitetului privind comerțul și mediul; insistă ca ambelor comitete să li se confere un mandat clar definit și ca acestea să aibă o influență concretă;

| (c) | propune să se acorde posibilitatea de a sesiza OIM, precum și Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, în cazurile pertinente în care este vorba de încălcarea convențiilor internaționale ale muncii în contextul unui litigiu comercial; |
| --- | --- |

(c)

propune să se acorde posibilitatea de a sesiza OIM, precum și Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, în cazurile pertinente în care este vorba de încălcarea convențiilor internaționale ale muncii în contextul unui litigiu comercial;

| (d) | propune ca, atunci când un stat membru al OMC consideră că o decizie a organului de reglementare a litigiilor pune sub semnul întrebării deciziile OIM privind respectarea convențiilor din domeniul muncii, să fie asigurată o cale de recurs pe lângă OIM; |
| --- | --- |

(d)

propune ca, atunci când un stat membru al OMC consideră că o decizie a organului de reglementare a litigiilor pune sub semnul întrebării deciziile OIM privind respectarea convențiilor din domeniul muncii, să fie asigurată o cale de recurs pe lângă OIM;

| 6. | reafirmă că obiectivele legate de menținerea și păstrarea unui sistem comercial multilateral deschis și nediscriminatoriu, pe de o parte, și eforturile de protejare a mediului și de promovare a dezvoltării durabile, pe de altă parte, trebuie să se susțină reciproc; subliniază că, în conformitate cu articolul 20 din GATT, statele membre pot adopta măsuri comerciale vizând protejarea mediului, cu condiția ca aplicarea acestor măsuri să nu constituie o formă de discriminare arbitrară sau nejustificată; încurajează statele membre să facă uz de această dispoziție; |
| --- | --- |

6.

reafirmă că obiectivele legate de menținerea și păstrarea unui sistem comercial multilateral deschis și nediscriminatoriu, pe de o parte, și eforturile de protejare a mediului și de promovare a dezvoltării durabile, pe de altă parte, trebuie să se susțină reciproc; subliniază că, în conformitate cu articolul 20 din GATT, statele membre pot adopta măsuri comerciale vizând protejarea mediului, cu condiția ca aplicarea acestor măsuri să nu constituie o formă de discriminare arbitrară sau nejustificată; încurajează statele membre să facă uz de această dispoziție;

| 7. | salută existența comitetului OMC privind comerțul și mediul, care ar trebui să fie un for esențial pentru promovarea integrării și pentru întărirea legăturii dintre mediu și comerț; își exprimă speranța că rolul și activitatea comitetului vor lua din ce în ce mai multă amploare pentru a aborda într-o manieră pozitivă principalele probleme comerciale și de mediu cu care se confruntă comunitatea internațională; |
| --- | --- |

7.

salută existența comitetului OMC privind comerțul și mediul, care ar trebui să fie un for esențial pentru promovarea integrării și pentru întărirea legăturii dintre mediu și comerț; își exprimă speranța că rolul și activitatea comitetului vor lua din ce în ce mai multă amploare pentru a aborda într-o manieră pozitivă principalele probleme comerciale și de mediu cu care se confruntă comunitatea internațională;

| 8. | subliniază importanța înlesnirii accesului la bunuri și tehnologii ecologice pentru a realiza obiectivele dezvoltării durabile și invită toate părțile participante la negocieri să își intensifice eforturile pentru a încheia rapid negocierile privind reducerea sau eliminarea barierelor tarifare și netarifare pentru bunurile și serviciile de mediu, pentru a promova noi forme ale politicilor de ocupare a forței de muncă, crearea de locuri de muncă care să respecte standardele de muncă decentă ale OIM și posibilități de creștere pentru industriile europene și IMM-uri; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța înlesnirii accesului la bunuri și tehnologii ecologice pentru a realiza obiectivele dezvoltării durabile și invită toate părțile participante la negocieri să își intensifice eforturile pentru a încheia rapid negocierile privind reducerea sau eliminarea barierelor tarifare și netarifare pentru bunurile și serviciile de mediu, pentru a promova noi forme ale politicilor de ocupare a forței de muncă, crearea de locuri de muncă care să respecte standardele de muncă decentă ale OIM și posibilități de creștere pentru industriile europene și IMM-uri;

| 9. | subliniază necesitatea de a face progrese în negocierile privind celelalte puncte ale articolului 31 din Declarația de la Doha cu privire la relația dintre regulile existente ale OMC și obligațiile comerciale specifice menționate în acordurile multilaterale de mediu (AMM), precum și necesitatea de a promova o cooperare mai strânsă între secretariatele AMM și comitetele OMC, factor esențial pentru a asigura dezvoltarea coerentă a regimurilor comerciale și de mediu; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de a face progrese în negocierile privind celelalte puncte ale articolului 31 din Declarația de la Doha cu privire la relația dintre regulile existente ale OMC și obligațiile comerciale specifice menționate în acordurile multilaterale de mediu (AMM), precum și necesitatea de a promova o cooperare mai strânsă între secretariatele AMM și comitetele OMC, factor esențial pentru a asigura dezvoltarea coerentă a regimurilor comerciale și de mediu;

| 10. | consideră că un acord multilateral privind clima ar fi cel mai bun instrument pentru a asigura internalizarea costurilor externe de mediu negative legate de emisiile de CO2, dar că este probabil ca un astfel de acord să nu poată fi încheiat în viitorul apropiat; consideră, prin urmare, că Uniunea Europeană ar trebui să studieze în continuare posibilitatea de a crea, în beneficiul sectoarelor industriale expuse într-adevăr la fenomenul relocării emisiilor, instrumente de mediu adecvate, complementare sistemului de licitare a cotelor de CO2 din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii, în special „un mecanism de includere a carbonului” care să respecte regulile OMC, întrucât un astfel de mecanism ar permite combaterea riscurilor de transfer de emisii de CO2 către țările terțe; |
| --- | --- |

10.

consideră că un acord multilateral privind clima ar fi cel mai bun instrument pentru a asigura internalizarea costurilor externe de mediu negative legate de emisiile de CO2, dar că este probabil ca un astfel de acord să nu poată fi încheiat în viitorul apropiat; consideră, prin urmare, că Uniunea Europeană ar trebui să studieze în continuare posibilitatea de a crea, în beneficiul sectoarelor industriale expuse într-adevăr la fenomenul relocării emisiilor, instrumente de mediu adecvate, complementare sistemului de licitare a cotelor de CO2 din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii, în special „un mecanism de includere a carbonului” care să respecte regulile OMC, întrucât un astfel de mecanism ar permite combaterea riscurilor de transfer de emisii de CO2 către țările terțe;

| 11. | propune, după negocierea și semnarea acordului internațional privind clima, să se creeze o adevărată organizație mondială a mediului care să asigure aplicarea angajamentelor asumate și să impună respectarea standardelor de mediu; această viitoare organizație ar fi, de exemplu, sesizată obligatoriu în cazurile de dumping de mediu; |
| --- | --- |

11.

propune, după negocierea și semnarea acordului internațional privind clima, să se creeze o adevărată organizație mondială a mediului care să asigure aplicarea angajamentelor asumate și să impună respectarea standardelor de mediu; această viitoare organizație ar fi, de exemplu, sesizată obligatoriu în cazurile de dumping de mediu;

Drepturile omului și standardele sociale și de mediu în relațiile comerciale bilaterale

| 12. | susține cu tărie practica includerii clauzelor obligatorii din punct de vedere juridic referitoare la drepturile omului în acordurile internaționale ale Uniunii Europene, dar reamintește că există în continuare mari probleme legate de monitorizarea și punerea în aplicare a acestor clauze; reamintește că aceste clauze trebuie să fie incluse, de asemenea, în toate acordurile comerciale și sectoriale, cu un mecanism clar și precis de consultare, după modelul articolului 96 din Acordul de la Cotonou; salută în acest context introducerea unei astfel de clauze în noile acordurile de liber schimb; |
| --- | --- |

12.

susține cu tărie practica includerii clauzelor obligatorii din punct de vedere juridic referitoare la drepturile omului în acordurile internaționale ale Uniunii Europene, dar reamintește că există în continuare mari probleme legate de monitorizarea și punerea în aplicare a acestor clauze; reamintește că aceste clauze trebuie să fie incluse, de asemenea, în toate acordurile comerciale și sectoriale, cu un mecanism clar și precis de consultare, după modelul articolului 96 din Acordul de la Cotonou; salută în acest context introducerea unei astfel de clauze în noile acordurile de liber schimb;

| 13. | subliniază că aceeași abordare de includere sistematică ar trebui aplicată și la nivelul capitolelor privind dezvoltarea durabilă din acordurile bilaterale; |
| --- | --- |

13.

subliniază că aceeași abordare de includere sistematică ar trebui aplicată și la nivelul capitolelor privind dezvoltarea durabilă din acordurile bilaterale;

| 14. | ia act de faptul că viitoarele acorduri comerciale ar putea fi încheiate în contextul actualei crize financiare; consideră că aceasta nu trebuie să însemne neglijarea standardelor sociale și de mediu, îndeosebi în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră și gestionarea deșeurilor periculoase, în favoarea atingerii altor obiective; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că viitoarele acorduri comerciale ar putea fi încheiate în contextul actualei crize financiare; consideră că aceasta nu trebuie să însemne neglijarea standardelor sociale și de mediu, îndeosebi în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră și gestionarea deșeurilor periculoase, în favoarea atingerii altor obiective;

| 15. | solicită Comisiei Europene, ținând seama de obiectivele menționate mai sus, să includă în mod sistematic în toate acordurile de liber schimb pe care le negociază cu țările terțe o serie de standarde sociale și de mediu, care include:






  (a) | o listă de standarde minime care trebuie respectate de către toți partenerii comerciali ai UE; în ceea ce privește aspectele sociale, aceste standarde trebuie să corespundă celor opt convenții fundamentale ale OIM (Core Labour Standards), astfel cum sunt enumerate în Declarația OIM din 1998 cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă; la aceste opt convenții se adaugă, în cazul țărilor industrializate, cele patru convenții prioritate ale OIM (ILO Priority Conventions); în ceea ce privește mediul și respectarea drepturilor omului, standardele minime trebuie să corespundă listei convențiilor privind mediul și principiile de bună guvernanță, prevăzută în Regulamentul european privind sistemul de preferințe tarifare generalizate; |
| --- | --- | --- |

15.

solicită Comisiei Europene, ținând seama de obiectivele menționate mai sus, să includă în mod sistematic în toate acordurile de liber schimb pe care le negociază cu țările terțe o serie de standarde sociale și de mediu, care include:

(a)

o listă de standarde minime care trebuie respectate de către toți partenerii comerciali ai UE; în ceea ce privește aspectele sociale, aceste standarde trebuie să corespundă celor opt convenții fundamentale ale OIM (Core Labour Standards), astfel cum sunt enumerate în Declarația OIM din 1998 cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă; la aceste opt convenții se adaugă, în cazul țărilor industrializate, cele patru convenții prioritate ale OIM (ILO Priority Conventions); în ceea ce privește mediul și respectarea drepturilor omului, standardele minime trebuie să corespundă listei convențiilor privind mediul și principiile de bună guvernanță, prevăzută în Regulamentul european privind sistemul de preferințe tarifare generalizate;

| (b) | o listă a convențiilor suplimentare care trebuie puse în aplicare, în mod progresiv și flexibil, ținându-se seama de evoluția situației economice, sociale și de mediu a partenerului în cauză; în ceea ce privește aspectele sociale, obiectivul ultim trebuie să fie punerea în aplicare pe deplin a Agendei OIM privind munca decentă; |
| --- | --- |

(b)

o listă a convențiilor suplimentare care trebuie puse în aplicare, în mod progresiv și flexibil, ținându-se seama de evoluția situației economice, sociale și de mediu a partenerului în cauză; în ceea ce privește aspectele sociale, obiectivul ultim trebuie să fie punerea în aplicare pe deplin a Agendei OIM privind munca decentă;

| 16. | subliniază că respectarea acestor standarde trebuie înțeleasă ca incluzând în același timp ratificarea lor, transpunerea în dreptul național și punerea lor efectivă în aplicare pe întreg teritoriul național; |
| --- | --- |

16.

subliniază că respectarea acestor standarde trebuie înțeleasă ca incluzând în același timp ratificarea lor, transpunerea în dreptul național și punerea lor efectivă în aplicare pe întreg teritoriul național;

| 17. | solicită ca toate acordurile comerciale viitoare să prevadă interzicerea exploatării prin muncă a copiilor, în special în domeniul extracției și prelucrării pietrelor naturale, și să includă un sistem de certificare european unic care să garanteze, cu dovezi, că obținerea pietrelor naturale importate și a produselor derivate nu a implicat, de-a lungul întregului lanț de valoare, exploatarea prin muncă a copiilor în sensul Convenției 182 a OIM; |
| --- | --- |

17.

solicită ca toate acordurile comerciale viitoare să prevadă interzicerea exploatării prin muncă a copiilor, în special în domeniul extracției și prelucrării pietrelor naturale, și să includă un sistem de certificare european unic care să garanteze, cu dovezi, că obținerea pietrelor naturale importate și a produselor derivate nu a implicat, de-a lungul întregului lanț de valoare, exploatarea prin muncă a copiilor în sensul Convenției 182 a OIM;

| 18. | subliniază că, în cadrul acordurilor de liber schimb, ar putea fi luate în considerare măsuri de liberalizare condiționată, cum ar fi scurtarea calendarului de eliminare a restricțiilor sau accesul la o piață adițională, în cazul în care standardele sociale și de mediu sunt respectate; |
| --- | --- |

18.

subliniază că, în cadrul acordurilor de liber schimb, ar putea fi luate în considerare măsuri de liberalizare condiționată, cum ar fi scurtarea calendarului de eliminare a restricțiilor sau accesul la o piață adițională, în cazul în care standardele sociale și de mediu sunt respectate;

| 19. | subliniază importanța monitorizării permanente a aplicării acordurilor, însoțită, în toate fazele, de o abordare deschisă și cuprinzătoare:






  (a) | ia act de utilizarea studiilor de impact privind dezvoltarea durabilă, dar consideră că acestea ar trebui realizate înainte, în timpul și ulterior negocierilor, pentru a se asigura o evaluare continuă; subliniază, de asemenea, că este important să se acționeze pe deplin în funcție de rezultatele acestora; consideră, de asemenea, că negociatorii ar trebui să țină mai bine seama de prioritățile și preocupările care reies din aceste studii de impact; |
| --- | --- | --- |

19.

subliniază importanța monitorizării permanente a aplicării acordurilor, însoțită, în toate fazele, de o abordare deschisă și cuprinzătoare:

(a)

ia act de utilizarea studiilor de impact privind dezvoltarea durabilă, dar consideră că acestea ar trebui realizate înainte, în timpul și ulterior negocierilor, pentru a se asigura o evaluare continuă; subliniază, de asemenea, că este important să se acționeze pe deplin în funcție de rezultatele acestora; consideră, de asemenea, că negociatorii ar trebui să țină mai bine seama de prioritățile și preocupările care reies din aceste studii de impact;

| (b) | invită Comisia să elaboreze studii de impact privind drepturile omului, care să le completeze pe cele referitoare la dezvoltarea durabilă, cu indicatori comerciali inteligibili, bazați pe drepturile omului și pe standardele sociale și de mediu; |
| --- | --- |

(b)

invită Comisia să elaboreze studii de impact privind drepturile omului, care să le completeze pe cele referitoare la dezvoltarea durabilă, cu indicatori comerciali inteligibili, bazați pe drepturile omului și pe standardele sociale și de mediu;

| (c) | solicită celor două părți să prezinte rapoarte periodice privind progresele generale realizate în punerea în aplicare a tuturor angajamentelor asumate în temeiul acordurilor; |
| --- | --- |

(c)

solicită celor două părți să prezinte rapoarte periodice privind progresele generale realizate în punerea în aplicare a tuturor angajamentelor asumate în temeiul acordurilor;

| (d) | solicită Comisiei să se asigure că parlamentele țărilor partenere sunt implicate în negocierile comerciale, cu scopul de a consolida guvernanța și controlul democratic în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

(d)

solicită Comisiei să se asigure că parlamentele țărilor partenere sunt implicate în negocierile comerciale, cu scopul de a consolida guvernanța și controlul democratic în țările în curs de dezvoltare;

| (e) | subliniază importanța implicării cetățenilor în toate fazele procesului de negociere și de monitorizare a acordurilor și solicită, în acest sens, crearea de forumuri pentru dezvoltarea durabilă sau de grupuri consultative în vederea consultării partenerilor sociali și a reprezentaților societății civile independente; |
| --- | --- |

(e)

subliniază importanța implicării cetățenilor în toate fazele procesului de negociere și de monitorizare a acordurilor și solicită, în acest sens, crearea de forumuri pentru dezvoltarea durabilă sau de grupuri consultative în vederea consultării partenerilor sociali și a reprezentaților societății civile independente;

| 20. | solicită ca acordurile comerciale ale UE să prevadă efectiv cel mai înalt grad de transparență, standarde stricte privind achizițiile publice și obligația întreprinderilor de a prezenta rapoarte defalcate pe țări, atât pentru țările dezvoltate, cât și pentru țările în curs de dezvoltare, cu scopul de a combate exodul ilicit de capital; |
| --- | --- |

20.

solicită ca acordurile comerciale ale UE să prevadă efectiv cel mai înalt grad de transparență, standarde stricte privind achizițiile publice și obligația întreprinderilor de a prezenta rapoarte defalcate pe țări, atât pentru țările dezvoltate, cât și pentru țările în curs de dezvoltare, cu scopul de a combate exodul ilicit de capital;

| 21. | îndeamnă Uniunea să afirme dreptul de acces la resursele naturale în cadrul negocierilor acordurilor comerciale și drepturile populațiilor autohtone și indigene în ceea ce privește accesul la resursele naturale de bază; solicită Comisiei să integreze în negocierile și acordurile comerciale internaționale problematica achiziționării și a proprietății asupra terenurilor în țările terțe, în special în țările mai puțin dezvoltate și în cele în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Uniunea să afirme dreptul de acces la resursele naturale în cadrul negocierilor acordurilor comerciale și drepturile populațiilor autohtone și indigene în ceea ce privește accesul la resursele naturale de bază; solicită Comisiei să integreze în negocierile și acordurile comerciale internaționale problematica achiziționării și a proprietății asupra terenurilor în țările terțe, în special în țările mai puțin dezvoltate și în cele în curs de dezvoltare;

| 22. | recunoaște caracterul obligatoriu al capitolului privind dezvoltarea durabilă din acordurile bilaterale negociate în prezent, dar consideră că acesta poate fi consolidat dacă se prevăd următoarele:






  (a) | o procedură de depunere a plângerilor, la dispoziția partenerilor sociali; |
| --- | --- | --- |

22.

recunoaște caracterul obligatoriu al capitolului privind dezvoltarea durabilă din acordurile bilaterale negociate în prezent, dar consideră că acesta poate fi consolidat dacă se prevăd următoarele:

(a)

o procedură de depunere a plângerilor, la dispoziția partenerilor sociali;

| (b) | accesul la o instanță independentă în vederea soluționării rapide și eficace a litigiilor legate de probleme sociale sau de mediu, cum ar fi grupurile de experți selecționați de cele două părți pe baza competențelor acestora în domeniul drepturilor omului, al dreptului muncii și mediului și ale căror recomandări ar trebui să facă parte dintr-un proces bine definit, care să cuprindă dispoziții referitoarea la aplicarea lor; |
| --- | --- |

(b)

accesul la o instanță independentă în vederea soluționării rapide și eficace a litigiilor legate de probleme sociale sau de mediu, cum ar fi grupurile de experți selecționați de cele două părți pe baza competențelor acestora în domeniul drepturilor omului, al dreptului muncii și mediului și ale căror recomandări ar trebui să facă parte dintr-un proces bine definit, care să cuprindă dispoziții referitoarea la aplicarea lor;

| (c) | accesul la un mecanism de soluționare a litigiilor, pe poziție egală cu celelalte părți ale acordului, care să prevadă amenzi vizând ameliorarea situației în sectoarele respective sau suspendarea cel puțin temporară a anumitor avantaje comerciale stabilite de acord în cazul încălcării grave a normelor menționate anterior; |
| --- | --- |

(c)

accesul la un mecanism de soluționare a litigiilor, pe poziție egală cu celelalte părți ale acordului, care să prevadă amenzi vizând ameliorarea situației în sectoarele respective sau suspendarea cel puțin temporară a anumitor avantaje comerciale stabilite de acord în cazul încălcării grave a normelor menționate anterior;

| 23. | subliniază importanța completării acordurilor prin măsuri de însoțire, inclusiv măsuri de asistență tehnică și programe de cooperare menite să ducă la îmbunătățirea capacității de execuție, în special a convențiilor fundamentale din domeniul drepturilor omului și a standardelor sociale și de mediu; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța completării acordurilor prin măsuri de însoțire, inclusiv măsuri de asistență tehnică și programe de cooperare menite să ducă la îmbunătățirea capacității de execuție, în special a convențiilor fundamentale din domeniul drepturilor omului și a standardelor sociale și de mediu;

Drepturile omului și standardele sociale și de mediu în relațiile comerciale unilaterale: SPG și SPG+

| 24. | consideră că cele 27 de convenții, a căror ratificare și punere efectivă în aplicare sunt necesare pentru a se putea beneficia de SPG +, reprezintă un ansamblu unic de convenții referitoare la drepturile omului, la dreptul muncii și la standarde de mediu și de bună guvernanță; subliniază că, până în prezent, SPG+ a avut un impact pozitiv vizibil în ceea ce privește ratificarea acestor convenții, dar unul mai redus în ceea ce privește punerea lor în aplicare și de aceea dorește să acorde o atenție mai mare măsurilor adiacente menite să ducă la îmbunătățirea capacității de execuție; consideră, de asemenea, că pentru a asigura credibilitatea SPG+, Comisia trebuie să analizeze dacă există elemente care indică faptul că anumite țări nu pun în aplicare cele 27 de convenții; în acest caz, Comisia trebuie să elimine preferințele acordate; |
| --- | --- |

24.

consideră că cele 27 de convenții, a căror ratificare și punere efectivă în aplicare sunt necesare pentru a se putea beneficia de SPG +, reprezintă un ansamblu unic de convenții referitoare la drepturile omului, la dreptul muncii și la standarde de mediu și de bună guvernanță; subliniază că, până în prezent, SPG+ a avut un impact pozitiv vizibil în ceea ce privește ratificarea acestor convenții, dar unul mai redus în ceea ce privește punerea lor în aplicare și de aceea dorește să acorde o atenție mai mare măsurilor adiacente menite să ducă la îmbunătățirea capacității de execuție; consideră, de asemenea, că pentru a asigura credibilitatea SPG+, Comisia trebuie să analizeze dacă există elemente care indică faptul că anumite țări nu pun în aplicare cele 27 de convenții; în acest caz, Comisia trebuie să elimine preferințele acordate;

| 25. | consideră că ar putea să existe o legătură mai strânsă între clauzele privind drepturile omului și SPG + în acordurile Uniunii Europene cu țările terțe, în special în ceea ce privește monitorizarea; |
| --- | --- |

25.

consideră că ar putea să existe o legătură mai strânsă între clauzele privind drepturile omului și SPG + în acordurile Uniunii Europene cu țările terțe, în special în ceea ce privește monitorizarea;

| 26. | invită Comisia ca, în cadrul revizuirii sistemului SPG, să procedeze astfel încât acesta să sprijine în special țările care au cea mai mare nevoie și să simplifice regulile de origine pentru ca țările beneficiare ale inițiativei „Totul în afară de arme” și ale sistemului SPG+ să poată beneficia în cea mai mare măsură de preferințele care le sunt acordate; solicită să fie stabilite în cadrul acestui sistem criterii de referință, mecanisme și criterii transparente pentru acordarea ajutorului, precum și posibilitatea de retragere a preferințelor; solicită, de asemenea, participarea deplină a Parlamentului European pe durata acestui proces, în special în ceea ce privește propunerea Consiliului privind listele de țări beneficiare, demararea de anchete sau suspendarea temporară a SPG+; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia ca, în cadrul revizuirii sistemului SPG, să procedeze astfel încât acesta să sprijine în special țările care au cea mai mare nevoie și să simplifice regulile de origine pentru ca țările beneficiare ale inițiativei „Totul în afară de arme” și ale sistemului SPG+ să poată beneficia în cea mai mare măsură de preferințele care le sunt acordate; solicită să fie stabilite în cadrul acestui sistem criterii de referință, mecanisme și criterii transparente pentru acordarea ajutorului, precum și posibilitatea de retragere a preferințelor; solicită, de asemenea, participarea deplină a Parlamentului European pe durata acestui proces, în special în ceea ce privește propunerea Consiliului privind listele de țări beneficiare, demararea de anchete sau suspendarea temporară a SPG+;

| 27. | invită insistent Comisia să prezinte în cel mai scurt termen o propunere de regulament care să interzică importul în UE de bunuri produse folosind forme moderne de sclavie, muncă forțată, în special munca forțată a categoriilor deosebit de vulnerabile, cu încălcarea normelor fundamentale în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

27.

invită insistent Comisia să prezinte în cel mai scurt termen o propunere de regulament care să interzică importul în UE de bunuri produse folosind forme moderne de sclavie, muncă forțată, în special munca forțată a categoriilor deosebit de vulnerabile, cu încălcarea normelor fundamentale în materie de drepturi ale omului;

| 28. | solicită Comisiei ca, pe baza acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie, să prezinte Parlamentului informații complete cu privire la toate domeniile relevante pe durata negocierilor privind acordurile comerciale internaționale; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei ca, pe baza acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie, să prezinte Parlamentului informații complete cu privire la toate domeniile relevante pe durata negocierilor privind acordurile comerciale internaționale;

| 29. | solicită Comisiei să garanteze un flux de informații eficace și să acorde în orice circumstanțe reprezentanților Parlamentului statutul de observatori și, implicit, accesul la toate ședințele și documentele pertinente, având în vedere competențele extinse ale Parlamentului ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să garanteze un flux de informații eficace și să acorde în orice circumstanțe reprezentanților Parlamentului statutul de observatori și, implicit, accesul la toate ședințele și documentele pertinente, având în vedere competențele extinse ale Parlamentului ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

*

* *

| 30. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

30.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 320, 28.10.1996, p. 261.

(2)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 107.

(3)  JO C 112 E, 9.5.2002, p. 326.

(4)  JO C 131 E, 5.6.2003, p. 147.

(5)  JO C 280 E, 18.11.2006, p. 65.

(6)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 84.

(7)  Concluziile Consiliului din 14.6.2010 privind exploatarea prin muncă a copiilor, 10937/1/10.

(8)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 865.

(9)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 128.

(10)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 321.

(11)  JO L 12, 16.1.2001, p. 1.

(12)  JO C 273 E, 14.11.2003, p. 305.

(13)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 301.

(14)  JO C 323 E, 18.12.2008, p. 361.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/39

---

Joi, 25 noiembrie 2010Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2009

P7_TA(2010)0435

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2009 (2010/2059(INI))

2012/C 99 E/08

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2009,

| — | având în vedere articolul 24 al treilea paragraf și articolul 228 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24 al treilea paragraf și articolul 228 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 41 și 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 41 și 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European, din 9 martie 1994, privind statutul și condițiile generale de exercitare a funcțiilor de Ombudsman (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European, din 9 martie 1994, privind statutul și condițiile generale de exercitare a funcțiilor de Ombudsman (1),

| — | având în vedere acordul-cadru de cooperare încheiat între Parlamentul European și Ombudsman la 15 martie 2006, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul-cadru de cooperare încheiat între Parlamentul European și Ombudsman la 15 martie 2006, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 octombrie 2005 intitulată „Competența de a adopta și de a transmite comunicări Ombudsmanului European și de a autoriza funcționarii publici să se prezinte în fața Ombudsmanului European” (SEC(2005)1227), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 octombrie 2005 intitulată „Competența de a adopta și de a transmite comunicări Ombudsmanului European și de a autoriza funcționarii publici să se prezinte în fața Ombudsmanului European” (SEC(2005)1227),

| — | având în vedere Decizia 2008/587/CE, Euratom a Parlamentului European din 18 iunie 2008 de modificare a Deciziei 94/262/CECO, CE, Euratom, privind statutul și condițiile generale de exercitare a funcțiilor de Ombudsman (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/587/CE, Euratom a Parlamentului European din 18 iunie 2008 de modificare a Deciziei 94/262/CECO, CE, Euratom, privind statutul și condițiile generale de exercitare a funcțiilor de Ombudsman (2),

| — | având în vedere revizuirea de către Ombudsman a normelor de aplicare, astfel încât acestea să reflecte modificările aduse statutului, modificări intrate în vigoare la 1 ianuarie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere revizuirea de către Ombudsman a normelor de aplicare, astfel încât acestea să reflecte modificările aduse statutului, modificări intrate în vigoare la 1 ianuarie 2009,

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente privind activitățile Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente privind activitățile Ombudsmanului European,

| — | având în vedere articolul 205 alineatul (2) a doua și a treia teză din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 205 alineatul (2) a doua și a treia teză din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0275/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0275/2010),

| A. | întrucât raportul anual privind activitatea Ombudsmanului European în 2009 a fost prezentat oficial Președintelui Parlamentului European la 19 aprilie 2010 și întrucât Ombudsmanul, dl Nikiforos Diamandouros, și-a prezentat raportul în fața Comisiei pentru petiții la 4 mai 2010 la Bruxelles; |
| --- | --- |

A.

întrucât raportul anual privind activitatea Ombudsmanului European în 2009 a fost prezentat oficial Președintelui Parlamentului European la 19 aprilie 2010 și întrucât Ombudsmanul, dl Nikiforos Diamandouros, și-a prezentat raportul în fața Comisiei pentru petiții la 4 mai 2010 la Bruxelles;

| B. | întrucât articolul 24 din TFUE prevede că „orice cetățean al Uniunii se poate adresa Ombudsmanului instituit în conformitate cu dispozițiile articolului 228”; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 24 din TFUE prevede că „orice cetățean al Uniunii se poate adresa Ombudsmanului instituit în conformitate cu dispozițiile articolului 228”;

| C. | întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale prevede că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii”; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale prevede că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii”;

| D. | întrucât articolul 43 din Cartă prevede că „orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul European cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor sau organelor comunitare, cu excepția Curții de Justiție și a Tribunalului de Primă Instanță în exercitarea funcțiilor lor jurisdicționale”; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 43 din Cartă prevede că „orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul European cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor sau organelor comunitare, cu excepția Curții de Justiție și a Tribunalului de Primă Instanță în exercitarea funcțiilor lor jurisdicționale”;

| E. | întrucât, ca urmare a intrării în vigoare a TFUE, politica externă și de securitate comună și activitatea Consiliului European depind de mandatul Ombudsmanului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, ca urmare a intrării în vigoare a TFUE, politica externă și de securitate comună și activitatea Consiliului European depind de mandatul Ombudsmanului;

| F. | întrucât, în conformitate cu articolul 228 din TFUE, Ombudsmanul este de acum înainte „ales, după fiecare alegere a Parlamentului European, pe durata legislaturii”, și nu va mai fi „desemnat” de către Parlament; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu articolul 228 din TFUE, Ombudsmanul este de acum înainte „ales, după fiecare alegere a Parlamentului European, pe durata legislaturii”, și nu va mai fi „desemnat” de către Parlament;

| G. | întrucât activitatea Ombudsmanului contribuie la realizarea unei Uniuni „în cadrul căreia deciziile se iau cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni”, după cum este prevăzut la articolul 1 al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

G.

întrucât activitatea Ombudsmanului contribuie la realizarea unei Uniuni „în cadrul căreia deciziile se iau cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni”, după cum este prevăzut la articolul 1 al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| H. | întrucât, în 2009, Ombudsmanul a înregistrat 3 098 plângeri, în comparație cu 3 406 în 2008, dintre acestea 727 (23 %) încadrându-se în mandatul său, în comparație cu 802 în 2008; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în 2009, Ombudsmanul a înregistrat 3 098 plângeri, în comparație cu 3 406 în 2008, dintre acestea 727 (23 %) încadrându-se în mandatul său, în comparație cu 802 în 2008;

| I. | întrucât în 2009, Ombudsmanul a deschis 335 anchete în temeiul plângerilor și 318 anchete au fost finalizate și încheiate, dintre care 311 au fost deschise ca urmare a depunerii plângerilor și 7 au fost lansate din inițiativa Ombudsmanului; |
| --- | --- |

I.

întrucât în 2009, Ombudsmanul a deschis 335 anchete în temeiul plângerilor și 318 anchete au fost finalizate și încheiate, dintre care 311 au fost deschise ca urmare a depunerii plângerilor și 7 au fost lansate din inițiativa Ombudsmanului;

| J. | întrucât în 179 de cauze încheiate în 2009 (56 % din total) instituția în cauză a acceptat o soluție amiabilă sau a rezolvat problema, ceea ce indică faptul că instituțiile și organele comunitare sunt dispuse să considere plângerile adresate Ombudsmanului drept un prilej de a remedia erorile comise și de a coopera cu Ombudsmanul, în beneficiul cetățenilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât în 179 de cauze încheiate în 2009 (56 % din total) instituția în cauză a acceptat o soluție amiabilă sau a rezolvat problema, ceea ce indică faptul că instituțiile și organele comunitare sunt dispuse să considere plângerile adresate Ombudsmanului drept un prilej de a remedia erorile comise și de a coopera cu Ombudsmanul, în beneficiul cetățenilor;

| K. | întrucât în 2009 Ombudsmanul a identificat existența unei administrări defectuoase în 12 % din cauze (37 anchete), ceea ce a condus la comentarii critice în 35 de cauze; |
| --- | --- |

K.

întrucât în 2009 Ombudsmanul a identificat existența unei administrări defectuoase în 12 % din cauze (37 anchete), ceea ce a condus la comentarii critice în 35 de cauze;

| L. | întrucât în 2009 au fost emise 15 proiecte de recomandare; |
| --- | --- |

L.

întrucât în 2009 au fost emise 15 proiecte de recomandare;

| M. | întrucât cel mai frecvent tip de presupusă administrare defectuoasă privea lipsa de transparență, inclusiv refuzul dreptului la informare (36 % dintre anchete), nedreptatea sau abuzul de putere (14 %), întârzierile evitabile (13 %), viciile de procedură (13 %), neglijența (6 %), nerespectarea obligațiilor Comisiei de exercitare a rolului său de gardian al tratatelor (6 %), erorile de drept (6 %) și discriminarea (5 %); |
| --- | --- |

M.

întrucât cel mai frecvent tip de presupusă administrare defectuoasă privea lipsa de transparență, inclusiv refuzul dreptului la informare (36 % dintre anchete), nedreptatea sau abuzul de putere (14 %), întârzierile evitabile (13 %), viciile de procedură (13 %), neglijența (6 %), nerespectarea obligațiilor Comisiei de exercitare a rolului său de gardian al tratatelor (6 %), erorile de drept (6 %) și discriminarea (5 %);

| N. | întrucât durata medie de procesare a plângerilor a ajuns de la 13 luni în 2008 la 9 luni în 2009, ceea ce indică eforturile depuse de Ombudsman pentru a reduce durata medie a anchetelor acestuia și spiritul de cooperare al instituțiilor respective; |
| --- | --- |

N.

întrucât durata medie de procesare a plângerilor a ajuns de la 13 luni în 2008 la 9 luni în 2009, ceea ce indică eforturile depuse de Ombudsman pentru a reduce durata medie a anchetelor acestuia și spiritul de cooperare al instituțiilor respective;

| O. | întrucât niciun caz de administrare defectuoasă nu a condus la întocmirea unui raport special la Parlamentul European în 2009; |
| --- | --- |

O.

întrucât niciun caz de administrare defectuoasă nu a condus la întocmirea unui raport special la Parlamentul European în 2009;

| P. | întrucât comentariile critice și recomandările Ombudsmanului nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic, ci au ca obiect încurajarea autocontrolului instituțiilor și al organelor Uniunii și permit evitarea producerii erorilor și disfuncțiunilor pe viitor; |
| --- | --- |

P.

întrucât comentariile critice și recomandările Ombudsmanului nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic, ci au ca obiect încurajarea autocontrolului instituțiilor și al organelor Uniunii și permit evitarea producerii erorilor și disfuncțiunilor pe viitor;

| Q. | întrucât rolul Ombudsmanului a evoluat de la crearea acestei funcții, datorită independenței acestuia și controlului democratic al activităților exercitat de Parlament și de către Comisia pentru petiții; |
| --- | --- |

Q.

întrucât rolul Ombudsmanului a evoluat de la crearea acestei funcții, datorită independenței acestuia și controlului democratic al activităților exercitat de Parlament și de către Comisia pentru petiții;

| R. | întrucât este esențial ca instituțiile și organele europene să valorifice la maximum resursele necesare pentru a-și îndeplini obligația de a răspunde cetățenilor prompt și la obiect la solicitările, plângerile și petițiile lor; |
| --- | --- |

R.

întrucât este esențial ca instituțiile și organele europene să valorifice la maximum resursele necesare pentru a-și îndeplini obligația de a răspunde cetățenilor prompt și la obiect la solicitările, plângerile și petițiile lor;

| S. | întrucât Parlamentul a adoptat, prin rezoluția sa din 6 septembrie 2001, Codul bunei conduite administrative, redactat de Ombudsman (3); |
| --- | --- |

S.

întrucât Parlamentul a adoptat, prin rezoluția sa din 6 septembrie 2001, Codul bunei conduite administrative, redactat de Ombudsman (3);

| T. | întrucât rețeaua europeană a Ombudsmanilor permite redirecționarea petiționarilor către mediatori sau organe similare ce se presupune că oferă ajutorul pe care îl pot furniza la nivelul lor, pentru a schimba informații și bune practici; |
| --- | --- |

T.

întrucât rețeaua europeană a Ombudsmanilor permite redirecționarea petiționarilor către mediatori sau organe similare ce se presupune că oferă ajutorul pe care îl pot furniza la nivelul lor, pentru a schimba informații și bune practici;

| U. | întrucât activitățile Ombudsmanului și ale Comisiei pentru petiții sunt complementare și favorizează o mai mare eficacitate a activităților respective, |
| --- | --- |

U.

întrucât activitățile Ombudsmanului și ale Comisiei pentru petiții sunt complementare și favorizează o mai mare eficacitate a activităților respective,

| 1. | aprobă raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2009; |
| --- | --- |

1.

aprobă raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2009;

| 2. | subliniază faptul că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona consolidează legitimitatea democratică a Ombudsmanului ca urmare a alegerii sale de către Parlament și extinde mandatul acestuia în domeniul politicii externe și de securitate comune și în domeniul activităților Consiliului European; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona consolidează legitimitatea democratică a Ombudsmanului ca urmare a alegerii sale de către Parlament și extinde mandatul acestuia în domeniul politicii externe și de securitate comune și în domeniul activităților Consiliului European;

| 3. | salută faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Carta drepturilor fundamentale, care este de acum înainte obligatorie din punct de vedere juridic, definește dreptul la o bună administrare ca unul dintre drepturile fundamentale de care beneficiază cetățenii Uniunii; îl invită, prin urmare, pe Ombudsman ca, în instrumentarea cotidiană a plângerilor, să vegheze la respectarea Cartei drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Carta drepturilor fundamentale, care este de acum înainte obligatorie din punct de vedere juridic, definește dreptul la o bună administrare ca unul dintre drepturile fundamentale de care beneficiază cetățenii Uniunii; îl invită, prin urmare, pe Ombudsman ca, în instrumentarea cotidiană a plângerilor, să vegheze la respectarea Cartei drepturilor fundamentale;

| 4. | estimează că transparența, accesul la informație și respectarea dreptului la buna administrare sunt condiții prealabile indispensabile pentru menținerea încrederii cetățenilor în capacitatea instituțiilor de a concretiza drepturile acestora; |
| --- | --- |

4.

estimează că transparența, accesul la informație și respectarea dreptului la buna administrare sunt condiții prealabile indispensabile pentru menținerea încrederii cetățenilor în capacitatea instituțiilor de a concretiza drepturile acestora;

| 5. | consideră, prin urmare, că sintagma „administrare defectuoasă” ar trebui interpretată în continuare într-un sens larg, astfel încât să includă nu numai cazurile de încălcare a unor norme juridice sau principii generale de drept administrativ european, cum ar fi obiectivitatea, proporționalitatea și egalitatea, nediscriminarea și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, ci și cazurile în care o instituție nu acționează în mod coerent și cu bună credință sau nu ține seama de așteptările legitime ale cetățenilor, inclusiv atunci când instituția s-a angajat ea însăși să respecte anumite norme și standarde, fără a fi obligată la acest lucru de tratate sau de legislația secundară; |
| --- | --- |

5.

consideră, prin urmare, că sintagma „administrare defectuoasă” ar trebui interpretată în continuare într-un sens larg, astfel încât să includă nu numai cazurile de încălcare a unor norme juridice sau principii generale de drept administrativ european, cum ar fi obiectivitatea, proporționalitatea și egalitatea, nediscriminarea și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, ci și cazurile în care o instituție nu acționează în mod coerent și cu bună credință sau nu ține seama de așteptările legitime ale cetățenilor, inclusiv atunci când instituția s-a angajat ea însăși să respecte anumite norme și standarde, fără a fi obligată la acest lucru de tratate sau de legislația secundară;

| 6. | felicită Ombudsmanul pentru prezentarea clară și cuprinzătoare a activităților sale; propune, totuși, ca în viitoarele rapoarte rezumatul activităților și analiza tematică să pună mai mult accentul pe problemele structurale și pe tendințele generale; |
| --- | --- |

6.

felicită Ombudsmanul pentru prezentarea clară și cuprinzătoare a activităților sale; propune, totuși, ca în viitoarele rapoarte rezumatul activităților și analiza tematică să pună mai mult accentul pe problemele structurale și pe tendințele generale;

| 7. | consideră că Ombudsmanul și-a exercitat competențele într-un mod activ și echilibrat în perioada de raportare, atât în ceea ce privește examinarea și instrumentarea plângerilor, desfășurarea și încheierea anchetelor, cât și menținerea unor relații constructive cu instituțiile și organele Uniunii și încurajarea cetățenilor de a-și exercita drepturile în raport cu acestea; |
| --- | --- |

7.

consideră că Ombudsmanul și-a exercitat competențele într-un mod activ și echilibrat în perioada de raportare, atât în ceea ce privește examinarea și instrumentarea plângerilor, desfășurarea și încheierea anchetelor, cât și menținerea unor relații constructive cu instituțiile și organele Uniunii și încurajarea cetățenilor de a-și exercita drepturile în raport cu acestea;

| 8. | salută relația excelentă dintre Ombudsman și Comisia pentru petiții în cadrul instituțional, în ceea ce privește respectarea reciprocă a competențelor și prerogativelor lor; încurajează practica deja stabilită de Ombudsman de a asigura prezența unui reprezentant la toate reuniunile Comisiei pentru petiții; |
| --- | --- |

8.

salută relația excelentă dintre Ombudsman și Comisia pentru petiții în cadrul instituțional, în ceea ce privește respectarea reciprocă a competențelor și prerogativelor lor; încurajează practica deja stabilită de Ombudsman de a asigura prezența unui reprezentant la toate reuniunile Comisiei pentru petiții;

| 9. | apreciază contribuția esențială a rețelei europene a ombudsmanilor reprezentată în 32 de țări de 94 de birouri, dintre care face parte Comisia pentru petiții, în conformitate cu principiul subsidiarității; salută colaborarea dintre Ombudsmanul European și ombudsmanii și organele similare de la nivelurile naționale, regionale și locale din statele membre; |
| --- | --- |

9.

apreciază contribuția esențială a rețelei europene a ombudsmanilor reprezentată în 32 de țări de 94 de birouri, dintre care face parte Comisia pentru petiții, în conformitate cu principiul subsidiarității; salută colaborarea dintre Ombudsmanul European și ombudsmanii și organele similare de la nivelurile naționale, regionale și locale din statele membre;

| 10. | ia act de faptul că în 2009 Ombudsmanul a primit 3 098 de plângeri și că 318 anchete au fost finalizate și încheiate; |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că în 2009 Ombudsmanul a primit 3 098 de plângeri și că 318 anchete au fost finalizate și încheiate;

| 11. | salută numărul mare de proceduri încheiate printr-un acord amiabil sau de către instituția în cauză (56 %), ceea ce arată cooperarea constructivă dintre Ombudsman și instituțiile și organele Uniunii; încurajează Ombudsmanul, instituțiile și organele Uniunii să continue să depună eforturi în acest sens; |
| --- | --- |

11.

salută numărul mare de proceduri încheiate printr-un acord amiabil sau de către instituția în cauză (56 %), ceea ce arată cooperarea constructivă dintre Ombudsman și instituțiile și organele Uniunii; încurajează Ombudsmanul, instituțiile și organele Uniunii să continue să depună eforturi în acest sens;

| 12. | salută eforturile depuse de către Ombudsman, ce au avut drept rezultat reducerea duratei medii a anchetelor la 9 luni; solicită ca toate instituțiile și organele Uniunii să fie dotate cu resurse bugetare și umane necesare pentru a asigura o procedură rapidă privind plângerile și petițiile; |
| --- | --- |

12.

salută eforturile depuse de către Ombudsman, ce au avut drept rezultat reducerea duratei medii a anchetelor la 9 luni; solicită ca toate instituțiile și organele Uniunii să fie dotate cu resurse bugetare și umane necesare pentru a asigura o procedură rapidă privind plângerile și petițiile;

| 13. | ia act de faptul că mai mult de o treime dintre anchetele deschise de către Ombudsman în 2009 se referă la lipsa de transparență; solicită ca prezenta revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 să nu restrângă dreptul actual de acces la informație și la documente, ci să adopte o abordare mai proactivă; |
| --- | --- |

13.

ia act de faptul că mai mult de o treime dintre anchetele deschise de către Ombudsman în 2009 se referă la lipsa de transparență; solicită ca prezenta revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 să nu restrângă dreptul actual de acces la informație și la documente, ci să adopte o abordare mai proactivă;

| 14. | salută progresele realizate în 2009 privind facilitarea accesului Ombudsmanului la documente confidențiale ale Consiliului; |
| --- | --- |

14.

salută progresele realizate în 2009 privind facilitarea accesului Ombudsmanului la documente confidențiale ale Consiliului;

| 15. | notează strategia de comunicare și dezvoltare a site-ului internet care, conform Ombudsmanului, a contribuit la reducerea numărului de plângeri inadmisibile și îl încurajează pe Ombudsman să continue să depună eforturi pentru a informa cetățenii europeni cu privire la funcțiile sale și limitele competențelor sale, precum și asupra drepturilor acestora; |
| --- | --- |

15.

notează strategia de comunicare și dezvoltare a site-ului internet care, conform Ombudsmanului, a contribuit la reducerea numărului de plângeri inadmisibile și îl încurajează pe Ombudsman să continue să depună eforturi pentru a informa cetățenii europeni cu privire la funcțiile sale și limitele competențelor sale, precum și asupra drepturilor acestora;

| 16. | se alătură avizului Ombudsmanului, conform căruia, dincolo de respectarea normelor constrângătoare ce au forță obligatorie în administrație, dezvoltarea unei adevărate culturi a serviciului pentru cetățeni este definitorie pentru buna administrare; îl invită, prin urmare, pe Ombudsman să ia mai multe inițiative pentru a promova această cultură a serviciului în rândul instituțiilor și cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

16.

se alătură avizului Ombudsmanului, conform căruia, dincolo de respectarea normelor constrângătoare ce au forță obligatorie în administrație, dezvoltarea unei adevărate culturi a serviciului pentru cetățeni este definitorie pentru buna administrare; îl invită, prin urmare, pe Ombudsman să ia mai multe inițiative pentru a promova această cultură a serviciului în rândul instituțiilor și cetățenilor europeni;

| 17. | regretă numărul mare de plângeri privind întârzierile evitabile în înregistrarea cererilor, instrumentarea dosarelor și luarea de decizii; propune să prevadă, în cadrul revizuirii regulamentului financiar, compensații financiare în cazul întârzierilor evidente și prelungite; |
| --- | --- |

17.

regretă numărul mare de plângeri privind întârzierile evitabile în înregistrarea cererilor, instrumentarea dosarelor și luarea de decizii; propune să prevadă, în cadrul revizuirii regulamentului financiar, compensații financiare în cazul întârzierilor evidente și prelungite;

| 18. | ia act de faptul că Ombudsmanul a finalizat o anchetă din proprie inițiativă privind normele aplicate de către Comisie cererilor cetățenilor de a accede la documente referitoare la proceduri de infracțiune; încurajează consolidarea cooperării cu Comisia pentru petiții și propune Ombudsmanului să o informeze în permanență pe aceasta în legătură cu anchetele din proprie inițiativă pe care le realizează și rezultatele obținute; invită Comisia să adopte o atitudine mai deschisă și proactivă în ceea ce privește informațiile privind procedurile de infracțiune; |
| --- | --- |

18.

ia act de faptul că Ombudsmanul a finalizat o anchetă din proprie inițiativă privind normele aplicate de către Comisie cererilor cetățenilor de a accede la documente referitoare la proceduri de infracțiune; încurajează consolidarea cooperării cu Comisia pentru petiții și propune Ombudsmanului să o informeze în permanență pe aceasta în legătură cu anchetele din proprie inițiativă pe care le realizează și rezultatele obținute; invită Comisia să adopte o atitudine mai deschisă și proactivă în ceea ce privește informațiile privind procedurile de infracțiune;

| 19. | estimează că Codul de bună conduită administrativă propus de Ombudsman și aprobat de către Parlament în rezoluția sa din 6 septembrie 2001, servește drept ghid și referință personalului din toate organele și instituțiile comunitare; salută faptul că Codul de bună conduită a fost aprobat de Comitetul Economic și Social European; salută, de asemenea, faptul că un protocol de acord a fost încheiat cu Banca Europeană de Investiții privind instrumentarea plângerilor; invită Ombudsmanul să ia în calcul o revizuire a Codului de bună conduită administrativă bazată pe experiența ultimilor 10 ani, și pe această bază să vegheze la promovarea și schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

19.

estimează că Codul de bună conduită administrativă propus de Ombudsman și aprobat de către Parlament în rezoluția sa din 6 septembrie 2001, servește drept ghid și referință personalului din toate organele și instituțiile comunitare; salută faptul că Codul de bună conduită a fost aprobat de Comitetul Economic și Social European; salută, de asemenea, faptul că un protocol de acord a fost încheiat cu Banca Europeană de Investiții privind instrumentarea plângerilor; invită Ombudsmanul să ia în calcul o revizuire a Codului de bună conduită administrativă bazată pe experiența ultimilor 10 ani, și pe această bază să vegheze la promovarea și schimbul de bune practici;

| 20. | regretă faptul că plângerile primite de ombudsmanii naționali privind aplicarea defectuoasă a dreptului comunitar de către un stat membru nu fac obiectul unui recensământ al Ombudsmanului European; propune Ombudsmanului European să ia în calcul punerea acestora în comun pentru a permite o mai bună înțelegere a problemei; |
| --- | --- |

20.

regretă faptul că plângerile primite de ombudsmanii naționali privind aplicarea defectuoasă a dreptului comunitar de către un stat membru nu fac obiectul unui recensământ al Ombudsmanului European; propune Ombudsmanului European să ia în calcul punerea acestora în comun pentru a permite o mai bună înțelegere a problemei;

| 21. | invită Ombudsmanul să încurajeze ombudsmanii naționali să procedeze la schimburi regulate cu partenerii lor naționali după modelul de schimburi stabilite între Ombudsmanul European și Parlament; |
| --- | --- |

21.

invită Ombudsmanul să încurajeze ombudsmanii naționali să procedeze la schimburi regulate cu partenerii lor naționali după modelul de schimburi stabilite între Ombudsmanul European și Parlament;

| 22. | invită Comisia Europeană să elaboreze o lege administrativă europeană comună tuturor organelor, instituțiilor și agențiilor Uniunii; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia Europeană să elaboreze o lege administrativă europeană comună tuturor organelor, instituțiilor și agențiilor Uniunii;

| 23. | atrage atenția Ombudsmanului asupra noii proceduri de selecție a personalului prin EPSO și propune o monitorizare a punerii acestuia în aplicare și o analiză a evoluțiilor constatate; |
| --- | --- |

23.

atrage atenția Ombudsmanului asupra noii proceduri de selecție a personalului prin EPSO și propune o monitorizare a punerii acestuia în aplicare și o analiză a evoluțiilor constatate;

| 24. | sprijină ideea portalului intranet comun tuturor membrilor rețelei europene a ombudsmanilor pentru a asigura o difuzare regulată a rezultatelor; |
| --- | --- |

24.

sprijină ideea portalului intranet comun tuturor membrilor rețelei europene a ombudsmanilor pentru a asigura o difuzare regulată a rezultatelor;

| 25. | încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și raportul Comisiei pentru petiții, Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului european, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și mediatorilor lor sau organelor competente similare. |
| --- | --- |

25.

încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și raportul Comisiei pentru petiții, Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului european, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și mediatorilor lor sau organelor competente similare.

---

(1)  JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

(2)  JO L 189, 17.7.2008, p. 25.

(3)  JO C 72 E, 21.3.2002, p. 331.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/43

---

Joi, 25 noiembrie 2010Raportul special al Ombudsmanului European către Parlamentul European în urma proiectului de recomandare prezentat Comisiei Europene în plângerea 676/2008RT [în conformitate cu articolul 205 alineatul (2) prima parte]

P7_TA(2010)0436

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European în urma proiectului său de recomandare prezentat Comisiei Europene în plângerea 676/2008RT (2010/2086(INI))

2012/C 99 E/09

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul special al Ombudsmanului European către Parlamentul European prezentat la 24 februarie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Ombudsmanului European către Parlamentul European prezentat la 24 februarie 2010,

| — | având în vedere articolul 228 alineatul (1) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (fostul articol 195 TCE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 228 alineatul (1) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (fostul articol 195 TCE),

| — | având în vedere articolul 41 alineatul (1) și articolele 42 și 43 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 41 alineatul (1) și articolele 42 și 43 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1), astfel cum a fost modificată prin Decizia 2008/587/CE a Parlamentului European din 18 iunie 2008 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1), astfel cum a fost modificată prin Decizia 2008/587/CE a Parlamentului European din 18 iunie 2008 (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Ombudsmanul European privind relațiile cu reclamantul în legătură cu cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Ombudsmanul European privind relațiile cu reclamantul în legătură cu cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (3),

| — | având în vedere articolul 205 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 205 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0293/2010),

| A. | întrucât articolul 228 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene împuternicește Ombudsmanul European să primească plângeri din partea oricărui cetățean al Uniunii cu privire la situațiile de administrare defectuoasă din cadrul activităților instituțiilor sau a organismelor comunitare; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 228 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene împuternicește Ombudsmanul European să primească plângeri din partea oricărui cetățean al Uniunii cu privire la situațiile de administrare defectuoasă din cadrul activităților instituțiilor sau a organismelor comunitare;

| B. | întrucât plângerile transmise de cetățeni UE constituie o importantă sursă de informare cu privire la posibilele încălcări ale legislației UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât plângerile transmise de cetățeni UE constituie o importantă sursă de informare cu privire la posibilele încălcări ale legislației UE;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 41 din Carta Drepturilor Fundamentale, „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 41 din Carta Drepturilor Fundamentale, „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii”;

| D. | întrucât la 1 martie 2007, o organizație neguvernamentală din domeniul protecției mediului a solicitat Comisiei acces la informațiile și documentele aflate în posesia Directoratului general pentru întreprinderi și industrie și a fostului vice-președinte al Comisiei, responsabil de întreprinderi și industrii, informații referitoare la întâlnirile dintre Comisie și reprezentații producătorilor de mașini, unde s-a discutat poziția Comisiei în problema emisiilor de dioxid de carbon produse de mașini; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 1 martie 2007, o organizație neguvernamentală din domeniul protecției mediului a solicitat Comisiei acces la informațiile și documentele aflate în posesia Directoratului general pentru întreprinderi și industrie și a fostului vice-președinte al Comisiei, responsabil de întreprinderi și industrii, informații referitoare la întâlnirile dintre Comisie și reprezentații producătorilor de mașini, unde s-a discutat poziția Comisiei în problema emisiilor de dioxid de carbon produse de mașini;

| E. | întrucât Comisia a acordat acces la 15 din cele 18 scrisori trimise de comisarul atunci în funcție, Günter Verheugen, dar a refuzat accesul la trei scrisori trimise de producătorul de mașini Porsche, motivând prin faptul că publicarea acestora ar submina protecția intereselor comerciale ale companiei; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a acordat acces la 15 din cele 18 scrisori trimise de comisarul atunci în funcție, Günter Verheugen, dar a refuzat accesul la trei scrisori trimise de producătorul de mașini Porsche, motivând prin faptul că publicarea acestora ar submina protecția intereselor comerciale ale companiei;

| F. | întrucât articolul 1 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (4) prevede că acest regulament are scopul de a asigura un acces cât mai larg la documentele Consiliului, Parlamentului European și ale Comisiei și, întrucât, în conformitate cu jurisprudența Curții de justiție a Uniunii Europene, orice excepție de la acest principiu trebuie interpretată strict; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 1 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (4) prevede că acest regulament are scopul de a asigura un acces cât mai larg la documentele Consiliului, Parlamentului European și ale Comisiei și, întrucât, în conformitate cu jurisprudența Curții de justiție a Uniunii Europene, orice excepție de la acest principiu trebuie interpretată strict;

| G. | întrucât Comisia a refuzat accesul petiționarului la scrisorile respective expediate de Porsche AG, invocând primul paragraf al articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, care stipulează că „instituțiile refuză accesul la documentele a căror dezvăluire ar submina protecția intereselor comerciale ale unei persoane fizice sau juridice, inclusiv proprietatea intelectuală ...”; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a refuzat accesul petiționarului la scrisorile respective expediate de Porsche AG, invocând primul paragraf al articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, care stipulează că „instituțiile refuză accesul la documentele a căror dezvăluire ar submina protecția intereselor comerciale ale unei persoane fizice sau juridice, inclusiv proprietatea intelectuală ...”;

| H. | întrucât scrisorile respective au fost expediate de Porsche AG în contextul consultării de către Comisie a principalelor părți interesate în problema revizuirii strategiei comunitare de reducere a emisiilor de dioxid de carbon provenite de la autovehiculele, întrucât era, în consecință, foarte probabil ca cele trei scrisori să conțină informații despre relațiile de afaceri ale Porsche AG și întrucât Comisia le-ar fi putut considera, așadar, ca încadrându-se în domeniul de aplicare al excepției prevăzute la articolul 4 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

H.

întrucât scrisorile respective au fost expediate de Porsche AG în contextul consultării de către Comisie a principalelor părți interesate în problema revizuirii strategiei comunitare de reducere a emisiilor de dioxid de carbon provenite de la autovehiculele, întrucât era, în consecință, foarte probabil ca cele trei scrisori să conțină informații despre relațiile de afaceri ale Porsche AG și întrucât Comisia le-ar fi putut considera, așadar, ca încadrându-se în domeniul de aplicare al excepției prevăzute la articolul 4 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001;

| I. | întrucât serviciile Ombudsmanului au examinat cele trei scrisori de la Porsche AG, precum și un schimb de e-mailuri între Comisie și Porsche, în care Comisia informa Porsche că nu intenționează să dezvăluie cele trei scrisori și întrucât Ombudsmanul, pe baza acestei examinări, a concluzionat că Comisia a refuzat în mod eronat accesul integral la scrisorile de la Porsche AG în temeiul articolului 4 alineatul (2) primul paragraf, respectiv accesul parțial în temeiul articolului 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 (5), și întrucât aceasta constituie un caz de administrare defectuoasă; |
| --- | --- |

I.

întrucât serviciile Ombudsmanului au examinat cele trei scrisori de la Porsche AG, precum și un schimb de e-mailuri între Comisie și Porsche, în care Comisia informa Porsche că nu intenționează să dezvăluie cele trei scrisori și întrucât Ombudsmanul, pe baza acestei examinări, a concluzionat că Comisia a refuzat în mod eronat accesul integral la scrisorile de la Porsche AG în temeiul articolului 4 alineatul (2) primul paragraf, respectiv accesul parțial în temeiul articolului 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 (5), și întrucât aceasta constituie un caz de administrare defectuoasă;

| J. | întrucât, la 27 octombrie 2008, Ombudsmanul a redactat un proiect de recomandare adresată Comisiei în care a prezentat detaliile analizei faptice și juridice, și a afirmat că Comisia trebuie să acorde acces total sau să parțial la cele trei scrisori adresate de Porsche AG fostului vice-președinte, Günter Verheugen; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 27 octombrie 2008, Ombudsmanul a redactat un proiect de recomandare adresată Comisiei în care a prezentat detaliile analizei faptice și juridice, și a afirmat că Comisia trebuie să acorde acces total sau să parțial la cele trei scrisori adresate de Porsche AG fostului vice-președinte, Günter Verheugen;

| K. | întrucât Ombudsmanul, în temeiul articolului 195 CE (acum articolul 228 din TFUE), a solicitat Comisiei să întocmească un aviz detaliat în termen de trei luni, mai exact până la 31 ianuarie 2009; |
| --- | --- |

K.

întrucât Ombudsmanul, în temeiul articolului 195 CE (acum articolul 228 din TFUE), a solicitat Comisiei să întocmească un aviz detaliat în termen de trei luni, mai exact până la 31 ianuarie 2009;

| L. | întrucât Comisia nu a furnizat avizul detaliat în termenul de trei luni prevăzut de articolul 228 din TFUE, ci, în schimb a solicitat șase prelungiri ale termenului pentru a-și prezenta avizul detaliat privind proiectul de recomandare al Ombudsmanului și întrucât în luna iulie și din nou în septembrie 2009, Ombudsmanul a informat Secretariatul Comisiei de intenția de a prezenta un raport special adresat Parlamentului, în cazul în care nu primește răspunsul privind proiectul său de recomandare; |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia nu a furnizat avizul detaliat în termenul de trei luni prevăzut de articolul 228 din TFUE, ci, în schimb a solicitat șase prelungiri ale termenului pentru a-și prezenta avizul detaliat privind proiectul de recomandare al Ombudsmanului și întrucât în luna iulie și din nou în septembrie 2009, Ombudsmanul a informat Secretariatul Comisiei de intenția de a prezenta un raport special adresat Parlamentului, în cazul în care nu primește răspunsul privind proiectul său de recomandare;

| M. | întrucât noua Comisie, după ce și-a preluat mandatul, a acordat accesul la scrisori, dar acest fapt s-a produs la mai mult de 15 luni de la emiterea proiectului de recomandare, față de termenul de tei luni stipulat în Statutul Ombudsmanului și în articolul 228 din TFEU; |
| --- | --- |

M.

întrucât noua Comisie, după ce și-a preluat mandatul, a acordat accesul la scrisori, dar acest fapt s-a produs la mai mult de 15 luni de la emiterea proiectului de recomandare, față de termenul de tei luni stipulat în Statutul Ombudsmanului și în articolul 228 din TFEU;

| N. | întrucât Comisia, prin faptul că a întârziat să răspundă proiectului de recomandare timp de 15 luni, a încălcat obligația de a coopera cu Ombudsmanul în mod sincer și cu bună credință în timpul analizei cazului 676/2008/RT și întrucât acest fapt este în detrimentul dialogului instituțional, precum și al imaginii publice a UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât Comisia, prin faptul că a întârziat să răspundă proiectului de recomandare timp de 15 luni, a încălcat obligația de a coopera cu Ombudsmanul în mod sincer și cu bună credință în timpul analizei cazului 676/2008/RT și întrucât acest fapt este în detrimentul dialogului instituțional, precum și al imaginii publice a UE;

| O. | întrucât Ombudsmanul a constatat existența unor întârzieri din partea Comisiei și într-un alt caz de acces la documente (355/2007(TN)FOR), în care Comisia ar fi trebuit să ofere avizul său detaliat cu privire la proiectul de recomandare al Ombudsmanului din 31 octombrie 2009, dar nu a făcut acest lucru până acum; |
| --- | --- |

O.

întrucât Ombudsmanul a constatat existența unor întârzieri din partea Comisiei și într-un alt caz de acces la documente (355/2007(TN)FOR), în care Comisia ar fi trebuit să ofere avizul său detaliat cu privire la proiectul de recomandare al Ombudsmanului din 31 octombrie 2009, dar nu a făcut acest lucru până acum;

| P. | întrucât Comisia a respectat termenele limită inițiale de a răspunde la reclamații numai în patru din cele 22 de cazuri de acces la documente, aflate în atenția Ombudsmanului în 2009; întrucât în 14 din cele 22 de cazuri, Comisia a răspuns cu o întârziere mai mare de 30 de zile, iar în șase cazuri a întârziat cel puțin 80 de zile; |
| --- | --- |

P.

întrucât Comisia a respectat termenele limită inițiale de a răspunde la reclamații numai în patru din cele 22 de cazuri de acces la documente, aflate în atenția Ombudsmanului în 2009; întrucât în 14 din cele 22 de cazuri, Comisia a răspuns cu o întârziere mai mare de 30 de zile, iar în șase cazuri a întârziat cel puțin 80 de zile;

| Q. | întrucât este responsabilitatea Parlamentului ca unic organ ales al UE să salvgardeze și să protejeze independența Ombudsmanului european în îndeplinirea îndatoririlor sale față de cetățenii europeni și să monitorizeze implementarea recomandărilor sale, |
| --- | --- |

Q.

întrucât este responsabilitatea Parlamentului ca unic organ ales al UE să salvgardeze și să protejeze independența Ombudsmanului european în îndeplinirea îndatoririlor sale față de cetățenii europeni și să monitorizeze implementarea recomandărilor sale,

| 1. | aprobă remarcile critice ale Ombudsmanului european și recomandările sale adresate Comisiei în legătură cu plângerea 676/2008/RT; |
| --- | --- |

1.

aprobă remarcile critice ale Ombudsmanului european și recomandările sale adresate Comisiei în legătură cu plângerea 676/2008/RT;

| 2. | recunoaște faptul că întârzierile foarte mari ale Comisiei de a răspunde Ombudsmanului în acest caz constituie o încălcare a datoriei Comisiei de a coopera sincer, astfel cum este prevăzut în Tratat; |
| --- | --- |

2.

recunoaște faptul că întârzierile foarte mari ale Comisiei de a răspunde Ombudsmanului în acest caz constituie o încălcare a datoriei Comisiei de a coopera sincer, astfel cum este prevăzut în Tratat;

| 3. | este îngrijorat de practica generală a Comisiei de a întârzia și obstrucționa investigațiile Ombudsmanului în cazurile care implică accesul la documente; |
| --- | --- |

3.

este îngrijorat de practica generală a Comisiei de a întârzia și obstrucționa investigațiile Ombudsmanului în cazurile care implică accesul la documente;

| 4. | reamintește că, în contextul consultărilor stipulate în articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, Comisia trebuie să fixeze un termen limită pentru a răspunde autorului terță parte a unui document și subliniază că Comisia trebuie să-și exercite competențele astfel încât să îi permită acesteia să-și respecte propriile sale termenele de răspuns (6); |
| --- | --- |

4.

reamintește că, în contextul consultărilor stipulate în articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, Comisia trebuie să fixeze un termen limită pentru a răspunde autorului terță parte a unui document și subliniază că Comisia trebuie să-și exercite competențele astfel încât să îi permită acesteia să-și respecte propriile sale termenele de răspuns (6);

| 5. | reamintește jurisdicția în cazul principiului cooperării sincere (articolul 4 alineatul (3)) care stabilește că instituțiile Uniunii au datoria de a coopera cu bună credință în cadrul relațiilor dintre ele și constată că această obligație este stipulată clar în noul articol 13 alineatul (2) din TFUE; |
| --- | --- |

5.

reamintește jurisdicția în cazul principiului cooperării sincere (articolul 4 alineatul (3)) care stabilește că instituțiile Uniunii au datoria de a coopera cu bună credință în cadrul relațiilor dintre ele și constată că această obligație este stipulată clar în noul articol 13 alineatul (2) din TFUE;

| 6. | consideră că atitudinea necooperantă a Comisiei în acest caz, precum și în altele, prezintă riscul de a eroda încrederea cetățenilor în Comisie și de a submina capacitatea Ombudsmanului European și a Parlamentului European de a supraveghea Comisia într-un mod adecvat și eficient, ceea ce constituie, de fapt, o încălcare a principiului statului de drept care stă la baza Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

consideră că atitudinea necooperantă a Comisiei în acest caz, precum și în altele, prezintă riscul de a eroda încrederea cetățenilor în Comisie și de a submina capacitatea Ombudsmanului European și a Parlamentului European de a supraveghea Comisia într-un mod adecvat și eficient, ceea ce constituie, de fapt, o încălcare a principiului statului de drept care stă la baza Uniunii Europene;

| 7. | solicită Comisiei să își asume un angajament față de Parlamentul European că își va îndeplini datoria sa de a coopera sincer cu Ombudsmanul european în viitor; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să își asume un angajament față de Parlamentul European că își va îndeplini datoria sa de a coopera sincer cu Ombudsmanul european în viitor;

| 8. | subliniază că, în condițiile în care Comisia nu își va lua un astfel de angajament și/sau va continua cu practicile sale necooperante față de Ombudsman, Parlamentul poate sancționa Comisia, aceste sancțiuni putând include, printre altele, și înscrierea în rezervă a unei părți a bugetului pentru cheltuieli administrative al Comisiei; |
| --- | --- |

8.

subliniază că, în condițiile în care Comisia nu își va lua un astfel de angajament și/sau va continua cu practicile sale necooperante față de Ombudsman, Parlamentul poate sancționa Comisia, aceste sancțiuni putând include, printre altele, și înscrierea în rezervă a unei părți a bugetului pentru cheltuieli administrative al Comisiei;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Ombudsmanului european. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Ombudsmanului european.

---

(1)  JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

(2)  JO L 189, 17.7.2008, p. 25.

(3)  JO C 244, 10.10.2002, p. 5.

(4)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

(5)  Articolul 4 alineatul (6), din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 prevede următoarele: „În cazul în care doar o parte a documentului cerut se încadrează într-una sau mai multe din excepțiile menționate anterior, celelalte părți ale documentului se divulgă.”.

(6)  Articolul 5 alineatul (5) din normele de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, anexat la Decizia Comisiei 2001/937/CE, prevede că Autorul terță parte consultat dispune de un termen pentru a răspunde de cel puțin cinci zile lucrătoare, dar care, în același timp, trebuie să permită Comisiei să-și respecte propriul său termen de răspuns.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/46

---

Joi, 25 noiembrie 2010Al 26-lea raport anual privind monitorizarea aplicării legislației Uniunii Europene (2008)

P7_TA(2010)0437

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la cel de-al 26-lea raport anual privind monitorizarea aplicării legislației Uniunii Europene (2008) (2010/2076(INI))

2012/C 99 E/10

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport de evaluare privind proiectul EU Pilot” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport de evaluare privind proiectul EU Pilot” (COM(2010)0070),

| — | având în vedere cel de-al 25-lea Raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (2007) (COM(2008)0777), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 25-lea Raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (2007) (COM(2008)0777),

| — | având în vedere documentele de lucru ale serviciilor Comisiei (SEC(2009)1683, SEC(2009)1684, SEC(2009)1685 și SEC(2010)0182), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de lucru ale serviciilor Comisiei (SEC(2009)1683, SEC(2009)1684, SEC(2009)1685 și SEC(2010)0182),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 septembrie 2007 intitulată „Către o Europă a rezultatelor – aplicarea legislației comunitare” (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 septembrie 2007 intitulată „Către o Europă a rezultatelor – aplicarea legislației comunitare” (COM(2007)0502),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2002 privind relațiile cu reclamantul în legătură cu cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2002 privind relațiile cu reclamantul în legătură cu cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (COM(2002)0141),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind cel de-al 23-lea raport anual al Comisiei privind controlul aplicării dreptului comunitar (2005) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind cel de-al 23-lea raport anual al Comisiei privind controlul aplicării dreptului comunitar (2005) (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și cel al Comisiei pentru petiții (A7-0291/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și cel al Comisiei pentru petiții (A7-0291/2010),

| 1. | regretă faptul că Comisia nu a oferit un răspuns la chestiunile expuse de Parlament în rezoluțiile sale anterioare, în special rezoluția din 21 februarie 2008, menționată anterior; remarcă lipsa de progrese în ceea ce privește transparența, în special referitor la proiectul „EU Pilot” și problema resurselor umane; |
| --- | --- |

1.

regretă faptul că Comisia nu a oferit un răspuns la chestiunile expuse de Parlament în rezoluțiile sale anterioare, în special rezoluția din 21 februarie 2008, menționată anterior; remarcă lipsa de progrese în ceea ce privește transparența, în special referitor la proiectul „EU Pilot” și problema resurselor umane;

| 2. | remarcă faptul că prin intermediul EU Pilot, Comisia are drept scop consolidarea „angajamentului, cooperării și parteneriatului între Comisie și statele membre” (3) și, în strânsă cooperare cu administrațiile naționale, are în vedere identificarea de modalități de aplicare a dreptului comunitar; consideră că această inițiativă răspunde unei noi necesități de cooperare între toate instituțiile Uniunii Europene, în scopul promovării unei Uniuni, care, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este eficientă și axată pe nevoile cetățenilor; subliniază obligația Comisiei, stipulată la articolul 17 din TUE, de a „asigura aplicarea tratatelor, precum și a măsurilor adoptate de instituții în temeiul acestora”; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că prin intermediul EU Pilot, Comisia are drept scop consolidarea „angajamentului, cooperării și parteneriatului între Comisie și statele membre” (3) și, în strânsă cooperare cu administrațiile naționale, are în vedere identificarea de modalități de aplicare a dreptului comunitar; consideră că această inițiativă răspunde unei noi necesități de cooperare între toate instituțiile Uniunii Europene, în scopul promovării unei Uniuni, care, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este eficientă și axată pe nevoile cetățenilor; subliniază obligația Comisiei, stipulată la articolul 17 din TUE, de a „asigura aplicarea tratatelor, precum și a măsurilor adoptate de instituții în temeiul acestora”;

| 3. | remarcă faptul că, pe de o parte, cetățenii sunt văzuți ca având un rol esențial în asigurarea respectării dreptului comunitar în practică (4), iar pe de altă parte – în cadrul EU Pilot – aceștia sunt excluși tot mai mult de la orice proceduri ulterioare; consideră că aceasta contravine declarațiilor solemne din tratate, în temeiul cărora „deciziile se iau cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni” (articolul 1 din TUE), „instituțiile Uniunii ... acționează respectând în cel mai înalt grad principiul transparenței” (articolul 15 din TFUE) și „în toate activitățile sale, Uniunea respectă principiul egalității cetățenilor săi, care beneficiază de o atenție egală din partea instituțiilor [...] sale” (articolul 9 din TUE); |
| --- | --- |

3.

remarcă faptul că, pe de o parte, cetățenii sunt văzuți ca având un rol esențial în asigurarea respectării dreptului comunitar în practică (4), iar pe de altă parte – în cadrul EU Pilot – aceștia sunt excluși tot mai mult de la orice proceduri ulterioare; consideră că aceasta contravine declarațiilor solemne din tratate, în temeiul cărora „deciziile se iau cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni” (articolul 1 din TUE), „instituțiile Uniunii ... acționează respectând în cel mai înalt grad principiul transparenței” (articolul 15 din TFUE) și „în toate activitățile sale, Uniunea respectă principiul egalității cetățenilor săi, care beneficiază de o atenție egală din partea instituțiilor [...] sale” (articolul 9 din TUE);

| 4. | ia act de faptul că, pentru a asigura funcționarea proiectului EU Pilot, Comisia a creat o „bază electronică de date confidențială” (5), care permite comunicarea dintre serviciile Comisiei și autoritățile din statele membre; invită Comisia să asigure Parlamentului accesul adecvat la această bază de date, pentru a-i permite să își exercite rolul de a monitoriza modul în care Comisia își îndeplinește rolul de gardian al tratatelor; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că, pentru a asigura funcționarea proiectului EU Pilot, Comisia a creat o „bază electronică de date confidențială” (5), care permite comunicarea dintre serviciile Comisiei și autoritățile din statele membre; invită Comisia să asigure Parlamentului accesul adecvat la această bază de date, pentru a-i permite să își exercite rolul de a monitoriza modul în care Comisia își îndeplinește rolul de gardian al tratatelor;

| 5. | subliniază că rolul activ al cetățenilor Uniunii Europene este menționat explicit în Tratatul privind Uniunea Europeană, în special în dispozițiile privind inițiativa cetățenească europeană; consideră că posibilitatea cetățenilor de a defini agenda legislativă este, de asemenea, direct legată de rolul curent esențial al acestora de a se asigura că dreptul Uniunii este aplicat în mod corect și respectat, precum și că procedurile aferente sunt transparente și de încredere; |
| --- | --- |

5.

subliniază că rolul activ al cetățenilor Uniunii Europene este menționat explicit în Tratatul privind Uniunea Europeană, în special în dispozițiile privind inițiativa cetățenească europeană; consideră că posibilitatea cetățenilor de a defini agenda legislativă este, de asemenea, direct legată de rolul curent esențial al acestora de a se asigura că dreptul Uniunii este aplicat în mod corect și respectat, precum și că procedurile aferente sunt transparente și de încredere;

| 6. | ia act că rezumatul Comisiei referitor la monitorizarea aplicării dreptului comunitar accentuează în mai mare măsură transpunerea decât însăși aplicarea; cere Comisiei să recunoască în mod corespunzător rolul petițiilor în monitorizarea punerii concrete în aplicare a legislației comunitare; petițiile sunt, de cele mai multe ori, primele indicii conform cărora, dincolo de transpunere, statele membre au rămas în urmă cu implementarea măsurilor juridice; |
| --- | --- |

6.

ia act că rezumatul Comisiei referitor la monitorizarea aplicării dreptului comunitar accentuează în mai mare măsură transpunerea decât însăși aplicarea; cere Comisiei să recunoască în mod corespunzător rolul petițiilor în monitorizarea punerii concrete în aplicare a legislației comunitare; petițiile sunt, de cele mai multe ori, primele indicii conform cărora, dincolo de transpunere, statele membre au rămas în urmă cu implementarea măsurilor juridice;

| 7. | consideră că, în forma actuală, rapoartele anuale ale Comisiei „privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar” nu oferă cetățenilor sau celorlalte instituții informații suficiente legate de situația reală a aplicării dreptului comunitar, deoarece Comisia face referire doar la procedurile formale inițiate împotriva statelor membre care nu au transpus dreptul comunitar în sistemele lor juridice naționale; cu toate acestea, consideră că ar fi în interesul cetățenilor și al Parlamentului să fie informați atunci când Comisia inițiază proceduri pentru transpunerea incorectă sau eronată a dreptului comunitar și să li se ofere detalii referitoare la acestea; |
| --- | --- |

7.

consideră că, în forma actuală, rapoartele anuale ale Comisiei „privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar” nu oferă cetățenilor sau celorlalte instituții informații suficiente legate de situația reală a aplicării dreptului comunitar, deoarece Comisia face referire doar la procedurile formale inițiate împotriva statelor membre care nu au transpus dreptul comunitar în sistemele lor juridice naționale; cu toate acestea, consideră că ar fi în interesul cetățenilor și al Parlamentului să fie informați atunci când Comisia inițiază proceduri pentru transpunerea incorectă sau eronată a dreptului comunitar și să li se ofere detalii referitoare la acestea;

| 8. | dorește să se asigure că acțiunea Comisiei de colectare a datelor detaliate privind toate tipurile de încălcări va continua, precum și că Parlamentul va avea acces liber la aceste date pentru a-i permite să își exercite funcția de monitorizare asupra modului în care Comisia își îndeplinește rolul de gardian al tratatelor; subliniază că sintetizarea și clasarea în funcție de categorii a acestor date ar trebui să fie coerente cu rapoartele anuale anterioare pentru a facilita evaluarea semnificativă de către Parlament a progreselor realizate de Comisie, indiferent dacă încălcarea a fost abordată în cadrul proiectului EU Pilot sau al procedurii inițiale de încălcare; |
| --- | --- |

8.

dorește să se asigure că acțiunea Comisiei de colectare a datelor detaliate privind toate tipurile de încălcări va continua, precum și că Parlamentul va avea acces liber la aceste date pentru a-i permite să își exercite funcția de monitorizare asupra modului în care Comisia își îndeplinește rolul de gardian al tratatelor; subliniază că sintetizarea și clasarea în funcție de categorii a acestor date ar trebui să fie coerente cu rapoartele anuale anterioare pentru a facilita evaluarea semnificativă de către Parlament a progreselor realizate de Comisie, indiferent dacă încălcarea a fost abordată în cadrul proiectului EU Pilot sau al procedurii inițiale de încălcare;

| 9. | menționează că orice întârziere în materie de aplicare și transpunere a dreptului Uniunii Europene afectează direct viața cotidiană a cetățenilor și exercitarea drepturilor lor, producând conduc la incertitudine juridică și împiedicând cetățenii și întreprinderile să se bucure pe deplin de avantajele pieței interne; subliniază costurile ridicate derivate din încălcarea și nepunerea în aplicare a dreptului UE și lipsa de încredere în instituțiile europene care rezultă din acestea; |
| --- | --- |

9.

menționează că orice întârziere în materie de aplicare și transpunere a dreptului Uniunii Europene afectează direct viața cotidiană a cetățenilor și exercitarea drepturilor lor, producând conduc la incertitudine juridică și împiedicând cetățenii și întreprinderile să se bucure pe deplin de avantajele pieței interne; subliniază costurile ridicate derivate din încălcarea și nepunerea în aplicare a dreptului UE și lipsa de încredere în instituțiile europene care rezultă din acestea;

| 10. | regretă faptul că unele state membre subestimează importanța aplicării corecte și la timp a legislației UE; îndeamnă statele membre să acorde prioritatea adecvată transpunerii și punerii în aplicare a acesteia pentru a evita întârzierile; |
| --- | --- |

10.

regretă faptul că unele state membre subestimează importanța aplicării corecte și la timp a legislației UE; îndeamnă statele membre să acorde prioritatea adecvată transpunerii și punerii în aplicare a acesteia pentru a evita întârzierile;

| 11. | solicită Comisiei să propună un „cod procedural” sub forma unui regulament în baza noului temei juridic al articolului 298 din TFUE, care să detalieze diverse aspecte ale procedurii privind încălcarea dreptului comunitar, inclusiv notificările, termenele-limită, dreptul la replică, obligația motivării etc., pentru a consolida drepturile cetățenilor și transparența; reamintește Comisiei că un punct important de referință pentru redactarea unui astfel de „cod procedural” este comunicarea sa din 2002; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să propună un „cod procedural” sub forma unui regulament în baza noului temei juridic al articolului 298 din TFUE, care să detalieze diverse aspecte ale procedurii privind încălcarea dreptului comunitar, inclusiv notificările, termenele-limită, dreptul la replică, obligația motivării etc., pentru a consolida drepturile cetățenilor și transparența; reamintește Comisiei că un punct important de referință pentru redactarea unui astfel de „cod procedural” este comunicarea sa din 2002;

| 12. | reamintește că, recent, Comisia pentru afaceri juridice a instituit un grup de lucru privind dreptul administrativ al Uniunii Europene, cu scopul de a evalua dacă acest drept poate face obiectul codificării, precum și eventuala amploare concretă a unui astfel de proiect; consideră că concluziile acestui grup de lucru ar trebui să fie luate în considerare în cadrul dezbaterilor privind Codul administrativ european; |
| --- | --- |

12.

reamintește că, recent, Comisia pentru afaceri juridice a instituit un grup de lucru privind dreptul administrativ al Uniunii Europene, cu scopul de a evalua dacă acest drept poate face obiectul codificării, precum și eventuala amploare concretă a unui astfel de proiect; consideră că concluziile acestui grup de lucru ar trebui să fie luate în considerare în cadrul dezbaterilor privind Codul administrativ european;

| 13. | reamintește faptul că, recent, Comisia pentru afaceri juridice a adoptat în unanimitate o scrisoare de sprijinire a opiniilor exprimate de un petiționar în legătură cu necesitatea unei proceduri administrative standard pentru supravegherea și asigurarea respectării dreptului comunitar, care, fără a aduce atingere dreptului Comisiei de a decide când și împotriva cui să inițieze proceduri, ar restrânge acest drept la cadrul oferit de practica unei bune administrări (6); |
| --- | --- |

13.

reamintește faptul că, recent, Comisia pentru afaceri juridice a adoptat în unanimitate o scrisoare de sprijinire a opiniilor exprimate de un petiționar în legătură cu necesitatea unei proceduri administrative standard pentru supravegherea și asigurarea respectării dreptului comunitar, care, fără a aduce atingere dreptului Comisiei de a decide când și împotriva cui să inițieze proceduri, ar restrânge acest drept la cadrul oferit de practica unei bune administrări (6);

| 14. | reamintește că, în calitate de gardian al tratatelor, Comisia are rolul primordial de asigurare a punerii în aplicare corecte și în timp util a dreptului Uniunii Europene de către statele membre; încurajează Comisia să utilizeze toate competențele care i-au fost conferite de tratate, în special noile dispoziții ale articolului 260 din TFUE privind cazurile de încălcare a obligației de comunicare a măsurilor de transpunere a unei directive de către statele membre; |
| --- | --- |

14.

reamintește că, în calitate de gardian al tratatelor, Comisia are rolul primordial de asigurare a punerii în aplicare corecte și în timp util a dreptului Uniunii Europene de către statele membre; încurajează Comisia să utilizeze toate competențele care i-au fost conferite de tratate, în special noile dispoziții ale articolului 260 din TFUE privind cazurile de încălcare a obligației de comunicare a măsurilor de transpunere a unei directive de către statele membre;

| 15. | reamintește Rezoluția Parlamentului European din 9 februarie 2010 referitoare la un acord-cadru revizuit privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie (7) în care se solicită Comisiei să pună „la dispoziția Parlamentului rezumatele referitoare la toate procedurile privind încălcarea dreptului Uniunii, pornind de la scrisoarea de punere în întârziere, inclusiv, la cererea Parlamentului, [...] informații referitoare la aspectele vizate de procedura privind încălcarea dreptului Uniunii” (8); |
| --- | --- |

15.

reamintește Rezoluția Parlamentului European din 9 februarie 2010 referitoare la un acord-cadru revizuit privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie (7) în care se solicită Comisiei să pună „la dispoziția Parlamentului rezumatele referitoare la toate procedurile privind încălcarea dreptului Uniunii, pornind de la scrisoarea de punere în întârziere, inclusiv, la cererea Parlamentului, [...] informații referitoare la aspectele vizate de procedura privind încălcarea dreptului Uniunii” (8);

| 16. | consideră că cetățenii UE trebuie să se aștepte la același nivel de transparență din partea Comisiei, fie că înaintează o plângere oficială sau își exercită dreptul de petiționare în conformitate cu dispozițiile tratatului; solicită, în consecință, ca la dispoziția Comisiei sale pentru petiții să fie puse informații clare cu privire la stadiul procedurilor inițiate pentru încălcarea legislației comunitare care fac, totodată, obiectul unei petiții în curs de soluționare. de asemenea, solicită Comisiei să precizeze Comisiei pentru petiții și publicului larg care sunt demersurile necesare pentru depunerea unei cereri de informații sau a unei plângeri; |
| --- | --- |

16.

consideră că cetățenii UE trebuie să se aștepte la același nivel de transparență din partea Comisiei, fie că înaintează o plângere oficială sau își exercită dreptul de petiționare în conformitate cu dispozițiile tratatului; solicită, în consecință, ca la dispoziția Comisiei sale pentru petiții să fie puse informații clare cu privire la stadiul procedurilor inițiate pentru încălcarea legislației comunitare care fac, totodată, obiectul unei petiții în curs de soluționare. de asemenea, solicită Comisiei să precizeze Comisiei pentru petiții și publicului larg care sunt demersurile necesare pentru depunerea unei cereri de informații sau a unei plângeri;

| 17. | aprobă măsurile planificate de Comisie pentru anul 2009 și ulterior pentru a asigura că statele membre respectă, în special, legislația europeană în materie de deșeuri și cere să fie asociat procesului în cazurile în care există petiții în curs de soluționare, precum cea provine din Campania, referitoare la legislația privind deșeurile și cea care provine din Spania, referitoare la legislația în materie de gospodărire a apelor; |
| --- | --- |

17.

aprobă măsurile planificate de Comisie pentru anul 2009 și ulterior pentru a asigura că statele membre respectă, în special, legislația europeană în materie de deșeuri și cere să fie asociat procesului în cazurile în care există petiții în curs de soluționare, precum cea provine din Campania, referitoare la legislația privind deșeurile și cea care provine din Spania, referitoare la legislația în materie de gospodărire a apelor;

| 18. | solicită Comisiei să pună la dispoziția Parlamentului date relevante care să permită o analiză a valorii adăugate a proiectului EU Pilot la procesul actual de gestionare a dosarelor de încălcare a dreptului comunitar și care ar justifica o extindere a proiectului; consideră că aceste date ar trebui, de exemplu, să permită Parlamentului să verifice dacă cele 10 săptămâni acordate unui stat membru pentru a găsi o soluție la un caz concret nu au întârziat și mai mult inițierea unei proceduri de încălcare, a cărei durată este și așa extrem de lungă și nedeterminată; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să pună la dispoziția Parlamentului date relevante care să permită o analiză a valorii adăugate a proiectului EU Pilot la procesul actual de gestionare a dosarelor de încălcare a dreptului comunitar și care ar justifica o extindere a proiectului; consideră că aceste date ar trebui, de exemplu, să permită Parlamentului să verifice dacă cele 10 săptămâni acordate unui stat membru pentru a găsi o soluție la un caz concret nu au întârziat și mai mult inițierea unei proceduri de încălcare, a cărei durată este și așa extrem de lungă și nedeterminată;

| 19. | ia act, cu deosebit interes, de angajamentul Comisiei de a evalua în mod sistematic răspunsul comunicat de statul membru ca urmare a unei plângeri; solicită Comisiei să elaboreze această evaluare realizată cu cea mai mare atenție, după analizarea promptă a dosarului; solicită clarificarea rolului reclamantului în cadrul procedurii de evaluare; |
| --- | --- |

19.

ia act, cu deosebit interes, de angajamentul Comisiei de a evalua în mod sistematic răspunsul comunicat de statul membru ca urmare a unei plângeri; solicită Comisiei să elaboreze această evaluare realizată cu cea mai mare atenție, după analizarea promptă a dosarului; solicită clarificarea rolului reclamantului în cadrul procedurii de evaluare;

| 20. | cere Comisiei să aloce resurse suficiente care să permită o monitorizare deplină a aplicării dreptului comunitar, inițierea din proprie inițiativă a unor cauze și stabilirea de priorități pentru acțiuni mai ferme și sistematice; solicită Comisiei să ofere Parlamentului, după cum s-a cerut în repetate rânduri, date exacte și complete referitoare la resursele alocate în vederea procesării de către diversele Direcții Generale a cazurilor de încălcare a dreptului comunitar și date referitoare la resursele alocate proiectului EU Pilot; reamintește Comisiei faptul că Parlamentul s-a angajat să sprijine Comisia prin creșterea alocărilor bugetare pentru a pune la dispoziție mai multe resurse; |
| --- | --- |

20.

cere Comisiei să aloce resurse suficiente care să permită o monitorizare deplină a aplicării dreptului comunitar, inițierea din proprie inițiativă a unor cauze și stabilirea de priorități pentru acțiuni mai ferme și sistematice; solicită Comisiei să ofere Parlamentului, după cum s-a cerut în repetate rânduri, date exacte și complete referitoare la resursele alocate în vederea procesării de către diversele Direcții Generale a cazurilor de încălcare a dreptului comunitar și date referitoare la resursele alocate proiectului EU Pilot; reamintește Comisiei faptul că Parlamentul s-a angajat să sprijine Comisia prin creșterea alocărilor bugetare pentru a pune la dispoziție mai multe resurse;

| 21. | solicită Comisiei să analizeze mecanismele inovatoare, precum procedura de evaluare reciprocă prevăzută în Directiva privind serviciile, pentru a garanta aplicarea mai eficace a legislației UE; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să analizeze mecanismele inovatoare, precum procedura de evaluare reciprocă prevăzută în Directiva privind serviciile, pentru a garanta aplicarea mai eficace a legislației UE;

| 22. | salută ghișeul unic pe cale de înființare pentru cetățenii care caută consiliere, o cale de atac sau formulează plângeri prin intermediul portalului „Europa ta” (9). Includerea larg mediatizatei Inițiative a cetățenilor (articolul 11 alineatul (4) din TUE) pe lista instrumentelor destinate promovării participării cetățenilor a condus la creșterea exponențială a nevoii de explicații și orientare. Parlamentul European ar dori să fie implicat în dezvoltarea acestui site internet, pentru a asigura coerența cu propriile sale planuri în ceea ce privește o mai bună orientare oferită cetățenilor; |
| --- | --- |

22.

salută ghișeul unic pe cale de înființare pentru cetățenii care caută consiliere, o cale de atac sau formulează plângeri prin intermediul portalului „Europa ta” (9). Includerea larg mediatizatei Inițiative a cetățenilor (articolul 11 alineatul (4) din TUE) pe lista instrumentelor destinate promovării participării cetățenilor a condus la creșterea exponențială a nevoii de explicații și orientare. Parlamentul European ar dori să fie implicat în dezvoltarea acestui site internet, pentru a asigura coerența cu propriile sale planuri în ceea ce privește o mai bună orientare oferită cetățenilor;

| 23. | reamintește angajamentul Consiliului de a încuraja statele membre să elaboreze și să publice tabele de corelare a directivelor și a măsurilor naționale de transpunere; subliniază faptul că aceste tabele sunt esențiale pentru a permite Comisiei să monitorizeze în mod eficace măsurile de punere în aplicare adoptate de statele membre; |
| --- | --- |

23.

reamintește angajamentul Consiliului de a încuraja statele membre să elaboreze și să publice tabele de corelare a directivelor și a măsurilor naționale de transpunere; subliniază faptul că aceste tabele sunt esențiale pentru a permite Comisiei să monitorizeze în mod eficace măsurile de punere în aplicare adoptate de statele membre;

| 24. | solicită consolidarea rolului Parlamentului în domeniul aplicării, respectării și monitorizării normelor pieței interne; sprijină ideea unui forum anual al pieței interne; |
| --- | --- |

24.

solicită consolidarea rolului Parlamentului în domeniul aplicării, respectării și monitorizării normelor pieței interne; sprijină ideea unui forum anual al pieței interne;

| 25. | subliniază rolul-cheie al Tabloului de bord al pieței interne și al Tabloului de bord al pieței de consum în contextul utilizării mai eficiente a instrumentelor de supraveghere și de analiză comparativă, care constituie un important mecanism disciplinar indirect; invită Comisia și statele membre să pună la dispoziție resursele financiare și umane adecvate pentru a garanta faptul că Tabloul de bord al pieței de consum poate fi dezvoltat în continuare; |
| --- | --- |

25.

subliniază rolul-cheie al Tabloului de bord al pieței interne și al Tabloului de bord al pieței de consum în contextul utilizării mai eficiente a instrumentelor de supraveghere și de analiză comparativă, care constituie un important mecanism disciplinar indirect; invită Comisia și statele membre să pună la dispoziție resursele financiare și umane adecvate pentru a garanta faptul că Tabloul de bord al pieței de consum poate fi dezvoltat în continuare;

| 26. | menționează faptul că instanțele naționale dețin un rol fundamental în aplicarea dreptului comunitar și sprijină pe deplin eforturile UE de a îmbunătăți și de a coordona formarea juridică a judecătorilor naționali, a personalului din justiție și a funcționarilor administrațiilor naționale; |
| --- | --- |

26.

menționează faptul că instanțele naționale dețin un rol fundamental în aplicarea dreptului comunitar și sprijină pe deplin eforturile UE de a îmbunătăți și de a coordona formarea juridică a judecătorilor naționali, a personalului din justiție și a funcționarilor administrațiilor naționale;

| 27. | consideră că paralel cu inițierea de către Comisie a unei proceduri de încălcare a dreptului comunitar împotriva statului membru, Comisia trebuie să publice o comunicare conform căreia actul care încalcă legislația UE poate fi atacat în fața instanțelor naționale de către cetățenii afectați din statul membru respectiv; |
| --- | --- |

27.

consideră că paralel cu inițierea de către Comisie a unei proceduri de încălcare a dreptului comunitar împotriva statului membru, Comisia trebuie să publice o comunicare conform căreia actul care încalcă legislația UE poate fi atacat în fața instanțelor naționale de către cetățenii afectați din statul membru respectiv;

| 28. | reamintește Rezoluția sa din 17 iunie 2010 privind formarea judiciară în materie civilă și comercială; este de opinie că este extrem de importantă consolidarea formării judiciare, având în vedere și perspectiva Planului de acțiune pentru implementarea Programului de la Stockholm; |
| --- | --- |

28.

reamintește Rezoluția sa din 17 iunie 2010 privind formarea judiciară în materie civilă și comercială; este de opinie că este extrem de importantă consolidarea formării judiciare, având în vedere și perspectiva Planului de acțiune pentru implementarea Programului de la Stockholm;

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Ombudsmanului European și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Ombudsmanului European și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 63.

(2)  JO C 294 E, 3.12.2009, p. 27.

(3)  Raport de evaluare privind proiectul EU Pilot, p. 2.

(4)  Comunicarea Comisiei din 2002, p. 5: „Comisia a recunoscut, în repetate rânduri, rolul esențial al reclamantului în detectarea încălcărilor dreptului comunitar”.

(5)  Raportul Comisiei intitulat „Raport de evaluare privind proiectul EU Pilot” COM(2010)0070, p. 2.

(6)  „Libertatea de decizie poate fi un rău necesar în cadrul formelor moderne de guvernare; cu toate acestea, libertatea absolută de decizie corelată cu o lipsă totală de transparență contravin în mod fundamental principiilor statului de drept” - Raportul Frassoni (2005/2150(INI)) referitor la cel de-al 21-lea și al 22-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (2003 și 2004), p. 17 din expunerea de motive.

(7)  Texte adoptate la acea dată, P7_TA(2010)0009.

(8)  Idem, alineatul (3) litera e punctul 5.

(9)  http://ec.europa.eu/youeeurope/

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/50

---

Joi, 25 noiembrie 2010Serviciile publice de radiodifuziune în era digitală: viitorul sistemului dual

P7_TA(2010)0438

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la serviciile publice de radiodifuziune în era digitală: viitorul sistemului dual (2010/2028(INI))

2012/C 99 E/11

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 14 și articolul 106 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 și articolul 106 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul 29 la Tratatul privind Uniunea Europeană referitor la sistemul de radiodifuziune publică în statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul 29 la Tratatul privind Uniunea Europeană referitor la sistemul de radiodifuziune publică în statele membre,

| — | având în vedere articolul 11 alineatul (2) din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 alineatul (2) din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 septembrie 1996 referitoare la rolul serviciilor publice de televiziune într-o societate multimediatică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 septembrie 1996 referitoare la rolul serviciilor publice de televiziune într-o societate multimediatică (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 septembrie 2008 privind concentrarea și pluralismul mass-mediei în Uniunea Europeană (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 septembrie 2008 privind concentrarea și pluralismul mass-mediei în Uniunea Europeană (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2008 referitoare la educarea privind mijloacele de informare din mediul digital (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2008 referitoare la educarea privind mijloacele de informare din mediul digital (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2009 cu privire la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat serviciilor publice de radiodifuziune (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2009 cu privire la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat serviciilor publice de radiodifuziune (5),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Pluralismul mijloacelor de informare în masă în statele membre ale Uniunii Europene” (SEC(2007)0032), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Pluralismul mijloacelor de informare în masă în statele membre ale Uniunii Europene” (SEC(2007)0032),

| — | având în vedere Recomandarea nr. R (96) 10 din 11 septembrie 1996 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind garantarea independenței serviciilor publice de radiodifuziune, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea nr. R (96) 10 din 11 septembrie 1996 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind garantarea independenței serviciilor publice de radiodifuziune,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în Consiliul din 25 ianuarie 1999, privind serviciul public de radiodifuziune (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în Consiliul din 25 ianuarie 1999, privind serviciul public de radiodifuziune (6),

| — | având în vedere Recomandarea nr. CM/Rec (2007) 2 din 31 ianuarie 2007 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind pluralismul și diversitatea conținutului mediatic, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea nr. CM/Rec (2007) 2 din 31 ianuarie 2007 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind pluralismul și diversitatea conținutului mediatic,

| — | având în vedere Recomandarea nr. CM/Rec (2007) 3 din 31 ianuarie 2007 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind pluralismul și diversitatea conținutului mediatic, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea nr. CM/Rec (2007) 3 din 31 ianuarie 2007 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind pluralismul și diversitatea conținutului mediatic,

| — | având în vedere Recomandarea nr. 1878 (2009) din 25 iunie 2009 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind asigurarea finanțării serviciului public de radiodifuziune, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea nr. 1878 (2009) din 25 iunie 2009 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind asigurarea finanțării serviciului public de radiodifuziune,

| — | având în vedere Declarația din 27 septembrie 2006 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind garantarea independenței serviciilor publice de radiodifuziune în statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 27 septembrie 2006 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind garantarea independenței serviciilor publice de radiodifuziune în statele membre,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0286/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0286/2010),

| A. | întrucât, într-o societate democratică europeană, participarea cetățenilor la dezbaterea publică și accesul la informație în lumea digitală depind de caracterul dinamic și competitiv al sectorului audiovizualului și de presă scrisă; |
| --- | --- |

A.

întrucât, într-o societate democratică europeană, participarea cetățenilor la dezbaterea publică și accesul la informație în lumea digitală depind de caracterul dinamic și competitiv al sectorului audiovizualului și de presă scrisă;

| B. | întrucât mijloacele de radiodifuziune sunt printre cele mai importante surse de informare disponibile pentru cetățenii statelor membre UE și, astfel, reprezintă un factor important influențând valorile și opiniile persoanelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât mijloacele de radiodifuziune sunt printre cele mai importante surse de informare disponibile pentru cetățenii statelor membre UE și, astfel, reprezintă un factor important influențând valorile și opiniile persoanelor;

| C. | întrucât serviciile de radiodifuziune, atât cele publice, cât și cele private, au un rol crucial în producția audiovizuală, diversitatea culturală și de identitate, pluralism, coeziune socială, promovarea libertăților fundamentale și la funcționarea democrației la nivel european; |
| --- | --- |

C.

întrucât serviciile de radiodifuziune, atât cele publice, cât și cele private, au un rol crucial în producția audiovizuală, diversitatea culturală și de identitate, pluralism, coeziune socială, promovarea libertăților fundamentale și la funcționarea democrației la nivel european;

| D. | întrucât organismele publice de radiodifuziune joacă un rol de pionierat, promovând și utilizând evoluțiile tehnologice, pentru a-și difuza conținuturile publicului prin intermediul unor tehnici mediatice și de distribuție novatoare; |
| --- | --- |

D.

întrucât organismele publice de radiodifuziune joacă un rol de pionierat, promovând și utilizând evoluțiile tehnologice, pentru a-și difuza conținuturile publicului prin intermediul unor tehnici mediatice și de distribuție novatoare;

| E. | întrucât domeniul audiovizualului în Uniunea Europeană este unic și caracterizat prin sintagma „sistem dual”, bazat pe un adevărat echilibru între radiodifuziunile publice și private; |
| --- | --- |

E.

întrucât domeniul audiovizualului în Uniunea Europeană este unic și caracterizat prin sintagma „sistem dual”, bazat pe un adevărat echilibru între radiodifuziunile publice și private;

| F. | întrucât un sistem dual eficient, beneficiind de un echilibru autentic între serviciul public de radiodifuziune și radiodifuziunile private, prezintă un interes general; |
| --- | --- |

F.

întrucât un sistem dual eficient, beneficiind de un echilibru autentic între serviciul public de radiodifuziune și radiodifuziunile private, prezintă un interes general;

| G. | întrucât coexistența serviciilor de radiodifuziune publică și comerciale a asigurat un spectru de programe diversificat în regim de acces liber, ceea ce constituie un avantaj pentru toți cetățenii Uniunii Europene și contribuie la pluralismul mass-mediei, la diversitatea culturală și lingvistică, la concurența editorială (în ceea ce privește calitatea și diversitatea conținutului) și la libertatea de expresie; |
| --- | --- |

G.

întrucât coexistența serviciilor de radiodifuziune publică și comerciale a asigurat un spectru de programe diversificat în regim de acces liber, ceea ce constituie un avantaj pentru toți cetățenii Uniunii Europene și contribuie la pluralismul mass-mediei, la diversitatea culturală și lingvistică, la concurența editorială (în ceea ce privește calitatea și diversitatea conținutului) și la libertatea de expresie;

| H. | întrucât Uniunea Europeană acordă o importanță deosebită rolului sistemului dual în producția și difuzarea de conținut european; |
| --- | --- |

H.

întrucât Uniunea Europeană acordă o importanță deosebită rolului sistemului dual în producția și difuzarea de conținut european;

| I. | întrucât schimbările intervenite în domeniul audiovizualului în ultimii ani, ca urmare a dezvoltării tehnologiilor digitale, a platformelor proprietare cu plată, precum și a apariției noilor actori media pe internet, au avut efecte asupra sistemului dual de radiodifuziune tradițional, precum și asupra a concurenței editoriale (în ceea ce privește calitatea și diversitatea conținutului), făcând necesară diversificarea operațiunilor de către serviciile publice și private de difuziune și examinarea unor noi platforme de distribuție; |
| --- | --- |

I.

întrucât schimbările intervenite în domeniul audiovizualului în ultimii ani, ca urmare a dezvoltării tehnologiilor digitale, a platformelor proprietare cu plată, precum și a apariției noilor actori media pe internet, au avut efecte asupra sistemului dual de radiodifuziune tradițional, precum și asupra a concurenței editoriale (în ceea ce privește calitatea și diversitatea conținutului), făcând necesară diversificarea operațiunilor de către serviciile publice și private de difuziune și examinarea unor noi platforme de distribuție;

| J. | întrucât răspândirea noilor tehnologii a schimbat modul în care cetățenii europeni au acces la media și la informații; |
| --- | --- |

J.

întrucât răspândirea noilor tehnologii a schimbat modul în care cetățenii europeni au acces la media și la informații;

| K. | întrucât frontierele tradiționale din sectorul media nu mai pot fi menținute pe internet, deoarece mass-media tradiționale nu pot supraviețui fără a evolua spre noi platforme (servicii SMS, pagini de internet, aplicații de telefonie „inteligentă”, etc.), în conformitate cu obiectivele Agendei digitale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

K.

întrucât frontierele tradiționale din sectorul media nu mai pot fi menținute pe internet, deoarece mass-media tradiționale nu pot supraviețui fără a evolua spre noi platforme (servicii SMS, pagini de internet, aplicații de telefonie „inteligentă”, etc.), în conformitate cu obiectivele Agendei digitale a Uniunii Europene;

| L. | întrucât ziarele și revistele rămân, și ar trebui să rămână în continuare, componente esențiale pentru un peisaj mediatic european pluralist și diversificat; |
| --- | --- |

L.

întrucât ziarele și revistele rămân, și ar trebui să rămână în continuare, componente esențiale pentru un peisaj mediatic european pluralist și diversificat;

| M. | întrucât furnizorii de servicii de telecomunicații și de acces la internet, și de asemenea motoarele de căutare, joacă un rol din ce în ce mai important în noul context mediatic; |
| --- | --- |

M.

întrucât furnizorii de servicii de telecomunicații și de acces la internet, și de asemenea motoarele de căutare, joacă un rol din ce în ce mai important în noul context mediatic;

| N. | întrucât în era digitală - caracterizată de o gamă sporită de alegeri pentru consumatori, dar și de riscul fragmentării audienței, o concentrare sporită a mass-mediei, dezvoltarea companiilor de mass-media integrate verticale, evoluția spre serviciile cu plată și criptare - serviciile publice de radiodifuziune contribuie și ar trebui să contribuie la menținerea unei sfere publice, furnizând calitate, programe valoroase din punct de vedere social și informații obiective; |
| --- | --- |

N.

întrucât în era digitală - caracterizată de o gamă sporită de alegeri pentru consumatori, dar și de riscul fragmentării audienței, o concentrare sporită a mass-mediei, dezvoltarea companiilor de mass-media integrate verticale, evoluția spre serviciile cu plată și criptare - serviciile publice de radiodifuziune contribuie și ar trebui să contribuie la menținerea unei sfere publice, furnizând calitate, programe valoroase din punct de vedere social și informații obiective;

| O. | întrucât, în anumite state membre, serviciul public de radiodifuziune nu este încă suficient de solid integrat la nivel social și nu dispune de resurse adecvate; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în anumite state membre, serviciul public de radiodifuziune nu este încă suficient de solid integrat la nivel social și nu dispune de resurse adecvate;

| P. | întrucât posturile publice de radiodifuziune se confruntă, în unele state membre, cu probleme fundamentale, ce le pun în pericol independența politică, viabilitatea, chiar și baza financiară, amenințând direct însăși existența sistemului dual; |
| --- | --- |

P.

întrucât posturile publice de radiodifuziune se confruntă, în unele state membre, cu probleme fundamentale, ce le pun în pericol independența politică, viabilitatea, chiar și baza financiară, amenințând direct însăși existența sistemului dual;

| Q. | întrucât televiziunea comercială a fost confruntată recent cu dificultăți economice cauzate de recesiunea sectorului publicității; |
| --- | --- |

Q.

întrucât televiziunea comercială a fost confruntată recent cu dificultăți economice cauzate de recesiunea sectorului publicității;

| R. | întrucât este de competența exclusivă a statelor membre să definească misiunea serviciilor publice și să asigure finanțarea posturilor publice de radiodifuziune, în conformitate cu principiile din Protocolul din Amsterdam; |
| --- | --- |

R.

întrucât este de competența exclusivă a statelor membre să definească misiunea serviciilor publice și să asigure finanțarea posturilor publice de radiodifuziune, în conformitate cu principiile din Protocolul din Amsterdam;

| S. | întrucât serviciile publice de mass-media au nevoie de suficiente fonduri publice, de o participare la noile tehnologii și platforme importante, precum și de un cadru normativ stabil și previzibil, pentru a putea să se achite de misiunea lor, oferind un conținut cultural și informativ de nivel înalt și astfel să sporească în mod explicit nivelul de educație în domeniul mass-media în beneficiul publicului; |
| --- | --- |

S.

întrucât serviciile publice de mass-media au nevoie de suficiente fonduri publice, de o participare la noile tehnologii și platforme importante, precum și de un cadru normativ stabil și previzibil, pentru a putea să se achite de misiunea lor, oferind un conținut cultural și informativ de nivel înalt și astfel să sporească în mod explicit nivelul de educație în domeniul mass-media în beneficiul publicului;

| T. | întrucât posturile publice de radiodifuziune pot fi îmbunătățite prin intermediul schimburilor de experiențe și de bune practici între statele membre; |
| --- | --- |

T.

întrucât posturile publice de radiodifuziune pot fi îmbunătățite prin intermediul schimburilor de experiențe și de bune practici între statele membre;

| U. | întrucât respectarea normelor europene în materie de libertate de exprimare, de pluralism al mass-mediei și în ceea ce privește independența, misiunea și finanțarea serviciilor publice de mass-media ar trebui să constituie o prioritate pentru toate statele membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

U.

întrucât respectarea normelor europene în materie de libertate de exprimare, de pluralism al mass-mediei și în ceea ce privește independența, misiunea și finanțarea serviciilor publice de mass-media ar trebui să constituie o prioritate pentru toate statele membre ale Uniunii Europene;

| V. | întrucât Uniunea nu dispune în prezent de instrumentele adecvate pentru a controla și a reacționa la amenințările împotriva serviciilor publice de mass-media și a sistemului dual în statele membre sau în anumite regiuni ale Uniunii, |
| --- | --- |

V.

întrucât Uniunea nu dispune în prezent de instrumentele adecvate pentru a controla și a reacționa la amenințările împotriva serviciilor publice de mass-media și a sistemului dual în statele membre sau în anumite regiuni ale Uniunii,

| 1. | reiterează angajamentul său față de sistemul dual de radiodifuziune în cadrul căruia mass-media private și publice își asumă rolurile ce le revin, indiferent de presiunile politice și economice și solicită ca accesul la serviciile de radiodifuziune de cel mai înalt să fie asigurat în mod independent de capacitatea financiară a consumatorilor și a utilizatorilor; |
| --- | --- |

1.

reiterează angajamentul său față de sistemul dual de radiodifuziune în cadrul căruia mass-media private și publice își asumă rolurile ce le revin, indiferent de presiunile politice și economice și solicită ca accesul la serviciile de radiodifuziune de cel mai înalt să fie asigurat în mod independent de capacitatea financiară a consumatorilor și a utilizatorilor;

| 2. | subliniază, în mod special, rolul fundamental al unui sistem european dual caracterizat de un echilibru autentic în promovarea democrației, a coeziunii sociale, a integrării și a libertății de expresie, punându-se accentul pe păstrarea și promovarea pluralismului media, a educației mediatice, a diversității culturale și lingvistice și a respectării normelor europene legate de libertatea presei; |
| --- | --- |

2.

subliniază, în mod special, rolul fundamental al unui sistem european dual caracterizat de un echilibru autentic în promovarea democrației, a coeziunii sociale, a integrării și a libertății de expresie, punându-se accentul pe păstrarea și promovarea pluralismului media, a educației mediatice, a diversității culturale și lingvistice și a respectării normelor europene legate de libertatea presei;

| 3. | constată importanta contribuție adusă de coexistența mass-mediei publice și a celei private la inovarea și diversificarea ofertei de conținut și impactul pozitiv pe care această coexistență l-a avut asupra calității; |
| --- | --- |

3.

constată importanta contribuție adusă de coexistența mass-mediei publice și a celei private la inovarea și diversificarea ofertei de conținut și impactul pozitiv pe care această coexistență l-a avut asupra calității;

| 4. | reiterează necesitatea menținerii unui serviciu public de radiodifuziune independent, solid și plin de vitalitate, care trebuie totodată adaptat la exigențele epocii digitale, și îndeamnă să se pună în practică măsuri concrete pentru realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

4.

reiterează necesitatea menținerii unui serviciu public de radiodifuziune independent, solid și plin de vitalitate, care trebuie totodată adaptat la exigențele epocii digitale, și îndeamnă să se pună în practică măsuri concrete pentru realizarea acestui obiectiv;

| 5. | subliniază, în acest context, faptul că în era digitală serviciile publice de radiodifuziune au misiunea specifică de a cultiva o sferă publică, făcând universal accesibile conținuturile media de înaltă calitate și de interes general pe toate platformele importante; |
| --- | --- |

5.

subliniază, în acest context, faptul că în era digitală serviciile publice de radiodifuziune au misiunea specifică de a cultiva o sferă publică, făcând universal accesibile conținuturile media de înaltă calitate și de interes general pe toate platformele importante;

| 6. | invită statele membre să se asigure că există suficiente resurse pentru a permite serviciilor publice de radiodifuziune să beneficieze de noile tehnologii digitale și să garanteze publicului larg posibilitatea de a beneficia de avantajele oferite de serviciile audiovizuale moderne; |
| --- | --- |

6.

invită statele membre să se asigure că există suficiente resurse pentru a permite serviciilor publice de radiodifuziune să beneficieze de noile tehnologii digitale și să garanteze publicului larg posibilitatea de a beneficia de avantajele oferite de serviciile audiovizuale moderne;

| 7. | solicită, în acest sens, posturilor publice de radiodifuziune să se structureze într-un mod care să le permită să propună conținut atractiv și de calitate online pentru a avea impact asupra tinerilor, al căror consum mediatic este asigurat aproape exclusiv de internet; |
| --- | --- |

7.

solicită, în acest sens, posturilor publice de radiodifuziune să se structureze într-un mod care să le permită să propună conținut atractiv și de calitate online pentru a avea impact asupra tinerilor, al căror consum mediatic este asigurat aproape exclusiv de internet;

| 8. | invită statele membre să combată decalajul digital - între mediul urban și cel rural, de exemplu - și să se asigure că, odată cu trecerea la sistemul digital, toate persoanele din toate regiunile vor avea acces în mod egal la serviciul public de radiodifuziune; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre să combată decalajul digital - între mediul urban și cel rural, de exemplu - și să se asigure că, odată cu trecerea la sistemul digital, toate persoanele din toate regiunile vor avea acces în mod egal la serviciul public de radiodifuziune;

| 9. | îndeamnă statele membre să aibă în vedere posibilitatea de a facilita trecerea de la televiziunea analogă la cea digitală pentru consumatori. |
| --- | --- |

9.

îndeamnă statele membre să aibă în vedere posibilitatea de a facilita trecerea de la televiziunea analogă la cea digitală pentru consumatori.

| 10. | îndeamnă statele membre să definească misiunile serviciilor publice de radiodifuziune pentru ca acestea să-și poată păstra caracterul distinct, ilustrat prin angajamentul de a furniza o producție audiovizuală originală precum și programe și o activitate jurnalistică de înaltă calitate, independent de considerente comerciale și de influența politică, ceea ce constituie în mod clar marca lor distinctivă; ia act de faptul că aceste misiuni ar trebui să fie definite cât mai precis cu putință, dar acordând atenția cuvenită autonomiei serviciilor de radiodifuziune în ceea ce privește programele; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă statele membre să definească misiunile serviciilor publice de radiodifuziune pentru ca acestea să-și poată păstra caracterul distinct, ilustrat prin angajamentul de a furniza o producție audiovizuală originală precum și programe și o activitate jurnalistică de înaltă calitate, independent de considerente comerciale și de influența politică, ceea ce constituie în mod clar marca lor distinctivă; ia act de faptul că aceste misiuni ar trebui să fie definite cât mai precis cu putință, dar acordând atenția cuvenită autonomiei serviciilor de radiodifuziune în ceea ce privește programele;

| 11. | reamintește faptul că, în conformitate cu principiul neutralității tehnologice, serviciile publice de radiodifuziune, în cadrul misiunii lor, trebuie să dispună de posibilitatea de a-și oferi serviciile, inclusiv serviciile noi, pe toate tipurile de platforme; |
| --- | --- |

11.

reamintește faptul că, în conformitate cu principiul neutralității tehnologice, serviciile publice de radiodifuziune, în cadrul misiunii lor, trebuie să dispună de posibilitatea de a-și oferi serviciile, inclusiv serviciile noi, pe toate tipurile de platforme;

| 12. | subliniază absența dispozițiilor juridice referitoare la activitățile de serviciu public de radiodifuziune în anumite state membre și faptul că această lipsă ar putea influența capacitatea acestui sector de a se extinde spre platforme noi; |
| --- | --- |

12.

subliniază absența dispozițiilor juridice referitoare la activitățile de serviciu public de radiodifuziune în anumite state membre și faptul că această lipsă ar putea influența capacitatea acestui sector de a se extinde spre platforme noi;

| 13. | reamintește că platformele terestre de radiodifuziune bazate pe standarde deschise, interoperabile joacă un rol esențial în sistemul dual de radiodifuziune și constituie instrumentul ideal pentru a furniza utilizatorilor servicii mass-media audiovizuale gratuite și ușor de accesat, care sunt mai bine adaptate la fragmentarea piețelor locale și în măsură să ofere un răspuns mai adecvat așteptărilor culturale și sociale locale; |
| --- | --- |

13.

reamintește că platformele terestre de radiodifuziune bazate pe standarde deschise, interoperabile joacă un rol esențial în sistemul dual de radiodifuziune și constituie instrumentul ideal pentru a furniza utilizatorilor servicii mass-media audiovizuale gratuite și ușor de accesat, care sunt mai bine adaptate la fragmentarea piețelor locale și în măsură să ofere un răspuns mai adecvat așteptărilor culturale și sociale locale;

| 14. | ia act de Comunicarea Comisiei din iulie 2009 privind radiodifuziunea, care recunoaște dreptul posturilor publice de radiodifuziune de a fi prezente pe toate platformele de distribuție relevante și reafirmă că definirea misiunii, a finanțării și a organizării posturilor publice de radiodifuziune este de competența statelor membre, recunoscând totodată responsabilitatea Comisiei în ceea ce privește controlul erorilor evidente, și invită statele membre să mențină un echilibru între serviciile mass-media digitale oferite, să garanteze o concurență loială între serviciile publice de radiodifuziune și mass-media private și să mențină astfel un peisaj mediatic dinamic pe internet; |
| --- | --- |

14.

ia act de Comunicarea Comisiei din iulie 2009 privind radiodifuziunea, care recunoaște dreptul posturilor publice de radiodifuziune de a fi prezente pe toate platformele de distribuție relevante și reafirmă că definirea misiunii, a finanțării și a organizării posturilor publice de radiodifuziune este de competența statelor membre, recunoscând totodată responsabilitatea Comisiei în ceea ce privește controlul erorilor evidente, și invită statele membre să mențină un echilibru între serviciile mass-media digitale oferite, să garanteze o concurență loială între serviciile publice de radiodifuziune și mass-media private și să mențină astfel un peisaj mediatic dinamic pe internet;

| 15. | salută recunoașterea principiului neutralității tehnologice și a necesității de a respecta independența editorială a posturilor publice de radiodifuziune, luând în considerare în măsura cuvenită faptul că acestea au nevoie de o finanțare stabilă și sigură; |
| --- | --- |

15.

salută recunoașterea principiului neutralității tehnologice și a necesității de a respecta independența editorială a posturilor publice de radiodifuziune, luând în considerare în măsura cuvenită faptul că acestea au nevoie de o finanțare stabilă și sigură;

| 16. | atrage totuși atenția asupra costurilor considerabile ale testelor prealabile (existente) și subliniază sprijinul pe care îl acordă unor evaluări proporționale; |
| --- | --- |

16.

atrage totuși atenția asupra costurilor considerabile ale testelor prealabile (existente) și subliniază sprijinul pe care îl acordă unor evaluări proporționale;

| 17. | reamintește importanța recomandărilor și declarațiilor Consiliului Europei - la care au subscris toate statele membre ale UE - și care stabilesc norme europene în materie de libertate de exprimare, libertate a presei și de pluralism mediatic, precum și în ceea ce privește independența, organizarea, misiunea și finanțarea serviciilor publice de mass-media, în special în contextul societății informaționale, garantând astfel credibilitatea serviciului public de radiodifuziune; |
| --- | --- |

17.

reamintește importanța recomandărilor și declarațiilor Consiliului Europei - la care au subscris toate statele membre ale UE - și care stabilesc norme europene în materie de libertate de exprimare, libertate a presei și de pluralism mediatic, precum și în ceea ce privește independența, organizarea, misiunea și finanțarea serviciilor publice de mass-media, în special în contextul societății informaționale, garantând astfel credibilitatea serviciului public de radiodifuziune;

| 18. | reamintește statelor membre angajamentul lor față de aceste standarde europene și le recomandă să asigure o finanțare adecvată, proporțională și stabilă pentru serviciile publice de mass-media spre a le oferi posibilitatea de a-și îndeplini misiunea, de a le garanta independența economică și politică și de a contribui la o societate incluzivă bazată pe cunoaștere și informare, în care accesul la mass-media de calitate înaltă să fie deschis tuturor; |
| --- | --- |

18.

reamintește statelor membre angajamentul lor față de aceste standarde europene și le recomandă să asigure o finanțare adecvată, proporțională și stabilă pentru serviciile publice de mass-media spre a le oferi posibilitatea de a-și îndeplini misiunea, de a le garanta independența economică și politică și de a contribui la o societate incluzivă bazată pe cunoaștere și informare, în care accesul la mass-media de calitate înaltă să fie deschis tuturor;

| 19. | invită Comisia să încurajeze schimbul de bune practici între statele membre la diferite niveluri (autoritățile naționale din sectorul mass-mediei, părțile interesate, gestionarii serviciilor publice de radiodifuziune, organismele de reglementare independente și reprezentanții telespectatorilor și ai cetățenilor); |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să încurajeze schimbul de bune practici între statele membre la diferite niveluri (autoritățile naționale din sectorul mass-mediei, părțile interesate, gestionarii serviciilor publice de radiodifuziune, organismele de reglementare independente și reprezentanții telespectatorilor și ai cetățenilor);

| 20. | invită statele membre să intensifice cooperarea dintre autoritățile naționale de reglementare în domeniul mass-media în cadrul Platformei europene a autorităților de reglementare și să intensifice schimburile de experiențe și bune practici în legătură cu propriile lor sisteme naționale de radiodifuziune; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să intensifice cooperarea dintre autoritățile naționale de reglementare în domeniul mass-media în cadrul Platformei europene a autorităților de reglementare și să intensifice schimburile de experiențe și bune practici în legătură cu propriile lor sisteme naționale de radiodifuziune;

| 21. | reamintește statelor membre că membrii consiliilor de administrație ale serviciilor publice de radiodifuziune ar trebui numiți pe baza competenței și familiarității cu sectorul mass-media; |
| --- | --- |

21.

reamintește statelor membre că membrii consiliilor de administrație ale serviciilor publice de radiodifuziune ar trebui numiți pe baza competenței și familiarității cu sectorul mass-media;

| 22. | invită Comisia și statele membre să ofere Observatorul European în Domeniul Audiovizualului un mandat, însoțit de resursele necesare, pentru a colecta date și a efectua cercetări cu privire la modul în care statele membre au aplicat aceste standarde, pentru a analiza dacă standardele au avut efectul scontat și îndeamnă ca statele membre să fie trase la răspundere pentru neîndeplinirea angajamentelor; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia și statele membre să ofere Observatorul European în Domeniul Audiovizualului un mandat, însoțit de resursele necesare, pentru a colecta date și a efectua cercetări cu privire la modul în care statele membre au aplicat aceste standarde, pentru a analiza dacă standardele au avut efectul scontat și îndeamnă ca statele membre să fie trase la răspundere pentru neîndeplinirea angajamentelor;

| 23. | invită Comisia să acorde o mai mare prioritate sistemului dual ca parte a acquis-ului comunitar în contextul negocierilor de aderare și îndeamnă ca progresele realizate în acest sens de țările candidate să fie monitorizate; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să acorde o mai mare prioritate sistemului dual ca parte a acquis-ului comunitar în contextul negocierilor de aderare și îndeamnă ca progresele realizate în acest sens de țările candidate să fie monitorizate;

| 24. | invită, de asemenea, statele membre să trateze cu seriozitate problema finanțării insuficiente a serviciilor publice de radiodifuziune, în special ținând seama de mandatul specific alo mass-mediei publice, care trebuie să fie accesibilă unui număr cât mai mare posibil de telespectatori și ascultători pe toate noile platforme mediatice; |
| --- | --- |

24.

invită, de asemenea, statele membre să trateze cu seriozitate problema finanțării insuficiente a serviciilor publice de radiodifuziune, în special ținând seama de mandatul specific alo mass-mediei publice, care trebuie să fie accesibilă unui număr cât mai mare posibil de telespectatori și ascultători pe toate noile platforme mediatice;

| 25. | constată că transparența structurii de proprietate a serviciilor private de radiodifuziune trebuie să fie garantată în toate statele membre și invită Comisia să controleze și să susțină realizarea de progrese în acest sens; |
| --- | --- |

25.

constată că transparența structurii de proprietate a serviciilor private de radiodifuziune trebuie să fie garantată în toate statele membre și invită Comisia să controleze și să susțină realizarea de progrese în acest sens;

| 26. | invită statele membre să elimine imixtiunea politică în ceea ce privește conținutul serviciilor oferite de radiodifuziunea publică; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să elimine imixtiunea politică în ceea ce privește conținutul serviciilor oferite de radiodifuziunea publică;

| 27. | salută concluziile studiului independent efectuat la solicitarea Comisiei cu privire la definirea de indicatori în vederea măsurării pluralismului mediatic în UE; |
| --- | --- |

27.

salută concluziile studiului independent efectuat la solicitarea Comisiei cu privire la definirea de indicatori în vederea măsurării pluralismului mediatic în UE;

| 28. | încurajează instituirea unui organism de monitorizare a pluralismului mediatic, care constituie un instrument eficient pentru identificarea amenințărilor care planează asupra pluralismului mediatic; |
| --- | --- |

28.

încurajează instituirea unui organism de monitorizare a pluralismului mediatic, care constituie un instrument eficient pentru identificarea amenințărilor care planează asupra pluralismului mediatic;

| 29. | reamintește existența instrumentelor financiare oferite de BEI și încurajează serviciile publice de radiodifuziune ce întâmpină dificultăți financiare să solicite împrumuturi de la BEI în condiții avantajoase, pentru a-și îmbunătăți infrastructura, în special pentru tranziția la digitalizare și pentru a sprijini inovarea; |
| --- | --- |

29.

reamintește existența instrumentelor financiare oferite de BEI și încurajează serviciile publice de radiodifuziune ce întâmpină dificultăți financiare să solicite împrumuturi de la BEI în condiții avantajoase, pentru a-și îmbunătăți infrastructura, în special pentru tranziția la digitalizare și pentru a sprijini inovarea;

| 30. | încurajează diversele părți implicate să-și intensifice cooperarea pentru a proteja sistemul dual și, în mod special, încurajează serviciile de radiodifuziune publice și private să coopereze între ele și, de asemenea, cu editorii în ceea ce privește accesul comun la conținutul mediatic și elaborarea de proiecte novatoare și să identifice modalități de a conlucra; |
| --- | --- |

30.

încurajează diversele părți implicate să-și intensifice cooperarea pentru a proteja sistemul dual și, în mod special, încurajează serviciile de radiodifuziune publice și private să coopereze între ele și, de asemenea, cu editorii în ceea ce privește accesul comun la conținutul mediatic și elaborarea de proiecte novatoare și să identifice modalități de a conlucra;

| 31. | invită Comisia să lanseze o inițiativă ca să reunească diferiți actori mass-media pentru a contribui la identificarea unor eventuale domenii de cooperare, a facilita schimburile de bune practici și a aborda problemele pertinente; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să lanseze o inițiativă ca să reunească diferiți actori mass-media pentru a contribui la identificarea unor eventuale domenii de cooperare, a facilita schimburile de bune practici și a aborda problemele pertinente;

| 32. | subliniază, în acest context, că posturile comunitare de radiodifuziune, în special în comunitățile mai mici, au probleme cu finanțarea pe termen lung (de ex. din publicitate) și că se pot utiliza noile opțiuni devenite disponibile prin trecerea la digitalizare pentru a înființa posturi comunitare de radiodifuziune la nivel regional, cu largă acoperire; |
| --- | --- |

32.

subliniază, în acest context, că posturile comunitare de radiodifuziune, în special în comunitățile mai mici, au probleme cu finanțarea pe termen lung (de ex. din publicitate) și că se pot utiliza noile opțiuni devenite disponibile prin trecerea la digitalizare pentru a înființa posturi comunitare de radiodifuziune la nivel regional, cu largă acoperire;

| 33. | încurajează Comisia să adapteze drepturile de autor la noua eră a digitalizării, permițând posturilor de radiodifuziune să mențină o ofertă bogată de conținut european de calitate, și să studieze modalități specifice de facilitare a reutilizării materialelor din arhive, precum și să instituie sisteme colective extinse de licențe și sisteme de ghișee unice, ușor accesibile pentru achitarea acestora; |
| --- | --- |

33.

încurajează Comisia să adapteze drepturile de autor la noua eră a digitalizării, permițând posturilor de radiodifuziune să mențină o ofertă bogată de conținut european de calitate, și să studieze modalități specifice de facilitare a reutilizării materialelor din arhive, precum și să instituie sisteme colective extinse de licențe și sisteme de ghișee unice, ușor accesibile pentru achitarea acestora;

| 34. | așteaptă cu interes raportul privind aplicarea dispozițiilor directivei AVMS în materie de timp de emisie alocat programelor europene, în condițiile în care anumite state membre nu au luat măsuri în acest sens; |
| --- | --- |

34.

așteaptă cu interes raportul privind aplicarea dispozițiilor directivei AVMS în materie de timp de emisie alocat programelor europene, în condițiile în care anumite state membre nu au luat măsuri în acest sens;

| 35. | îndeamnă Comisia să asigure respectarea cadrului juridic existent de către integratorii de conținut și o invită să studieze modalități prin care motoarele de căutare și furnizorii de servicii online ar putea contribui la finanțarea creării de conținut; |
| --- | --- |

35.

îndeamnă Comisia să asigure respectarea cadrului juridic existent de către integratorii de conținut și o invită să studieze modalități prin care motoarele de căutare și furnizorii de servicii online ar putea contribui la finanțarea creării de conținut;

| 36. | subliniază importanța educației mediatice în vederea unei utilizări responsabile a serviciilor oferite de integratorii de conținut; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța educației mediatice în vederea unei utilizări responsabile a serviciilor oferite de integratorii de conținut;

| 37. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

37.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(2)  JO C 320, 28.10.1996, p. 180.

(3)  JO C 8 E, 14.1.2010, p. 85.

(4)  JO C 45 E, 23.2.2010, p. 9.

(5)  JO C 257, 27.10.2009, p. 1.

(6)  JO C 30, 5.2.1999, p. 1.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/56

---

Joi, 25 noiembrie 2010Cea de-a 10-a aniversare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea

P7_TA(2010)0439

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea

2012/C 99 E/12

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile 1325 (2000) și 1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, precum și rezoluția 1888 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU privind violența sexuală împotriva femeilor și copiilor în situații de conflict armat, în care se subliniază responsabilitatea tuturor statelor de a pune capăt impunității și de a-i urmări penal pe autorii crimelor împotriva umanității și ai crimelor de război, inclusiv pe autorii actelor de violență sexuală și ai altor forme de violență împotriva femeilor și a fetelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile 1325 (2000) și 1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, precum și rezoluția 1888 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU privind violența sexuală împotriva femeilor și copiilor în situații de conflict armat, în care se subliniază responsabilitatea tuturor statelor de a pune capăt impunității și de a-i urmări penal pe autorii crimelor împotriva umanității și ai crimelor de război, inclusiv pe autorii actelor de violență sexuală și ai altor forme de violență împotriva femeilor și a fetelor,

| — | având în vedere Rezoluția 54/134 a Adunării Generale a ONU din 7 februarie 2000, prin care ziua de 25 noiembrie este declarată Ziua internațională a eliminării violenței împotriva femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 54/134 a Adunării Generale a ONU din 7 februarie 2000, prin care ziua de 25 noiembrie este declarată Ziua internațională a eliminării violenței împotriva femeilor,

| — | având în vedere Planul de acțiune al Consiliului UE privind egalitatea între femei și bărbați în cooperarea pentru dezvoltare, care ar trebui să garanteze că principiul egalității între femei și bărbați este integrat în toate activitățile UE cu țările partenere, la toate nivelurile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al Consiliului UE privind egalitatea între femei și bărbați în cooperarea pentru dezvoltare, care ar trebui să garanteze că principiul egalității între femei și bărbați este integrat în toate activitățile UE cu țările partenere, la toate nivelurile,

| — | având în vedere numirea în martie 2010 a unui reprezentant special al Secretarului General al ONU pentru combaterea violenței sexuale în conflictele armate, |
| --- | --- |

—

având în vedere numirea în martie 2010 a unui reprezentant special al Secretarului General al ONU pentru combaterea violenței sexuale în conflictele armate,

| — | având în vedere lucrarea Consiliului „Abordarea cuprinzătoare a punerii în aplicare de către UE a Rezoluțiilor 1325 și 1820 ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea” și a documentului revizuit al Secretariatului privind punerea în aplicare a RCSONU 1325 astfel cum a fost reconfirmată prin RCSONU 1820 în contextul PESA, ambele adoptate în decembrie 2008, precum și documentul Consiliului referitor la abordarea integratoare a drepturilor omului în cadrul PESA, din septembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere lucrarea Consiliului „Abordarea cuprinzătoare a punerii în aplicare de către UE a Rezoluțiilor 1325 și 1820 ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea” și a documentului revizuit al Secretariatului privind punerea în aplicare a RCSONU 1325 astfel cum a fost reconfirmată prin RCSONU 1820 în contextul PESA, ambele adoptate în decembrie 2008, precum și documentul Consiliului referitor la abordarea integratoare a drepturilor omului în cadrul PESA, din septembrie 2006,

| — | având în vedere orientările UE privind violența și discriminarea împotriva femeilor și a fetelor, precum și orientările UE privind copiii și conflictul armat, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind violența și discriminarea împotriva femeilor și a fetelor, precum și orientările UE privind copiii și conflictul armat,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE și în consolidarea păcii și a structurilor statului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE și în consolidarea păcii și a structurilor statului (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind femeile în conflictele armate și rolul lor în reconstrucția post-conflict (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind femeile în conflictele armate și rolul lor în reconstrucția post-conflict (2),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2006 referitoare la femeile în politică (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2006 referitoare la femeile în politică (3),

| — | având în vedere planul de acțiune vizând integrarea dimensiunii de gen, elaborat de Subcomisia pentru securitate și apărare; |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune vizând integrarea dimensiunii de gen, elaborat de Subcomisia pentru securitate și apărare;

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la cazurile de nerespectare a drepturilor omului și justiției în Republica Democratică Congo (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la cazurile de nerespectare a drepturilor omului și justiției în Republica Democratică Congo (4),

| — | având în vedere noul organism al ONU dedicat problematicii de gen (ONU Femei), |
| --- | --- |

—

având în vedere noul organism al ONU dedicat problematicii de gen (ONU Femei),

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât violența împotriva femeilor în zonele de conflict reprezintă, deseori, o extindere a discriminării de gen care există pe timp de pace; întrucât în acest an Ziua internațională a eliminării violenței împotriva femeilor coincide cea de a zecea aniversare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, care a fost prima rezoluție dedicată impactului disproporționat și singular al conflictelor asupra femeilor și care a făcut legătura dintre experiențele femeilor privind conflictele și menținerea păcii și securității internaționale, incluzând domenii tematice strâns legate, cum ar fi participarea, protecția, prevenirea, ajutorul și redresarea; |
| --- | --- |

A.

întrucât violența împotriva femeilor în zonele de conflict reprezintă, deseori, o extindere a discriminării de gen care există pe timp de pace; întrucât în acest an Ziua internațională a eliminării violenței împotriva femeilor coincide cea de a zecea aniversare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, care a fost prima rezoluție dedicată impactului disproporționat și singular al conflictelor asupra femeilor și care a făcut legătura dintre experiențele femeilor privind conflictele și menținerea păcii și securității internaționale, incluzând domenii tematice strâns legate, cum ar fi participarea, protecția, prevenirea, ajutorul și redresarea;

| B. | întrucât 25 noiembrie este Ziua internațională a eliminării violenței împotriva femeilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât 25 noiembrie este Ziua internațională a eliminării violenței împotriva femeilor;

| C. | întrucât rezoluțiile 1820, 1888 și 1889 întăresc și completează Rezoluția 1325 și întrucât cele patru rezoluții trebuie considerate drept setul de angajamente a Consiliului privind femeile, pacea și securitatea; |
| --- | --- |

C.

întrucât rezoluțiile 1820, 1888 și 1889 întăresc și completează Rezoluția 1325 și întrucât cele patru rezoluții trebuie considerate drept setul de angajamente a Consiliului privind femeile, pacea și securitatea;

| D. | întrucât implementarea acestor angajamente reprezintă o problemă comună și responsabilitatea fiecărui stat membru al ONU, indiferent dacă acesta este un stat afectat de conflicte, donator sau de alt tip; având în vedere că adoptarea, în decembrie 2008, a orientărilor UE privind violența împotriva femeilor și a fetelor și a orientărilor UE privind copiii și conflictul armat, precum și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora constituie un semnal politic puternic al faptului că acestea reprezintă priorități pentru Uniune; |
| --- | --- |

D.

întrucât implementarea acestor angajamente reprezintă o problemă comună și responsabilitatea fiecărui stat membru al ONU, indiferent dacă acesta este un stat afectat de conflicte, donator sau de alt tip; având în vedere că adoptarea, în decembrie 2008, a orientărilor UE privind violența împotriva femeilor și a fetelor și a orientărilor UE privind copiii și conflictul armat, precum și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora constituie un semnal politic puternic al faptului că acestea reprezintă priorități pentru Uniune;

| E. | întrucât implementarea rezoluțiilor 1820 și 1325 ale Consiliului de Securitate al ONU ar trebui să fie prioritare în folosirea instrumentelor financiare externe ale acțiunii externe a UE pentru a oferi sprijin organizațiilor societății civile care activează în țările și regiunile cu conflicte armate sau afectate de conflicte; |
| --- | --- |

E.

întrucât implementarea rezoluțiilor 1820 și 1325 ale Consiliului de Securitate al ONU ar trebui să fie prioritare în folosirea instrumentelor financiare externe ale acțiunii externe a UE pentru a oferi sprijin organizațiilor societății civile care activează în țările și regiunile cu conflicte armate sau afectate de conflicte;

| F. | întrucât Parlamentul European ar trebui să examineze cu atenție larga abordare adoptată și implementarea viitorului Plan de acțiune privind egalitatea de gen și abilitarea femeilor în acțiunile externe ale UE, precum și implementarea orientărilor privind violența împotriva femeilor și a copiilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul European ar trebui să examineze cu atenție larga abordare adoptată și implementarea viitorului Plan de acțiune privind egalitatea de gen și abilitarea femeilor în acțiunile externe ale UE, precum și implementarea orientărilor privind violența împotriva femeilor și a copiilor;

| G. | întrucât adoptarea unei perspective de gen în cadrul misiunilor civile sau militare conduce la o mai mare eficiență operațională a acestora, iar UE ar putea aduce o „valoare adăugată” considerabilă implicându-se activ în problemele cu care se confruntă femeile în conflictele armate; |
| --- | --- |

G.

întrucât adoptarea unei perspective de gen în cadrul misiunilor civile sau militare conduce la o mai mare eficiență operațională a acestora, iar UE ar putea aduce o „valoare adăugată” considerabilă implicându-se activ în problemele cu care se confruntă femeile în conflictele armate;

| H. | întrucât UE ar trebui să faciliteze participarea femeilor la prevenirea conflictelor, gestionarea crizelor, negocierile de pace și fazele post-conflict, cum ar fi planificarea reconstrucției postbelice; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE ar trebui să faciliteze participarea femeilor la prevenirea conflictelor, gestionarea crizelor, negocierile de pace și fazele post-conflict, cum ar fi planificarea reconstrucției postbelice;

| I. | întrucât, atunci când constituie o practică larg răspândită și sistematică, violul și sclavia sexuală sunt recunoscute, în temeiul Convenției de la Geneva, drept crime împotriva umanității și crime de război; întrucât violul este și acum recunoscut drept un element al crimei de genocid, atunci când este comis cu intenția de a distruge, parțial sau total, un grup anume vizat; întrucât UE ar trebui să sprijine eforturile de abolire a impunității pentru autorii actelor de violență sexuală îndreptate împotriva femeilor și copiilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, atunci când constituie o practică larg răspândită și sistematică, violul și sclavia sexuală sunt recunoscute, în temeiul Convenției de la Geneva, drept crime împotriva umanității și crime de război; întrucât violul este și acum recunoscut drept un element al crimei de genocid, atunci când este comis cu intenția de a distruge, parțial sau total, un grup anume vizat; întrucât UE ar trebui să sprijine eforturile de abolire a impunității pentru autorii actelor de violență sexuală îndreptate împotriva femeilor și copiilor;

| J. | întrucât înființarea Serviciului European pentru acțiune externă (SEAE) ar trebui să contribuie semnificativ la implementarea în continuare a rezoluțiilor 1325 și 1820 ale Consiliului de Securitatea ONU în ceea ce privește atât structura sa internă, cât și acțiunile și politicile sale externe; |
| --- | --- |

J.

întrucât înființarea Serviciului European pentru acțiune externă (SEAE) ar trebui să contribuie semnificativ la implementarea în continuare a rezoluțiilor 1325 și 1820 ale Consiliului de Securitatea ONU în ceea ce privește atât structura sa internă, cât și acțiunile și politicile sale externe;

| K. | întrucât UE a adoptat o serie de documente importante referitoare la implementarea Rezoluțiilor 1820 și 1325 ale Consiliului de Securitatea ONU; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE a adoptat o serie de documente importante referitoare la implementarea Rezoluțiilor 1820 și 1325 ale Consiliului de Securitatea ONU;

| L. | întrucât 2010 este, de asemenea, anul în care se revizuiesc „ODM plus 10”; |
| --- | --- |

L.

întrucât 2010 este, de asemenea, anul în care se revizuiesc „ODM plus 10”;

| M. | întrucât numai un număr mic de state membre au redactat planuri naționale de acțiune privind implementarea Rezoluției 1325; întrucât Austria, Belgia, Danemarca, Finlanda, Țările de Jos, Portugalia, Spania, Suedia și Regatul Unit au adoptat planuri naționale de acțiune, |
| --- | --- |

M.

întrucât numai un număr mic de state membre au redactat planuri naționale de acțiune privind implementarea Rezoluției 1325; întrucât Austria, Belgia, Danemarca, Finlanda, Țările de Jos, Portugalia, Spania, Suedia și Regatul Unit au adoptat planuri naționale de acțiune,

| 1. | subliniază că cea de-a zecea aniversare a rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU ar trebui să marcheze începutul unei agende revigorate în vederea implementării acestei rezoluției, care nu poate face progrese în lipsa unei conduceri politice la cele mai înalte niveluri și a unor resurse mai substanțiale; recomandă cu fermitate ca acest aspect să fie analizat în mod corespunzător în cadrul revizuirii în curs a politicii UE în materie de drepturile omului, cu ocazia elaborării strategiei cuprinzătoare de țară privind drepturile omului, și a evaluării orientărilor UE privind violența împotriva femeilor și a fetelor, a orientărilor UE privind copiii și conflictul armat, precum și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora; |
| --- | --- |

1.

subliniază că cea de-a zecea aniversare a rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU ar trebui să marcheze începutul unei agende revigorate în vederea implementării acestei rezoluției, care nu poate face progrese în lipsa unei conduceri politice la cele mai înalte niveluri și a unor resurse mai substanțiale; recomandă cu fermitate ca acest aspect să fie analizat în mod corespunzător în cadrul revizuirii în curs a politicii UE în materie de drepturile omului, cu ocazia elaborării strategiei cuprinzătoare de țară privind drepturile omului, și a evaluării orientărilor UE privind violența împotriva femeilor și a fetelor, a orientărilor UE privind copiii și conflictul armat, precum și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora;

| 2. | solicită alocarea unor resurse financiare, umane și organizaționale specifice și semnificative în vederea participării femeilor și a integrării perspectivei de gen în domeniul politicii externe și de securitate; solicită trimiterea femeilor în misiunile de poliție, militare sau în cele dedicate justiției și statului de drept, precum și în operațiunile de menținere a păcii; solicită statelor membre ale UE să promoveze în mod activ participarea femeilor la relațiile lor bilaterale și multilaterale cu statele și organizațiile din afara UE; |
| --- | --- |

2.

solicită alocarea unor resurse financiare, umane și organizaționale specifice și semnificative în vederea participării femeilor și a integrării perspectivei de gen în domeniul politicii externe și de securitate; solicită trimiterea femeilor în misiunile de poliție, militare sau în cele dedicate justiției și statului de drept, precum și în operațiunile de menținere a păcii; solicită statelor membre ale UE să promoveze în mod activ participarea femeilor la relațiile lor bilaterale și multilaterale cu statele și organizațiile din afara UE;

| 3. | îndeamnă așadar, ÎR/VP Ashton ca, cu ocazia evaluării la jumătatea termenului, după cinci ani, să monitorizeze implementarea angajamentelor și să faciliteze schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă așadar, ÎR/VP Ashton ca, cu ocazia evaluării la jumătatea termenului, după cinci ani, să monitorizeze implementarea angajamentelor și să faciliteze schimbul de bune practici;

| 4. | încurajează cu fermitate IR/VP să consolideze, de asemenea, grupul operativ al UE privind femeile, pacea și securitatea și speră că va efectua o analiză inter pares a adoptării și implementării planurilor naționale de acțiune privind rezoluțiile 1325 și 1820 ale Consiliului de Securitate al ONU, precum și analize sistematice de gen cu privire la misiunile Politicii de apărare și securitate comună (PASC) și va oferi consiliere delegațiilor UE din țările și regiunile afectate de conflicte; |
| --- | --- |

4.

încurajează cu fermitate IR/VP să consolideze, de asemenea, grupul operativ al UE privind femeile, pacea și securitatea și speră că va efectua o analiză inter pares a adoptării și implementării planurilor naționale de acțiune privind rezoluțiile 1325 și 1820 ale Consiliului de Securitate al ONU, precum și analize sistematice de gen cu privire la misiunile Politicii de apărare și securitate comună (PASC) și va oferi consiliere delegațiilor UE din țările și regiunile afectate de conflicte;

| 5. | consideră că înființarea Serviciului European pentru acțiune externă (SEAE) reprezintă o oportunitate unică de consolidare a rolului UE în ceea ce privește implementarea rezoluțiilor 1820 și 1325 ale Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

5.

consideră că înființarea Serviciului European pentru acțiune externă (SEAE) reprezintă o oportunitate unică de consolidare a rolului UE în ceea ce privește implementarea rezoluțiilor 1820 și 1325 ale Consiliului de Securitate al ONU;

| 6. | îndeamnă, așadar, ÎR/VP să consolideze și să întărească practicile de integrare a dimensiunii de gen, să ofere substanță și să facă foarte vizibile angajamentele în ceea ce privește angajarea de personal, resursele financiare și ierarhia organizațională; îndeamnă ÎR/VP să înființeze o unitate organizațională în cadrul SEAE destinată problematicii femeilor, păcii și securității, în cadrul departamentului tematic relevant și să se asigure că în fiecare departament geografic și în fiecare delegație a UE cel puțin un post este dedicat acestei problematici și că aceste persoane fac parte, sau au legături strânse, cu grupul operativ al UE; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă, așadar, ÎR/VP să consolideze și să întărească practicile de integrare a dimensiunii de gen, să ofere substanță și să facă foarte vizibile angajamentele în ceea ce privește angajarea de personal, resursele financiare și ierarhia organizațională; îndeamnă ÎR/VP să înființeze o unitate organizațională în cadrul SEAE destinată problematicii femeilor, păcii și securității, în cadrul departamentului tematic relevant și să se asigure că în fiecare departament geografic și în fiecare delegație a UE cel puțin un post este dedicat acestei problematici și că aceste persoane fac parte, sau au legături strânse, cu grupul operativ al UE;

| 7. | salută seria de evenimente publice de tipul „porților deschise” organizate de cel puțin trei dintre misiunile EUPM, EULEX și EUMM pentru a sărbători cea de a zecea aniversare a Rezoluției 1325 a CSONU; salută contribuția Celulei civile de planificare și conducere (CPCC) în acest sens; reamintește că misiunile PSAC reprezintă unul din cel mai importante instrumente prin care UE își demonstrează angajarea în îndeplinirea obiectivelor rezoluțiilor 1820 și 1325 ale CSONU în țările și regiunile afectate de criză; |
| --- | --- |

7.

salută seria de evenimente publice de tipul „porților deschise” organizate de cel puțin trei dintre misiunile EUPM, EULEX și EUMM pentru a sărbători cea de a zecea aniversare a Rezoluției 1325 a CSONU; salută contribuția Celulei civile de planificare și conducere (CPCC) în acest sens; reamintește că misiunile PSAC reprezintă unul din cel mai importante instrumente prin care UE își demonstrează angajarea în îndeplinirea obiectivelor rezoluțiilor 1820 și 1325 ale CSONU în țările și regiunile afectate de criză;

| 8. | îndeamnă ÎR/VP și statele membre ale UE să includă trimiteri la rezoluțiile 1325 și 1820 ale CS ONU în deciziile din domeniul PSAC și în mandatele misiunilor PSAC și să se asigure că toate misiunile PSAC au cel puțin un consilier pe problematica de gen și un plan de acțiune privind îndeplinirea obiectivelor rezoluțiilor 1325 și 1820; solicită ÎR/VP, statelor membre ale UE și șefilor de misiuni să transforme cooperarea și consultarea cu organizațiile locale ale femeilor într-un element standard al fiecărei misiuni civile; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă ÎR/VP și statele membre ale UE să includă trimiteri la rezoluțiile 1325 și 1820 ale CS ONU în deciziile din domeniul PSAC și în mandatele misiunilor PSAC și să se asigure că toate misiunile PSAC au cel puțin un consilier pe problematica de gen și un plan de acțiune privind îndeplinirea obiectivelor rezoluțiilor 1325 și 1820; solicită ÎR/VP, statelor membre ale UE și șefilor de misiuni să transforme cooperarea și consultarea cu organizațiile locale ale femeilor într-un element standard al fiecărei misiuni civile;

| 9. | solicită instituirea unor proceduri adecvate de plângeri publice, în contextul misiunilor PSAC, care să sprijine în special raportarea cazurilor de violență sexuală și violență pe motive de gen; solicită ÎR/VP să includă o raportare detaliată a aspectelor privind femeile, pacea și securitatea în cadrul evaluării bianuale a misiunilor PSAC; |
| --- | --- |

9.

solicită instituirea unor proceduri adecvate de plângeri publice, în contextul misiunilor PSAC, care să sprijine în special raportarea cazurilor de violență sexuală și violență pe motive de gen; solicită ÎR/VP să includă o raportare detaliată a aspectelor privind femeile, pacea și securitatea în cadrul evaluării bianuale a misiunilor PSAC;

| 10. | reamintește violul în masă ce a avut loc în perioada 30 iulie - 4 august 2010 în districtul minier din partea de est a Congoului, precum și faptul că anul trecut au fost raportate cel puțin 8 300 de violuri în partea de est a Congoului și că cel puțin 1 244 de femei au declarat că au fost violate în prima parte a anului 2010, ceea ce înseamnă o medie de 14 violuri pe zi; solicită misiunilor UE în Republica Democrată Congo - EUPOL RD Congo și EUSEC RD Congo - ca în contextul eforturilor de reformare a sectorului de securitate congolez să declare combaterea violenței sexuale și participarea femeilor drept priorități principale; |
| --- | --- |

10.

reamintește violul în masă ce a avut loc în perioada 30 iulie - 4 august 2010 în districtul minier din partea de est a Congoului, precum și faptul că anul trecut au fost raportate cel puțin 8 300 de violuri în partea de est a Congoului și că cel puțin 1 244 de femei au declarat că au fost violate în prima parte a anului 2010, ceea ce înseamnă o medie de 14 violuri pe zi; solicită misiunilor UE în Republica Democrată Congo - EUPOL RD Congo și EUSEC RD Congo - ca în contextul eforturilor de reformare a sectorului de securitate congolez să declare combaterea violenței sexuale și participarea femeilor drept priorități principale;

| 11. | atrage atenția că este important ca UE să numească mai multe femei în posturi de ofițeri sau lucrători de poliție în cadrul misiunilor PSAC, folosindu-se drept model de contingentul de ofițeri de poliție femei din cadrul forței ONU de menținere a păcii din Liberia; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția că este important ca UE să numească mai multe femei în posturi de ofițeri sau lucrători de poliție în cadrul misiunilor PSAC, folosindu-se drept model de contingentul de ofițeri de poliție femei din cadrul forței ONU de menținere a păcii din Liberia;

| 12. | subliniază necesitatea stabilirii unui cod de conduită pentru personalul UE din misiunile militare și civile care să evidențieze în mod clar că exploatarea sexuală constituie un comportament criminal nejustificabil; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea stabilirii unui cod de conduită pentru personalul UE din misiunile militare și civile care să evidențieze în mod clar că exploatarea sexuală constituie un comportament criminal nejustificabil;

| 13. | solicită implementarea Rezoluțiilor 1325 și 1820 ale CSONU în cadrul documentelor UE privind strategia de țară, precum și mobilizarea unui sprijin financiar mai mare în vederea participării femeilor din țările afectate de conflict în procesele europene; invită ÎR/VP și Comisarii responsabili de dezvoltare, lărgire și ajutor umanitar să facă problematica femeilor, păcii și securității o parte integrală a planificării și programării instrumentelor financiare externe cum ar fi EIDHR, ICI, IPA si mai ales ICD și Instrumentul de stabilitate; |
| --- | --- |

13.

solicită implementarea Rezoluțiilor 1325 și 1820 ale CSONU în cadrul documentelor UE privind strategia de țară, precum și mobilizarea unui sprijin financiar mai mare în vederea participării femeilor din țările afectate de conflict în procesele europene; invită ÎR/VP și Comisarii responsabili de dezvoltare, lărgire și ajutor umanitar să facă problematica femeilor, păcii și securității o parte integrală a planificării și programării instrumentelor financiare externe cum ar fi EIDHR, ICI, IPA si mai ales ICD și Instrumentul de stabilitate;

| 14. | subliniază că Comisia ar trebui să faciliteze accesul ONG-urilor mici la subvențiile oferite prin Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO); reamintește că în momentul de față, organizațiile de femei de dimensiuni mici nu pot depăși obstacolele birocratice pentru a depune cereri de finanțare; |
| --- | --- |

14.

subliniază că Comisia ar trebui să faciliteze accesul ONG-urilor mici la subvențiile oferite prin Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO); reamintește că în momentul de față, organizațiile de femei de dimensiuni mici nu pot depăși obstacolele birocratice pentru a depune cereri de finanțare;

| 15. | invită Comisarul pentru dezvoltare să acorde prioritate sprijinirii activităților desfășurate de organizațiile de femei din zonele afectate de conflict; îndeamnă ÎR/VP să folosească componenta pe termen lung a Instrumentului pentru stabilitate pentru alocarea de fonduri în sprijinul participării femeilor la procesele legate de pace, securitate și reconciliere și să rezerve sistematic alocări pentru tematica femei, pace și securitate în toate măsurile pe termen scurt finanțate în temeiul articolului 3 din Instrumentul pentru stabilitate; |
| --- | --- |

15.

invită Comisarul pentru dezvoltare să acorde prioritate sprijinirii activităților desfășurate de organizațiile de femei din zonele afectate de conflict; îndeamnă ÎR/VP să folosească componenta pe termen lung a Instrumentului pentru stabilitate pentru alocarea de fonduri în sprijinul participării femeilor la procesele legate de pace, securitate și reconciliere și să rezerve sistematic alocări pentru tematica femei, pace și securitate în toate măsurile pe termen scurt finanțate în temeiul articolului 3 din Instrumentul pentru stabilitate;

| 16. | consideră că delegațiile UE ar trebui să informeze organizațiile societății civile, cum ar fi organizațiile locale ale femeilor, cu privire la implicarea în regiunile cu conflicte și să consulte organizațiile societății civile în procesul de planificare a politicilor; |
| --- | --- |

16.

consideră că delegațiile UE ar trebui să informeze organizațiile societății civile, cum ar fi organizațiile locale ale femeilor, cu privire la implicarea în regiunile cu conflicte și să consulte organizațiile societății civile în procesul de planificare a politicilor;

| 17. | solicită o creștere substanțială a participării femeilor în fiecare zonă a operațiilor, inclusiv în activitățile dedicate reconcilierii, negocierii păcii, consolidării păcii, impunerii păcii, menținerii păcii și prevenirii conflictelor; |
| --- | --- |

17.

solicită o creștere substanțială a participării femeilor în fiecare zonă a operațiilor, inclusiv în activitățile dedicate reconcilierii, negocierii păcii, consolidării păcii, impunerii păcii, menținerii păcii și prevenirii conflictelor;

| 18. | solicită creșterea imediată a participării femeilor la toate inițiativele care au ca scop găsirea unor soluții la conflicte, inclusiv în calitate de mediatoare, negociatoare și pentru implementarea măsurilor de soluționare a conflictelor; |
| --- | --- |

18.

solicită creșterea imediată a participării femeilor la toate inițiativele care au ca scop găsirea unor soluții la conflicte, inclusiv în calitate de mediatoare, negociatoare și pentru implementarea măsurilor de soluționare a conflictelor;

| 19. | solicită ÎR/VP să inițieze organizarea anuală a unei săptămâni dedicată consultării femeilor lideri și care ar putea completa Ziua ONU la nivel mondial a porților deschise pentru femei și pace, eveniment urmat de rapoarte și documente subsecvente ale delegației UE; |
| --- | --- |

19.

solicită ÎR/VP să inițieze organizarea anuală a unei săptămâni dedicată consultării femeilor lideri și care ar putea completa Ziua ONU la nivel mondial a porților deschise pentru femei și pace, eveniment urmat de rapoarte și documente subsecvente ale delegației UE;

| 20. | subliniază necesitatea unor planuri de acțiune națională care să ofere informații cu privire la termenele fixate în strategia națională, să decidă obiective realiste, să elaboreze mecanisme de supraveghere și să încurajeze participarea mai numeroasă a femeilor la mecanismele de monitorizare, evaluare și supraveghere; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea unor planuri de acțiune națională care să ofere informații cu privire la termenele fixate în strategia națională, să decidă obiective realiste, să elaboreze mecanisme de supraveghere și să încurajeze participarea mai numeroasă a femeilor la mecanismele de monitorizare, evaluare și supraveghere;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Reprezentantului special al ONU Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Reprezentantului Special al ONU pentru combaterea violenței sexuale în cadrul conflictelor și directoarei proaspăt numite în fruntea organismului ONU dedicat problematicii de gen (ONU Femei). |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Reprezentantului special al ONU Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Reprezentantului Special al ONU pentru combaterea violenței sexuale în cadrul conflictelor și directoarei proaspăt numite în fruntea organismului ONU dedicat problematicii de gen (ONU Femei).

---

(1)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 32.

(2)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 287.

(3)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 347.

(4)  Texte adoptate P7_TA(2010)0350.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/60

---

Joi, 25 noiembrie 2010Situația din sectorul apicol

P7_TA(2010)0440

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la situația din sectorul apicol

2012/C 99 E/13

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 octombrie 2003 referitoare la dificultățile cu care se confruntă sectorul apicol european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 octombrie 2003 referitoare la dificultățile cu care se confruntă sectorul apicol european (1),

| — | având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 aprilie 2004 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind acțiunile în domeniul apiculturii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 aprilie 2004 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind acțiunile în domeniul apiculturii (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (4), care stabilește dispoziții speciale pentru sectorul apicol din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (4), care stabilește dispoziții speciale pentru sectorul apicol din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 noiembrie 2008 referitoare la situația din sectorul apicol (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 noiembrie 2008 referitoare la situația din sectorul apicol (5),

| — | având în vedere Directiva 2010/21/UE a Comisiei din 12 martie 2010 de modificare a anexei I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului în privința dispozițiilor specifice privind substanțele clotianidin, thiamethoxam, fipronil și imidacloprid (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/21/UE a Comisiei din 12 martie 2010 de modificare a anexei I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului în privința dispozițiilor specifice privind substanțele clotianidin, thiamethoxam, fipronil și imidacloprid (6),

| — | având în vedere Decizia 2010/270/UE a Comisiei din 6 mai 2010 de modificare a părților 1 și 2 din anexa E la Directiva 92/65/CEE a Consiliului în ceea ce privește modelele de certificate de sănătate pentru animalele care provin din exploatații și pentru albine și bondari (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2010/270/UE a Comisiei din 6 mai 2010 de modificare a părților 1 și 2 din anexa E la Directiva 92/65/CEE a Consiliului în ceea ce privește modelele de certificate de sănătate pentru animalele care provin din exploatații și pentru albine și bondari (7),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 28 mai 2010 cu privire la aplicarea articolului 105 și următoarele din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului referitoare la măsurile destinate să amelioreze condițiile de producție și de comercializare a produselor apicole(COM (2010)0267), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 28 mai 2010 cu privire la aplicarea articolului 105 și următoarele din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului referitoare la măsurile destinate să amelioreze condițiile de producție și de comercializare a produselor apicole(COM (2010)0267),

| — | având în vedere raportul științific al AESA din 11 august 2008 (8), precum și raportul științific solicitat și adoptat de AESA la 3 decembrie 2009 (9), ambele referitoare la mortalitatea în rândul albinelor și supravegherea albinelor în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul științific al AESA din 11 august 2008 (8), precum și raportul științific solicitat și adoptat de AESA la 3 decembrie 2009 (9), ambele referitoare la mortalitatea în rândul albinelor și supravegherea albinelor în Europa,

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral (O-0119/2010 – B7-0564/2010) din 1 septembrie 2010 privind situația din sectorul apicol, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral (O-0119/2010 – B7-0564/2010) din 1 septembrie 2010 privind situația din sectorul apicol,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât programele naționale pentru sectorul apicol european, elaborate de către statele membre pe o perioadă de trei ani, au fost utilizate de către toate cele 27 de state membre, cu un procent mediu al utilizării de 90 %; întrucât Comisia a afirmat, în raportul său din 28 mai 2010 menționat mai sus, că în decursul ultimilor ani, programele naționale din sectorul apicol au fost benefice; |
| --- | --- |

A.

întrucât programele naționale pentru sectorul apicol european, elaborate de către statele membre pe o perioadă de trei ani, au fost utilizate de către toate cele 27 de state membre, cu un procent mediu al utilizării de 90 %; întrucât Comisia a afirmat, în raportul său din 28 mai 2010 menționat mai sus, că în decursul ultimilor ani, programele naționale din sectorul apicol au fost benefice;

| B. | întrucât, în acest An internațional al biodiversității, trebuie să ne amintim că biodiversitatea este grav amenințată în întreaga lume, înregistrându-se pierderi ce au loc într-un ritm între 100 și 1 000 de ori mai mare decât cel normal; întrucât sectorul apicol joacă un rol strategic în societate, prestând un serviciu public de valoarea ecologică, și întrucât apicultura reprezintă un exemplu elocvent de ocupare a forței de muncă în condiții ecologice (îmbunătățirea și conservarea biodiversității, echilibru ecologic și conservarea florei) și un model de producție durabilă în mediul rural; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în acest An internațional al biodiversității, trebuie să ne amintim că biodiversitatea este grav amenințată în întreaga lume, înregistrându-se pierderi ce au loc într-un ritm între 100 și 1 000 de ori mai mare decât cel normal; întrucât sectorul apicol joacă un rol strategic în societate, prestând un serviciu public de valoarea ecologică, și întrucât apicultura reprezintă un exemplu elocvent de ocupare a forței de muncă în condiții ecologice (îmbunătățirea și conservarea biodiversității, echilibru ecologic și conservarea florei) și un model de producție durabilă în mediul rural;

| C. | întrucât programele actuale iau sfârșit în 2013; întrucât sprijinul acordat în prezent de UE pentru sectorul apicol depinde de modalitățile existente ale PAC; întrucât operatorii trebuie să își poată face planificări pentru perioada de după anul 2013; întrucât Comisia intenționează să își publice comunicarea privind viitoarea PAC până în noiembrie 2010; |
| --- | --- |

C.

întrucât programele actuale iau sfârșit în 2013; întrucât sprijinul acordat în prezent de UE pentru sectorul apicol depinde de modalitățile existente ale PAC; întrucât operatorii trebuie să își poată face planificări pentru perioada de după anul 2013; întrucât Comisia intenționează să își publice comunicarea privind viitoarea PAC până în noiembrie 2010;

| D. | întrucât este în mod deosebit în interesul agriculturii ca albinele să rămână polenizatori; întrucât FAO a tras semnale de alarmă în rândul comunității internaționale cu privire la scăderea alarmantă a numărului de insecte polenizatoare, inclusiv a albinelor; întrucât 84 % din speciile de plante și 76 % din producția alimentelor din Europa depind de polenizarea de către albine, a cărei importanță economică este mult mai mare decât valoarea mierii produse; |
| --- | --- |

D.

întrucât este în mod deosebit în interesul agriculturii ca albinele să rămână polenizatori; întrucât FAO a tras semnale de alarmă în rândul comunității internaționale cu privire la scăderea alarmantă a numărului de insecte polenizatoare, inclusiv a albinelor; întrucât 84 % din speciile de plante și 76 % din producția alimentelor din Europa depind de polenizarea de către albine, a cărei importanță economică este mult mai mare decât valoarea mierii produse;

| E. | întrucât mortalitatea în rândul albinelor reprezintă o problemă din ce în ce mai mare în multe regiuni ca urmare a sinergiei unor factori precum bolile albinelor, imunitatea scăzută a albinelor la agenți patogeni și la paraziți, schimbările climatice și, parțial, schimbarea utilizării terenurilor cu perioade în care există o lipsă de alimente și de locuri de colectare a polenului pentru albine, dar și ca urmare a eradicării progresive a unor specii de plante melifere și a utilizării de produse fitosanitare și de tehnici agricole nedurabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât mortalitatea în rândul albinelor reprezintă o problemă din ce în ce mai mare în multe regiuni ca urmare a sinergiei unor factori precum bolile albinelor, imunitatea scăzută a albinelor la agenți patogeni și la paraziți, schimbările climatice și, parțial, schimbarea utilizării terenurilor cu perioade în care există o lipsă de alimente și de locuri de colectare a polenului pentru albine, dar și ca urmare a eradicării progresive a unor specii de plante melifere și a utilizării de produse fitosanitare și de tehnici agricole nedurabile;

| F. | întrucât scăderea numărului de colonii în unele state membre nu poate fi corelată cu certitudine de utilizarea organismelor modificate genetic (OMG), cum cultivarea lor fiind deocamdată nesemnificativă și întrucât, după cum s-a observat în anumite regiuni ale lumii, creșterea numărului monoculturilor conduce la dispariția florei melifere; |
| --- | --- |

F.

întrucât scăderea numărului de colonii în unele state membre nu poate fi corelată cu certitudine de utilizarea organismelor modificate genetic (OMG), cum cultivarea lor fiind deocamdată nesemnificativă și întrucât, după cum s-a observat în anumite regiuni ale lumii, creșterea numărului monoculturilor conduce la dispariția florei melifere;

| G. | întrucât multitudinea de boli ale albinelor se află într-o continuă creștere la nivel mondial în așa fel încât Apis mellifera riscă să devină o specie pe cale de dispariție din cauza acarianului Varroa, care compromite sistemul imun al albinelor, cauzează tot soiul de boli asociate și, prin urmare, reprezintă o problemă gravă care afectează populația de albine din Europa; |
| --- | --- |

G.

întrucât multitudinea de boli ale albinelor se află într-o continuă creștere la nivel mondial în așa fel încât Apis mellifera riscă să devină o specie pe cale de dispariție din cauza acarianului Varroa, care compromite sistemul imun al albinelor, cauzează tot soiul de boli asociate și, prin urmare, reprezintă o problemă gravă care afectează populația de albine din Europa;

| H. | întrucât sunt necesare mai multe cercetări pentru a se inversa declinul speciilor polenizatoare, astfel încât să se evite situațiile precum cele apărute în alte părți ale lumii, unde, din cauza prezenței scăzute a polenizatorilor naturali, producția de fructe și legume și producția arabilă necesită intervenția umană în scopul polenizării, ceea ce conduce la creșterea semnificativă a costurilor pentru agricultori; |
| --- | --- |

H.

întrucât sunt necesare mai multe cercetări pentru a se inversa declinul speciilor polenizatoare, astfel încât să se evite situațiile precum cele apărute în alte părți ale lumii, unde, din cauza prezenței scăzute a polenizatorilor naturali, producția de fructe și legume și producția arabilă necesită intervenția umană în scopul polenizării, ceea ce conduce la creșterea semnificativă a costurilor pentru agricultori;

| I. | întrucât 40 % din piața europeană a mierii de albine depinde de importuri; întrucât lipsa independenței UE în ceea ce privește aprovizionarea cu miere de albine conduce la un nivel semnificativ al volatilității prețurilor, datorată și proceselor de contrafacere de pe piața la nivel mondial, și întrucât liberalizarea în trecut a pieței UE pentru mierea din țări terțe a creat un dezavantaj concurențial semnificativ pentru apicultorii din întreaga UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât 40 % din piața europeană a mierii de albine depinde de importuri; întrucât lipsa independenței UE în ceea ce privește aprovizionarea cu miere de albine conduce la un nivel semnificativ al volatilității prețurilor, datorată și proceselor de contrafacere de pe piața la nivel mondial, și întrucât liberalizarea în trecut a pieței UE pentru mierea din țări terțe a creat un dezavantaj concurențial semnificativ pentru apicultorii din întreaga UE;

| J. | întrucât atât statele membre, cât și operatorii din acest sector au exprimat nevoi concrete în ceea ce privește îmbunătățirea normelor de aplicare pentru acordarea de sprijin pe termen lung și continuarea acestuia; |
| --- | --- |

J.

întrucât atât statele membre, cât și operatorii din acest sector au exprimat nevoi concrete în ceea ce privește îmbunătățirea normelor de aplicare pentru acordarea de sprijin pe termen lung și continuarea acestuia;

| K. | întrucât trebuie să existe o mai bună colaborare între toate statele membre și organizațiile de apicultori la elaborarea programelor, astfel încât fiecare stat membru să aibă posibilitatea de a solicita informații și, dacă acestea sunt relevante, să le împărtășească în cadrul organizațiilor europene de care aparțin; |
| --- | --- |

K.

întrucât trebuie să existe o mai bună colaborare între toate statele membre și organizațiile de apicultori la elaborarea programelor, astfel încât fiecare stat membru să aibă posibilitatea de a solicita informații și, dacă acestea sunt relevante, să le împărtășească în cadrul organizațiilor europene de care aparțin;

| L. | întrucât în raportul EFSA din 11 august 2008 menționat mai sus se subliniază insuficiența sistemelor de control și variabilitatea acestora între statele membre, precum și lipsa armonizării și a unor indicatori comuni de performanță; |
| --- | --- |

L.

întrucât în raportul EFSA din 11 august 2008 menționat mai sus se subliniază insuficiența sistemelor de control și variabilitatea acestora între statele membre, precum și lipsa armonizării și a unor indicatori comuni de performanță;

| M. | întrucât, în conformitate cu Directiva 2010/21/UE, statele membre au obligația de a se asigura că, începând de la 1 noiembrie 2010, se pun în aplicare anumite cerințe de etichetare a produselor de uz fitosanitar, în autorizația produsului sunt incluse măsuri de atenuare a riscurilor și se realizează programe de monitorizare pentru a se verifica expunerea directă și indirectă a albinelor la anumite substanțe active, |
| --- | --- |

M.

întrucât, în conformitate cu Directiva 2010/21/UE, statele membre au obligația de a se asigura că, începând de la 1 noiembrie 2010, se pun în aplicare anumite cerințe de etichetare a produselor de uz fitosanitar, în autorizația produsului sunt incluse măsuri de atenuare a riscurilor și se realizează programe de monitorizare pentru a se verifica expunerea directă și indirectă a albinelor la anumite substanțe active,

| 1. | salută raportul Comisiei din 28 mai 2010 menționat mai sus; observă, totuși, că programele actuale iau sfârșit în 2013 și își exprimă îngrijorarea cu privire la numeroasele provocări și probleme cu care apicultura europeană încă se mai confruntă, printre acestea numărându-se unele aspecte legate de comercializare, volatilitatea prețurilor, atragerea de tineri apicultori, îmbătrânirea apicultorilor din Uniunea Europeană, scăderea numărului de colonii de albine și dificultățile de natură generală legate de combaterea mortalității multifactoriale în rândul albinelor; |
| --- | --- |

1.

salută raportul Comisiei din 28 mai 2010 menționat mai sus; observă, totuși, că programele actuale iau sfârșit în 2013 și își exprimă îngrijorarea cu privire la numeroasele provocări și probleme cu care apicultura europeană încă se mai confruntă, printre acestea numărându-se unele aspecte legate de comercializare, volatilitatea prețurilor, atragerea de tineri apicultori, îmbătrânirea apicultorilor din Uniunea Europeană, scăderea numărului de colonii de albine și dificultățile de natură generală legate de combaterea mortalității multifactoriale în rândul albinelor;

| 2. | invită Comisia răspundă pozitiv la cererile formulate atât de către statele membre, cât și de către operatori, de exemplu prin îmbunătățirea datelor statistice referitoare la previziunile de producție, inclusiv prin aplicarea acelorași cerințe calitative pentru mierea de albine, și prin îmbunătățirea și armonizarea programelor de monitorizare și de cercetare în domeniul apiculturii; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia răspundă pozitiv la cererile formulate atât de către statele membre, cât și de către operatori, de exemplu prin îmbunătățirea datelor statistice referitoare la previziunile de producție, inclusiv prin aplicarea acelorași cerințe calitative pentru mierea de albine, și prin îmbunătățirea și armonizarea programelor de monitorizare și de cercetare în domeniul apiculturii;

| 3. | invită Comisia să analizeze, în cadrul propunerii legislative referitoare la politica privind calitatea produselor agricole, modificarea normelor cu privire la indicarea pe etichetă a originii mierii pentru a se evita informațiile înșelătoare pentru consumatori, mai ales în cazul amestecurilor de sortimente de miere originare atât din țări ale UE, cât și din țări terțe; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să analizeze, în cadrul propunerii legislative referitoare la politica privind calitatea produselor agricole, modificarea normelor cu privire la indicarea pe etichetă a originii mierii pentru a se evita informațiile înșelătoare pentru consumatori, mai ales în cazul amestecurilor de sortimente de miere originare atât din țări ale UE, cât și din țări terțe;

| 4. | subliniază necesitatea îmbunătățirii cerințelor de igienă pentru produse prin armonizarea măsurilor de control de la frontiere, mai ales pentru importurilor din țări terțe, deoarece importurile de miere de slabă calitate, falsurile și surogatele de miere sunt elemente care conduc la denaturarea pieței și care exercită o presiune constantă asupra prețurilor și a calității finale a produselor pe piața internă a UE; consideră că denumirea oricărui produs prelucrat care conține, printre ingrediente, miere de albine sau orice element grafic sau alt element vizual de pe eticheta sau ambalajul produsului prelucrat respectiv ar trebui să poată să menționeze mierea în denumirea produsului numai cu condiția ca 50 % din conținutul în zahăr să provină din miere; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea îmbunătățirii cerințelor de igienă pentru produse prin armonizarea măsurilor de control de la frontiere, mai ales pentru importurilor din țări terțe, deoarece importurile de miere de slabă calitate, falsurile și surogatele de miere sunt elemente care conduc la denaturarea pieței și care exercită o presiune constantă asupra prețurilor și a calității finale a produselor pe piața internă a UE; consideră că denumirea oricărui produs prelucrat care conține, printre ingrediente, miere de albine sau orice element grafic sau alt element vizual de pe eticheta sau ambalajul produsului prelucrat respectiv ar trebui să poată să menționeze mierea în denumirea produsului numai cu condiția ca 50 % din conținutul în zahăr să provină din miere;

| 5. | invită Comisia să considere obligatorie consultarea apicultorilor de către autoritățile europene și naționale pe parcursul elaborării programelor apicole și a legislației conexe, pentru a asigura eficacitatea acestor programe și punerea lor în aplicare în timp util; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să considere obligatorie consultarea apicultorilor de către autoritățile europene și naționale pe parcursul elaborării programelor apicole și a legislației conexe, pentru a asigura eficacitatea acestor programe și punerea lor în aplicare în timp util;

| 6. | invită Comisia să solicite statelor membre să pună în aplicare, un sistem fiabil de înregistrare anuală a stocurilor de albine, și nu să își întemeieze programele apicole pe cifre estimative; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să solicite statelor membre să pună în aplicare, un sistem fiabil de înregistrare anuală a stocurilor de albine, și nu să își întemeieze programele apicole pe cifre estimative;

| 7. | recunoaște importanța dezvoltării unui tratament cu adevărat inovator și eficient împotriva acarienilor Varroa, care cauzează pierderi anuale considerabile în anumite regiuni; consideră că este necesară o creștere a disponibilității tratamentelor veterinare eficace împotriva acarienilor Varroa și a tuturor tipurilor de boli asociate pe întreg teritoriul european; invită Comisia să introducă orientări comune pentru tratamentul veterinar în acest domeniu și să colaboreze neapărat cu organizațiile de apicultori în acest sens; |
| --- | --- |

7.

recunoaște importanța dezvoltării unui tratament cu adevărat inovator și eficient împotriva acarienilor Varroa, care cauzează pierderi anuale considerabile în anumite regiuni; consideră că este necesară o creștere a disponibilității tratamentelor veterinare eficace împotriva acarienilor Varroa și a tuturor tipurilor de boli asociate pe întreg teritoriul european; invită Comisia să introducă orientări comune pentru tratamentul veterinar în acest domeniu și să colaboreze neapărat cu organizațiile de apicultori în acest sens;

| 8. | invită Comisia să adapteze domeniul de aplicare și finanțarea politicii veterinare europene în așa fel încât să țină seama de particularitățile albinelor și ale apiculturii cu scopul de a asigura un control mai eficace al bolilor și disponibilitatea unei medicini veterinare eficiente și standardizate în întreaga Uniune, în colaborare cu organizațiile de apicultori; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să adapteze domeniul de aplicare și finanțarea politicii veterinare europene în așa fel încât să țină seama de particularitățile albinelor și ale apiculturii cu scopul de a asigura un control mai eficace al bolilor și disponibilitatea unei medicini veterinare eficiente și standardizate în întreaga Uniune, în colaborare cu organizațiile de apicultori;

| 9. | invită Comisia să îmbunătățească coordonarea diferitelor programe de cercetare desfășurate în statele membre în vederea stabilirii unui plan de acțiune pentru soluționarea problemei pe care o reprezintă mortalitatea albinelor; atrage atenția asupra faptului că în acest plan ar trebui integrate metode de producție durabile care să fie compatibile cu polenizatorii, evitându-se monoculturile fără rotație; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să îmbunătățească coordonarea diferitelor programe de cercetare desfășurate în statele membre în vederea stabilirii unui plan de acțiune pentru soluționarea problemei pe care o reprezintă mortalitatea albinelor; atrage atenția asupra faptului că în acest plan ar trebui integrate metode de producție durabile care să fie compatibile cu polenizatorii, evitându-se monoculturile fără rotație;

| 10. | invită Comisia să dea curs recomandărilor din raportul științific menționat anterior pe care AESA l-a adoptat la 3 decembrie 2009, în special în ceea ce privește finanțarea de „studii specifice bazate pe activitățile existente în curs de desfășurare, menite să conducă la îmbunătățirea cunoașterii și înțelegerii factorilor care afectează sănătatea albinelor”; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să dea curs recomandărilor din raportul științific menționat anterior pe care AESA l-a adoptat la 3 decembrie 2009, în special în ceea ce privește finanțarea de „studii specifice bazate pe activitățile existente în curs de desfășurare, menite să conducă la îmbunătățirea cunoașterii și înțelegerii factorilor care afectează sănătatea albinelor”;

| 11. | solicită să se realizeze cercetări independente și oportune în domeniul mortalității în rândul albinelor și invită Comisia să se asigure că datele privind efectele pe care le au asupra mediului și a anumitor specii produsele fitosanitare (cum ar fi semințele drajate), culturile modificate genetic și răspândirea toxinelor prin polen sunt puse la dispoziția publicului și că toate inițiativele noi se bazează pe dovezi științifice și statistice solide; invită Comisia să lanseze un studiu cu privire la aceste aspecte și să își prezinte rezultatele într-un termen rezonabil; |
| --- | --- |

11.

solicită să se realizeze cercetări independente și oportune în domeniul mortalității în rândul albinelor și invită Comisia să se asigure că datele privind efectele pe care le au asupra mediului și a anumitor specii produsele fitosanitare (cum ar fi semințele drajate), culturile modificate genetic și răspândirea toxinelor prin polen sunt puse la dispoziția publicului și că toate inițiativele noi se bazează pe dovezi științifice și statistice solide; invită Comisia să lanseze un studiu cu privire la aceste aspecte și să își prezinte rezultatele într-un termen rezonabil;

| 12. | invită Comisia să se asigure că sprijinul acordat în prezent pentru sectorul apicol și viitorul acestei politici sunt menținute și consolidate în cadrul PAC după 2013, garantând continuitatea și îmbunătățirea acestui sector; salută decizia Comisiei din iulie 2010 privind creșterea bugetului pentru programele apicole; recunoaște că această creștere constituie o modalitate de sprijinire a dezvoltării viitoare a apiculturii europene, contribuind la conservarea biodiversității; recunoaște, de asemenea, importanța albinelor pentru menținerea nivelului de producție în cultura agricolă și horticultură și consideră că este important să se asigure remunerarea furnizării acestui bun public ecologic; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să se asigure că sprijinul acordat în prezent pentru sectorul apicol și viitorul acestei politici sunt menținute și consolidate în cadrul PAC după 2013, garantând continuitatea și îmbunătățirea acestui sector; salută decizia Comisiei din iulie 2010 privind creșterea bugetului pentru programele apicole; recunoaște că această creștere constituie o modalitate de sprijinire a dezvoltării viitoare a apiculturii europene, contribuind la conservarea biodiversității; recunoaște, de asemenea, importanța albinelor pentru menținerea nivelului de producție în cultura agricolă și horticultură și consideră că este important să se asigure remunerarea furnizării acestui bun public ecologic;

| 13. | invită Comisia să se asigure de existența sprijinului financiar destinat educației, campaniilor de informare și formării apicultorilor noi și profesioniști, acordând o atenție deosebită încurajării noilor apicultori să profeseze în sectorul apicol, inclusiv oferindu-le posibilitatea schimburilor de experiență cu apicultorii din alte țări; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să se asigure de existența sprijinului financiar destinat educației, campaniilor de informare și formării apicultorilor noi și profesioniști, acordând o atenție deosebită încurajării noilor apicultori să profeseze în sectorul apicol, inclusiv oferindu-le posibilitatea schimburilor de experiență cu apicultorii din alte țări;

| 14. | invită Comisia să analizeze, de comun acord cu statele membre și în colaborare cu serviciile veterinare și organizațiile apicole, cum deja au procedat unele state membre, posibilitățile de instituire a unui plan veterinar orientativ la nivelul UE privind sănătatea albinelor care să vizeze asigurarea accesului la medicamentele veterinare ori de câte ori este nevoie și care să fie finanțat în cadrul politicii veterinare europene; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să analizeze, de comun acord cu statele membre și în colaborare cu serviciile veterinare și organizațiile apicole, cum deja au procedat unele state membre, posibilitățile de instituire a unui plan veterinar orientativ la nivelul UE privind sănătatea albinelor care să vizeze asigurarea accesului la medicamentele veterinare ori de câte ori este nevoie și care să fie finanțat în cadrul politicii veterinare europene;

| 15. | invită Comisia să îmbunătățească coordonarea și transferul de cunoștințe dintre cercetarea științifică aplicată, apicultură și agricultură; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să îmbunătățească coordonarea și transferul de cunoștințe dintre cercetarea științifică aplicată, apicultură și agricultură;

| 16. | consideră că, din cauza posibilului impact al produselor fitosanitare asupra dezvoltării coloniilor de albine, care vine în completarea efectelor asupra albinelor adulte, ar trebui să fie analizate și efectele produselor fitosanitare asupra întregului stup; reamintește, în acest sens, că la momentul adoptării Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, Comisia a declarat în plen că, la revizuirea cerințele referitoare la date pentru substanțele active și produsele de protecție a plantelor, astfel cum se menționează în regulamentul respectiv la articolul 8 alineatul (1) literele (b) și (c), Comisia va acorda o atenție deosebită examinărilor de urmărire și protocoalelor de studiu care permit o evaluare a riscurilor care ia în considerare expunerea directă sau indirectă a albinelor la aceste produse, în special prin nectar, polen și apă, care pot conține urme de pesticide provenind de la albinele ce transportă apă; |
| --- | --- |

16.

consideră că, din cauza posibilului impact al produselor fitosanitare asupra dezvoltării coloniilor de albine, care vine în completarea efectelor asupra albinelor adulte, ar trebui să fie analizate și efectele produselor fitosanitare asupra întregului stup; reamintește, în acest sens, că la momentul adoptării Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, Comisia a declarat în plen că, la revizuirea cerințele referitoare la date pentru substanțele active și produsele de protecție a plantelor, astfel cum se menționează în regulamentul respectiv la articolul 8 alineatul (1) literele (b) și (c), Comisia va acorda o atenție deosebită examinărilor de urmărire și protocoalelor de studiu care permit o evaluare a riscurilor care ia în considerare expunerea directă sau indirectă a albinelor la aceste produse, în special prin nectar, polen și apă, care pot conține urme de pesticide provenind de la albinele ce transportă apă;

| 17. | invită Comisia ca, la viitoarea sa elaborare a punerii în aplicare a sistemelor de ajutoare comunitare în domeniul apiculturii, să urmeze o abordare cuprinzătoare și durabilă, care să cuprindă, în special, dezvoltarea rurală, schimbările climatice și biodiversitatea, îndeosebi prin sprijinirea măsurilor de menținere și de extindere a câmpurilor cu flori; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia ca, la viitoarea sa elaborare a punerii în aplicare a sistemelor de ajutoare comunitare în domeniul apiculturii, să urmeze o abordare cuprinzătoare și durabilă, care să cuprindă, în special, dezvoltarea rurală, schimbările climatice și biodiversitatea, îndeosebi prin sprijinirea măsurilor de menținere și de extindere a câmpurilor cu flori;

| 18. | invită Comisia să sprijine apicultura europeană la o scară mai largă și într-o manieră mai consecventă, recurgând la instrumente suplimentare în cadrul viitoarei PAC, inclusiv la unor măsuri care au ca scop îmbunătățirea biodiversității, atenuarea efectelor schimbărilor climatice, conservarea patrimoniului tradițional și cultural național care furnizează locuri de muncă unui mare număr de familii europene, protecția și îmbunătățirea calității și bunei funcționare a pieței produselor apicole; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să sprijine apicultura europeană la o scară mai largă și într-o manieră mai consecventă, recurgând la instrumente suplimentare în cadrul viitoarei PAC, inclusiv la unor măsuri care au ca scop îmbunătățirea biodiversității, atenuarea efectelor schimbărilor climatice, conservarea patrimoniului tradițional și cultural național care furnizează locuri de muncă unui mare număr de familii europene, protecția și îmbunătățirea calității și bunei funcționare a pieței produselor apicole;

| 19. | invită Comisia să coordoneze programele naționale de monitorizare a cerințelor de etichetare și a măsurilor de atenuare a riscurilor, care ar trebui să fie incluse în autorizația pentru produsele fitosanitare, precum și programele de monitorizare a expunerii pentru produsele fitosanitare; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să coordoneze programele naționale de monitorizare a cerințelor de etichetare și a măsurilor de atenuare a riscurilor, care ar trebui să fie incluse în autorizația pentru produsele fitosanitare, precum și programele de monitorizare a expunerii pentru produsele fitosanitare;

| 20. | invită Comisia să încurajeze vânzarea directă către consumatori, pe piețele locale, a produselor apicole; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să încurajeze vânzarea directă către consumatori, pe piețele locale, a produselor apicole;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 81E, 31.3.2004, p. 107.

(2)  JO L 143, 30.4.2004, p. 56.

(3)  JO C 104 E, 30.4.2004, p. 941.

(4)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

(5)  JO C 16E, 22.1.2010, p. 65.

(6)  JO L 65, 13.3.2010, p. 27.

(7)  JO L 118, 12.5.2010, p. 56.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/154r.pdf

(9)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/scdoc/27e.htm

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/64

---

Joi, 25 noiembrie 2010Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020

P7_TA(2010)0441

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020” (2010/2108(INI))

2012/C 99 E/14

Parlamentul European,

| — | având în vedere documentul de bilanț al Comisiei intitulat „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020”, publicat la 7 mai 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de bilanț al Comisiei intitulat „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020”, publicat la 7 mai 2010,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Consiliul European și Parlamentul European din 10 ianuarie 2007 intitulată „O politică energetică pentru Europa” (COM(2007)0001), urmată de Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 13 noiembrie 2008 intitulată „A doua revizuire strategică a politicii energetice – Un plan de acțiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei” și documentele însoțitoare (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Consiliul European și Parlamentul European din 10 ianuarie 2007 intitulată „O politică energetică pentru Europa” (COM(2007)0001), urmată de Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 13 noiembrie 2008 intitulată „A doua revizuire strategică a politicii energetice – Un plan de acțiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei” și documentele însoțitoare (COM(2008)0781),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2009 referitoare la a doua revizuire strategică a politicii energetice (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2009 referitoare la a doua revizuire strategică a politicii energetice (1),

| — | având în vedere cel de-al treilea pachet privind energia, constând din Regulamentul (CE) nr. 713/2009 din 13 iulie 2009 de instituire a Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei, Regulamentul (CE) nr. 714/2009 din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003, Regulamentul (CE) nr. 715/2009 din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005, Directiva 2009/72/CE din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE („Directiva privind electricitatea” sau „DE”), precum și Directiva 2009/73/CE din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE („Directiva privind gazele naturale” sau „DGN”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al treilea pachet privind energia, constând din Regulamentul (CE) nr. 713/2009 din 13 iulie 2009 de instituire a Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei, Regulamentul (CE) nr. 714/2009 din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003, Regulamentul (CE) nr. 715/2009 din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005, Directiva 2009/72/CE din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE („Directiva privind electricitatea” sau „DE”), precum și Directiva 2009/73/CE din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE („Directiva privind gazele naturale” sau „DGN”) (2),

| — | având în vedere pachetul UE privind energia și schimbările climatice, constând din Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare, Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE, Directiva 2009/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră, Directiva 2009/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 98/70/CE în ceea ce privește specificațiile pentru benzine și motorine, de introducere a unui mecanism de monitorizare și reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru carburanții folosiți de navele de navigație interioară și de abrogare a Directivei 93/12/CEE, Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul UE privind energia și schimbările climatice, constând din Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare, Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE, Directiva 2009/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră, Directiva 2009/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 98/70/CE în ceea ce privește specificațiile pentru benzine și motorine, de introducere a unui mecanism de monitorizare și reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru carburanții folosiți de navele de navigație interioară și de abrogare a Directivei 93/12/CEE, Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 septembrie 2007„privind promovarea unei politici externe europene comune în domeniul energiei” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 septembrie 2007„privind promovarea unei politici externe europene comune în domeniul energiei” (4),

| — | având în vedere Tratatul privind Carta energiei din 17 decembrie 1994 care stabilește cadrul juridic pentru cooperarea la nivel internațional în domeniul energetic, alături de proiectul de Protocol de tranzit la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Carta energiei din 17 decembrie 1994 care stabilește cadrul juridic pentru cooperarea la nivel internațional în domeniul energetic, alături de proiectul de Protocol de tranzit la aceasta,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 663/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei (Programul energetic european pentru redresare) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 663/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei (Programul energetic european pentru redresare) (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 mai 2010 intitulată „Un program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei [modificarea Regulamentului (CE) nr. 663/2009]” (COM(2010)0283), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 mai 2010 intitulată „Un program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei [modificarea Regulamentului (CE) nr. 663/2009]” (COM(2010)0283),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2009 întitulată „Investițiile în dezvoltarea de tehnologii cu emisii reduse de carbon (Planul SET)” (COM(2009)0519) și având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2010 referitoare la investițiile în dezvoltarea de tehnologii cu emisii reduse de carbon (Planul SET) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2009 întitulată „Investițiile în dezvoltarea de tehnologii cu emisii reduse de carbon (Planul SET)” (COM(2009)0519) și având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2010 referitoare la investițiile în dezvoltarea de tehnologii cu emisii reduse de carbon (Planul SET) (6),

| — | având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 4 mai 2010 privind punerea în aplicare a rețelelor transeuropene de energie în perioada 2007-2009 (COM(2010)0203), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 4 mai 2010 privind punerea în aplicare a rețelelor transeuropene de energie în perioada 2007-2009 (COM(2010)0203),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale și de abrogare a Directivei 2004/67/CE (COM(2009)0363) (raportul Vidal-Quadras), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale și de abrogare a Directivei 2004/67/CE (COM(2009)0363) (raportul Vidal-Quadras),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind „un plan de acțiune pentru eficiența energetică: realizarea potențialului” (COM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind „un plan de acțiune pentru eficiența energetică: realizarea potențialului” (COM(2006)0545),

| — | având în vedere raportul Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European din 25 iunie 2010 privind progresele referitoare la măsurile menite să garanteze securitatea aprovizionării cu energie electrică și investițiile în infrastructuri (COM(2010)0330), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European din 25 iunie 2010 privind progresele referitoare la măsurile menite să garanteze securitatea aprovizionării cu energie electrică și investițiile în infrastructuri (COM(2010)0330),

| — | având în vedere proiectul de concluzii ale Consiliului din 21 mai 2010 intitulat „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de concluzii ale Consiliului din 21 mai 2010 intitulat „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020” (7),

| — | având în vedere Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice și de abrogare a Directivei 93/76/CEE a Consiliului (Directiva privind serviciile energetice) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice și de abrogare a Directivei 93/76/CEE a Consiliului (Directiva privind serviciile energetice) (8),

| — | având în vedere Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei și de modificare a Directivei 92/62/CEE („Directiva PCCE”) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei și de modificare a Directivei 92/62/CEE („Directiva PCCE”) (9),

| — | având în vedere articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0313/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0313/2010),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona marchează începutul unei noi perioade pentru Uniune, care presupune ajustarea obiectivelor și strategiilor noastre, precum și a bugetului UE, în vederea punerii depline în aplicare a tratatului; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona marchează începutul unei noi perioade pentru Uniune, care presupune ajustarea obiectivelor și strategiilor noastre, precum și a bugetului UE, în vederea punerii depline în aplicare a tratatului;

| B. | întrucât prin includerea în Tratatul de la Lisabona a unui capitol specific privind energia există în prezent un temei juridic ferm pentru dezvoltarea unor inițiative în domeniul energiei bazate pe durabilitate, siguranța aprovizionării, interconectarea rețelelor și solidaritate; |
| --- | --- |

B.

întrucât prin includerea în Tratatul de la Lisabona a unui capitol specific privind energia există în prezent un temei juridic ferm pentru dezvoltarea unor inițiative în domeniul energiei bazate pe durabilitate, siguranța aprovizionării, interconectarea rețelelor și solidaritate;

| C. | întrucât Uniunea se confruntă cu problema amânării punerii în aplicare sau punerii în aplicare incomplete a legislației în materie de energie și cu lipsa unor strategii energetice coordonate, ceea ce presupune din partea Comisiei să își asume din plin rolul de lider pentru a acoperi această lacună, precum și demonstrarea de o manieră vizibilă și convingătoare a hotărârii și sprijinului statelor membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât Uniunea se confruntă cu problema amânării punerii în aplicare sau punerii în aplicare incomplete a legislației în materie de energie și cu lipsa unor strategii energetice coordonate, ceea ce presupune din partea Comisiei să își asume din plin rolul de lider pentru a acoperi această lacună, precum și demonstrarea de o manieră vizibilă și convingătoare a hotărârii și sprijinului statelor membre;

| D. | întrucât Europa devine din ce în ce mai dependentă de importurile de surse externe de energie, în special de combustibili fosili; întrucât dependența de petrol este deosebit de mare și va crește pe viitor și întrucât politica energetică a UE trebuie, prin urmare, să aibă o dimensiune internațională; |
| --- | --- |

D.

întrucât Europa devine din ce în ce mai dependentă de importurile de surse externe de energie, în special de combustibili fosili; întrucât dependența de petrol este deosebit de mare și va crește pe viitor și întrucât politica energetică a UE trebuie, prin urmare, să aibă o dimensiune internațională;

| E. | întrucât standardele de viață și competitivitatea economică depind de prețul și disponibilitatea energiei; |
| --- | --- |

E.

întrucât standardele de viață și competitivitatea economică depind de prețul și disponibilitatea energiei;

| F. | întrucât politica energetică a UE ar trebui să contribuie la îndeplinirea angajamentului de a reduce emisiile de gaze de seră; |
| --- | --- |

F.

întrucât politica energetică a UE ar trebui să contribuie la îndeplinirea angajamentului de a reduce emisiile de gaze de seră;

| G. | întrucât sunt necesare investiții importante în domeniul energiei, în special, în următorii zece ani, în noi centrale, interconexiuni și rețele electrice, și întrucât aceste investiții vor defini mixul energetic pentru o perioadă chiar mai lungă, ar trebui să se ia măsuri pentru a garanta că vor sprijini trecerea spre o economie durabilă; întrucât acestea vor presupune o nouă diversificare a instrumentelor de finanțare sau, eventual, noi condiții de piață, în special în regiunile cele mai izolate din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

G.

întrucât sunt necesare investiții importante în domeniul energiei, în special, în următorii zece ani, în noi centrale, interconexiuni și rețele electrice, și întrucât aceste investiții vor defini mixul energetic pentru o perioadă chiar mai lungă, ar trebui să se ia măsuri pentru a garanta că vor sprijini trecerea spre o economie durabilă; întrucât acestea vor presupune o nouă diversificare a instrumentelor de finanțare sau, eventual, noi condiții de piață, în special în regiunile cele mai izolate din punct de vedere energetic;

| H. | întrucât în UE 27 există resurse substanțiale de biomasă pentru a fabrica cantități semnificative de biocombustibili de a doua generație; |
| --- | --- |

H.

întrucât în UE 27 există resurse substanțiale de biomasă pentru a fabrica cantități semnificative de biocombustibili de a doua generație;

| I. | întrucât cărbunele va continua să fie o importantă sursă primară de resurse energetice pentru public și pentru economie; |
| --- | --- |

I.

întrucât cărbunele va continua să fie o importantă sursă primară de resurse energetice pentru public și pentru economie;

| J. | întrucât investițiile în sectorul energetic necesită o infuzie mare de capital și este necesar să se creeze un cadru normativ care să ofere stabilitate pe termen lung și care să permită astfel companiilor să ia decizii fundamentate din punct de vedere ecologic și economic în ceea ce privește investițiile și întrucât acest lucru nu ar trebui în nici un caz să determine cazuri de denaturare a concurenței; |
| --- | --- |

J.

întrucât investițiile în sectorul energetic necesită o infuzie mare de capital și este necesar să se creeze un cadru normativ care să ofere stabilitate pe termen lung și care să permită astfel companiilor să ia decizii fundamentate din punct de vedere ecologic și economic în ceea ce privește investițiile și întrucât acest lucru nu ar trebui în nici un caz să determine cazuri de denaturare a concurenței;

| K. | întrucât obiectivul ambițios al UE pe termen lung de reducere a emisiilor ar trebui stabilit în contextul unei înțelegeri globale referitoare la schimbările climatice pentru a maximiza contribuția pozitivă a UE la negocierile internaționale și pentru a reduce la minimum riscurile de relocare a emisiilor de dioxid de carbon și de pierdere a competitivității de către industriile europene; |
| --- | --- |

K.

întrucât obiectivul ambițios al UE pe termen lung de reducere a emisiilor ar trebui stabilit în contextul unei înțelegeri globale referitoare la schimbările climatice pentru a maximiza contribuția pozitivă a UE la negocierile internaționale și pentru a reduce la minimum riscurile de relocare a emisiilor de dioxid de carbon și de pierdere a competitivității de către industriile europene;

| L. | întrucât infrastructura rețelei energetice trebuie finanțată în primul rând prin intermediul tarifelor la energie; cu toate acestea, întrucât ar putea fi necesară și finanțare și sprijin din partea UE în cazul în care astfel de investiții nu pot fi finanțate numai de piață pentru a crea rețele funcționale în mod corespunzător și pentru a deschide piețe energetice europene, în special în regiunile cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

L.

întrucât infrastructura rețelei energetice trebuie finanțată în primul rând prin intermediul tarifelor la energie; cu toate acestea, întrucât ar putea fi necesară și finanțare și sprijin din partea UE în cazul în care astfel de investiții nu pot fi finanțate numai de piață pentru a crea rețele funcționale în mod corespunzător și pentru a deschide piețe energetice europene, în special în regiunile cel mai puțin dezvoltate;

| M. | întrucât recesiunea economică ce a urmat după criza financiară a întârziat investițiile în sectorul energetic; întrucât, cu toate acestea, criza poate reprezenta, de asemenea, o oportunitate de reformă pentru Europa; |
| --- | --- |

M.

întrucât recesiunea economică ce a urmat după criza financiară a întârziat investițiile în sectorul energetic; întrucât, cu toate acestea, criza poate reprezenta, de asemenea, o oportunitate de reformă pentru Europa;

| N. | întrucât o economie durabilă și dinamică ar trebui să urmărească decuplarea creșterii economice de consumul de energie, în special prin creșterea eficienței energetice pe unitatea de producție; |
| --- | --- |

N.

întrucât o economie durabilă și dinamică ar trebui să urmărească decuplarea creșterii economice de consumul de energie, în special prin creșterea eficienței energetice pe unitatea de producție;

| O. | întrucât Comisia și-a exprimat, de asemenea, intenția de a evalua în 2009 situația globală a GNL și de a identifica carențe în vederea propunerii unui plan de acțiune în domeniul GNL, |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia și-a exprimat, de asemenea, intenția de a evalua în 2009 situația globală a GNL și de a identifica carențe în vederea propunerii unui plan de acțiune în domeniul GNL,

Introducere: o strategie pentru asigurarea punerii în aplicare depline a Tratatului de la Lisabona

| 1. | salută documentul de bilanț al Comisiei intitulat „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020”, acesta reprezentând un prim pas spre o politică cuprinzătoare a UE în domeniul energiei în contextul strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

1.

salută documentul de bilanț al Comisiei intitulat „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020”, acesta reprezentând un prim pas spre o politică cuprinzătoare a UE în domeniul energiei în contextul strategiei UE 2020;

| 2. | consideră că orice strategie viitoare ar trebui să urmărească să îndeplinească obiectivele principale ale Tratatului de la Lisabona privind o piață unică a energiei, securitatea aprovizionării, eficiența energetică și economiile, precum și dezvoltarea unor forme noi și regenerabile de energie și promovarea unor rețele de energie; în plus, ar trebui să promoveze prețuri abordabile la energie, în favoarea consumatorilor, îmbunătățirea surselor regenerabile de energie în contextul producției durabile de energie și dezvoltarea unor rețele interconectate, integrate interoperabile și inteligente de energie și să conducă la o dependență mai scăzută de importurile de energie și o creștere a producției interne de energie, susținând, în același timp, competitivitatea, dezvoltarea industriei și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

2.

consideră că orice strategie viitoare ar trebui să urmărească să îndeplinească obiectivele principale ale Tratatului de la Lisabona privind o piață unică a energiei, securitatea aprovizionării, eficiența energetică și economiile, precum și dezvoltarea unor forme noi și regenerabile de energie și promovarea unor rețele de energie; în plus, ar trebui să promoveze prețuri abordabile la energie, în favoarea consumatorilor, îmbunătățirea surselor regenerabile de energie în contextul producției durabile de energie și dezvoltarea unor rețele interconectate, integrate interoperabile și inteligente de energie și să conducă la o dependență mai scăzută de importurile de energie și o creștere a producției interne de energie, susținând, în același timp, competitivitatea, dezvoltarea industriei și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 3. | subliniază că strategia propusă ar trebui să fie implementată, mai presus de toate, în spiritul solidarității și responsabilității, pe principiul că niciun stat membru nu poate fi lăsat în urmă sau izolat și toate statele membre iau măsuri pentru a asigura securitatea reciprocă a Uniunii; subliniază importanța includerii în tratat a unui capitol specific privind energia (articolul 194 din TFUE) care asigură un temei juridic solid pentru acțiunea Uniunii bazată pe metoda comunitară; |
| --- | --- |

3.

subliniază că strategia propusă ar trebui să fie implementată, mai presus de toate, în spiritul solidarității și responsabilității, pe principiul că niciun stat membru nu poate fi lăsat în urmă sau izolat și toate statele membre iau măsuri pentru a asigura securitatea reciprocă a Uniunii; subliniază importanța includerii în tratat a unui capitol specific privind energia (articolul 194 din TFUE) care asigură un temei juridic solid pentru acțiunea Uniunii bazată pe metoda comunitară;

| 4. | subliniază că Uniunea are nevoie de o viziune pe termen lung asupra unei politici energetice pe deplin durabile până în 2050, elaborată pe baza obiectivelor pe termen lung de reducere a emisiilor și completată de planuri de acțiune pe termen scurt și mediu precise și cuprinzătoare, orientate către realizarea acestor obiective; |
| --- | --- |

4.

subliniază că Uniunea are nevoie de o viziune pe termen lung asupra unei politici energetice pe deplin durabile până în 2050, elaborată pe baza obiectivelor pe termen lung de reducere a emisiilor și completată de planuri de acțiune pe termen scurt și mediu precise și cuprinzătoare, orientate către realizarea acestor obiective;

| 5. | solicită elaborarea unor măsuri pentru realizarea unei Comunități Energetice Europene care să beneficieze de o cooperare strânsă în domeniul rețelelor energetice și de finanțarea europeană a noilor tehnologii energetice; consideră că Comunitatea Energetică Europeană ar trebui, fără a modifica într-o primă fază Tratatul de la Lisabona, să depășească stadiul actual de fragmentare a politicii energetice europene și să dea Uniunii o voce internațională puternică în relațiile sale în domeniul energiei; |
| --- | --- |

5.

solicită elaborarea unor măsuri pentru realizarea unei Comunități Energetice Europene care să beneficieze de o cooperare strânsă în domeniul rețelelor energetice și de finanțarea europeană a noilor tehnologii energetice; consideră că Comunitatea Energetică Europeană ar trebui, fără a modifica într-o primă fază Tratatul de la Lisabona, să depășească stadiul actual de fragmentare a politicii energetice europene și să dea Uniunii o voce internațională puternică în relațiile sale în domeniul energiei;

Asigurarea funcționării pieței de energie

| 6. | subliniază că finalizarea pieței interne europene de energie este indispensabilă pentru realizarea obiectivelor politicii UE; consideră că aceasta ar trebui să se bazeze pe un cadru juridic clar, în care legislația este aplicată cu strictețe și Comisia este pregătită să inițieze proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre, dacă este necesar; |
| --- | --- |

6.

subliniază că finalizarea pieței interne europene de energie este indispensabilă pentru realizarea obiectivelor politicii UE; consideră că aceasta ar trebui să se bazeze pe un cadru juridic clar, în care legislația este aplicată cu strictețe și Comisia este pregătită să inițieze proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre, dacă este necesar;

| 7. | subliniază cu fermitate necesitatea de a pune în aplicare pe deplin legislația actuală a UE în domeniul energiei și de a atinge obiectivele UE în materie de energie; subliniază necesitatea implementării rapide și corecte a normelor celui de-al treilea pachet privind energia și a pachetului privind eficiența energetică în toate statele membre; |
| --- | --- |

7.

subliniază cu fermitate necesitatea de a pune în aplicare pe deplin legislația actuală a UE în domeniul energiei și de a atinge obiectivele UE în materie de energie; subliniază necesitatea implementării rapide și corecte a normelor celui de-al treilea pachet privind energia și a pachetului privind eficiența energetică în toate statele membre;

| 8. | invită Comisia să asigure punerea în aplicare și transpunerea corectă și deplină a directivelor existente privind piața internă de către statele membre și, în cazul în care statele membre nu reacționează, să aibă în vedere, ca o măsură finală, redepunerea dispozițiilor cheie ale directivelor în vigoare privind piața internă sub formă de regulamente pentru a asigura aplicarea integrală directă a acestora pe piața unică; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să asigure punerea în aplicare și transpunerea corectă și deplină a directivelor existente privind piața internă de către statele membre și, în cazul în care statele membre nu reacționează, să aibă în vedere, ca o măsură finală, redepunerea dispozițiilor cheie ale directivelor în vigoare privind piața internă sub formă de regulamente pentru a asigura aplicarea integrală directă a acestora pe piața unică;

| 9. | subliniază nevoia de a garanta siguranța aprovizionării pentru echipamentele europene de generare a energiei, în special prin dezvoltarea unei politici industriale care să promoveze investițiile pe termen lung în modalitățile de producție a energiei electrice în UE; |
| --- | --- |

9.

subliniază nevoia de a garanta siguranța aprovizionării pentru echipamentele europene de generare a energiei, în special prin dezvoltarea unei politici industriale care să promoveze investițiile pe termen lung în modalitățile de producție a energiei electrice în UE;

| 10. | consideră că rolul autorităților de reglementare a pieței de energie și cooperarea între autoritățile naționale de reglementare, autoritățile din domeniul concurenței și Comisie ar trebui să fie consolidate, în special în ceea ce privește piețele angro și cu amănuntul; în acest sens, invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că ACER și ENTSO își pot îndeplini sarcinile în mod eficient; ia act de faptul că, în cazul în care competențele ACER și ENTSO se dovedesc a fi insuficiente pentru a crea o piață europeană a energiei mai integrată, este posibil ca mandatele acestora să necesite modificări; solicită Comisiei și ACER să dezvolte propuneri referitoare la modalitățile în care s-ar putea îmbunătăți implicarea părților interesate; |
| --- | --- |

10.

consideră că rolul autorităților de reglementare a pieței de energie și cooperarea între autoritățile naționale de reglementare, autoritățile din domeniul concurenței și Comisie ar trebui să fie consolidate, în special în ceea ce privește piețele angro și cu amănuntul; în acest sens, invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că ACER și ENTSO își pot îndeplini sarcinile în mod eficient; ia act de faptul că, în cazul în care competențele ACER și ENTSO se dovedesc a fi insuficiente pentru a crea o piață europeană a energiei mai integrată, este posibil ca mandatele acestora să necesite modificări; solicită Comisiei și ACER să dezvolte propuneri referitoare la modalitățile în care s-ar putea îmbunătăți implicarea părților interesate;

| 11. | subliniază necesitatea de a crește transparența și de a îmbunătăți funcționarea piețelor angro de energie în beneficiul consumatorilor, în special în ceea ce privește produsele financiare comercializate pe piața energiei, precum și de a crea, la nivel european, piețe „intraday” (în cursul aceleiași zile) eficiente; salută, în acest context, anunțul Comisiei de a prezenta o propunere privind transparența și integritatea piețelor de energie tranzacționate și solicită, în acest sens, crearea unui cadru de reglementare coerent; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea de a crește transparența și de a îmbunătăți funcționarea piețelor angro de energie în beneficiul consumatorilor, în special în ceea ce privește produsele financiare comercializate pe piața energiei, precum și de a crea, la nivel european, piețe „intraday” (în cursul aceleiași zile) eficiente; salută, în acest context, anunțul Comisiei de a prezenta o propunere privind transparența și integritatea piețelor de energie tranzacționate și solicită, în acest sens, crearea unui cadru de reglementare coerent;

| 12. | consideră că consumatorii pot beneficia de creșterea concurenței pe piața energiei; subliniază necesitatea promovării concurenței prin diversificarea rutelor de transport, a surselor fosile de energie și a operatorilor de pe piețele europene, precum și importanța încurajării dezvoltării de noi modele de afaceri; |
| --- | --- |

12.

consideră că consumatorii pot beneficia de creșterea concurenței pe piața energiei; subliniază necesitatea promovării concurenței prin diversificarea rutelor de transport, a surselor fosile de energie și a operatorilor de pe piețele europene, precum și importanța încurajării dezvoltării de noi modele de afaceri;

| 13. | reamintește ancheta sectorială din 2005 a Comisiei; solicită lansarea unei a doua anchete sectoriale în domeniul energiei în 2013; |
| --- | --- |

13.

reamintește ancheta sectorială din 2005 a Comisiei; solicită lansarea unei a doua anchete sectoriale în domeniul energiei în 2013;

| 14. | solicită Comisiei să organizeze un summit anual cu reprezentanți ai comisiilor legate de energie din cadrul parlamentelor naționale, deputați în Parlamentul European și părțile interesate de politicile și legislația UE în materie de energie, precum și de alte aspecte conexe, în vederea asigurării unei mai bune înțelegeri reciproce; sprijină, de asemenea, ideea de organiza o reuniune specială a Consiliului European care să se concentreze asupra chestiunilor relevante în domeniul politicii energetice, care ar trebui să țină seama de rapoartele Parlamentului privind strategia energetică pentru 2011-2020 și planul de acțiune privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să organizeze un summit anual cu reprezentanți ai comisiilor legate de energie din cadrul parlamentelor naționale, deputați în Parlamentul European și părțile interesate de politicile și legislația UE în materie de energie, precum și de alte aspecte conexe, în vederea asigurării unei mai bune înțelegeri reciproce; sprijină, de asemenea, ideea de organiza o reuniune specială a Consiliului European care să se concentreze asupra chestiunilor relevante în domeniul politicii energetice, care ar trebui să țină seama de rapoartele Parlamentului privind strategia energetică pentru 2011-2020 și planul de acțiune privind eficiența energetică;

Sprijinirea rețelelor integrate moderne

| 15. | subliniază cu fermitate că, astfel cum au convenit șefii de stat și de guvern, orice întârziere în dezvoltarea unei rețele moderne și inteligente de energie electrică și gaze la nivelul UE pune în pericol ambiția UE de a atinge până în 2020 obiectivul 20-20-20 privind energia regenerabilă și în materie de climă și de a realiza obiectivele UE 2050, sporind astfel securitatea energetică a UE; prin urmare, salută locul central pe care îl ocupă infrastructura inteligentă și modernă în cadrul strategiei energetice în vederea creării unei rețele integrate moderne la nivel european; |
| --- | --- |

15.

subliniază cu fermitate că, astfel cum au convenit șefii de stat și de guvern, orice întârziere în dezvoltarea unei rețele moderne și inteligente de energie electrică și gaze la nivelul UE pune în pericol ambiția UE de a atinge până în 2020 obiectivul 20-20-20 privind energia regenerabilă și în materie de climă și de a realiza obiectivele UE 2050, sporind astfel securitatea energetică a UE; prin urmare, salută locul central pe care îl ocupă infrastructura inteligentă și modernă în cadrul strategiei energetice în vederea creării unei rețele integrate moderne la nivel european;

| 16. | subliniază că doar o rețea de energie pan-europeană, care nu este bazată pe frontierele statelor membre, va permite finalizarea pieței interne a energiei; consideră că este necesar și urgent să se dezvolte și să se pună în aplicare pe deplin mecanismele legislative și financiare prevăzute de tratat și legislația secundară pentru a soluționa fără întârziere orice lipsă de acțiune legată de existența unor lacune sau deficiențe în contextul asigurării unor legături la rețelele energetice transeuropene; subliniază că, prin garantarea folosirii optime a întregii producții europene de energie, necesitatea importurilor va scădea; |
| --- | --- |

16.

subliniază că doar o rețea de energie pan-europeană, care nu este bazată pe frontierele statelor membre, va permite finalizarea pieței interne a energiei; consideră că este necesar și urgent să se dezvolte și să se pună în aplicare pe deplin mecanismele legislative și financiare prevăzute de tratat și legislația secundară pentru a soluționa fără întârziere orice lipsă de acțiune legată de existența unor lacune sau deficiențe în contextul asigurării unor legături la rețelele energetice transeuropene; subliniază că, prin garantarea folosirii optime a întregii producții europene de energie, necesitatea importurilor va scădea;

| 17. | îndeamnă statele membre să furnizeze la timp Comisiei toate informațiile solicitate în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) nr. 617/2010 al Consiliului privind informarea Comisiei cu privire la proiectele de investiții în infrastructura energetică din cadrul Uniunii Europene pentru a putea avea o privire de ansamblu asupra posibilelor lacune privind cererea și oferta, precum și privind obstacolele în calea investițiilor, în așteptarea hotărârii Curții de Justiție cu privire la legalitatea regulamentului, care ar fi trebuit să fie adoptat în conformitate cu procedura de codecizie în temeiul articolului 194 din tratat; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă statele membre să furnizeze la timp Comisiei toate informațiile solicitate în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) nr. 617/2010 al Consiliului privind informarea Comisiei cu privire la proiectele de investiții în infrastructura energetică din cadrul Uniunii Europene pentru a putea avea o privire de ansamblu asupra posibilelor lacune privind cererea și oferta, precum și privind obstacolele în calea investițiilor, în așteptarea hotărârii Curții de Justiție cu privire la legalitatea regulamentului, care ar fi trebuit să fie adoptat în conformitate cu procedura de codecizie în temeiul articolului 194 din tratat;

| 18. | consideră că viitoarea „Schemă a rețelei din largul Mării Nordului” elaborată de Comisie ar trebui să devină, precum și alte inițiative regionale, cum ar fi „Inelul mediteranean” și „Proiectul de interconectare baltică”, ar trebui să devină unul dintre elementele care contribuie la dezvoltarea unei super-rețele europene; solicită statelor membre și Comisiei să pună deoparte resursele necesare pentru dezvoltarea acesteia; |
| --- | --- |

18.

consideră că viitoarea „Schemă a rețelei din largul Mării Nordului” elaborată de Comisie ar trebui să devină, precum și alte inițiative regionale, cum ar fi „Inelul mediteranean” și „Proiectul de interconectare baltică”, ar trebui să devină unul dintre elementele care contribuie la dezvoltarea unei super-rețele europene; solicită statelor membre și Comisiei să pună deoparte resursele necesare pentru dezvoltarea acesteia;

| 19. | subliniază că planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani (de integrare a rețelelor de electricitate și de gaze ale UE) ar trebui armonizat într-o mai mare măsură cu obiectivele pentru 2020 și apoi implementat astfel încât să furnizeze bazele tehnologice și metodologice pentru o nouă legislație privind infrastructura energetică; ia act de rolul jucat de ACER în monitorizarea implementării acestuia; subliniază nevoia urgentă de a integra insulele energetice în rețelele energetice europene, inclusiv prin crearea unor interconexiuni mai bune ale rețelelor de gaze și terminalelor GNL, fapt care ar trebui să pună capăt izolării pe piață a unor state membre și să sporească siguranța aprovizionării acelor state UE care depind în prezent într-o foarte mare măsură de câteva țări din afara UE; |
| --- | --- |

19.

subliniază că planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani (de integrare a rețelelor de electricitate și de gaze ale UE) ar trebui armonizat într-o mai mare măsură cu obiectivele pentru 2020 și apoi implementat astfel încât să furnizeze bazele tehnologice și metodologice pentru o nouă legislație privind infrastructura energetică; ia act de rolul jucat de ACER în monitorizarea implementării acestuia; subliniază nevoia urgentă de a integra insulele energetice în rețelele energetice europene, inclusiv prin crearea unor interconexiuni mai bune ale rețelelor de gaze și terminalelor GNL, fapt care ar trebui să pună capăt izolării pe piață a unor state membre și să sporească siguranța aprovizionării acelor state UE care depind în prezent într-o foarte mare măsură de câteva țări din afara UE;

| 20. | subliniază necesitatea unui schimb mai aprofundat de informații între operatori în ceea ce privește gestionarea infrastructurii rețelelor pentru a preveni denaturarea pieței de asimetria informațională; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea unui schimb mai aprofundat de informații între operatori în ceea ce privește gestionarea infrastructurii rețelelor pentru a preveni denaturarea pieței de asimetria informațională;

| 21. | reiterează că pentru ca piața să fie stimulată să investească în cercetarea și dezvoltarea în domeniul noilor tehnologii energetice, aceasta necesită un cadru de reglementare; în acest context, evidențiază că este în continuare nevoie de un model de brevet comun la nivelul UE; |
| --- | --- |

21.

reiterează că pentru ca piața să fie stimulată să investească în cercetarea și dezvoltarea în domeniul noilor tehnologii energetice, aceasta necesită un cadru de reglementare; în acest context, evidențiază că este în continuare nevoie de un model de brevet comun la nivelul UE;

| 22. | subliniază necesitatea urgentă de a dezvolta și moderniza rețelele de distribuție pentru a integra cazurile din ce în ce mai frecvente de producție distribuită; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea urgentă de a dezvolta și moderniza rețelele de distribuție pentru a integra cazurile din ce în ce mai frecvente de producție distribuită;

| 23. | consideră că programul actual al rețelelor transeuropene de energie (TEN-E) a fost ineficient și nu a contribuit în mod semnificativ la construirea de interconexiuni între statele membre și trebuie ajustat pentru a realiza obiectivele stabilite în pachetul privind energia și clima și în cel de-al treilea pachet privind piața internă; este de opinie că pachetul privind infrastructura energetică propus și înlocuirea TEN-E ar trebui prin urmare:






  (a) | să evalueze problema permiselor pentru infrastructura energetică și să efectueze o evaluare comparativă a diverselor abordări cu scopul de a elimina birocrația, reducând timpul necesar pentru procesul de aprobare și răspunzând preocupărilor publicului; |
| --- | --- | --- |

23.

consideră că programul actual al rețelelor transeuropene de energie (TEN-E) a fost ineficient și nu a contribuit în mod semnificativ la construirea de interconexiuni între statele membre și trebuie ajustat pentru a realiza obiectivele stabilite în pachetul privind energia și clima și în cel de-al treilea pachet privind piața internă; este de opinie că pachetul privind infrastructura energetică propus și înlocuirea TEN-E ar trebui prin urmare:

(a)

să evalueze problema permiselor pentru infrastructura energetică și să efectueze o evaluare comparativă a diverselor abordări cu scopul de a elimina birocrația, reducând timpul necesar pentru procesul de aprobare și răspunzând preocupărilor publicului;

| (b) | să stabilească și să sprijine proiecte prioritare și să stabilească criterii pentru identificarea investițiilor-cheie pentru dezvoltarea pieței interne a energiei, ținând seama de contribuția proiectelor la siguranța aprovizionării, de necesitatea de a spori concurența, de a realiza obiectivele pe termen lung în materie de energie și de a îmbunătăți coeziunea socială și teritorială; |
| --- | --- |

(b)

să stabilească și să sprijine proiecte prioritare și să stabilească criterii pentru identificarea investițiilor-cheie pentru dezvoltarea pieței interne a energiei, ținând seama de contribuția proiectelor la siguranța aprovizionării, de necesitatea de a spori concurența, de a realiza obiectivele pe termen lung în materie de energie și de a îmbunătăți coeziunea socială și teritorială;

| (c) | să indice criterii și orientări clare pentru statele membre în ceea ce privește finanțarea publică și din partea UE pentru infrastructura energetică; |
| --- | --- |

(c)

să indice criterii și orientări clare pentru statele membre în ceea ce privește finanțarea publică și din partea UE pentru infrastructura energetică;

| (d) | să extindă sprijinul financiar, inclusiv prin intermediul Băncii Europene de Investiții și a altor intermediari financiari, la faza de implementare a proiectelor pentru a aborda disfuncționalitățile pieței; |
| --- | --- |

(d)

să extindă sprijinul financiar, inclusiv prin intermediul Băncii Europene de Investiții și a altor intermediari financiari, la faza de implementare a proiectelor pentru a aborda disfuncționalitățile pieței;

| (e) | inspirat de modele de succes existente, să creeze un model transfrontalier de partajare a costurilor, în special în ceea ce privește dezvoltarea coordonată a infrastructurii și a energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

(e)

inspirat de modele de succes existente, să creeze un model transfrontalier de partajare a costurilor, în special în ceea ce privește dezvoltarea coordonată a infrastructurii și a energiilor regenerabile;

| (f) | să evalueze dacă scoaterea la licitație a proiectelor importante la nivelul UE ar putea duce la accelerarea investițiilor în infrastructură; |
| --- | --- |

(f)

să evalueze dacă scoaterea la licitație a proiectelor importante la nivelul UE ar putea duce la accelerarea investițiilor în infrastructură;

Finanțarea politicii energetice

| 24. | consideră că noul cadru financiar multianual ar trebui să reflecte prioritățile politice ale UE astfel cum sunt definite în strategia pentru 2020, ținând seama de concluziile și prioritățile celei de-a doua revizuiri strategice a politicii energetice, ceea ce presupune ca o proporție mai mare a bugetului să fie alocată pentru politica energetică, inclusiv pentru infrastructură modernă și inteligentă, noi tehnologii în domeniul eficienței energetice și al energiilor regenerabile și pentru cercetare, dezvoltare și aplicare a noilor tehnologii din domeniul energetic; |
| --- | --- |

24.

consideră că noul cadru financiar multianual ar trebui să reflecte prioritățile politice ale UE astfel cum sunt definite în strategia pentru 2020, ținând seama de concluziile și prioritățile celei de-a doua revizuiri strategice a politicii energetice, ceea ce presupune ca o proporție mai mare a bugetului să fie alocată pentru politica energetică, inclusiv pentru infrastructură modernă și inteligentă, noi tehnologii în domeniul eficienței energetice și al energiilor regenerabile și pentru cercetare, dezvoltare și aplicare a noilor tehnologii din domeniul energetic;

| 25. | consideră că o rețea electrică modernă la nivelul UE va juca un rol primordial în realizarea obiectivului de dezvoltare a energiilor regenerabile cu 20 %; de aceea, solicită Comisiei să elaboreze un sistem adecvat de stimulente pentru investițiile în centrale electrice în anumite regiuni pentru a obține un efect economic maxim și a evita investițiile ineficiente în rețele; subliniază, în acest context, că o strategie globală trebuie să aibă în vedere sistemul energetic în integralitatea sa, de la producători la consumatori; |
| --- | --- |

25.

consideră că o rețea electrică modernă la nivelul UE va juca un rol primordial în realizarea obiectivului de dezvoltare a energiilor regenerabile cu 20 %; de aceea, solicită Comisiei să elaboreze un sistem adecvat de stimulente pentru investițiile în centrale electrice în anumite regiuni pentru a obține un efect economic maxim și a evita investițiile ineficiente în rețele; subliniază, în acest context, că o strategie globală trebuie să aibă în vedere sistemul energetic în integralitatea sa, de la producători la consumatori;

| 26. | solicită Comisiei să propună o strategie pentru creșterea eficienței pieței energiei termice pentru a susține infrastructuri locale eficiente, precum sistemele de termoficare și de răcire urbană care contribuie la dezvoltarea unor soluții integrate pentru încălzire, răcire și electricitate pe baza unei combinații dintre căldură și electricitate și a utilizării eficiente a surselor de energie regenerabile; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să propună o strategie pentru creșterea eficienței pieței energiei termice pentru a susține infrastructuri locale eficiente, precum sistemele de termoficare și de răcire urbană care contribuie la dezvoltarea unor soluții integrate pentru încălzire, răcire și electricitate pe baza unei combinații dintre căldură și electricitate și a utilizării eficiente a surselor de energie regenerabile;

| 27. | este de opinie că instrumentele financiare inovatoare (cum ar fi mecanismele de finanțare cu partajarea riscurilor și sistemele de împrumut ale băncilor publice) ar putea reprezenta un instrument important pentru sprijinirea investițiilor în infrastructura energetică, eficiența energetică, proiecte în domeniul energiilor regenerabile și al cercetării și dezvoltării de noi tehnologii în sectorul energiei, în vederea sprijinirii tranziției către o economie durabilă; invită, prin urmare, Comisia să suplimenteze sau să înlocuiască tot mai mult împrumuturile tradiționale cu aceste sisteme și să încurajeze statele membre să utilizeze astfel de instrumente financiare inovatoare; în acest sens, atrage atenția asupra experienței pozitive câștigate prin folosirea altor instrumente similare; sprijină cu fermitate propunerea de a folosi fondurile proprii din bugetul UE ca garanții la împrumuturi, cu scopul de a încuraja investițiile private și investițiile publice; |
| --- | --- |

27.

este de opinie că instrumentele financiare inovatoare (cum ar fi mecanismele de finanțare cu partajarea riscurilor și sistemele de împrumut ale băncilor publice) ar putea reprezenta un instrument important pentru sprijinirea investițiilor în infrastructura energetică, eficiența energetică, proiecte în domeniul energiilor regenerabile și al cercetării și dezvoltării de noi tehnologii în sectorul energiei, în vederea sprijinirii tranziției către o economie durabilă; invită, prin urmare, Comisia să suplimenteze sau să înlocuiască tot mai mult împrumuturile tradiționale cu aceste sisteme și să încurajeze statele membre să utilizeze astfel de instrumente financiare inovatoare; în acest sens, atrage atenția asupra experienței pozitive câștigate prin folosirea altor instrumente similare; sprijină cu fermitate propunerea de a folosi fondurile proprii din bugetul UE ca garanții la împrumuturi, cu scopul de a încuraja investițiile private și investițiile publice;

| 28. | consideră, așa cum a subliniat Comisia în strategia UE 2020, că UE ar trebui să deplaseze povara fiscală către taxarea activităților dăunătoare mediului; încurajează Comisia să revizuiască Directiva privind impozitarea energiei în conformitate cu prezentul document; |
| --- | --- |

28.

consideră, așa cum a subliniat Comisia în strategia UE 2020, că UE ar trebui să deplaseze povara fiscală către taxarea activităților dăunătoare mediului; încurajează Comisia să revizuiască Directiva privind impozitarea energiei în conformitate cu prezentul document;

| 29. | consideră că este esențial ca viitoarele fonduri aferente investițiilor în domeniul energetic să se axeze pe proiecte care să creeze cât mai multe locuri de muncă posibil; |
| --- | --- |

29.

consideră că este esențial ca viitoarele fonduri aferente investițiilor în domeniul energetic să se axeze pe proiecte care să creeze cât mai multe locuri de muncă posibil;

| 30. | subliniază că, în cazul în care piețele nu-l pot furniza, unele state membre ar putea avea nevoie de sprijin din partea Uniunii pentru investiții în infrastructuri, inclusiv pentru centralele și rețelele de aprovizionare cu energie electrică și pentru realizarea obiectivelor în materie de climă și mediu; |
| --- | --- |

30.

subliniază că, în cazul în care piețele nu-l pot furniza, unele state membre ar putea avea nevoie de sprijin din partea Uniunii pentru investiții în infrastructuri, inclusiv pentru centralele și rețelele de aprovizionare cu energie electrică și pentru realizarea obiectivelor în materie de climă și mediu;

| 31. | subliniază că integrarea pieței impune o mai bună utilizare a rețelelor funcționale existente, pe baza armonizării transfrontaliere a condițiilor de piață și prin dezvoltarea unor modele europene comune de gestionare a interconexiunilor; |
| --- | --- |

31.

subliniază că integrarea pieței impune o mai bună utilizare a rețelelor funcționale existente, pe baza armonizării transfrontaliere a condițiilor de piață și prin dezvoltarea unor modele europene comune de gestionare a interconexiunilor;

| 32. | ia act de responsabilitatea ACER de a asigura că programarea națională a dezvoltării rețelei de energie electrică corespunde cu planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani; |
| --- | --- |

32.

ia act de responsabilitatea ACER de a asigura că programarea națională a dezvoltării rețelei de energie electrică corespunde cu planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani;

| 33. | subliniază faptul că multe din noile state membre sunt deosebit de vulnerabile la întreruperile externe ale aprovizionării cu energie și au nevoie de un sprijin deosebit din partea Uniunii pentru a-și asigura securitatea energetică în mod stabil; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că multe din noile state membre sunt deosebit de vulnerabile la întreruperile externe ale aprovizionării cu energie și au nevoie de un sprijin deosebit din partea Uniunii pentru a-și asigura securitatea energetică în mod stabil;

| 34. | salută înființarea în cadrul Comisiei a unui grup operativ privind rețelele inteligente și recomandă ca acesta să ia în considerare în mod corespunzător opiniile tuturor părților implicate; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului rapoarte periodice cu privire la progresul activităților grupului operativ; subliniază că, pe baza concluziilor grupului operativ, Comisia ar trebui să asigure un cadru de reglementare favorabil la nivelul UE în materie de rețele inteligente, care să ofere stimulente corespunzătoare pentru operatorii de rețele pentru a investi în eficiența operațională și care să stabilească standarde comune la nivelul UE pentru dezvoltarea de rețele inteligente, contribuind în acest fel la tranziția către o economie durabilă; în plus, sprijină proiectele-pilot pentru tehnologiile inovatoare în domeniul comunicațiilor, automatizării și gestionării rețelei; reamintește dispozițiile privind contoarele inteligente din Directivele 2009/72/CE și 2009/73/CE; |
| --- | --- |

34.

salută înființarea în cadrul Comisiei a unui grup operativ privind rețelele inteligente și recomandă ca acesta să ia în considerare în mod corespunzător opiniile tuturor părților implicate; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului rapoarte periodice cu privire la progresul activităților grupului operativ; subliniază că, pe baza concluziilor grupului operativ, Comisia ar trebui să asigure un cadru de reglementare favorabil la nivelul UE în materie de rețele inteligente, care să ofere stimulente corespunzătoare pentru operatorii de rețele pentru a investi în eficiența operațională și care să stabilească standarde comune la nivelul UE pentru dezvoltarea de rețele inteligente, contribuind în acest fel la tranziția către o economie durabilă; în plus, sprijină proiectele-pilot pentru tehnologiile inovatoare în domeniul comunicațiilor, automatizării și gestionării rețelei; reamintește dispozițiile privind contoarele inteligente din Directivele 2009/72/CE și 2009/73/CE;

| 35. | sprijină proiectele-pilot pentru introducerea contoarelor inteligente – de exemplu, în cadrul inițiativei „Proiecte urbane inteligente”, Planul SET - în cazul în care se garantează protecția și dreptul la intimitate al consumatorilor și al utilizatorilor cu venituri mici; |
| --- | --- |

35.

sprijină proiectele-pilot pentru introducerea contoarelor inteligente – de exemplu, în cadrul inițiativei „Proiecte urbane inteligente”, Planul SET - în cazul în care se garantează protecția și dreptul la intimitate al consumatorilor și al utilizatorilor cu venituri mici;

| 36. | solicită Comisiei să prezinte până la sfârșitul lui 2011 o analiză privind viitorului pieței mondiale și europene a gazelor, inclusiv a impactului proiectelor de infrastructură în domeniul gazelor deja planificate (de exemplu, proiectele dezvoltate în contextul Coridorului sudic), al noilor terminale de GNL, a impactului gazelor naturale de șist asupra pieței gazelor din SUA (în special asupra necesarului de importuri de GNL), precum și a impactului posibilelor evoluții în domeniul gazelor de șist în UE asupra securității aprovizionării cu gaz; consideră că studiul ar trebui să reflecte și să ia ca punct de plecare starea actuală a dezvoltării infrastructurii și obiectivele UE 2020 în materie de CO2; subliniază faptul că ar trebui consultate toate părțile interesate; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să prezinte până la sfârșitul lui 2011 o analiză privind viitorului pieței mondiale și europene a gazelor, inclusiv a impactului proiectelor de infrastructură în domeniul gazelor deja planificate (de exemplu, proiectele dezvoltate în contextul Coridorului sudic), al noilor terminale de GNL, a impactului gazelor naturale de șist asupra pieței gazelor din SUA (în special asupra necesarului de importuri de GNL), precum și a impactului posibilelor evoluții în domeniul gazelor de șist în UE asupra securității aprovizionării cu gaz; consideră că studiul ar trebui să reflecte și să ia ca punct de plecare starea actuală a dezvoltării infrastructurii și obiectivele UE 2020 în materie de CO2; subliniază faptul că ar trebui consultate toate părțile interesate;

Îmbunătățirea exploatării potențialului UE în materie de eficiență energetică și energie regenerabilă

| 37. | consideră că eficiența energetică și economiile de energie ar trebui să reprezinte priorități-cheie a oricărei strategii viitoare, dat fiind faptul că acestea constituie o manieră avantajoasă din punct de vedere al costurilor pentru a reduce dependența energetică a UE și a combate schimbările climatice, contribuind la crearea de locuri de muncă și la competitivitatea economică și contracarând creșterea impozitelor asupra energiei și a facturilor la energie, reducând, astfel penuria de energie; solicită Comisiei și statelor membre să pună eficiența energetică între prioritățile agendei UE și solicită accelerarea implementării legislației existente și adoptarea la timp de către Comisie a unui Plan ambițios de acțiune în domeniul eficienței energetice; de aceea, consideră că acesta ar trebui implementat astfel încât să țină seama de eforturile depuse până în prezent de unele state membre; |
| --- | --- |

37.

consideră că eficiența energetică și economiile de energie ar trebui să reprezinte priorități-cheie a oricărei strategii viitoare, dat fiind faptul că acestea constituie o manieră avantajoasă din punct de vedere al costurilor pentru a reduce dependența energetică a UE și a combate schimbările climatice, contribuind la crearea de locuri de muncă și la competitivitatea economică și contracarând creșterea impozitelor asupra energiei și a facturilor la energie, reducând, astfel penuria de energie; solicită Comisiei și statelor membre să pună eficiența energetică între prioritățile agendei UE și solicită accelerarea implementării legislației existente și adoptarea la timp de către Comisie a unui Plan ambițios de acțiune în domeniul eficienței energetice; de aceea, consideră că acesta ar trebui implementat astfel încât să țină seama de eforturile depuse până în prezent de unele state membre;

| 38. | salută revizuirea planului de acțiune privind eficiența energetică; invită Comisia să țină seama de avizul Parlamentului European; |
| --- | --- |

38.

salută revizuirea planului de acțiune privind eficiența energetică; invită Comisia să țină seama de avizul Parlamentului European;

| 39. | subliniază că TIC poate și ar trebui să joace un rol important în promovarea consumului responsabil de energie în gospodării, transport și generarea și producția de energie; consideră că contoarele inteligente, iluminatul eficient, serviciile informatice oferite pe internet (cloud computing) și software-ul distribuit au potențialul de a transforma modelele de utilizare a resurselor de energie; |
| --- | --- |

39.

subliniază că TIC poate și ar trebui să joace un rol important în promovarea consumului responsabil de energie în gospodării, transport și generarea și producția de energie; consideră că contoarele inteligente, iluminatul eficient, serviciile informatice oferite pe internet (cloud computing) și software-ul distribuit au potențialul de a transforma modelele de utilizare a resurselor de energie;

| 40. | este de opinie că eficiența energetică și economiile în materie de energie ar trebui să se axeze, de asemenea, pe întreg lanțul cererii și ofertei pe piața de energie, inclusiv transformarea, transmiterea, distribuția și aprovizionarea, pe lângă consumul industrial, cel casnic și cel provenit din transporturi; |
| --- | --- |

40.

este de opinie că eficiența energetică și economiile în materie de energie ar trebui să se axeze, de asemenea, pe întreg lanțul cererii și ofertei pe piața de energie, inclusiv transformarea, transmiterea, distribuția și aprovizionarea, pe lângă consumul industrial, cel casnic și cel provenit din transporturi;

| 41. | sprijină dezvoltarea unei piețe funcționale în mod corespunzător pentru serviciile energetice și introducerea unor noi mecanisme de piață pentru a îmbunătăți eficiența energetică, aceasta fiind o modalitate de stimulare a competitivității economiei UE; |
| --- | --- |

41.

sprijină dezvoltarea unei piețe funcționale în mod corespunzător pentru serviciile energetice și introducerea unor noi mecanisme de piață pentru a îmbunătăți eficiența energetică, aceasta fiind o modalitate de stimulare a competitivității economiei UE;

| 42. | în plus, consideră că ar trebui să se acorde o mai mare atenție performanței energetice a produselor consumatoare de energie; încurajează Comisia să pună în aplicare pe deplin directiva privind eco-proiectarea, de exemplu prin includerea mai multor produse și aplicarea unui model dinamic pentru stabilirea de standarde care să asigure existența unor obiective ambițioase și actualizate regulat; |
| --- | --- |

42.

în plus, consideră că ar trebui să se acorde o mai mare atenție performanței energetice a produselor consumatoare de energie; încurajează Comisia să pună în aplicare pe deplin directiva privind eco-proiectarea, de exemplu prin includerea mai multor produse și aplicarea unui model dinamic pentru stabilirea de standarde care să asigure existența unor obiective ambițioase și actualizate regulat;

| 43. | invită Comisia să prezinte o evaluare a punerii în aplicare a legislației în vigoare; consideră că, în cazul în care evaluarea scoate la iveală punerea în aplicare necorespunzătoare a strategiei generale privind eficiența energetică și se preconizează că UE nu își va realiza obiectivele în materie de eficiență energetică pentru 2020, atunci planul de acțiune în domeniul eficienței energetice ar trebui să includă un angajament din partea Comisiei de a propune noi măsuri la nivelul UE pentru statele membre, cum ar fi obiective individuale în materie de eficiență energetică care să corespundă unui nivel de economii de cel puțin 20 % în UE, în conformitate cu obiectivele principale UE 2020 și care să țină seama de situațiile inițiale de pornire și de circumstanțele naționale și de a aproba în prealabil planurile naționale de acțiune privind eficiența energetică ale fiecărui stat membru; consideră că ar trebui să se dovedească eficiența, justețea și măsurabilitatea unor astfel de măsuri suplimentare, precum și faptul că acestea au un impact direct asupra punerii în aplicare a planurilor naționale de acțiune privind eficiența energetică; invită Comisia și statele membre să ajungă la acord privind o metodologie comună de măsurare a obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică și de monitorizare a progreselor realizate în vederea atingerii acestor obiective; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să prezinte o evaluare a punerii în aplicare a legislației în vigoare; consideră că, în cazul în care evaluarea scoate la iveală punerea în aplicare necorespunzătoare a strategiei generale privind eficiența energetică și se preconizează că UE nu își va realiza obiectivele în materie de eficiență energetică pentru 2020, atunci planul de acțiune în domeniul eficienței energetice ar trebui să includă un angajament din partea Comisiei de a propune noi măsuri la nivelul UE pentru statele membre, cum ar fi obiective individuale în materie de eficiență energetică care să corespundă unui nivel de economii de cel puțin 20 % în UE, în conformitate cu obiectivele principale UE 2020 și care să țină seama de situațiile inițiale de pornire și de circumstanțele naționale și de a aproba în prealabil planurile naționale de acțiune privind eficiența energetică ale fiecărui stat membru; consideră că ar trebui să se dovedească eficiența, justețea și măsurabilitatea unor astfel de măsuri suplimentare, precum și faptul că acestea au un impact direct asupra punerii în aplicare a planurilor naționale de acțiune privind eficiența energetică; invită Comisia și statele membre să ajungă la acord privind o metodologie comună de măsurare a obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică și de monitorizare a progreselor realizate în vederea atingerii acestor obiective;

| 44. | sprijină o abordare descentralizată, pe mai multe niveluri, a politicii energetice și a eficienței energetice, inclusiv Convenția primarilor și continuarea dezvoltării inițiativei „Proiecte urbane inteligente”; subliniază necesitatea finanțării credibile, inclusiv a inițiativelor de bază și a implicării orașelor și regiunilor; subliniază faptul că alinierea viitoarei politici de coeziune și utilizarea fondurilor acesteia în conformitate cu Strategia Europa 2020 poate reprezenta un mecanism-cheie pentru dezvoltarea inteligentă și durabilă în statele membre și în regiunile acestora; |
| --- | --- |

44.

sprijină o abordare descentralizată, pe mai multe niveluri, a politicii energetice și a eficienței energetice, inclusiv Convenția primarilor și continuarea dezvoltării inițiativei „Proiecte urbane inteligente”; subliniază necesitatea finanțării credibile, inclusiv a inițiativelor de bază și a implicării orașelor și regiunilor; subliniază faptul că alinierea viitoarei politici de coeziune și utilizarea fondurilor acesteia în conformitate cu Strategia Europa 2020 poate reprezenta un mecanism-cheie pentru dezvoltarea inteligentă și durabilă în statele membre și în regiunile acestora;

| 45. | consideră că Europa se află sub nivelul partenerilor săi internaționali în ceea ce privește dezvoltarea potențialului complet al tehnologiilor din domeniul bioenergiei; încurajează cu fermitate Comisia și statele membre să elaboreze o politică intersectorială privind biomasa care să înființeze o piață durabilă pentru biomasa din agricultură, deșeurile agricole și silvicultură, împiedicând astfel creșterea emisiilor și dispariția biodiversității; recunoaște că tehnologiile durabile de a doua generație sunt disponibile în prezent; invită Comisia să propună un cadru de politici și susține continuarea promovării utilizării biocarburanților durabili de a doua generație în Europa; |
| --- | --- |

45.

consideră că Europa se află sub nivelul partenerilor săi internaționali în ceea ce privește dezvoltarea potențialului complet al tehnologiilor din domeniul bioenergiei; încurajează cu fermitate Comisia și statele membre să elaboreze o politică intersectorială privind biomasa care să înființeze o piață durabilă pentru biomasa din agricultură, deșeurile agricole și silvicultură, împiedicând astfel creșterea emisiilor și dispariția biodiversității; recunoaște că tehnologiile durabile de a doua generație sunt disponibile în prezent; invită Comisia să propună un cadru de politici și susține continuarea promovării utilizării biocarburanților durabili de a doua generație în Europa;

| 46. | invită Comisia să analizeze planurile de acțiune naționale privind energiile regenerabile prezentate de către statele membre; solicită Comisiei să ia măsuri, dacă este nevoie, pentru a ajuta anumite state membre să-și îmbunătățească planurile și să se folosească de toate competențele ce îi revin pentru a garanta că statele membre își îndeplinesc obligațiile legale de realizare a obiectivelor naționale; relevă mecanismele de cooperare prevăzute în directivă pentru a ajuta statele membre să își atingă obiectivele; solicită Comisiei să stabilească o platformă de cooperare între organismele naționale competente pentru a facilita schimbul de informații și identifica cele mai bune practici în materie de energie regenerabilă; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să analizeze planurile de acțiune naționale privind energiile regenerabile prezentate de către statele membre; solicită Comisiei să ia măsuri, dacă este nevoie, pentru a ajuta anumite state membre să-și îmbunătățească planurile și să se folosească de toate competențele ce îi revin pentru a garanta că statele membre își îndeplinesc obligațiile legale de realizare a obiectivelor naționale; relevă mecanismele de cooperare prevăzute în directivă pentru a ajuta statele membre să își atingă obiectivele; solicită Comisiei să stabilească o platformă de cooperare între organismele naționale competente pentru a facilita schimbul de informații și identifica cele mai bune practici în materie de energie regenerabilă;

| 47. | recunoaște importanța centralelor hidroelectrice cu acumulare prin pompare ca sursă de energie eficientă, de încredere și ecologică, pentru serviciile auxiliare și de ajustare; |
| --- | --- |

47.

recunoaște importanța centralelor hidroelectrice cu acumulare prin pompare ca sursă de energie eficientă, de încredere și ecologică, pentru serviciile auxiliare și de ajustare;

| 48. | consideră că pentru a asigura utilizarea eficientă a energiei regenerabile, ar trebui utilizate mecanismele de flexibilitate prevăzute în Directiva privind sursele de energie regenerabilă și condițiile de conectare la rețele ar trebui armonizate, în vederea garantării existenței unor termeni profitabili uniformi privind energia regenerabilă (de exemplu, plata costurilor de conectare la rețea integrată în tarif); este de opinie că, pe termen mediu, ar putea fi create grupuri regionale pe piața energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

48.

consideră că pentru a asigura utilizarea eficientă a energiei regenerabile, ar trebui utilizate mecanismele de flexibilitate prevăzute în Directiva privind sursele de energie regenerabilă și condițiile de conectare la rețele ar trebui armonizate, în vederea garantării existenței unor termeni profitabili uniformi privind energia regenerabilă (de exemplu, plata costurilor de conectare la rețea integrată în tarif); este de opinie că, pe termen mediu, ar putea fi create grupuri regionale pe piața energiilor regenerabile;

| 49. | solicită ca sursele regenerabile de energie să fie utilizate în mod mai eficient pe teritoriul UE, urmărind realizarea unui sistem de stimulente la scară europeană pentru sursele regenerabile de energie, fapt care ar permite utilizarea unor anumite tipuri de energii regenerabile în acele părți ale UE unde acestea sunt cele mai rentabile, reducând astfel costul promovării acestora și garantând alocarea eficientă a fondurilor; este de opinie că, pe termen lung, energia regenerabilă ar trebui să fie o parte integrantă și care funcționează în mod corespunzător a pieței interne a energiei din UE; |
| --- | --- |

49.

solicită ca sursele regenerabile de energie să fie utilizate în mod mai eficient pe teritoriul UE, urmărind realizarea unui sistem de stimulente la scară europeană pentru sursele regenerabile de energie, fapt care ar permite utilizarea unor anumite tipuri de energii regenerabile în acele părți ale UE unde acestea sunt cele mai rentabile, reducând astfel costul promovării acestora și garantând alocarea eficientă a fondurilor; este de opinie că, pe termen lung, energia regenerabilă ar trebui să fie o parte integrantă și care funcționează în mod corespunzător a pieței interne a energiei din UE;

| 50. | consideră că ar trebui dezvoltată o viziune pe termen mediu, în vederea abordării aspectelor cheie legate de integrarea completă pe piață a energiilor regenerabile; subliniază, în această privință, că orice armonizare trebuie bine pregătită, pentru a nu afecta piețele naționale existente; consideră că o condiție preliminară pentru un sistem de sprijin armonizat este existența unei piețe interne a energiei funcționale în mod corespunzător și nedistorsionate și a unor condiții de concurență cu adevărat echitabile; consideră că orice politică viitoare ar trebui construită pe mecanismele de sprijin care și-au dovedit eficiența în îndeplinirea obiectivelor și care, în același timp, au garantat o mare diversitate geografică și tehnologică și au asigurat încrederea investitorilor; |
| --- | --- |

50.

consideră că ar trebui dezvoltată o viziune pe termen mediu, în vederea abordării aspectelor cheie legate de integrarea completă pe piață a energiilor regenerabile; subliniază, în această privință, că orice armonizare trebuie bine pregătită, pentru a nu afecta piețele naționale existente; consideră că o condiție preliminară pentru un sistem de sprijin armonizat este existența unei piețe interne a energiei funcționale în mod corespunzător și nedistorsionate și a unor condiții de concurență cu adevărat echitabile; consideră că orice politică viitoare ar trebui construită pe mecanismele de sprijin care și-au dovedit eficiența în îndeplinirea obiectivelor și care, în același timp, au garantat o mare diversitate geografică și tehnologică și au asigurat încrederea investitorilor;

| 51. | solicită Comisiei si statelor membre să includă instrumentele financiare și fiscale pentru eficiența energetică (în special în ceea ce privește îmbunătățirea clădirilor) în planurile naționale de acțiune privind eficiența energetică și să acorde prioritate eficienței energetice și infrastructurii energetice în viitorul cadru financiar multianual; consideră că utilizarea inteligentă a fondurilor – cum ar fi prin intermediul băncilor specializate în finanțarea infrastructurilor ecologice pentru a da un impuls capitalului privat și accesul facil și specializat la fonduri UE – este crucială pentru a spori contribuția fondurilor UE la îmbunătățirea eficienței energetice; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei si statelor membre să includă instrumentele financiare și fiscale pentru eficiența energetică (în special în ceea ce privește îmbunătățirea clădirilor) în planurile naționale de acțiune privind eficiența energetică și să acorde prioritate eficienței energetice și infrastructurii energetice în viitorul cadru financiar multianual; consideră că utilizarea inteligentă a fondurilor – cum ar fi prin intermediul băncilor specializate în finanțarea infrastructurilor ecologice pentru a da un impuls capitalului privat și accesul facil și specializat la fonduri UE – este crucială pentru a spori contribuția fondurilor UE la îmbunătățirea eficienței energetice;

Asigurarea securității aprovizionării cu energie

| 52. | consideră că Comisia, în coordonare cu SEAE, ar trebui să se asigure că Uniunea are o poziție unitară în domeniul politicii externe privind energia; în plus, consideră că UE ar trebui să își folosească noile sale competențe pentru a identifica în mod activ și pentru a consolida cooperarea cu țările terțe în domeniul atenuării schimbărilor climatice și al protecției mediului; |
| --- | --- |

52.

consideră că Comisia, în coordonare cu SEAE, ar trebui să se asigure că Uniunea are o poziție unitară în domeniul politicii externe privind energia; în plus, consideră că UE ar trebui să își folosească noile sale competențe pentru a identifica în mod activ și pentru a consolida cooperarea cu țările terțe în domeniul atenuării schimbărilor climatice și al protecției mediului;

| 53. | consideră că UE trebuie să se asigure că politica sa energetică are o dimensiune internațională puternică și coerentă și să integreze aspectele legate de energie în politicile și acțiunile sale externe; consideră că Înaltul Reprezentant al UE pentru politica externă și de securitate comună ar trebui să acorde un puternic sprijin diplomatic politicii energetice a UE cu scopul de a spori siguranța aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

53.

consideră că UE trebuie să se asigure că politica sa energetică are o dimensiune internațională puternică și coerentă și să integreze aspectele legate de energie în politicile și acțiunile sale externe; consideră că Înaltul Reprezentant al UE pentru politica externă și de securitate comună ar trebui să acorde un puternic sprijin diplomatic politicii energetice a UE cu scopul de a spori siguranța aprovizionării cu energie;

| 54. | consideră că ar trebui ca, pe termen scurt și mediu, să se acorde prioritate dezvoltării strategice a infrastructurii energetice și extinderii relației cu furnizorii principali și cu țările de tranzit; consideră, cu toate acestea, că se poate ajunge la cea mai bună soluție, valabilă pe termen lung, prin aplicarea eficienței energetice și a măsurilor ce vizează economiile de energie și prin utilizarea surselor de energie durabile interne; |
| --- | --- |

54.

consideră că ar trebui ca, pe termen scurt și mediu, să se acorde prioritate dezvoltării strategice a infrastructurii energetice și extinderii relației cu furnizorii principali și cu țările de tranzit; consideră, cu toate acestea, că se poate ajunge la cea mai bună soluție, valabilă pe termen lung, prin aplicarea eficienței energetice și a măsurilor ce vizează economiile de energie și prin utilizarea surselor de energie durabile interne;

| 55. | consideră că toate conductele externe și celelalte rețele de energie care intră pe teritoriul Uniunii Europene ar trebui să fie reglementate prin acorduri interguvernamentale transparente și în conformitate cu normele pieței interne, inclusiv normele privind accesul terților, clauzele de destinație, normele de alocare și de gestionare a situațiilor de penurie, precum și durata contractelor și clauzele de tip „take or pay”; invită Comisia să se asigure că toate conductele actuale și viitoare, precum și acordurile comerciale respectă acquis-ul european în materie de energie și, dacă este cazul, să ia măsuri; |
| --- | --- |

55.

consideră că toate conductele externe și celelalte rețele de energie care intră pe teritoriul Uniunii Europene ar trebui să fie reglementate prin acorduri interguvernamentale transparente și în conformitate cu normele pieței interne, inclusiv normele privind accesul terților, clauzele de destinație, normele de alocare și de gestionare a situațiilor de penurie, precum și durata contractelor și clauzele de tip „take or pay”; invită Comisia să se asigure că toate conductele actuale și viitoare, precum și acordurile comerciale respectă acquis-ul european în materie de energie și, dacă este cazul, să ia măsuri;

| 56. | consideră că UE ar trebui să respecte cu strictețe litera legii și să sancționeze nerespectarea acesteia în spiritul solidarității în materie de energie și de respectare a concurenței și a normelor pieței comune, fără a ceda în fața intereselor individuale ale țărilor europene, în special ale exportatorilor de gaz către piața europeană; |
| --- | --- |

56.

consideră că UE ar trebui să respecte cu strictețe litera legii și să sancționeze nerespectarea acesteia în spiritul solidarității în materie de energie și de respectare a concurenței și a normelor pieței comune, fără a ceda în fața intereselor individuale ale țărilor europene, în special ale exportatorilor de gaz către piața europeană;

| 57. | solicită extinderea în continuare a numărului de membri ai Tratatului Comunității Energiei, pentru a include mai multe țări vecine ale UE, în special țările din cadrului Parteneriatului estic; subliniază că Comisia ar trebui să garanteze și să impună o punere în aplicare strictă și la timp a normelor energetice ale UE de către statele membre ale Tratatului Comunității Energiei, în special prin condiționarea disponibilității fondurilor UE de respectarea obligațiilor care decurg din tratat; |
| --- | --- |

57.

solicită extinderea în continuare a numărului de membri ai Tratatului Comunității Energiei, pentru a include mai multe țări vecine ale UE, în special țările din cadrului Parteneriatului estic; subliniază că Comisia ar trebui să garanteze și să impună o punere în aplicare strictă și la timp a normelor energetice ale UE de către statele membre ale Tratatului Comunității Energiei, în special prin condiționarea disponibilității fondurilor UE de respectarea obligațiilor care decurg din tratat;

| 58. | consideră că capitolul privind energia care acoperă cooperarea politică și tehnologică inclus în toate acordurile cu statele vecine ar trebui consolidat, în special prin consolidarea programelor de eficiență energetică și a normelor pieței interne; consideră că Consiliul ar trebui să mandateze Comisia să înceapă negocierile pentru transformarea actualului Memorandum de înțelegere privind aspectele energetice în texte juridice cu valoare obligatorie; subliniază faptul că respectarea drepturilor omului și conferirea unei dimensiuni sociale ar trebui să fie incluse în dialogurile pe teme de energie; |
| --- | --- |

58.

consideră că capitolul privind energia care acoperă cooperarea politică și tehnologică inclus în toate acordurile cu statele vecine ar trebui consolidat, în special prin consolidarea programelor de eficiență energetică și a normelor pieței interne; consideră că Consiliul ar trebui să mandateze Comisia să înceapă negocierile pentru transformarea actualului Memorandum de înțelegere privind aspectele energetice în texte juridice cu valoare obligatorie; subliniază faptul că respectarea drepturilor omului și conferirea unei dimensiuni sociale ar trebui să fie incluse în dialogurile pe teme de energie;

| 59. | invită Comisia să accelereze, prin acorduri comerciale, procesul de adoptare a unor norme de siguranță și eficiență energetică privind generarea, transmiterea, tranzitul, depozitarea și prelucrarea/rafinarea importurilor și exporturilor de energie, care să fie compatibile cu normele UE, și să propună, la nivelul OMC, standarde mondiale în vederea stimulării unui comerț deschis și echitabil cu surse de energie regenerabile și sigure, precum și cu noi tehnologii energetice inovative; |
| --- | --- |

59.

invită Comisia să accelereze, prin acorduri comerciale, procesul de adoptare a unor norme de siguranță și eficiență energetică privind generarea, transmiterea, tranzitul, depozitarea și prelucrarea/rafinarea importurilor și exporturilor de energie, care să fie compatibile cu normele UE, și să propună, la nivelul OMC, standarde mondiale în vederea stimulării unui comerț deschis și echitabil cu surse de energie regenerabile și sigure, precum și cu noi tehnologii energetice inovative;

| 60. | salută participarea Rusiei la reuniunile din cadrul Conferinței privind Carta energiei; invită Comisia să se angajeze în extinderea tratatului la mai multe țări și, în cadrul forumului Conferinței privind Carta energiei, să depună eforturi pentru a ajunge la o soluție negociată care să conducă la acceptarea principiilor din Carta energiei și a protocoalelor sale de către Rusia; cu toate acestea, subliniază că orice acord ar trebui să respecte pe deplin normele pieței interne de energie a UE; subliniază că energia ar trebui să ocupe un loc central în acordul post-ACP cu Rusia și că acest nou acord ar trebui să servească drept ghid și fundament pentru coerența și consecvența relațiilor fiecărui stat membru cu Rusia; |
| --- | --- |

60.

salută participarea Rusiei la reuniunile din cadrul Conferinței privind Carta energiei; invită Comisia să se angajeze în extinderea tratatului la mai multe țări și, în cadrul forumului Conferinței privind Carta energiei, să depună eforturi pentru a ajunge la o soluție negociată care să conducă la acceptarea principiilor din Carta energiei și a protocoalelor sale de către Rusia; cu toate acestea, subliniază că orice acord ar trebui să respecte pe deplin normele pieței interne de energie a UE; subliniază că energia ar trebui să ocupe un loc central în acordul post-ACP cu Rusia și că acest nou acord ar trebui să servească drept ghid și fundament pentru coerența și consecvența relațiilor fiecărui stat membru cu Rusia;

| 61. | solicită Comisiei și Consiliului să coopereze îndeaproape cu NATO pentru a asigura consecvența strategiilor Uniunii și ale NATO privind securitatea energetică; |
| --- | --- |

61.

solicită Comisiei și Consiliului să coopereze îndeaproape cu NATO pentru a asigura consecvența strategiilor Uniunii și ale NATO privind securitatea energetică;

| 62. | solicită Comisiei să garanteze că regulamentul privind securitatea aprovizionării cu gaze este aplicat în totalitate după intrarea sa în vigoare; |
| --- | --- |

62.

solicită Comisiei să garanteze că regulamentul privind securitatea aprovizionării cu gaze este aplicat în totalitate după intrarea sa în vigoare;

| 63. | invită Comisia și statele membre implicate să continue punerea în aplicare a proiectului european al coridorului sudic al gazelor naturale, în special a proiectului Nabucco, care ar putea îmbunătăți în mod semnificativ siguranța aprovizionării cu gaze a Uniunii Europene; solicită Comisiei să raporteze Parlamentului European și Consiliului European măsurile luate în cadrul acestui proces; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia și statele membre implicate să continue punerea în aplicare a proiectului european al coridorului sudic al gazelor naturale, în special a proiectului Nabucco, care ar putea îmbunătăți în mod semnificativ siguranța aprovizionării cu gaze a Uniunii Europene; solicită Comisiei să raporteze Parlamentului European și Consiliului European măsurile luate în cadrul acestui proces;

| 64. | solicită lansarea unui dialog special privind energia cu țările din regiunea caspică; salută activitățile privind cooperarea pentru dezvoltare în regiunea caspică; susține, în acest context, dialogul privind strategia UE pentru regiunea Mării Negre și subliniază importanța tuturor aspectelor legate de energie în cadrul dialogului dintre UE și țările din regiunea respectivă; |
| --- | --- |

64.

solicită lansarea unui dialog special privind energia cu țările din regiunea caspică; salută activitățile privind cooperarea pentru dezvoltare în regiunea caspică; susține, în acest context, dialogul privind strategia UE pentru regiunea Mării Negre și subliniază importanța tuturor aspectelor legate de energie în cadrul dialogului dintre UE și țările din regiunea respectivă;

| 65. | solicită Comisiei și statelor membre promovarea DESERTEC și TRANSGREEN în contextul inițiativelor privind planul solar mediteranean pentru a spori siguranța aprovizionării și promova dezvoltarea țărilor în cauză prin sprijinirea centralelor de energie solară și a altor tehnologii în domeniul energiei regenerabile durabile din regiunea nord-africană și conectarea acestora la rețeaua europeană, dacă acest lucru se dovedește rentabil și nu periclitează sistemul EU ETS; consideră că instrumentele de cooperare prevăzute în cadrul Directivei privind importul de energii regenerabile din țări terțe ar trebui exploatat la maxim; |
| --- | --- |

65.

solicită Comisiei și statelor membre promovarea DESERTEC și TRANSGREEN în contextul inițiativelor privind planul solar mediteranean pentru a spori siguranța aprovizionării și promova dezvoltarea țărilor în cauză prin sprijinirea centralelor de energie solară și a altor tehnologii în domeniul energiei regenerabile durabile din regiunea nord-africană și conectarea acestora la rețeaua europeană, dacă acest lucru se dovedește rentabil și nu periclitează sistemul EU ETS; consideră că instrumentele de cooperare prevăzute în cadrul Directivei privind importul de energii regenerabile din țări terțe ar trebui exploatat la maxim;

| 66. | reamintește că este responsabilitatea statelor membre să decidă asupra mixului propriu de energie cu scopul de a reduce emisiile de carbon și dependența de combustibili vulnerabili la variațiile de preț; subliniază că statele membre și comisia ar trebui să se asigure că, în cazul centralelor nucleare noi sau existente, sunt aplicate cele mai înalte standarde de siguranță, atât în cadrul Uniunii, cât și în afara acesteia; |
| --- | --- |

66.

reamintește că este responsabilitatea statelor membre să decidă asupra mixului propriu de energie cu scopul de a reduce emisiile de carbon și dependența de combustibili vulnerabili la variațiile de preț; subliniază că statele membre și comisia ar trebui să se asigure că, în cazul centralelor nucleare noi sau existente, sunt aplicate cele mai înalte standarde de siguranță, atât în cadrul Uniunii, cât și în afara acesteia;

| 67. | consideră că cercetările în domeniul fuziunii nucleare ca sursă de energie ar trebui continuate, dar ar trebui să respecte obligațiile impuse de principiile bugetare; |
| --- | --- |

67.

consideră că cercetările în domeniul fuziunii nucleare ca sursă de energie ar trebui continuate, dar ar trebui să respecte obligațiile impuse de principiile bugetare;

| 68. | consideră că, în cazul statelor membre care au ales ca energia nucleară să facă parte din mixul lor energetic, ar fi utilă stabilirea unor standarde minime la nivelul UE pentru autorizarea și certificarea proiectelor pentru noi centrale nucleare pentru a se asigura cel mai înalt grad de siguranță tehnologică posibilă; consideră că ar trebui să se utilizeze întotdeauna tehnologia cea mai bună disponibilă la proiectele noi de construire a centralelor nucleare; solicită, de asemenea, noi măsuri UE pentru a încuraja introducerea unor standarde pentru gestionarea durabilă a deșeurilor radioactive; |
| --- | --- |

68.

consideră că, în cazul statelor membre care au ales ca energia nucleară să facă parte din mixul lor energetic, ar fi utilă stabilirea unor standarde minime la nivelul UE pentru autorizarea și certificarea proiectelor pentru noi centrale nucleare pentru a se asigura cel mai înalt grad de siguranță tehnologică posibilă; consideră că ar trebui să se utilizeze întotdeauna tehnologia cea mai bună disponibilă la proiectele noi de construire a centralelor nucleare; solicită, de asemenea, noi măsuri UE pentru a încuraja introducerea unor standarde pentru gestionarea durabilă a deșeurilor radioactive;

| 69. | încurajează și sprijină construcția de terminale și conexiuni GNL, în special în țările cele mai vulnerabile la întreruperi ale aprovizionării cu gaze, pe baza unei analize cost-beneficii și cu condiția să nu apară nicio denaturare a concurenței sau a unei forme de discriminare; subliniază importanța continuării lărgirii flotei europene de transport al GNL, sporindu-se astfel securitatea energetică a UE; salută, în acest context, propunerea Comisiei de a spori cooperarea privind aspectele legate de energie cu țările din Golf și din Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

69.

încurajează și sprijină construcția de terminale și conexiuni GNL, în special în țările cele mai vulnerabile la întreruperi ale aprovizionării cu gaze, pe baza unei analize cost-beneficii și cu condiția să nu apară nicio denaturare a concurenței sau a unei forme de discriminare; subliniază importanța continuării lărgirii flotei europene de transport al GNL, sporindu-se astfel securitatea energetică a UE; salută, în acest context, propunerea Comisiei de a spori cooperarea privind aspectele legate de energie cu țările din Golf și din Orientul Mijlociu;

| 70. | consideră că anumite zone rurale din Europa au nevoi deosebite în ceea ce privește aprovizionarea cu energie și invită, în acest sens, statele membre să aibă în vedere și aceste nevoi, de exemplu prin eliminarea barierelor, inclusiv a barierelor fiscale, din calea producției de energie de la nivel local, precum micro-cogenerarea; |
| --- | --- |

70.

consideră că anumite zone rurale din Europa au nevoi deosebite în ceea ce privește aprovizionarea cu energie și invită, în acest sens, statele membre să aibă în vedere și aceste nevoi, de exemplu prin eliminarea barierelor, inclusiv a barierelor fiscale, din calea producției de energie de la nivel local, precum micro-cogenerarea;

| 71. | consideră că strategia de a restricționa consumul de antracit în statele membre UE nu ar trebui să poată întări monopolul în domeniul importului de gaze; restricționarea consumului de antracit în sectorul energetic trebuie să fie condiționată de diversificarea eficientă a aprovizionării cu gaze în statele membre pentru a evita consolidarea monopolului din sectorul materiei prime; |
| --- | --- |

71.

consideră că strategia de a restricționa consumul de antracit în statele membre UE nu ar trebui să poată întări monopolul în domeniul importului de gaze; restricționarea consumului de antracit în sectorul energetic trebuie să fie condiționată de diversificarea eficientă a aprovizionării cu gaze în statele membre pentru a evita consolidarea monopolului din sectorul materiei prime;

Promovarea cercetării și dezvoltării, precum și a inovării în domeniul energetic

| 72. | solicită monitorizarea atentă și punerea în aplicare a planului SET și identificarea obstacolelor în calea mobilizării investițiilor publice și private; salută progresele realizate recent în ceea ce privește lansarea primelor patru inițiative industriale europene (IIE) și a inițiativelor comune în domeniul cercetării; solicită ca celelalte inițiative să fie lansate cât se poate de repede și invită Consiliul să deblocheze fondurile necesare; solicită Comisiei să ofere părților interesate informații transparente cu privire la posibilitățile de finanțare pentru inițiativele din cadrul planului SET; |
| --- | --- |

72.

solicită monitorizarea atentă și punerea în aplicare a planului SET și identificarea obstacolelor în calea mobilizării investițiilor publice și private; salută progresele realizate recent în ceea ce privește lansarea primelor patru inițiative industriale europene (IIE) și a inițiativelor comune în domeniul cercetării; solicită ca celelalte inițiative să fie lansate cât se poate de repede și invită Consiliul să deblocheze fondurile necesare; solicită Comisiei să ofere părților interesate informații transparente cu privire la posibilitățile de finanțare pentru inițiativele din cadrul planului SET;

| 73. | salută progresele înregistrate prin crearea inițiativelor tehnologice comune; invită Comisia să prezinte noi inițiative industriale europene complementare în cadrul planului SET pentru a exploata potențialul semnificativ al altor posibilități tehnologice privind energia regenerabilă, și anume energia geotermală și solar-termală, hidroenergia și energia oceanică, și pentru a include platforma existentă de încălzire și răcire pe baza energiei regenerabile; subliniază nevoia de a pune la dispoziție resurse din bugetul UE pentru finanțarea acestor inițiative; |
| --- | --- |

73.

salută progresele înregistrate prin crearea inițiativelor tehnologice comune; invită Comisia să prezinte noi inițiative industriale europene complementare în cadrul planului SET pentru a exploata potențialul semnificativ al altor posibilități tehnologice privind energia regenerabilă, și anume energia geotermală și solar-termală, hidroenergia și energia oceanică, și pentru a include platforma existentă de încălzire și răcire pe baza energiei regenerabile; subliniază nevoia de a pune la dispoziție resurse din bugetul UE pentru finanțarea acestor inițiative;

| 74. | sprijină dezvoltarea de noi tehnologii rentabile de estimare a variațiilor în producția de energie, de gestionare a cererii, de transmitere a energiei electrice și de stocare a acesteia (inclusiv utilizarea vehiculelor electrice, a pilelor de combustie cu hidrogen și cu alți combustibili), ceea ce ar permite creșterea cererii de bază și sporirea flexibilității unui sistem cu niveluri ridicate de energii regenerabile și vehicule electrice; |
| --- | --- |

74.

sprijină dezvoltarea de noi tehnologii rentabile de estimare a variațiilor în producția de energie, de gestionare a cererii, de transmitere a energiei electrice și de stocare a acesteia (inclusiv utilizarea vehiculelor electrice, a pilelor de combustie cu hidrogen și cu alți combustibili), ceea ce ar permite creșterea cererii de bază și sporirea flexibilității unui sistem cu niveluri ridicate de energii regenerabile și vehicule electrice;

| 75. | subliniază importanța lucrătorilor calificați din sectorul gazelor și al energiei electrice; invită, prin urmare, Comisia Europeană să analizeze, consultându-se cu partenerii sociali implicați, cum pot fi rezolvate problemele legate de educația și formarea profesionale și cum pot fi acestea încurajate; |
| --- | --- |

75.

subliniază importanța lucrătorilor calificați din sectorul gazelor și al energiei electrice; invită, prin urmare, Comisia Europeană să analizeze, consultându-se cu partenerii sociali implicați, cum pot fi rezolvate problemele legate de educația și formarea profesionale și cum pot fi acestea încurajate;

| 76. | subliniază că Europa ar trebui să se afle în avangarda dezvoltării tehnologiilor internet legate de energie și a aplicațiilor TIC cu emisii reduse de carbon; consideră că o susținere mai bună a inovării trebuie să fie însoțită mereu de o reducere a birocrației cu care se confruntă solicitanții; invită Comisia să elimine birocrația prin regândirea procedurilor programului-cadru; |
| --- | --- |

76.

subliniază că Europa ar trebui să se afle în avangarda dezvoltării tehnologiilor internet legate de energie și a aplicațiilor TIC cu emisii reduse de carbon; consideră că o susținere mai bună a inovării trebuie să fie însoțită mereu de o reducere a birocrației cu care se confruntă solicitanții; invită Comisia să elimine birocrația prin regândirea procedurilor programului-cadru;

| 77. | invită Comisia să promoveze și să sprijine proiectele pilot din UE care nu afectează mediul pentru exploatarea unor surse de energie interne neconvenționale; solicită Comisiei să ofere asistență statelor membre în vederea realizării de studii geologice pentru a determina nivelul de resurse de naturale de șist disponibile pe teritoriul Uniunii și să evalueze viabilitatea din punct de vedere economic și al mediului al gazelor de șist existente la nivel intern; solicită ca aceste informații să fie incluse în orice strategie viitoare pe termen lung a Uniunii; |
| --- | --- |

77.

invită Comisia să promoveze și să sprijine proiectele pilot din UE care nu afectează mediul pentru exploatarea unor surse de energie interne neconvenționale; solicită Comisiei să ofere asistență statelor membre în vederea realizării de studii geologice pentru a determina nivelul de resurse de naturale de șist disponibile pe teritoriul Uniunii și să evalueze viabilitatea din punct de vedere economic și al mediului al gazelor de șist existente la nivel intern; solicită ca aceste informații să fie incluse în orice strategie viitoare pe termen lung a Uniunii;

| 78. | consideră că anumite țări precum China au acordat un rol strategic dezvoltării unei industrii interne a energiei regenerabile dedicate exporturilor și sprijină, prin urmare, întreprinderile locale prin acordarea unui acces facil la capital în condiții avantajoase și la infrastructuri; invită Comisia să adopte un cadru de politici care să crească competitivitatea și atractivitatea mediului de investiții european pentru industria energiei regenerabile; |
| --- | --- |

78.

consideră că anumite țări precum China au acordat un rol strategic dezvoltării unei industrii interne a energiei regenerabile dedicate exporturilor și sprijină, prin urmare, întreprinderile locale prin acordarea unui acces facil la capital în condiții avantajoase și la infrastructuri; invită Comisia să adopte un cadru de politici care să crească competitivitatea și atractivitatea mediului de investiții european pentru industria energiei regenerabile;

| 79. | consideră că, în etapa de tranziție către o economie durabilă până în 2050, gazele naturale convenționale și neconvenționale sunt o sursă de energie necesară care permite utilizarea unei metode rapide și rentabile de reducere a emisiilor de carbon; fondurile pentru cercetare și dezvoltare ar trebui să vizeze reducerea nivelului de poluare al acestor gaze; |
| --- | --- |

79.

consideră că, în etapa de tranziție către o economie durabilă până în 2050, gazele naturale convenționale și neconvenționale sunt o sursă de energie necesară care permite utilizarea unei metode rapide și rentabile de reducere a emisiilor de carbon; fondurile pentru cercetare și dezvoltare ar trebui să vizeze reducerea nivelului de poluare al acestor gaze;

| 80. | sprijină continuarea cooperării dintre statele membre și Comisie în vederea asigurării acordării stimulentelor necesare pentru dezvoltarea unei piețe durabile a biomasei, luând în considerare aspectele relevante legate de biodiversitate și producția de alimente; |
| --- | --- |

80.

sprijină continuarea cooperării dintre statele membre și Comisie în vederea asigurării acordării stimulentelor necesare pentru dezvoltarea unei piețe durabile a biomasei, luând în considerare aspectele relevante legate de biodiversitate și producția de alimente;

| 81. | consideră că cercetarea și dezvoltarea axate pe inovarea în domeniul tehnologiilor energetice, cu o atenție deosebită fiind acordată noilor tehnologii în materie de energie nepoluante, durabile și eficiente, ar trebui să reprezinte o prioritate centrală a celui de-al optulea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare; îndeamnă cu fermitate statele membre și Comisia să prioritizeze acest domeniu de politică în viitorul cadru bugetar și financiar multianual; subliniază că metodele de alocare ar trebui să reflecte capacitățile diferite ale statelor membre în domeniul cercetării și dezvoltării; |
| --- | --- |

81.

consideră că cercetarea și dezvoltarea axate pe inovarea în domeniul tehnologiilor energetice, cu o atenție deosebită fiind acordată noilor tehnologii în materie de energie nepoluante, durabile și eficiente, ar trebui să reprezinte o prioritate centrală a celui de-al optulea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare; îndeamnă cu fermitate statele membre și Comisia să prioritizeze acest domeniu de politică în viitorul cadru bugetar și financiar multianual; subliniază că metodele de alocare ar trebui să reflecte capacitățile diferite ale statelor membre în domeniul cercetării și dezvoltării;

| 82. | solicită Comisiei să integreze transportul durabil în strategia privind energia în așa fel încât să exploateze pe deplin potențialul diferitelor tehnologii, inclusiv prin intermediul unui cadru de reglementare adecvat și al unui plan de acțiune privind vehiculele ecologice, sprijin pentru cercetare și dezvoltare, eliminarea barierelor din calea dezvoltării de noi tehnologii (legate de combustibili), stabilirea de standarde comune (de exemplu, în domeniul transportului feroviar și al autoturismelor electrice), standarde ambițioase pentru motoarele care funcționează cu carburanți fosili, stabilirea unor „coridoare ecologice” pentru transport în Europa și integrarea modurilor de transport; ar trebui să se acorde o atenție deosebită autoturismelor electrice pentru a garanta că pot fi conduse și încărcate cu ușurință în toată Europa și că utilizarea din ce în ce mai frecventă a acestora este complementată de dezvoltarea de sisteme „inteligente” de producere și stocare a energiei electrice, de niveluri înalte de producție a energiei regenerabile și de utilizarea combinațiilor de căldură și electricitate; |
| --- | --- |

82.

solicită Comisiei să integreze transportul durabil în strategia privind energia în așa fel încât să exploateze pe deplin potențialul diferitelor tehnologii, inclusiv prin intermediul unui cadru de reglementare adecvat și al unui plan de acțiune privind vehiculele ecologice, sprijin pentru cercetare și dezvoltare, eliminarea barierelor din calea dezvoltării de noi tehnologii (legate de combustibili), stabilirea de standarde comune (de exemplu, în domeniul transportului feroviar și al autoturismelor electrice), standarde ambițioase pentru motoarele care funcționează cu carburanți fosili, stabilirea unor „coridoare ecologice” pentru transport în Europa și integrarea modurilor de transport; ar trebui să se acorde o atenție deosebită autoturismelor electrice pentru a garanta că pot fi conduse și încărcate cu ușurință în toată Europa și că utilizarea din ce în ce mai frecventă a acestora este complementată de dezvoltarea de sisteme „inteligente” de producere și stocare a energiei electrice, de niveluri înalte de producție a energiei regenerabile și de utilizarea combinațiilor de căldură și electricitate;

| 83. | reamintește că cercetarea în domeniul energiei ar trebui să contribuie nu numai la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și la garantarea securității aprovizionării, ci și la îmbunătățirea competitivității industriei europene; în acest context, consideră că activitățile de standardizare inițiate în colaborare cu partenerii strategici ai UE (precum China, Japonia, India, Rusia și SUA) în domeniul noilor tehnologii energetice, cu emisii reduse de carbon, inclusiv vehiculele electrice, sunt deosebit de importante pentru a asigura garanta că inovațiile europene sunt pe deplin comercializabile pe piața internațională; pentru a asigura un transfer eficient și echitabil de tehnologii, încurajează UE și partenerii săi comerciali internaționali să depună eforturi în vederea facilitării comerțului în materie de tehnologii durabile, având ca scop pe termen lung eliminarea tuturor barierelor tarifare din calea tehnologiei ecologice; |
| --- | --- |

83.

reamintește că cercetarea în domeniul energiei ar trebui să contribuie nu numai la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și la garantarea securității aprovizionării, ci și la îmbunătățirea competitivității industriei europene; în acest context, consideră că activitățile de standardizare inițiate în colaborare cu partenerii strategici ai UE (precum China, Japonia, India, Rusia și SUA) în domeniul noilor tehnologii energetice, cu emisii reduse de carbon, inclusiv vehiculele electrice, sunt deosebit de importante pentru a asigura garanta că inovațiile europene sunt pe deplin comercializabile pe piața internațională; pentru a asigura un transfer eficient și echitabil de tehnologii, încurajează UE și partenerii săi comerciali internaționali să depună eforturi în vederea facilitării comerțului în materie de tehnologii durabile, având ca scop pe termen lung eliminarea tuturor barierelor tarifare din calea tehnologiei ecologice;

| 84. | consideră că o modalitate eficientă de reducere a consumului de energie ar fi demararea cercetării în materie de înlocuitori ai materiei prime și ai materialelor de construcții tradiționale, pentru a căror producție nu este nevoie de un consum atât de ridicat de energie; |
| --- | --- |

84.

consideră că o modalitate eficientă de reducere a consumului de energie ar fi demararea cercetării în materie de înlocuitori ai materiei prime și ai materialelor de construcții tradiționale, pentru a căror producție nu este nevoie de un consum atât de ridicat de energie;

Plasarea beneficiilor pentru consumatori și cetățeni în centrul politicii energetice a UE

| 85. | subliniază importanța contoarelor inteligente pentru a ajuta consumatorii să monitorizeze mai eficient vârfurile de consum și să-și sporească eficiența energetică a gospodăriilor acestora; consideră că contorizarea inteligentă și proiectele în domeniul energiei în general necesită campanii de sensibilizare și programe educaționale privind eficiența energetică pentru a explica cetățenilor beneficiile acestora; subliniază că informarea societății cu privire la beneficiile contorizării inteligente este esențială pentru succesul acesteia; subliniază faptul că Parlamentul a stabilit un obiectiv politic conform căruia 50 % din gospodăriile din Europa urmează să fie dotate cu contoare inteligente până în 2015, iar statele membre au obligația a de a garanta că cel puțin 80 % din consumatori vor fi dotați, până în 2020, cu sisteme de contorizare inteligentă (10); |
| --- | --- |

85.

subliniază importanța contoarelor inteligente pentru a ajuta consumatorii să monitorizeze mai eficient vârfurile de consum și să-și sporească eficiența energetică a gospodăriilor acestora; consideră că contorizarea inteligentă și proiectele în domeniul energiei în general necesită campanii de sensibilizare și programe educaționale privind eficiența energetică pentru a explica cetățenilor beneficiile acestora; subliniază că informarea societății cu privire la beneficiile contorizării inteligente este esențială pentru succesul acesteia; subliniază faptul că Parlamentul a stabilit un obiectiv politic conform căruia 50 % din gospodăriile din Europa urmează să fie dotate cu contoare inteligente până în 2015, iar statele membre au obligația a de a garanta că cel puțin 80 % din consumatori vor fi dotați, până în 2020, cu sisteme de contorizare inteligentă (10);

| 86. | consideră că clienții și membrii opiniei publice informați pot influența piața prin luarea de decizii în cunoștință de cauză; salută, prin urmare, inițiativele precum Forumul european pentru energie nucleară (ENEF), în cadrul cărora o gamă largă de părți interesate pot discuta aspecte de interes comun; |
| --- | --- |

86.

consideră că clienții și membrii opiniei publice informați pot influența piața prin luarea de decizii în cunoștință de cauză; salută, prin urmare, inițiativele precum Forumul european pentru energie nucleară (ENEF), în cadrul cărora o gamă largă de părți interesate pot discuta aspecte de interes comun;

| 87. | consideră că modernizarea din punct de vedere termic a clădirilor și valorificarea materială și energetică a deșeurilor urbane și industriale ar putea aduce beneficii considerabile consumatorilor; |
| --- | --- |

87.

consideră că modernizarea din punct de vedere termic a clădirilor și valorificarea materială și energetică a deșeurilor urbane și industriale ar putea aduce beneficii considerabile consumatorilor;

| 88. | sprijină inițiativele de facilitare a adaptării nevoilor privind resursele umane legate de trecerea către un mix energetic cu emisii reduse de CO2; |
| --- | --- |

88.

sprijină inițiativele de facilitare a adaptării nevoilor privind resursele umane legate de trecerea către un mix energetic cu emisii reduse de CO2;

| 89. | solicită Comisiei să monitorizeze și să prezinte un raport Parlamentului European referitor la punerea în aplicare a celui de-al treilea pachet pentru piața internă în ceea ce privește măsurile naționale de prevenire a sărăciei energetice și reamintește statelor membre obligațiile care le revin în temeiul dispozițiilor legale existente; |
| --- | --- |

89.

solicită Comisiei să monitorizeze și să prezinte un raport Parlamentului European referitor la punerea în aplicare a celui de-al treilea pachet pentru piața internă în ceea ce privește măsurile naționale de prevenire a sărăciei energetice și reamintește statelor membre obligațiile care le revin în temeiul dispozițiilor legale existente;

| 90. | solicită adoptarea celor mai înalte standarde de siguranță posibile pentru toate sursele de energie, între altele prin programe de cooperare între statele membre, pentru a elimina reținerile din partea publicului și pentru a promova un grad mai ridicat de acceptare din partea opiniei publice; solicită, în același timp, creșterea gradului de sensibilizare a publicului cu privire la importanța aprovizionării corespunzătoare cu energie și la faptul că este nevoie de o infrastructură nouă de producție și de transmitere a energiei electrice; sprijină campaniile de sensibilizare a consumatorilor privind economia de energie pe care o pot face în viața de zi cu zi, precum și mecanismele existente, ca de exemplu serviciile de consiliere în materie de energie, care au drept scop să schimbe comportamentul consumatorilor; |
| --- | --- |

90.

solicită adoptarea celor mai înalte standarde de siguranță posibile pentru toate sursele de energie, între altele prin programe de cooperare între statele membre, pentru a elimina reținerile din partea publicului și pentru a promova un grad mai ridicat de acceptare din partea opiniei publice; solicită, în același timp, creșterea gradului de sensibilizare a publicului cu privire la importanța aprovizionării corespunzătoare cu energie și la faptul că este nevoie de o infrastructură nouă de producție și de transmitere a energiei electrice; sprijină campaniile de sensibilizare a consumatorilor privind economia de energie pe care o pot face în viața de zi cu zi, precum și mecanismele existente, ca de exemplu serviciile de consiliere în materie de energie, care au drept scop să schimbe comportamentul consumatorilor;

| 91. | observă că taxele anuale percepute la migrarea către un alt furnizor variază în statele membre între 0 % și 20 %; subliniază că dificultățile întâmpinate la compararea ofertelor de pe piață și lipsa informațiilor reprezintă bariere în calea migrării către un alt furnizor și a concurenței eficiente pe piața cu amănuntul; amintește că, în conformitate cu cel de-al treilea pachet de măsuri privind energia, este obligația autorităților naționale de reglementare să se asigure că măsurile de protejare a consumatorilor menționate în directive sunt eficiente și aplicate; |
| --- | --- |

91.

observă că taxele anuale percepute la migrarea către un alt furnizor variază în statele membre între 0 % și 20 %; subliniază că dificultățile întâmpinate la compararea ofertelor de pe piață și lipsa informațiilor reprezintă bariere în calea migrării către un alt furnizor și a concurenței eficiente pe piața cu amănuntul; amintește că, în conformitate cu cel de-al treilea pachet de măsuri privind energia, este obligația autorităților naționale de reglementare să se asigure că măsurile de protejare a consumatorilor menționate în directive sunt eficiente și aplicate;

| 92. | reamintește industriei energetice obligația sa, în temeiul celui de-al treilea pachet privind energia, de a introduce facturi de energie clare și ușor de înțeles; este de opinie că modelele de facturi stabilite în cadrul forumului cetățenesc pentru energie al Comisiei ar trebui să conțină informațiile standard minime necesare fiecărei facturi la energie și să fie utilizate drept baza unor facturi transparente la energie pe întreg teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

92.

reamintește industriei energetice obligația sa, în temeiul celui de-al treilea pachet privind energia, de a introduce facturi de energie clare și ușor de înțeles; este de opinie că modelele de facturi stabilite în cadrul forumului cetățenesc pentru energie al Comisiei ar trebui să conțină informațiile standard minime necesare fiecărei facturi la energie și să fie utilizate drept baza unor facturi transparente la energie pe întreg teritoriul Uniunii;

| 93. | încurajează Comisia și statele membre, în vederea facilitării și creșterii rentabilității realizării obiectivelor pe termen lung, să ia serios în calcul trecerea către un obiectiv de reducere a emisiilor de CO2 cu 30 % până în 2020 pentru a se asigura că piața ETS va funcționa ca un catalizator pentru investiții în procese și surse de energie mai puțin poluante; |
| --- | --- |

93.

încurajează Comisia și statele membre, în vederea facilitării și creșterii rentabilității realizării obiectivelor pe termen lung, să ia serios în calcul trecerea către un obiectiv de reducere a emisiilor de CO2 cu 30 % până în 2020 pentru a se asigura că piața ETS va funcționa ca un catalizator pentru investiții în procese și surse de energie mai puțin poluante;

| 94. | reafirmă faptul că noua politică energetică trebuie să susțină obiectivul pe termen lung de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ale UE cu 80-95 % până în 2050; |
| --- | --- |

94.

reafirmă faptul că noua politică energetică trebuie să susțină obiectivul pe termen lung de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ale UE cu 80-95 % până în 2050;

| 95. | îndeamnă, în acest sens, Comisia să efectueze analize ale activităților pe termen lung, inclusiv cu privire la ofertă și cerere, precum și ale riscurilor și costurilor reale implicate de întreruperi ale aprovizionării în comparație cu capacitatea de stocare, diversitatea aprovizionării și costurile acestora; consideră că analizele ar trebui să includă și evoluții strategice și legate de politica energetică pe termen lung, precum și, nu în ultimul rând, analize privind modul în care UE poate evita întreruperi ale aprovizionării; |
| --- | --- |

95.

îndeamnă, în acest sens, Comisia să efectueze analize ale activităților pe termen lung, inclusiv cu privire la ofertă și cerere, precum și ale riscurilor și costurilor reale implicate de întreruperi ale aprovizionării în comparație cu capacitatea de stocare, diversitatea aprovizionării și costurile acestora; consideră că analizele ar trebui să includă și evoluții strategice și legate de politica energetică pe termen lung, precum și, nu în ultimul rând, analize privind modul în care UE poate evita întreruperi ale aprovizionării;

| 96. | consideră, având în vedere Summitul de la Cancun, că UE ar trebui să depună cele mai mari eforturi în vederea ajungerii la un acord exhaustiv, obligatoriu din punct de vedere juridic și ambițios, demonstrând că poate să adopte o poziție comună și să își confirme rolul de lider; în acest context, încurajează Comisia și statele membre să revizuiască propunerea inițială ca parte a unui acord internațional privind obiectivele de reducere a emisiilor de CO2 în vederea facilitării și creșterii rentabilității realizării obiectivelor pe termen lung; |
| --- | --- |

96.

consideră, având în vedere Summitul de la Cancun, că UE ar trebui să depună cele mai mari eforturi în vederea ajungerii la un acord exhaustiv, obligatoriu din punct de vedere juridic și ambițios, demonstrând că poate să adopte o poziție comună și să își confirme rolul de lider; în acest context, încurajează Comisia și statele membre să revizuiască propunerea inițială ca parte a unui acord internațional privind obiectivele de reducere a emisiilor de CO2 în vederea facilitării și creșterii rentabilității realizării obiectivelor pe termen lung;

*

* *

| 97. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

97.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 16.

(2)  JO L 211, 14.8.2009.

(3)  JO L 140, 05.06.2009.

(4)  JO C 219E, 28.8.2008, p. 206.

(5)  JO L 200, 31.07.2009, p. 31.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0064.

(7)  9744/10.

(8)  JO L 114, 27.04.2006, p. 64.

(9)  JO L 52, 21.02.2004, p. 50.

(10)  Raportul din proprie inițiativă al Parlamentului din 25 martie 2010 referitor la „O nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu (2009/2225(INI)) și raportul din proprie inițiativă din 14 aprilie 2010 privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute de dioxid de carbon (2009/2228(INI)).

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/77

---

Joi, 25 noiembrie 2010Pregătirile pentru Conferința de la Cancun privind schimbările climatice (29 noiembrie - 10 decembrie 2010)

P7_TA(2010)0442

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Conferința ONU privind schimbările climatice de la Cancun (COP16)

2012/C 99 E/15

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la CCONUSC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la CCONUSC,

| — | având în vedere cea de-a 15-a Conferință a părților (COP 15) participante la CCONUSC și cea de-a cincea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 5), care a avut loc la Copenhaga, Danemarca, între 7 și 18 decembrie 2009, precum și Acordul de la Copenhaga, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 15-a Conferință a părților (COP 15) participante la CCONUSC și cea de-a cincea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 5), care a avut loc la Copenhaga, Danemarca, între 7 și 18 decembrie 2009, precum și Acordul de la Copenhaga,

| — | având în vedere cea de-a 16-a Conferință a părților (COP 16) participante la CCONUSC și cea de-a șasea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 6), care va avea loc la Cancun, Mexic, între 29 noiembrie și 10 decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 16-a Conferință a părților (COP 16) participante la CCONUSC și cea de-a șasea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 6), care va avea loc la Cancun, Mexic, între 29 noiembrie și 10 decembrie 2010,

| — | având în vedere pachetul „climă și energie” al UE din decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul „climă și energie” al UE din decembrie 2008,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei COM(2010)0265, care prezintă o analiză a opțiunilor pentru depășirea obiectivului de reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră și evaluare a riscului de relocare a emisiilor de carbon, precum și Comunicarea Comisiei COM(2010)0086 intitulată „Politica climatică internațională post-Copenhaga: acționând acum pentru a revigora măsurile luate pe plan mondial în domeniul schimbărilor climatice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei COM(2010)0265, care prezintă o analiză a opțiunilor pentru depășirea obiectivului de reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră și evaluare a riscului de relocare a emisiilor de carbon, precum și Comunicarea Comisiei COM(2010)0086 intitulată „Politica climatică internațională post-Copenhaga: acționând acum pentru a revigora măsurile luate pe plan mondial în domeniul schimbărilor climatice”,

| — | având în vedere Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (1),

| — | având în vedere Declarația comună din 20 decembrie 2005 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european”, în special punctele 22, 38, 75, 76 și 105 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 20 decembrie 2005 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european”, în special punctele 22, 38, 75, 76 și 105 (2),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului UE din 17 noiembrie 2009 și rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la coerența politicilor UE în favoarea dezvoltării și conceptul de „asistență oficială pentru dezvoltare plus” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului UE din 17 noiembrie 2009 și rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la coerența politicilor UE în favoarea dezvoltării și conceptul de „asistență oficială pentru dezvoltare plus” (3),

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept obiective stabilite în mod colectiv de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept obiective stabilite în mod colectiv de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind schimbările climatice, în special cea din 4 februarie 2009 intitulată „2050: Viitorul începe azi - recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice” (4) și cea din 10 februarie 2010 referitoare la rezultatele Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind schimbările climatice, în special cea din 4 februarie 2009 intitulată „2050: Viitorul începe azi - recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice” (4) și cea din 10 februarie 2010 referitoare la rezultatele Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (5),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral ... depusă de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară în conformitate cu articolul 115 din Regulamentul său de procedură și declarațiile Consiliului și Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral ... depusă de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară în conformitate cu articolul 115 din Regulamentul său de procedură și declarațiile Consiliului și Comisiei,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât dovezile științifice privind schimbările climatice și impactul acestora sunt clare, este imperativ să se ia măsuri rapide, coordonate și ambițioase la nivel internațional pentru a se face față acestei sfidări mondiale; |
| --- | --- |

A.

întrucât dovezile științifice privind schimbările climatice și impactul acestora sunt clare, este imperativ să se ia măsuri rapide, coordonate și ambițioase la nivel internațional pentru a se face față acestei sfidări mondiale;

| B. | întrucât țările în curs de dezvoltare au contribuit cel mai puțin la schimbările climatice, dar se confruntă cu cele mai grave consecințe ale acestora; întrucât, ca urmare a schimbărilor climatice, investițiile internaționale în vederea reducerii sărăciei sunt puse în pericol, punând sub semnul întrebării realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

B.

întrucât țările în curs de dezvoltare au contribuit cel mai puțin la schimbările climatice, dar se confruntă cu cele mai grave consecințe ale acestora; întrucât, ca urmare a schimbărilor climatice, investițiile internaționale în vederea reducerii sărăciei sunt puse în pericol, punând sub semnul întrebării realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului;

| C. | întrucât, în urma rezultatului dezamăgitor al conferinței privind schimbările climatice care a avut loc la Copenhaga, trebuie restabilită încrederea în negocierile internaționale privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în urma rezultatului dezamăgitor al conferinței privind schimbările climatice care a avut loc la Copenhaga, trebuie restabilită încrederea în negocierile internaționale privind schimbările climatice;

| D. | întrucât țările cu economii dezvoltate, emergente și în curs de dezvoltare, care împreună emit peste 80 % din emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial, și-au asumat angajamente/au făcut promisiuni vizând reducerea acestora în cadrul Acordului de la Copenhaga; |
| --- | --- |

D.

întrucât țările cu economii dezvoltate, emergente și în curs de dezvoltare, care împreună emit peste 80 % din emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial, și-au asumat angajamente/au făcut promisiuni vizând reducerea acestora în cadrul Acordului de la Copenhaga;

| E. | întrucât aceste angajamente/promisiuni vor fi insuficiente pentru îndeplinirea obiectivului global de limitare a creșterii globale a temperaturii medii anuale la suprafață la 2 °C („obiectivul de 2 °C”); |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste angajamente/promisiuni vor fi insuficiente pentru îndeplinirea obiectivului global de limitare a creșterii globale a temperaturii medii anuale la suprafață la 2 °C („obiectivul de 2 °C”);

| F. | întrucât aceste promisiuni nu sunt făcute în cadrul unui sistem care să prevadă orice fel de măsuri juridice pin care să se asigure respectarea lor sau o „măsurare, raportare sau verificare” suficientă; |
| --- | --- |

F.

întrucât aceste promisiuni nu sunt făcute în cadrul unui sistem care să prevadă orice fel de măsuri juridice pin care să se asigure respectarea lor sau o „măsurare, raportare sau verificare” suficientă;

| G. | întrucât neîndeplinirea obiectivului de 2 °C va presupune costuri ecologice și economice enorme; întrucât, printre altele, până la 40 % dintre specii vor dispărea, milioane de persoane vor fi strămutate din cauza creșterii nivelului mărilor și a sporirii frecvenței evenimentelor meteorologice extreme, recoltele vor scădea, prețurile la alimente vor crește și producția economică globală va scădea cu cel puțin 3 %; |
| --- | --- |

G.

întrucât neîndeplinirea obiectivului de 2 °C va presupune costuri ecologice și economice enorme; întrucât, printre altele, până la 40 % dintre specii vor dispărea, milioane de persoane vor fi strămutate din cauza creșterii nivelului mărilor și a sporirii frecvenței evenimentelor meteorologice extreme, recoltele vor scădea, prețurile la alimente vor crește și producția economică globală va scădea cu cel puțin 3 %;

| H. | întrucât un raport oficial (6) a exclus faptul că Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPPC) a comis erori care ar submina principala concluzie a raportului din 2007 privind posibilele viitoare efecte regionale ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

H.

întrucât un raport oficial (6) a exclus faptul că Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPPC) a comis erori care ar submina principala concluzie a raportului din 2007 privind posibilele viitoare efecte regionale ale schimbărilor climatice;

| I. | întrucât IPPC estimează că 20 % din emisiile de gaze cu efect de seră sunt cauzate de despăduriri și de alte forme de modificare a destinației terenurilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât IPPC estimează că 20 % din emisiile de gaze cu efect de seră sunt cauzate de despăduriri și de alte forme de modificare a destinației terenurilor;

| J. | întrucât unul dintre principalele obiective ale UE ar trebui să fie acela de a clarifica faptul că este necesară o transformare globală în domeniul tehnologiei și al cooperării tehnologice în vederea accelerării ritmului de inovare și a creșterii nivelului de demonstrație și de implementare astfel încât toate țările să aibă acces la tehnologii durabile, la prețuri accesibile, care ar garanta totodată creșterea nivelului de trai pentru o mai mare parte a populației mondiale; |
| --- | --- |

J.

întrucât unul dintre principalele obiective ale UE ar trebui să fie acela de a clarifica faptul că este necesară o transformare globală în domeniul tehnologiei și al cooperării tehnologice în vederea accelerării ritmului de inovare și a creșterii nivelului de demonstrație și de implementare astfel încât toate țările să aibă acces la tehnologii durabile, la prețuri accesibile, care ar garanta totodată creșterea nivelului de trai pentru o mai mare parte a populației mondiale;

| K. | ținând seama de accentul pe care îl pun partenerii internaționali ai UE în domeniul climei pe eficiența energetică, dificultățile întâmpinate la stabilirea unor obiective internaționale privind emisiile și avantajele economice ale obiectivelor de eficiență energetică; |
| --- | --- |

K.

ținând seama de accentul pe care îl pun partenerii internaționali ai UE în domeniul climei pe eficiența energetică, dificultățile întâmpinate la stabilirea unor obiective internaționale privind emisiile și avantajele economice ale obiectivelor de eficiență energetică;

Obiectivul global al COP 16 și poziția UE

| 1. | invită șefii de stat și de guvern din toată lumea să dea dovadă de un adevărat spirit de conducere la nivel politic și de voință în timpul negocierilor, precum și să acorde acestei chestiuni cea mai înaltă prioritate; deplânge faptul că, până în prezent, nu s-au înregistrat mai multe progrese în ceea ce privește pregătirile pentru Cancun; |
| --- | --- |

1.

invită șefii de stat și de guvern din toată lumea să dea dovadă de un adevărat spirit de conducere la nivel politic și de voință în timpul negocierilor, precum și să acorde acestei chestiuni cea mai înaltă prioritate; deplânge faptul că, până în prezent, nu s-au înregistrat mai multe progrese în ceea ce privește pregătirile pentru Cancun;

| 2. | subliniază că, la Cancun, trebuie să se ajungă la un acord cu privire la adoptarea de măsuri semnificative pentru a se ajunge la încheierea unui acord internațional global în 2011, în Africa de Sud, pentru perioada de după 2012, care ar trebui să corespundă ultimelor evoluții în domeniul științei și să fie în conformitate cu obiectivul de 2 °C; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, la Cancun, trebuie să se ajungă la un acord cu privire la adoptarea de măsuri semnificative pentru a se ajunge la încheierea unui acord internațional global în 2011, în Africa de Sud, pentru perioada de după 2012, care ar trebui să corespundă ultimelor evoluții în domeniul științei și să fie în conformitate cu obiectivul de 2 °C;

| 3. | invită Uniunea Europeană să joace din nou rolul său de lider în negocierile privind clima și să contribuie în mod activ la instaurarea unei atmosfere mai constructive și transparente la conferința de la Cancun; îndeamnă, prin urmare, Comisia și statele membre să își soluționeze diferendele cu privire la utilizarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) și cu privire la drepturile de emisie excedentare (UCA), să vorbească într-un singur glas, dând dovadă de un nivel înalt de ambiție în cadrul negocierilor COP 16, și să își îmbunătățească procedura internă de luare a deciziilor, astfel încât să fie în măsură să reacționeze mai rapid la evoluțiile din timpul negocierilor, să acționeze într-un mod mai strategic și să fie mai receptive față de țările terțe; |
| --- | --- |

3.

invită Uniunea Europeană să joace din nou rolul său de lider în negocierile privind clima și să contribuie în mod activ la instaurarea unei atmosfere mai constructive și transparente la conferința de la Cancun; îndeamnă, prin urmare, Comisia și statele membre să își soluționeze diferendele cu privire la utilizarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) și cu privire la drepturile de emisie excedentare (UCA), să vorbească într-un singur glas, dând dovadă de un nivel înalt de ambiție în cadrul negocierilor COP 16, și să își îmbunătățească procedura internă de luare a deciziilor, astfel încât să fie în măsură să reacționeze mai rapid la evoluțiile din timpul negocierilor, să acționeze într-un mod mai strategic și să fie mai receptive față de țările terțe;

| 4. | subliniază importanța unui proces decizional transparent și a furnizării de informații despre stadiul negocierilor, în special în ultimele ore ale segmentului la nivel înalt din cadrul COP16, și îndeamnă Uniunea Europeană să permită o anumită flexibilitate negociatorului său principal pentru a putea reacționa la evoluții; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța unui proces decizional transparent și a furnizării de informații despre stadiul negocierilor, în special în ultimele ore ale segmentului la nivel înalt din cadrul COP16, și îndeamnă Uniunea Europeană să permită o anumită flexibilitate negociatorului său principal pentru a putea reacționa la evoluții;

| 5. | îndeamnă Uniunea Europeană să își reitereze public și fără echivoc angajamentul ferm cu privire la Protocolul de la Kyoto, precum și să salute și să promoveze activ și de manieră constructivă continuarea lucrărilor pe canalele de negociere AWG-KP și AWG-LCA, integrând orientările politice ale Acordului de la Copenhaga; solicită, prin urmare, Uniunii Europene să declare în mod deschis, înaintea conferinței de la Cancun, că este gata să continue cu a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto (2013-2020), pe baza obiectivelor corespunzătoare, recunoscând, în același timp, că este necesar un progres similar în cadrul celor două canale de negociere pentru a netezi calea pentru un acord internațional pentru perioada de după 2012 care să fie în conformitate cu obiectivul de 2 °C; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Uniunea Europeană să își reitereze public și fără echivoc angajamentul ferm cu privire la Protocolul de la Kyoto, precum și să salute și să promoveze activ și de manieră constructivă continuarea lucrărilor pe canalele de negociere AWG-KP și AWG-LCA, integrând orientările politice ale Acordului de la Copenhaga; solicită, prin urmare, Uniunii Europene să declare în mod deschis, înaintea conferinței de la Cancun, că este gata să continue cu a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto (2013-2020), pe baza obiectivelor corespunzătoare, recunoscând, în același timp, că este necesar un progres similar în cadrul celor două canale de negociere pentru a netezi calea pentru un acord internațional pentru perioada de după 2012 care să fie în conformitate cu obiectivul de 2 °C;

| 6. | solicită UE și statelor membre să definească și să pună în aplicare principiul echității în domeniul climei; susține, prin urmare, introducerea unei clauze a echității în cadrul viitoarelor negocieri internaționale privind clima; insistă asupra faptului că s-ar produce cea mai mare nedreptate dacă lumea nu ar fi în măsură să limiteze schimbările climatice, deoarece în special oamenii săraci din țările sărace ar avea de suferit; |
| --- | --- |

6.

solicită UE și statelor membre să definească și să pună în aplicare principiul echității în domeniul climei; susține, prin urmare, introducerea unei clauze a echității în cadrul viitoarelor negocieri internaționale privind clima; insistă asupra faptului că s-ar produce cea mai mare nedreptate dacă lumea nu ar fi în măsură să limiteze schimbările climatice, deoarece în special oamenii săraci din țările sărace ar avea de suferit;

| 7. | întrucât schimbările climatice au un impact diferit asupra țărilor în curs de dezvoltare, sugerează ca acțiunile în domeniul climei și finanțarea să vizeze în mod prioritar țările care sunt cele mai vulnerabile la schimbările climatice și care nu dispun de capacitățile necesare pentru a face față acestora; |
| --- | --- |

7.

întrucât schimbările climatice au un impact diferit asupra țărilor în curs de dezvoltare, sugerează ca acțiunile în domeniul climei și finanțarea să vizeze în mod prioritar țările care sunt cele mai vulnerabile la schimbările climatice și care nu dispun de capacitățile necesare pentru a face față acestora;

| 8. | subliniind caracterul urgent al negocierilor privind clima, insistă asupra importanței de a se adopta decizii esențiale la Cancun cu privire la finanțare (volum, surse, guvernanță) și în special gradul de adiționalitate al finanțării pentru adaptare, silvicultură, eficiența resurselor, transferuri de tehnologie (cu respectarea principiilor existente în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală), supraveghere, raportare și verificare, precum și cu privire la importanța garantării unei transparențe depline și a unui angajament politic ferm în privința punerii în aplicare a finanțării inițiale rapide; |
| --- | --- |

8.

subliniind caracterul urgent al negocierilor privind clima, insistă asupra importanței de a se adopta decizii esențiale la Cancun cu privire la finanțare (volum, surse, guvernanță) și în special gradul de adiționalitate al finanțării pentru adaptare, silvicultură, eficiența resurselor, transferuri de tehnologie (cu respectarea principiilor existente în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală), supraveghere, raportare și verificare, precum și cu privire la importanța garantării unei transparențe depline și a unui angajament politic ferm în privința punerii în aplicare a finanțării inițiale rapide;

| 9. | în ceea ce privește linia de negociere referitoare la protocolul de la Kyoto, subliniază importanța stabilirii unui acord cu privire la normele referitoare la LULUCF, la mecanismul flexibil și la includerea de noi sectoare și gaze; |
| --- | --- |

9.

în ceea ce privește linia de negociere referitoare la protocolul de la Kyoto, subliniază importanța stabilirii unui acord cu privire la normele referitoare la LULUCF, la mecanismul flexibil și la includerea de noi sectoare și gaze;

| 10. | dat fiind faptul că UCA și LULUCF ar putea afecta integritatea ecologică a Protocolului de la Kyoto în cazul în care aceste chestiuni nu sunt abordate în mod corespunzător, invită celelalte părți să exploreze opțiunile posibile; |
| --- | --- |

10.

dat fiind faptul că UCA și LULUCF ar putea afecta integritatea ecologică a Protocolului de la Kyoto în cazul în care aceste chestiuni nu sunt abordate în mod corespunzător, invită celelalte părți să exploreze opțiunile posibile;

| 11. | solicită stabilirea unui acord la Cancun privind unele norme solide legate de LULUCF care să sporească nivelul de ambiție al părților vizate în anexa I, sunt menite să realizeze reduceri ale emisiilor provenite din silvicultură și utilizarea terenurilor, prevăd ca părțile vizate în anexa I să justifice orice creșteri ale emisiilor din LULUCF și sunt coerente cu angajamentele existente ale părților de a proteja și de a consolida puțurile și rezervoarele de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

11.

solicită stabilirea unui acord la Cancun privind unele norme solide legate de LULUCF care să sporească nivelul de ambiție al părților vizate în anexa I, sunt menite să realizeze reduceri ale emisiilor provenite din silvicultură și utilizarea terenurilor, prevăd ca părțile vizate în anexa I să justifice orice creșteri ale emisiilor din LULUCF și sunt coerente cu angajamentele existente ale părților de a proteja și de a consolida puțurile și rezervoarele de gaze cu efect de seră;

| 12. | consideră că viitoarele acțiuni ale UE în materie de diplomație climatică ar trebui să se concentreze asupra angajamentului politic ferm față de țările terțe, elaborând politici vizând să instituie mecanisme eficiente pentru cooperarea internațională privind schimbările climatice, atât în cadrul, cât și în afara CCONUSC și pentru cooperarea cu țările terțe în domeniul climei în scopul sprijinirii, în mod concret, în întreaga lume, a unei dezvoltări care să producă un nivel redus de emisii de carbon și să fie adaptabilă la schimbările climatice; |
| --- | --- |

12.

consideră că viitoarele acțiuni ale UE în materie de diplomație climatică ar trebui să se concentreze asupra angajamentului politic ferm față de țările terțe, elaborând politici vizând să instituie mecanisme eficiente pentru cooperarea internațională privind schimbările climatice, atât în cadrul, cât și în afara CCONUSC și pentru cooperarea cu țările terțe în domeniul climei în scopul sprijinirii, în mod concret, în întreaga lume, a unei dezvoltări care să producă un nivel redus de emisii de carbon și să fie adaptabilă la schimbările climatice;

| 13. | subliniază că conservarea biodiversității și aplicarea abordării ecosistemice constituie cele mai eficiente și rentabile strategii de reducere și adaptare la schimbările climatice; își reafirmă poziția că măsurile de reducere și adaptare nu pot fi de natură pur tehnologică; |
| --- | --- |

13.

subliniază că conservarea biodiversității și aplicarea abordării ecosistemice constituie cele mai eficiente și rentabile strategii de reducere și adaptare la schimbările climatice; își reafirmă poziția că măsurile de reducere și adaptare nu pot fi de natură pur tehnologică;

Angajamente de reducere a emisiilor

| 14. | reiterează faptul că, potrivit dovezilor științifice prezentate de Comitetul Interguvernamental pentru Schimbări Climatice (IPCC), menținerea la nivelul pragului de 2 °C necesită ca nivelul maxim al emisiilor globale de gaze cu efect de seră să fie atins până în 2015 cel târziu, acestea urmând să fie reduse cu cel puțin 50 % comparativ cu nivelurile anului 1990 până în 2050 și să continue să scadă ulterior; |
| --- | --- |

14.

reiterează faptul că, potrivit dovezilor științifice prezentate de Comitetul Interguvernamental pentru Schimbări Climatice (IPCC), menținerea la nivelul pragului de 2 °C necesită ca nivelul maxim al emisiilor globale de gaze cu efect de seră să fie atins până în 2015 cel târziu, acestea urmând să fie reduse cu cel puțin 50 % comparativ cu nivelurile anului 1990 până în 2050 și să continue să scadă ulterior;

| 15. | îndeamnă toți partenerii internaționali, inclusiv SUA și China, să prezinte angajamente mai ambițioase cu privire la reducerea emisiilor pe baza principiului „responsabilității comune, dar diferențiate”, pentru a asigura coerența cu obiectivul de 2 °C; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă toți partenerii internaționali, inclusiv SUA și China, să prezinte angajamente mai ambițioase cu privire la reducerea emisiilor pe baza principiului „responsabilității comune, dar diferențiate”, pentru a asigura coerența cu obiectivul de 2 °C;

| 16. | reafirmă necesitatea adoptării unui obiectiv intern vizând reducerea cu 30 % a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii Europene până în 2020, comparativ cu nivelurile din 1990, în interesul creșterii economice viitoare a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

16.

reafirmă necesitatea adoptării unui obiectiv intern vizând reducerea cu 30 % a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii Europene până în 2020, comparativ cu nivelurile din 1990, în interesul creșterii economice viitoare a Uniunii Europene;

| 17. | salută comunicarea Comisiei și analiza privind eforturile necesare pentru a ajunge la o reducere de 30 %; sprijină ideea exprimată în comunicare potrivit căreia, indiferent de rezultatul negocierilor internaționale, este în interesul UE să urmărească un obiectiv de reducere a emisiilor de peste 20 %, deoarece acesta va promova în același timp locurile de muncă ecologice, creșterea și securitatea; |
| --- | --- |

17.

salută comunicarea Comisiei și analiza privind eforturile necesare pentru a ajunge la o reducere de 30 %; sprijină ideea exprimată în comunicare potrivit căreia, indiferent de rezultatul negocierilor internaționale, este în interesul UE să urmărească un obiectiv de reducere a emisiilor de peste 20 %, deoarece acesta va promova în același timp locurile de muncă ecologice, creșterea și securitatea;

| 18. | reamintește că, pe fondul scăderii emisiilor ca urmare a recesiunii, costul anual aferent realizării unei reduceri cu 20 % până în 2020 a scăzut cu o treime, de la 70 de miliarde de euro la 48 de miliarde de euro, iar costul unei reduceri de 30 % este estimat în prezent a fi cu 11 miliarde de euro mai mult decât reducerea inițială de 20 %, adică un cost suplimentar mai mic decât 0,1 % din valoarea economiei UE; |
| --- | --- |

18.

reamintește că, pe fondul scăderii emisiilor ca urmare a recesiunii, costul anual aferent realizării unei reduceri cu 20 % până în 2020 a scăzut cu o treime, de la 70 de miliarde de euro la 48 de miliarde de euro, iar costul unei reduceri de 30 % este estimat în prezent a fi cu 11 miliarde de euro mai mult decât reducerea inițială de 20 %, adică un cost suplimentar mai mic decât 0,1 % din valoarea economiei UE;

| 19. | recunoaște că atingerea obiectivului de 2 C va fi posibilă doar dacă grupul țărilor în curs de dezvoltare, în special cele mai avansate dintre acestea, realizează o abatere considerabilă și cuantificabilă sub nivelul ratei de creștere a emisiilor preconizată în prezent, de ordinul a 15-30 % sub nivelul la care s-ar afla acestea în situația de status quo până în 2020 și că acest lucru presupune sprijin din partea țărilor dezvoltate în vederea consolidării capacităților financiare, tehnice și tehnologice; recunoaște că pentru a se putea atinge obiective de temperaturi mai reduse va fi necesar un sprijin sporit; |
| --- | --- |

19.

recunoaște că atingerea obiectivului de 2 C va fi posibilă doar dacă grupul țărilor în curs de dezvoltare, în special cele mai avansate dintre acestea, realizează o abatere considerabilă și cuantificabilă sub nivelul ratei de creștere a emisiilor preconizată în prezent, de ordinul a 15-30 % sub nivelul la care s-ar afla acestea în situația de status quo până în 2020 și că acest lucru presupune sprijin din partea țărilor dezvoltate în vederea consolidării capacităților financiare, tehnice și tehnologice; recunoaște că pentru a se putea atinge obiective de temperaturi mai reduse va fi necesar un sprijin sporit;

| 20. | subliniază faptul că națiunile în curs de dezvoltare vor fi cel mai grav afectate de consecințele schimbărilor climatice și, prin urmare, este în interesul lor major să contribuie la încheierea cu succes a unui acord internațional; salută angajamentele extrem de ambițioase ale anumitor țări în curs de dezvoltare, precum Costa Rica și Maldive, și ale anumitor țări emergente, precum Mexicul și Brazilia, și deplânge faptul că alte țări emergente nu le-au urmat încă exemplul; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că națiunile în curs de dezvoltare vor fi cel mai grav afectate de consecințele schimbărilor climatice și, prin urmare, este în interesul lor major să contribuie la încheierea cu succes a unui acord internațional; salută angajamentele extrem de ambițioase ale anumitor țări în curs de dezvoltare, precum Costa Rica și Maldive, și ale anumitor țări emergente, precum Mexicul și Brazilia, și deplânge faptul că alte țări emergente nu le-au urmat încă exemplul;

| 21. | constată că, din moment ce zonele urbane produc 75 % din emisiile de carbon, orașele se află în prima linie a luptei noastre împotriva schimbărilor climatice; prin urmare, salută angajamentele asumate de orașele europene care au semnat Convenția primarilor; salută angajamentele orașelor privind combaterea schimbărilor climatice; recunoaște eforturile depuse în multe orașe europene în ceea ce privește transporturile și mobilitatea; subliniază necesitatea de a urma aceeași cale atunci când se caută alternative mai ecologice care vor îmbunătăți calitatea vieții oamenilor de rând, asigurându-se, în același timp, coordonarea necesară a eforturilor depuse la nivel administrativ pe plan local, regional, național, european și global; |
| --- | --- |

21.

constată că, din moment ce zonele urbane produc 75 % din emisiile de carbon, orașele se află în prima linie a luptei noastre împotriva schimbărilor climatice; prin urmare, salută angajamentele asumate de orașele europene care au semnat Convenția primarilor; salută angajamentele orașelor privind combaterea schimbărilor climatice; recunoaște eforturile depuse în multe orașe europene în ceea ce privește transporturile și mobilitatea; subliniază necesitatea de a urma aceeași cale atunci când se caută alternative mai ecologice care vor îmbunătăți calitatea vieții oamenilor de rând, asigurându-se, în același timp, coordonarea necesară a eforturilor depuse la nivel administrativ pe plan local, regional, național, european și global;

Finanțarea

| 22. | reamintește faptul că țările dezvoltate s-au angajat în cadrul Acordului de la Copenhaga să furnizeze resurse noi și suplimentare însumând cel puțin 30 miliarde USD în perioada 2010-2012 și 100 miliarde USD pe an până în 2020, acordându-se o atenție deosebită țărilor vulnerabile și celor cel mai puțin dezvoltate; încurajează Uniunea Europeană să faciliteze crearea unui Fond verde privind clima, care să furnizeze 100 miliarde USD pe an începând din 2020; |
| --- | --- |

22.

reamintește faptul că țările dezvoltate s-au angajat în cadrul Acordului de la Copenhaga să furnizeze resurse noi și suplimentare însumând cel puțin 30 miliarde USD în perioada 2010-2012 și 100 miliarde USD pe an până în 2020, acordându-se o atenție deosebită țărilor vulnerabile și celor cel mai puțin dezvoltate; încurajează Uniunea Europeană să faciliteze crearea unui Fond verde privind clima, care să furnizeze 100 miliarde USD pe an începând din 2020;

| 23. | reamintește că nivelul total al contribuției colective a UE la eforturile de atenuare și la necesitățile de adaptare ale țărilor în curs de dezvoltare ar trebui să fie suplimentară și să se ridice la cel puțin 30 000 de milioane de euro pe an până în 2020, un nivel care ar putea crește în funcție de noile informații obținute cu privire la gravitatea schimbărilor climatice și la amploarea costurilor acestora; |
| --- | --- |

23.

reamintește că nivelul total al contribuției colective a UE la eforturile de atenuare și la necesitățile de adaptare ale țărilor în curs de dezvoltare ar trebui să fie suplimentară și să se ridice la cel puțin 30 000 de milioane de euro pe an până în 2020, un nivel care ar putea crește în funcție de noile informații obținute cu privire la gravitatea schimbărilor climatice și la amploarea costurilor acestora;

| 24. | consideră că punerea în aplicare în timp util a finanțării inițiale rapide constituie un factor cheie în vederea instaurării unei atmosfere de încredere înainte și în cursul conferinței de la Cancun; subliniază necesitatea ca sprijinul financiar de 7,2 miliarde de euro, promis de UE și de statele membre, să fie nou și să se adauge la bugetele asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD), cu o repartizare echilibrată între măsurile de adaptare și de reducere, și îndeamnă Uniunea Europeană, sub coordonarea Direcției Generale Combaterea Schimbărilor Climatice din cadrul Comisiei, să garanteze deplina transparență atunci când va prezenta rapoarte coordonate privind punerea în aplicare, la Cancun și, după aceea, în fiecare an; |
| --- | --- |

24.

consideră că punerea în aplicare în timp util a finanțării inițiale rapide constituie un factor cheie în vederea instaurării unei atmosfere de încredere înainte și în cursul conferinței de la Cancun; subliniază necesitatea ca sprijinul financiar de 7,2 miliarde de euro, promis de UE și de statele membre, să fie nou și să se adauge la bugetele asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD), cu o repartizare echilibrată între măsurile de adaptare și de reducere, și îndeamnă Uniunea Europeană, sub coordonarea Direcției Generale Combaterea Schimbărilor Climatice din cadrul Comisiei, să garanteze deplina transparență atunci când va prezenta rapoarte coordonate privind punerea în aplicare, la Cancun și, după aceea, în fiecare an;

| 25. | subliniază că procesele de monitorizare, raportare și verificare financiară trebuie să includă o valoare de referință echitabilă și comună, în funcție de care contribuțiile să fie considerate ca fiind noi și suplimentare; recomandă ca această valoare de referință să fie reprezentată de angajamentul pe termen lung de a furniza 0,7 % din VNB (venitul național brut) ca asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) sau alte obiective naționale, în cazul în care acestea sunt mai ridicate; |
| --- | --- |

25.

subliniază că procesele de monitorizare, raportare și verificare financiară trebuie să includă o valoare de referință echitabilă și comună, în funcție de care contribuțiile să fie considerate ca fiind noi și suplimentare; recomandă ca această valoare de referință să fie reprezentată de angajamentul pe termen lung de a furniza 0,7 % din VNB (venitul național brut) ca asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) sau alte obiective naționale, în cazul în care acestea sunt mai ridicate;

| 26. | invită Comisia și statele membre să își respecte angajamentele și să garanteze că resursele pentru adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora vin în completarea obiectivului de 0,7 % din AOD, precum și să precizeze în ce măsură angajamentele vor fi acoperite din fonduri publice; subliniază, de asemenea, necesitatea mobilizării atât a fondurilor naționale, cât și a celor internaționale din toate sursele posibile pentru a contribui la realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia și statele membre să își respecte angajamentele și să garanteze că resursele pentru adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora vin în completarea obiectivului de 0,7 % din AOD, precum și să precizeze în ce măsură angajamentele vor fi acoperite din fonduri publice; subliniază, de asemenea, necesitatea mobilizării atât a fondurilor naționale, cât și a celor internaționale din toate sursele posibile pentru a contribui la realizarea acestui obiectiv;

| 27. | insistă asupra faptului că, în domeniul finanțării destinate reducerii și adaptării prin intermediul unor noi mecanisme, principiile consacrate în materie de politică de dezvoltare, cum ar fi buna guvernanță și participarea democratică la luarea deciziilor, ar trebui să fie respectate și puse în aplicare; insistă, de asemenea, asupra faptului că țările beneficiare ar trebui să dovedească faptul că fondurile sunt folosite pentru proiectele prezentate și aprobate; |
| --- | --- |

27.

insistă asupra faptului că, în domeniul finanțării destinate reducerii și adaptării prin intermediul unor noi mecanisme, principiile consacrate în materie de politică de dezvoltare, cum ar fi buna guvernanță și participarea democratică la luarea deciziilor, ar trebui să fie respectate și puse în aplicare; insistă, de asemenea, asupra faptului că țările beneficiare ar trebui să dovedească faptul că fondurile sunt folosite pentru proiectele prezentate și aprobate;

| 28. | reamintește că, pentru a îmbunătăți distribuirea resurselor financiare și a investițiilor, negociatorii COP 16 ar trebui să țină seama de gradul de responsabilitate al fiecărei țări, de utilizarea eficientă a resurselor și de maximizarea impactului, asigurând în același timp că se acordă finanțare pentru țările și comunitățile cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

28.

reamintește că, pentru a îmbunătăți distribuirea resurselor financiare și a investițiilor, negociatorii COP 16 ar trebui să țină seama de gradul de responsabilitate al fiecărei țări, de utilizarea eficientă a resurselor și de maximizarea impactului, asigurând în același timp că se acordă finanțare pentru țările și comunitățile cele mai vulnerabile;

Supravegherea, raportarea și verificarea

| 29. | salută prevederile Acordului de la Copenhaga privind supravegherea, raportarea și verificarea, precum și cele privind consultările și analizele internaționale și îndeamnă Uniunea Europeană să colaboreze cu toate părțile în vederea definirii de orientări pentru punerea în aplicare a acestor prevederi, în vederea adoptării lor la Cancun; |
| --- | --- |

29.

salută prevederile Acordului de la Copenhaga privind supravegherea, raportarea și verificarea, precum și cele privind consultările și analizele internaționale și îndeamnă Uniunea Europeană să colaboreze cu toate părțile în vederea definirii de orientări pentru punerea în aplicare a acestor prevederi, în vederea adoptării lor la Cancun;

| 30. | recunoaște că măsurarea succesului aparent al UE de a reduce, până în prezent, emisiile de CO2 nu ia în considerare în mod adecvat transferul producției industriale în afara frontierelor acesteia; constată că reducerea reală a emisiilor de CO2 provenite din consumul în UE poate fi cu mult inferioară estimărilor actuale și consideră că ar trebui să se ia în considerare această discrepanță atât în dezvoltarea viitoarei politici a UE, cât și în negocierile internaționale; |
| --- | --- |

30.

recunoaște că măsurarea succesului aparent al UE de a reduce, până în prezent, emisiile de CO2 nu ia în considerare în mod adecvat transferul producției industriale în afara frontierelor acesteia; constată că reducerea reală a emisiilor de CO2 provenite din consumul în UE poate fi cu mult inferioară estimărilor actuale și consideră că ar trebui să se ia în considerare această discrepanță atât în dezvoltarea viitoarei politici a UE, cât și în negocierile internaționale;

Cooperarea cu țările în curs de dezvoltare și adaptarea

| 31. | subliniază responsabilitatea istorică a țărilor dezvoltate în ceea ce privește schimbările climatice ireversibile și reamintește obligația de a sprijini țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate în adaptarea la aceste schimbări, inclusiv prin acordarea de ajutor financiar pentru programele de acțiune naționale pentru adaptare (NAPA), ca instrumente importante pentru adaptarea la schimbările climatice, care promovează implicarea la nivel local; |
| --- | --- |

31.

subliniază responsabilitatea istorică a țărilor dezvoltate în ceea ce privește schimbările climatice ireversibile și reamintește obligația de a sprijini țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate în adaptarea la aceste schimbări, inclusiv prin acordarea de ajutor financiar pentru programele de acțiune naționale pentru adaptare (NAPA), ca instrumente importante pentru adaptarea la schimbările climatice, care promovează implicarea la nivel local;

| 32. | recunoaște importanța adaptării proactive la consecințele inevitabile ale schimbărilor climatice, în special în regiunile lumii cele mai afectate de acestea și îndeosebi pentru a proteja grupurile sociale cele mai vulnerabile; solicită astfel încheierea unui acord la Cancun, care să includă angajamente politice și financiare ferme pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare în construirea de capacități; |
| --- | --- |

32.

recunoaște importanța adaptării proactive la consecințele inevitabile ale schimbărilor climatice, în special în regiunile lumii cele mai afectate de acestea și îndeosebi pentru a proteja grupurile sociale cele mai vulnerabile; solicită astfel încheierea unui acord la Cancun, care să includă angajamente politice și financiare ferme pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare în construirea de capacități;

| 33. | salută decizia adoptată la Copenhaga privind stabilirea unui „mecanism în domeniul tehnologiei”; invită UE și statele sale membre să consolideze parteneriatele existente în domeniul schimbărilor climatice cu țările în curs de dezvoltare și să încheie noi parteneriate acolo unde acestea nu există, furnizând sprijin financiar sporit pentru dezvoltarea și transferul de tehnologie, acorduri privind drepturile de proprietate intelectuală și construirea de capacități instituționale; |
| --- | --- |

33.

salută decizia adoptată la Copenhaga privind stabilirea unui „mecanism în domeniul tehnologiei”; invită UE și statele sale membre să consolideze parteneriatele existente în domeniul schimbărilor climatice cu țările în curs de dezvoltare și să încheie noi parteneriate acolo unde acestea nu există, furnizând sprijin financiar sporit pentru dezvoltarea și transferul de tehnologie, acorduri privind drepturile de proprietate intelectuală și construirea de capacități instituționale;

| 34. | subliniază faptul că perspectiva dezvoltării este de o importanță vitală pentru multe țări emergente și în curs de dezvoltare; recunoaște că acest obiectiv ar trebui să joace un rol mai important în negocieri și reafirmă angajamentul UE de a sprijini țările mai puțin dezvoltate în evoluția acestora către un nivel de trai mai bun; subliniază că este posibil să se asigure un nivel de trai mai bun optând pentru soluții mai sustenabile; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că perspectiva dezvoltării este de o importanță vitală pentru multe țări emergente și în curs de dezvoltare; recunoaște că acest obiectiv ar trebui să joace un rol mai important în negocieri și reafirmă angajamentul UE de a sprijini țările mai puțin dezvoltate în evoluția acestora către un nivel de trai mai bun; subliniază că este posibil să se asigure un nivel de trai mai bun optând pentru soluții mai sustenabile;

| 35. | subliniază că țările care nu sunt enumerate în anexa I nu pot fi tratate în bloc, deoarece capacitățile lor de investiții în măsuri de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea și capacitățile lor de adaptare la schimbările climatice nu sunt identice; în plus, subliniază că unele dintre aceste țări emit deja cantități importante de CO2 și cunosc o rată ridicată de creștere a emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

35.

subliniază că țările care nu sunt enumerate în anexa I nu pot fi tratate în bloc, deoarece capacitățile lor de investiții în măsuri de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea și capacitățile lor de adaptare la schimbările climatice nu sunt identice; în plus, subliniază că unele dintre aceste țări emit deja cantități importante de CO2 și cunosc o rată ridicată de creștere a emisiilor de CO2;

| 36. | subliniază că asigurarea coerenței politicilor și integrarea protecției mediului în proiectele de dezvoltare sunt esențiale pentru eficacitatea strategiei UE de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea; insistă îndeosebi asupra necesității de a stimula căi de dezvoltare care să favorizeze modele economice mai diversificate și mai descentralizate; în același timp, deplânge profund faptul că UE nu a făcut decât progrese minore în ceea ce privește integrarea protecției mediului în politica sa de cooperare pentru dezvoltare și în alte politici sectoriale europene; |
| --- | --- |

36.

subliniază că asigurarea coerenței politicilor și integrarea protecției mediului în proiectele de dezvoltare sunt esențiale pentru eficacitatea strategiei UE de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea; insistă îndeosebi asupra necesității de a stimula căi de dezvoltare care să favorizeze modele economice mai diversificate și mai descentralizate; în același timp, deplânge profund faptul că UE nu a făcut decât progrese minore în ceea ce privește integrarea protecției mediului în politica sa de cooperare pentru dezvoltare și în alte politici sectoriale europene;

| 37. | reamintește că atât schimbarea destinației terenurilor, cât și agricultura sunt responsabile pentru o mare parte a emisiilor de gaze cu efect de seră în țările în curs de dezvoltare; invită UE să promoveze agricultura durabilă, în special în țările cele mai puțin dezvoltate, întrucât contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la reducerea sărăciei prin diversificarea surselor de venit ale comunităților locale; |
| --- | --- |

37.

reamintește că atât schimbarea destinației terenurilor, cât și agricultura sunt responsabile pentru o mare parte a emisiilor de gaze cu efect de seră în țările în curs de dezvoltare; invită UE să promoveze agricultura durabilă, în special în țările cele mai puțin dezvoltate, întrucât contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la reducerea sărăciei prin diversificarea surselor de venit ale comunităților locale;

| 38. | invită UE să susțină aderarea Forumului Internațional al Popoarelor Indigene ca parte cu drepturi depline la negocierile COP 16, deoarece aceste popoare sunt afectate în mod deosebit de schimbările climatice și de mecanismele de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora; |
| --- | --- |

38.

invită UE să susțină aderarea Forumului Internațional al Popoarelor Indigene ca parte cu drepturi depline la negocierile COP 16, deoarece aceste popoare sunt afectate în mod deosebit de schimbările climatice și de mecanismele de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora;

| 39. | subliniază că măsurile colective privind schimbările climatice trebuie să se bazeze pe structuri și proceduri solide de guvernanță care să acorde o pondere mai mare țărilor în curs de dezvoltare; prin urmare, invită UE să contribuie la realizarea unei structuri instituționale deschise, transparente și echitabile, în ale cărei organe de conducere țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare să fie reprezentate în mod echilibrat; |
| --- | --- |

39.

subliniază că măsurile colective privind schimbările climatice trebuie să se bazeze pe structuri și proceduri solide de guvernanță care să acorde o pondere mai mare țărilor în curs de dezvoltare; prin urmare, invită UE să contribuie la realizarea unei structuri instituționale deschise, transparente și echitabile, în ale cărei organe de conducere țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare să fie reprezentate în mod echilibrat;

REDD și deșertificarea

| 40. | subliniază faptul că rezervoarele naturale de captare a gazelor cu efect de seră, precum pădurile, reprezintă mijloace eficiente de atenuare a schimbărilor climatice datorită capacității lor de absorbție a CO2 și îndeamnă părțile să recunoască necesitatea conservării pădurilor și elaborării unei politici de împădurire care să fie integrată într-un acord internațional privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că rezervoarele naturale de captare a gazelor cu efect de seră, precum pădurile, reprezintă mijloace eficiente de atenuare a schimbărilor climatice datorită capacității lor de absorbție a CO2 și îndeamnă părțile să recunoască necesitatea conservării pădurilor și elaborării unei politici de împădurire care să fie integrată într-un acord internațional privind schimbările climatice;

| 41. | consideră că, pentru a se pune capăt defrișării masive a pădurilor tropicale până în 2020 cel mai târziu, trebuie acordat un sprijin financiar semnificativ, precum și asistență tehnică și administrativă și reafirmă faptul că finanțarea publică reprezintă instrumentul cel mai realist în lumina acestui interval de timp; îndeamnă Uniunea Europeană să depună eforturi la Cancun în vederea adoptării unor decizii concrete, cu obiective specifice, privind reducerea emisiilor provenite din defrișări și degradare (REDD); |
| --- | --- |

41.

consideră că, pentru a se pune capăt defrișării masive a pădurilor tropicale până în 2020 cel mai târziu, trebuie acordat un sprijin financiar semnificativ, precum și asistență tehnică și administrativă și reafirmă faptul că finanțarea publică reprezintă instrumentul cel mai realist în lumina acestui interval de timp; îndeamnă Uniunea Europeană să depună eforturi la Cancun în vederea adoptării unor decizii concrete, cu obiective specifice, privind reducerea emisiilor provenite din defrișări și degradare (REDD);

| 42. | invită UE să sprijine în mod activ mecanismul REDD+ pentru a identifica mai precis cauzele defrișărilor și a asigura implicarea efectivă a popoarelor indigene și a comunităților locale în activitatea de monitorizare și de raportare; invită UE, de asemenea, să se asigure că REDD include mecanisme de protecție sau un cod de conduită prin care să se garanteze că drepturile persoanelor care trăiesc în păduri nu sunt încălcate și că se pune capăt în mod eficient despăduririlor; |
| --- | --- |

42.

invită UE să sprijine în mod activ mecanismul REDD+ pentru a identifica mai precis cauzele defrișărilor și a asigura implicarea efectivă a popoarelor indigene și a comunităților locale în activitatea de monitorizare și de raportare; invită UE, de asemenea, să se asigure că REDD include mecanisme de protecție sau un cod de conduită prin care să se garanteze că drepturile persoanelor care trăiesc în păduri nu sunt încălcate și că se pune capăt în mod eficient despăduririlor;

| 43. | sprijină crearea unui mecanism vizând reducerea emisiilor provenite din defrișări și din degradarea pădurilor și ameliorarea procesului natural de eliminare a emisiilor de gaze cu efect de seră care ajută la conservarea biodiversității; sprijină, de asemenea, rolul conservării, al administrării sustenabile a pădurilor și al îmbunătățirii stocurilor forestiere de carbon în țările în curs de dezvoltare (REDD+); |
| --- | --- |

43.

sprijină crearea unui mecanism vizând reducerea emisiilor provenite din defrișări și din degradarea pădurilor și ameliorarea procesului natural de eliminare a emisiilor de gaze cu efect de seră care ajută la conservarea biodiversității; sprijină, de asemenea, rolul conservării, al administrării sustenabile a pădurilor și al îmbunătățirii stocurilor forestiere de carbon în țările în curs de dezvoltare (REDD+);

| 44. | deplânge faptul că finanțarea REDD are la bază o definiție atât de vastă a pădurilor, care include plantații de monocultură a unor specii neindigene; consideră că această definiție poate oferi în mod nedorit stimulente pentru a deturna fonduri de la protecția atât de necesară a pădurilor bătrâne către plantațiile noi, cu caracter comercial; |
| --- | --- |

44.

deplânge faptul că finanțarea REDD are la bază o definiție atât de vastă a pădurilor, care include plantații de monocultură a unor specii neindigene; consideră că această definiție poate oferi în mod nedorit stimulente pentru a deturna fonduri de la protecția atât de necesară a pădurilor bătrâne către plantațiile noi, cu caracter comercial;

| 45. | solicită, astfel, Comisiei și statelor membre să depună eforturi în cadrul Organismului auxiliar pentru consultanță științifică și tehnologică și al altor foruri internaționale pentru a elabora o nouă definiție ONU a pădurilor pe baza biomului, reflectând amplele diferențe în domeniul biodiversității și al nivelurilor de carbon ale diferiților biomi, făcându-se în același timp o distincție clară între pădurile native și cele dominate de monoculturile de arbori și specii neindigene; |
| --- | --- |

45.

solicită, astfel, Comisiei și statelor membre să depună eforturi în cadrul Organismului auxiliar pentru consultanță științifică și tehnologică și al altor foruri internaționale pentru a elabora o nouă definiție ONU a pădurilor pe baza biomului, reflectând amplele diferențe în domeniul biodiversității și al nivelurilor de carbon ale diferiților biomi, făcându-se în același timp o distincție clară între pădurile native și cele dominate de monoculturile de arbori și specii neindigene;

| 46. | consideră că ar trebui întărite sinergiile dintre cele trei convenții de la Rio privind biodiversitatea (CBD), schimbările climatice (CCONUSC) și deșertificarea (CONUCD); solicită Comisiei și statelor membre să sprijine în mod activ ideea organizării, în cadrul summitului Rio+ 20 din 2012, a unei reuniuni la nivel înalt pe marginea celor trei convenții de la Rio; |
| --- | --- |

46.

consideră că ar trebui întărite sinergiile dintre cele trei convenții de la Rio privind biodiversitatea (CBD), schimbările climatice (CCONUSC) și deșertificarea (CONUCD); solicită Comisiei și statelor membre să sprijine în mod activ ideea organizării, în cadrul summitului Rio+ 20 din 2012, a unei reuniuni la nivel înalt pe marginea celor trei convenții de la Rio;

| 47. | subliniază că Rezoluția Adunării Generale a ONU din 28 iulie 2010 recunoaște că accesul la apa potabilă face parte din drepturile omului și face apel la o protecție deosebită a surselor de apă, ca element extrem de vulnerabil la efectele schimbărilor climatice, care ar putea conduce la un declin al calității și cantității de apă disponibile, în special de apă potabilă; |
| --- | --- |

47.

subliniază că Rezoluția Adunării Generale a ONU din 28 iulie 2010 recunoaște că accesul la apa potabilă face parte din drepturile omului și face apel la o protecție deosebită a surselor de apă, ca element extrem de vulnerabil la efectele schimbărilor climatice, care ar putea conduce la un declin al calității și cantității de apă disponibile, în special de apă potabilă;

Trecerea la o economie și industrie sustenabile

| 48. | subliniază faptul că multe țări se îndreaptă rapid către un nou tip sustenabil de economie, din diverse motive, precum protecția climei, penuria resurselor și utilizarea lor eficientă, securitatea energetică, inovarea sau competitivitatea; ia act de amploarea planurilor de stimulare economică destinate tranziției în domeniul energetic în țări precum SUA și China; |
| --- | --- |

48.

subliniază faptul că multe țări se îndreaptă rapid către un nou tip sustenabil de economie, din diverse motive, precum protecția climei, penuria resurselor și utilizarea lor eficientă, securitatea energetică, inovarea sau competitivitatea; ia act de amploarea planurilor de stimulare economică destinate tranziției în domeniul energetic în țări precum SUA și China;

| 49. | solicită încheierea unui acord pentru a garanta condiții de concurență echitabile la nivel internațional pentru sectoarele industriale cu un volum mare de emisii de carbon; subliniază importanța unui acord internațional obligatoriu pentru competitivitatea industriei statelor membre ale UE; din acest motiv, subliniază importanța Planului de acțiune de la Bali; |
| --- | --- |

49.

solicită încheierea unui acord pentru a garanta condiții de concurență echitabile la nivel internațional pentru sectoarele industriale cu un volum mare de emisii de carbon; subliniază importanța unui acord internațional obligatoriu pentru competitivitatea industriei statelor membre ale UE; din acest motiv, subliniază importanța Planului de acțiune de la Bali;

Economie durabilă și cooperarea tehnologică

| 50. | consideră că, indiferent de progresele realizate în cadrul negocierilor internaționale, Uniunea Europeană ar trebui să adopte cât mai rapid cu putință politicile și instrumentele necesare pentru promovarea dezvoltării unei economii mai durabile, care să emită mai puțin carbon și să fie mai eficientă în utilizarea resurselor, ceea ce ar atenua schimbările climatice, ar îmbunătăți calitatea aerului și a mediului, ar îmbunătăți standardele în domeniul sănătății, ar promova securitatea energetică, ar crea noi locuri de muncă și ar garanta că Uniunea Europeană devine economia cea mai competitivă și sustenabilă într-o lume în care investițiile sunt dirijate din ce în ce mai mult spre tehnologii mai nepoluante; |
| --- | --- |

50.

consideră că, indiferent de progresele realizate în cadrul negocierilor internaționale, Uniunea Europeană ar trebui să adopte cât mai rapid cu putință politicile și instrumentele necesare pentru promovarea dezvoltării unei economii mai durabile, care să emită mai puțin carbon și să fie mai eficientă în utilizarea resurselor, ceea ce ar atenua schimbările climatice, ar îmbunătăți calitatea aerului și a mediului, ar îmbunătăți standardele în domeniul sănătății, ar promova securitatea energetică, ar crea noi locuri de muncă și ar garanta că Uniunea Europeană devine economia cea mai competitivă și sustenabilă într-o lume în care investițiile sunt dirijate din ce în ce mai mult spre tehnologii mai nepoluante;

| 51. | constată că schimbările climatice reprezintă o provocare mondială pentru care nu există o soluție politică și tehnologică unică, însă combinarea oportunităților existente și creșterea considerabilă a eficienței în toate domeniile economice și sociale în țările dezvoltate și în curs de dezvoltare ar contribui la soluționarea problemei resurselor și distribuției, deschizând calea pentru o a treia revoluție industrială; |
| --- | --- |

51.

constată că schimbările climatice reprezintă o provocare mondială pentru care nu există o soluție politică și tehnologică unică, însă combinarea oportunităților existente și creșterea considerabilă a eficienței în toate domeniile economice și sociale în țările dezvoltate și în curs de dezvoltare ar contribui la soluționarea problemei resurselor și distribuției, deschizând calea pentru o a treia revoluție industrială;

| 52. | subliniază că un acord ar putea oferi impulsul necesar pentru încheierea unui „Nou acord durabil”, impulsionând creșterea sustenabilă, promovând tehnologiile durabile din punct de vedere ecologic, crescând eficiența utilizării energiei în domeniul clădirilor și al transporturilor, diminuând dependența energetică și garantând locurile de muncă și coeziunea economică și socială atât în țările dezvoltate, cât și în cele în curs de dezvoltare; reamintește, în acest context, angajamentele pe care UE și le-a asumat deja; |
| --- | --- |

52.

subliniază că un acord ar putea oferi impulsul necesar pentru încheierea unui „Nou acord durabil”, impulsionând creșterea sustenabilă, promovând tehnologiile durabile din punct de vedere ecologic, crescând eficiența utilizării energiei în domeniul clădirilor și al transporturilor, diminuând dependența energetică și garantând locurile de muncă și coeziunea economică și socială atât în țările dezvoltate, cât și în cele în curs de dezvoltare; reamintește, în acest context, angajamentele pe care UE și le-a asumat deja;

| 53. | reamintește acordul G20 în materie de politică climatică de a elimina treptat subvențiile pentru combustibilii fosili și solicită Comisiei să facă propuneri pentru o strategie europeană de implementare a acestuia, cu termene și mecanisme de compensare unde este cazul; |
| --- | --- |

53.

reamintește acordul G20 în materie de politică climatică de a elimina treptat subvențiile pentru combustibilii fosili și solicită Comisiei să facă propuneri pentru o strategie europeană de implementare a acestuia, cu termene și mecanisme de compensare unde este cazul;

Cercetare și tehnologie

| 54. | își exprimă convingerea că o transformare globală în domeniul tehnologiei și al cooperării tehnologice este necesară pentru a asigura accesul tuturor țărilor la tehnologii durabile, la prețuri accesibile; constată că orice acord viitor ar trebui să prevadă mecanisme viabile care să guverneze accesul la tehnologii nepoluante; |
| --- | --- |

54.

își exprimă convingerea că o transformare globală în domeniul tehnologiei și al cooperării tehnologice este necesară pentru a asigura accesul tuturor țărilor la tehnologii durabile, la prețuri accesibile; constată că orice acord viitor ar trebui să prevadă mecanisme viabile care să guverneze accesul la tehnologii nepoluante;

| 55. | consideră că o nouă abordare a cooperării tehnologice este esențială în vederea accelerării inovațiilor și aplicării acestora, permițând astfel fiecărei țări să aibă acces la tehnologii de mediu la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

55.

consideră că o nouă abordare a cooperării tehnologice este esențială în vederea accelerării inovațiilor și aplicării acestora, permițând astfel fiecărei țări să aibă acces la tehnologii de mediu la prețuri accesibile;

| 56. | consideră că, întrucât lupta împotriva schimbărilor climatice necesită reducerea nu numai a emisiilor, ci și a amprentei noastre ecologice în general, inovarea trebuie să fie motorul acestei schimbări necesare; inovarea trebuie, prin urmare, să fie sustenabilă, ecologică, socială, echitabilă și la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

56.

consideră că, întrucât lupta împotriva schimbărilor climatice necesită reducerea nu numai a emisiilor, ci și a amprentei noastre ecologice în general, inovarea trebuie să fie motorul acestei schimbări necesare; inovarea trebuie, prin urmare, să fie sustenabilă, ecologică, socială, echitabilă și la prețuri accesibile;

| 57. | atrage atenția asupra faptului că o rețea de centre de inovare în domeniul climei, ca parte a acestui mecanism, ar reprezenta un mijloc util pentru facilitarea dezvoltării tehnologice, colaborării, difuzării și inovării; |
| --- | --- |

57.

atrage atenția asupra faptului că o rețea de centre de inovare în domeniul climei, ca parte a acestui mecanism, ar reprezenta un mijloc util pentru facilitarea dezvoltării tehnologice, colaborării, difuzării și inovării;

| 58. | subliniază că dezvoltarea și distribuirea de tehnologii revoluționare reprezintă un element esențial pentru a combate schimbările climatice și, în același timp, pentru a convinge partenerii noștri mondiali că reducerea emisiilor se poate realiza fără pierderea competitivității și a locurilor de muncă; solicită Comisiei să evalueze diverse modalități de acordare a unor stimulente pentru inovațiile favorabile mediului, de exemplu prin recompensarea întreprinderilor care desfășoară activități de pionierat; solicită un angajament internațional de a spori investițiile în cercetare și dezvoltare în domeniul tehnologiilor inovatoare din sectoarele relevante; |
| --- | --- |

58.

subliniază că dezvoltarea și distribuirea de tehnologii revoluționare reprezintă un element esențial pentru a combate schimbările climatice și, în același timp, pentru a convinge partenerii noștri mondiali că reducerea emisiilor se poate realiza fără pierderea competitivității și a locurilor de muncă; solicită Comisiei să evalueze diverse modalități de acordare a unor stimulente pentru inovațiile favorabile mediului, de exemplu prin recompensarea întreprinderilor care desfășoară activități de pionierat; solicită un angajament internațional de a spori investițiile în cercetare și dezvoltare în domeniul tehnologiilor inovatoare din sectoarele relevante;

| 59. | constată că recentele analize științifice vin în sprijinul opiniei fundamentale că încălzirea globală provocată de activitățile umane trebuie combătută prin reducerea emisiilor de CO2 și a altor gaze cu efect de seră; constată că sunt necesare mai multe eforturi de cercetare în domenii precum amploarea și ritmul creșterilor de temperatură, cu identificarea efectelor schimbărilor climatice la nivel local și regional, dar și a impactului utilizării terenurilor, al negrului de fum și al particulelor fine, precum și în materie de măsuri de adaptare corespunzătoare; |
| --- | --- |

59.

constată că recentele analize științifice vin în sprijinul opiniei fundamentale că încălzirea globală provocată de activitățile umane trebuie combătută prin reducerea emisiilor de CO2 și a altor gaze cu efect de seră; constată că sunt necesare mai multe eforturi de cercetare în domenii precum amploarea și ritmul creșterilor de temperatură, cu identificarea efectelor schimbărilor climatice la nivel local și regional, dar și a impactului utilizării terenurilor, al negrului de fum și al particulelor fine, precum și în materie de măsuri de adaptare corespunzătoare;

| 60. | consideră că schimbările climatice reprezintă un subiect extrem de complex care implică multe ramuri științifice și că deciziile politice din domeniu trebuie sprijinite cu argumente științifice solide; invită, prin urmare, Comisia să informeze în permanență Parlamentul European cu privire la toate inovațiile sau progresele științifice semnificative; |
| --- | --- |

60.

consideră că schimbările climatice reprezintă un subiect extrem de complex care implică multe ramuri științifice și că deciziile politice din domeniu trebuie sprijinite cu argumente științifice solide; invită, prin urmare, Comisia să informeze în permanență Parlamentul European cu privire la toate inovațiile sau progresele științifice semnificative;

| 61. | subliniază că bugetul UE ar trebui să pună accentul pe cercetare, inovare și dezvoltare tehnologică pentru a reflecta mai bine aspirațiile UE de combatere a schimbărilor climatice și de evoluție spre o economie durabilă; |
| --- | --- |

61.

subliniază că bugetul UE ar trebui să pună accentul pe cercetare, inovare și dezvoltare tehnologică pentru a reflecta mai bine aspirațiile UE de combatere a schimbărilor climatice și de evoluție spre o economie durabilă;

Energia, eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor

| 62. | atrage atenția asupra faptului că, la nivel mondial, aproximativ 2 miliarde de oameni nu au în continuare acces la surse de energie durabile și la tarife accesibile; subliniază necesitatea de a rezolva problema sărăciei energetice într-o manieră coerentă cu obiectivele politicii climatice; constată că sunt disponibile tehnologii energetice care pot asigura atât protecția mediului la nivel mondial, cât și satisfacerea nevoilor locale de dezvoltare; |
| --- | --- |

62.

atrage atenția asupra faptului că, la nivel mondial, aproximativ 2 miliarde de oameni nu au în continuare acces la surse de energie durabile și la tarife accesibile; subliniază necesitatea de a rezolva problema sărăciei energetice într-o manieră coerentă cu obiectivele politicii climatice; constată că sunt disponibile tehnologii energetice care pot asigura atât protecția mediului la nivel mondial, cât și satisfacerea nevoilor locale de dezvoltare;

| 63. | deplânge faptul că potențialul economisirii de energie nu este abordat în mod adecvat la nivel internațional și în UE, în mod special; constată că economisirea energiei și îmbunătățirea eficienței energetice vor conduce la economisirea de resurse, reducerea emisiilor, creșterea securității energetice, crearea de noi locuri de muncă și creșterea competitivității economice; invită UE să acorde mai multă atenție, în cadrul negocierilor internaționale, aspectului legat de economisirea energiei; |
| --- | --- |

63.

deplânge faptul că potențialul economisirii de energie nu este abordat în mod adecvat la nivel internațional și în UE, în mod special; constată că economisirea energiei și îmbunătățirea eficienței energetice vor conduce la economisirea de resurse, reducerea emisiilor, creșterea securității energetice, crearea de noi locuri de muncă și creșterea competitivității economice; invită UE să acorde mai multă atenție, în cadrul negocierilor internaționale, aspectului legat de economisirea energiei;

| 64. | invită UE să acorde mai multă atenție, în cadrul negocierilor internaționale, aspectului legat de economisirea energiei; în acest context, constată și deplânge profund faptul că UE nu este pe calea cea bună pentru a atinge obiectivul stabilit de șefii de stat și de guvern de economisire a energiei cu 20 % până în 2020, din cauza strategiei neobligatorii; solicită, prin urmare, Uniunii Europene să conducă prin forța exemplului și Comisiei să propună noi măsuri care să garanteze că acest obiectiv va fi atins și că Europa nu va înregistra întârzieri în ceea ce privește inovațiile la nivel mondial în materie de eficiență; |
| --- | --- |

64.

invită UE să acorde mai multă atenție, în cadrul negocierilor internaționale, aspectului legat de economisirea energiei; în acest context, constată și deplânge profund faptul că UE nu este pe calea cea bună pentru a atinge obiectivul stabilit de șefii de stat și de guvern de economisire a energiei cu 20 % până în 2020, din cauza strategiei neobligatorii; solicită, prin urmare, Uniunii Europene să conducă prin forța exemplului și Comisiei să propună noi măsuri care să garanteze că acest obiectiv va fi atins și că Europa nu va înregistra întârzieri în ceea ce privește inovațiile la nivel mondial în materie de eficiență;

| 65. | subliniază cât este de important să se combine lupta împotriva schimbărilor climatice cu angajamentul de a reduce amprenta noastră ecologică totală, luptând pentru conservarea resurselor naturale, deoarece tehnologiile eco-inovatoare și opțiunile alternative de energii cu emisii reduse de carbon depind de resurse limitate; |
| --- | --- |

65.

subliniază cât este de important să se combine lupta împotriva schimbărilor climatice cu angajamentul de a reduce amprenta noastră ecologică totală, luptând pentru conservarea resurselor naturale, deoarece tehnologiile eco-inovatoare și opțiunile alternative de energii cu emisii reduse de carbon depind de resurse limitate;

Comerțul internațional

| 66. | subliniază, cu referire la preambulul Acordului OMC și la articolul XX literele (b), (d) și (g) din GATT, că comerțul internațional nu trebuie să conducă la exploatarea excesivă a resurselor naturale; insistă, în legătură cu negocierile OMC și acordurile comerciale bilaterale, că liberalizarea comerțului, în special a materiilor prime naturale, nu trebuie să pună în pericol gestionarea sustenabilă a resurselor; |
| --- | --- |

66.

subliniază, cu referire la preambulul Acordului OMC și la articolul XX literele (b), (d) și (g) din GATT, că comerțul internațional nu trebuie să conducă la exploatarea excesivă a resurselor naturale; insistă, în legătură cu negocierile OMC și acordurile comerciale bilaterale, că liberalizarea comerțului, în special a materiilor prime naturale, nu trebuie să pună în pericol gestionarea sustenabilă a resurselor;

| 67. | atrage atenția asupra posibilităților ca UE să dea exemplu reducând obstacolele, cum ar fi taxele vamale și alte taxe, din calea comerțului cu tehnologii nepoluante și produse favorabile mediului și climei și promovând așa-numitele bunuri și servicii de mediu (BSM); în acest context, atrage atenția asupra Planului de acțiune de la Bali și a Fondului „verde” de la Copenhaga pentru climă; |
| --- | --- |

67.

atrage atenția asupra posibilităților ca UE să dea exemplu reducând obstacolele, cum ar fi taxele vamale și alte taxe, din calea comerțului cu tehnologii nepoluante și produse favorabile mediului și climei și promovând așa-numitele bunuri și servicii de mediu (BSM); în acest context, atrage atenția asupra Planului de acțiune de la Bali și a Fondului „verde” de la Copenhaga pentru climă;

O piață mondială a carbonului

| 68. | invită UE și partenerii săi să găsească, în viitorul apropiat, modalitatea cea mai eficace pentru promovarea legăturilor dintre schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) și alte sisteme de comercializare ce urmăresc realizarea unei piețe globale a carbonului, asigurând o mai mare diversitate a opțiunilor de reducere a emisiilor, o dimensiune mai adecvată a pieței și a lichidităților, transparență și, în final, o alocare mai eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

68.

invită UE și partenerii săi să găsească, în viitorul apropiat, modalitatea cea mai eficace pentru promovarea legăturilor dintre schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) și alte sisteme de comercializare ce urmăresc realizarea unei piețe globale a carbonului, asigurând o mai mare diversitate a opțiunilor de reducere a emisiilor, o dimensiune mai adecvată a pieței și a lichidităților, transparență și, în final, o alocare mai eficientă a resurselor;

| 69. | subliniază, cu toate acestea, că orice efort de acest tip trebuie să țină seama de recenta criza financiară, precum și de lacunele EU ETS, în vederea realizării obiectivului de transparență, prevenirii speculațiilor și garantării realizării efective a reducerii de emisii; |
| --- | --- |

69.

subliniază, cu toate acestea, că orice efort de acest tip trebuie să țină seama de recenta criza financiară, precum și de lacunele EU ETS, în vederea realizării obiectivului de transparență, prevenirii speculațiilor și garantării realizării efective a reducerii de emisii;

| 70. | invită UE și partenerii săi să propună în viitorul apropiat restricții privind utilizarea abuzivă a creditelor internaționale din proiectele industriale în domeniul gazului, inclusiv distrugerea HFC-23 în sistemele de comercializare a emisiilor în perioada de după 2012, și în special în proiectele privind mecanismele de dezvoltare curată, precum și în viitoarele mecanisme de piață sectoriale; invită, prin urmare, UE și partenerii săi să încurajeze țările în curs de dezvoltare avansate să contribuie la eforturile globale de reducere a emisiilor prin acțiuni proprii corespunzătoare, începând de la cele mai ieftine opțiuni de reducere a emisiilor; |
| --- | --- |

70.

invită UE și partenerii săi să propună în viitorul apropiat restricții privind utilizarea abuzivă a creditelor internaționale din proiectele industriale în domeniul gazului, inclusiv distrugerea HFC-23 în sistemele de comercializare a emisiilor în perioada de după 2012, și în special în proiectele privind mecanismele de dezvoltare curată, precum și în viitoarele mecanisme de piață sectoriale; invită, prin urmare, UE și partenerii săi să încurajeze țările în curs de dezvoltare avansate să contribuie la eforturile globale de reducere a emisiilor prin acțiuni proprii corespunzătoare, începând de la cele mai ieftine opțiuni de reducere a emisiilor;

| 71. | subliniază că, în contextul mondial al piețelor concurențiale, riscul de relocare a emisiilor de carbon reprezintă un motiv serios de îngrijorare în anumite sectoare care constituie elemente importante ale lanțului global de producție industrială – inclusiv produsele pentru combaterea schimbărilor climatice; solicită Comisiei să analizeze în continuare acest risc și să propună măsuri adecvate și eficace pentru a menține competitivitatea internațională a economiei UE, având în același timp grijă ca amprenta ecologică a UE să nu crească; |
| --- | --- |

71.

subliniază că, în contextul mondial al piețelor concurențiale, riscul de relocare a emisiilor de carbon reprezintă un motiv serios de îngrijorare în anumite sectoare care constituie elemente importante ale lanțului global de producție industrială – inclusiv produsele pentru combaterea schimbărilor climatice; solicită Comisiei să analizeze în continuare acest risc și să propună măsuri adecvate și eficace pentru a menține competitivitatea internațională a economiei UE, având în același timp grijă ca amprenta ecologică a UE să nu crească;

| 72. | solicită reformarea mecanismelor bazate pe proiecte, precum mecanismul de dezvoltare nepoluantă (CDM) și mecanismul de aplicare comună (JI), prin stabilirea unor standarde stricte legate de calitatea proiectelor care să garanteze respectarea drepturilor omului și să ducă la reduceri ulterioare fiabile, ușor de verificat și reale ale emisiilor și să sprijine dezvoltarea sustenabilă în țările în curs de dezvoltare; mai mult, sprijină opinia Comisiei potrivit căreia ar trebui să se ajungă la un acord cu privire la mecanisme sectoriale pentru țările în curs de dezvoltare mai avansate din punct de vedere economic, pentru perioada de după 2012, menținând accesul țărilor cel mai puțin dezvoltate la CDM; |
| --- | --- |

72.

solicită reformarea mecanismelor bazate pe proiecte, precum mecanismul de dezvoltare nepoluantă (CDM) și mecanismul de aplicare comună (JI), prin stabilirea unor standarde stricte legate de calitatea proiectelor care să garanteze respectarea drepturilor omului și să ducă la reduceri ulterioare fiabile, ușor de verificat și reale ale emisiilor și să sprijine dezvoltarea sustenabilă în țările în curs de dezvoltare; mai mult, sprijină opinia Comisiei potrivit căreia ar trebui să se ajungă la un acord cu privire la mecanisme sectoriale pentru țările în curs de dezvoltare mai avansate din punct de vedere economic, pentru perioada de după 2012, menținând accesul țărilor cel mai puțin dezvoltate la CDM;

| 73. | insistă asupra faptului că UE și statele membre trebuie să-și respecte angajamentele de reducere în primul rând în cadrul UE și reamintește tuturor părților că recurgerea la mecanisme flexibile ar trebui menținută la minimum; |
| --- | --- |

73.

insistă asupra faptului că UE și statele membre trebuie să-și respecte angajamentele de reducere în primul rând în cadrul UE și reamintește tuturor părților că recurgerea la mecanisme flexibile ar trebui menținută la minimum;

Transportul aerian și maritim internațional

| 74. | reamintește că transporturile sunt sectorul cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră la nivel mondial, producând 30 % din emisii în cazul țărilor dezvoltate și 23 % din emisiile globale; deplânge lipsa de progrese în soluționarea problemelor legate de transportul aerian și maritim global și insistă asupra necesității de a include transportul aerian și maritim internațional într-un acord în cadrul CCONUSC; |
| --- | --- |

74.

reamintește că transporturile sunt sectorul cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră la nivel mondial, producând 30 % din emisii în cazul țărilor dezvoltate și 23 % din emisiile globale; deplânge lipsa de progrese în soluționarea problemelor legate de transportul aerian și maritim global și insistă asupra necesității de a include transportul aerian și maritim internațional într-un acord în cadrul CCONUSC;

| 75. | pentru a preveni creșterea emisiilor de gaze cu efect de seră cauzate de sectorul transporturilor până în 2050, invită UE să se asigure că se ia în considerare în întregime, în cadrul acordului internațional, impactul transportului aerian și maritim și că obiectivele de reducere a emisiilor pentru aceste sectoare sunt aceleași cu cele pentru alte sectoare industriale; |
| --- | --- |

75.

pentru a preveni creșterea emisiilor de gaze cu efect de seră cauzate de sectorul transporturilor până în 2050, invită UE să se asigure că se ia în considerare în întregime, în cadrul acordului internațional, impactul transportului aerian și maritim și că obiectivele de reducere a emisiilor pentru aceste sectoare sunt aceleași cu cele pentru alte sectoare industriale;

| 76. | salută angajamentul companiilor aeriene la nivel mondial de a sprijini o îmbunătățire a eficienței consumului de combustibili cu 1,5 % pe an până în 2020, de a realiza o creștere cu caracter neutru din punct de vedere al emisiilor de carbon începând cu 2020 și o reducere cu 50 % a emisiilor de CO2 față de nivelurile din 2005 până în 2050; |
| --- | --- |

76.

salută angajamentul companiilor aeriene la nivel mondial de a sprijini o îmbunătățire a eficienței consumului de combustibili cu 1,5 % pe an până în 2020, de a realiza o creștere cu caracter neutru din punct de vedere al emisiilor de carbon începând cu 2020 și o reducere cu 50 % a emisiilor de CO2 față de nivelurile din 2005 până în 2050;

| 77. | constată că jumătate din volumul de emisii provenite din transportul rutier sunt produse de autovehicule private și că o cotă importantă din emisiile atribuite industriei provine din rafinarea petrolului; având în vedere creșterea constantă a emisiilor transportului rutier, consideră că ar trebui luate în continuare măsuri pentru a solicita producătorilor îmbunătățirea performanțelor energetice și ecologice ale vehiculelor; |
| --- | --- |

77.

constată că jumătate din volumul de emisii provenite din transportul rutier sunt produse de autovehicule private și că o cotă importantă din emisiile atribuite industriei provine din rafinarea petrolului; având în vedere creșterea constantă a emisiilor transportului rutier, consideră că ar trebui luate în continuare măsuri pentru a solicita producătorilor îmbunătățirea performanțelor energetice și ecologice ale vehiculelor;

Delegația Parlamentului European

| 78. | consideră că delegația UE joacă un rol important în cadrul negocierilor privind schimbările climatice și, prin urmare, consideră inacceptabil faptul că deputații în Parlamentul European care fac parte din această delegație nu au putut participa la reuniunile de coordonare ale UE în cadrul Conferinței anterioare a părților; astfel cum s-a stipulat în Acordul-cadru dintre Comisie și Parlamentul European din mai 2005, renegociat în 2009, atunci când Comisia reprezintă Comunitatea Europeană, aceasta, la cererea Parlamentului, trebuie să faciliteze includerea deputaților PE ca observatori în delegațiile Comunității care participă la negocierile pentru acordurile multilaterale; reamintește că, în temeiul Tratatului de la Lisabona (articolul 218 din TFUE), Parlamentul European trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile dintre Uniune și țările terțe sau organizațiile internaționale; se așteaptă ca cel puțin președinților delegației Parlamentului European să li se permită accesul la reuniunile de coordonare ale UE de la Cancun; |
| --- | --- |

78.

consideră că delegația UE joacă un rol important în cadrul negocierilor privind schimbările climatice și, prin urmare, consideră inacceptabil faptul că deputații în Parlamentul European care fac parte din această delegație nu au putut participa la reuniunile de coordonare ale UE în cadrul Conferinței anterioare a părților; astfel cum s-a stipulat în Acordul-cadru dintre Comisie și Parlamentul European din mai 2005, renegociat în 2009, atunci când Comisia reprezintă Comunitatea Europeană, aceasta, la cererea Parlamentului, trebuie să faciliteze includerea deputaților PE ca observatori în delegațiile Comunității care participă la negocierile pentru acordurile multilaterale; reamintește că, în temeiul Tratatului de la Lisabona (articolul 218 din TFUE), Parlamentul European trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile dintre Uniune și țările terțe sau organizațiile internaționale; se așteaptă ca cel puțin președinților delegației Parlamentului European să li se permită accesul la reuniunile de coordonare ale UE de la Cancun;

*

* *

| 79. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Secretariatului Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, cu rugămintea de a fi adusă la cunoștința tuturor părților contractante care nu sunt membre ale UE. |
| --- | --- |

79.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Secretariatului Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, cu rugămintea de a fi adusă la cunoștința tuturor părților contractante care nu sunt membre ale UE.

---

(1)  JO L 8, 13.1.2009, p. 3.

(2)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0174.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0042.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0019.

(6)  elaborat de Agenția de Evaluare a Mediului din Țările de Jos.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/87 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/87

---

Joi, 25 noiembrie 2010Situația în Sahara Occidentală

P7_TA(2010)0443

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la situația din Sahara Occidentală

2012/C 99 E/16

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite cu privire la Sahara Occidentală, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite cu privire la Sahara Occidentală,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU, și anume Rezoluția 1920 (2010) care a extins mandatul existent al Misiunii Națiunilor Unite pentru organizarea unui referendum în Sahara Occidentală (MINURSO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU, și anume Rezoluția 1920 (2010) care a extins mandatul existent al Misiunii Națiunilor Unite pentru organizarea unui referendum în Sahara Occidentală (MINURSO),

| — | având în vedere cel mai recent raport al Secretarului General al ONU adresat Consiliului de Securitate cu privire la Sahara Occidentală la 14 aprilie 2008, 13 aprilie 2009 și la 6 aprilie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel mai recent raport al Secretarului General al ONU adresat Consiliului de Securitate cu privire la Sahara Occidentală la 14 aprilie 2008, 13 aprilie 2009 și la 6 aprilie 2010,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, ratificat de Maroc la 3 mai 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, ratificat de Maroc la 3 mai 1979,

| — | având în vedere Acordul euro-mediteranean de stabilire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, în special articolul 2, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul euro-mediteranean de stabilire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, în special articolul 2,

| — | având în vedere Declarația UE din 7 decembrie 2009 referitoare la cea de-a opta reuniune a Consiliului de Asociere UE - Maroc, precum și Declarația Comună a primului summit UE - Maroc, desfășurat la 7 martie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația UE din 7 decembrie 2009 referitoare la cea de-a opta reuniune a Consiliului de Asociere UE - Maroc, precum și Declarația Comună a primului summit UE - Maroc, desfășurat la 7 martie 2010,

| — | având în vedere, în special, concluziile la care s-a ajuns în urma vizitelor delegației ad-hoc a Parlamentului în Sahara Occidentală în septembrie 2006 și ianuarie 2009, și anume extinderea mandatului Misiunii Națiunilor Unite pentru organizarea unui referendum în Sahara Occidentală (MINURSO), cu acordul tuturor părților implicate, astfel încât aceasta să fie responsabilă pentru monitorizarea respectării drepturilor omului în Sahara Occidentală și prin care i se solicita Comisiei ca, dacă consideră acest lucru adecvat, să monitorizeze situația drepturilor omului în Sahara Occidentală prin intermediul delegației sale la Rabat și să trimită cu regularitate misiuni de informare în zonă, |
| --- | --- |

—

având în vedere, în special, concluziile la care s-a ajuns în urma vizitelor delegației ad-hoc a Parlamentului în Sahara Occidentală în septembrie 2006 și ianuarie 2009, și anume extinderea mandatului Misiunii Națiunilor Unite pentru organizarea unui referendum în Sahara Occidentală (MINURSO), cu acordul tuturor părților implicate, astfel încât aceasta să fie responsabilă pentru monitorizarea respectării drepturilor omului în Sahara Occidentală și prin care i se solicita Comisiei ca, dacă consideră acest lucru adecvat, să monitorizeze situația drepturilor omului în Sahara Occidentală prin intermediul delegației sale la Rabat și să trimită cu regularitate misiuni de informare în zonă,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Sahara Occidentală, în special rezoluția sa din 27 octombrie 2005 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Sahara Occidentală, în special rezoluția sa din 27 octombrie 2005 (1),

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al UE, dna Catherine Ashton, cu privire la Sahara Occidentală din 10 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al UE, dna Catherine Ashton, cu privire la Sahara Occidentală din 10 noiembrie 2010,

| — | având în vedere declarațiile din 24 noiembrie 2010 ale Consiliului și Comisiei cu privire la situația din Sahara Occidentală, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 24 noiembrie 2010 ale Consiliului și Comisiei cu privire la situația din Sahara Occidentală,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât mii de sahrawi și-au părăsit orașele și au ridicat corturi la periferia orașului El Aaiun, ridicând tabăra Gdaim Izyk, în semn de protest pașnic față de situația lor socială, politică și economică și față de condițiile lor de trai; |
| --- | --- |

A.

întrucât mii de sahrawi și-au părăsit orașele și au ridicat corturi la periferia orașului El Aaiun, ridicând tabăra Gdaim Izyk, în semn de protest pașnic față de situația lor socială, politică și economică și față de condițiile lor de trai;

| B. | întrucât, conform observatorilor ONU, după câteva săptămâni numărul acestora se ridica la aproximativ 15 000 de persoane și întrucât a fost inițiat dialogul cu autoritățile; |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform observatorilor ONU, după câteva săptămâni numărul acestora se ridica la aproximativ 15 000 de persoane și întrucât a fost inițiat dialogul cu autoritățile;

| C. | întrucât în ziua de duminică, 24 octombrie 2010, Nayem El-Garhi, un adolescent sahrawi în vârstă de 14 ani, a fost ucis, iar alte cinci persoane au fost rănite de forțele militare marocane în timp ce încercau să ajungă în tabăra de la periferia orașului El Aaiun; |
| --- | --- |

C.

întrucât în ziua de duminică, 24 octombrie 2010, Nayem El-Garhi, un adolescent sahrawi în vârstă de 14 ani, a fost ucis, iar alte cinci persoane au fost rănite de forțele militare marocane în timp ce încercau să ajungă în tabăra de la periferia orașului El Aaiun;

| D. | întrucât la 8 noiembrie 2010 mai multe persoane, al căror număr nu este cunoscut încă, inclusiv ofițeri de poliție și membri ai forțelor de securitate, au fost ucise în cursul unei acțiuni a forțelor de securitate marocane, care încercau să distrugă tabăra protestatarilor de la Gdaim Izyk; întrucât există informații conform cărora un număr mare de civili au fost răniți, deoarece forțele de securitate au utilizat gaze lacrimogene și bastoane pentru a evacua tabăra; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 8 noiembrie 2010 mai multe persoane, al căror număr nu este cunoscut încă, inclusiv ofițeri de poliție și membri ai forțelor de securitate, au fost ucise în cursul unei acțiuni a forțelor de securitate marocane, care încercau să distrugă tabăra protestatarilor de la Gdaim Izyk; întrucât există informații conform cărora un număr mare de civili au fost răniți, deoarece forțele de securitate au utilizat gaze lacrimogene și bastoane pentru a evacua tabăra;

| E. | întrucât acest incidente au avut loc în aceeași zi în care a debutat cea de-a treia rundă de negocieri informale cu privire la situația din Sahara Occidentală de la New York, la care participă Maroc, Frontul Polisario și țările cu statut de observator, Algeria și Mauritania; |
| --- | --- |

E.

întrucât acest incidente au avut loc în aceeași zi în care a debutat cea de-a treia rundă de negocieri informale cu privire la situația din Sahara Occidentală de la New York, la care participă Maroc, Frontul Polisario și țările cu statut de observator, Algeria și Mauritania;

| F. | întrucât printre persoanele cărora nu li s-a permis intrarea în taberele El Aaiun și Gdaim Izyk se află jurnaliști, deputați naționali și regionali europeni și deputați în Parlamentul European, existând și persoane care au fost expulzate din El Aaiun; |
| --- | --- |

F.

întrucât printre persoanele cărora nu li s-a permis intrarea în taberele El Aaiun și Gdaim Izyk se află jurnaliști, deputați naționali și regionali europeni și deputați în Parlamentul European, existând și persoane care au fost expulzate din El Aaiun;

| G. | având în vedere moartea violentă a cetățeanului spaniol Babi Hamday Buyema, în circumstanțe necunoscute până în momentul de față; |
| --- | --- |

G.

având în vedere moartea violentă a cetățeanului spaniol Babi Hamday Buyema, în circumstanțe necunoscute până în momentul de față;

| H. | întrucât, după mai bine de 30 de ani, procesul de decolonizare a Saharei Occidentale nu a luat încă sfârșit; |
| --- | --- |

H.

întrucât, după mai bine de 30 de ani, procesul de decolonizare a Saharei Occidentale nu a luat încă sfârșit;

| I. | întrucât UE continuă să fie preocupată de conflictul din Sahara Occidentală și de consecințele și implicațiile acestuia la nivel regional, inclusiv în ceea ce privește situația drepturilor omului în Sahara Occidentală, sprijinind pe deplin eforturile Secretarului General al ONU și ale trimisului personal al acestuia de a găsi o soluție politică echitabilă, de durată și acceptabilă pentru ambele părți, care să permită autodeterminarea populației din Sahara Occidentală, așa cum se prevede în rezoluțiile Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE continuă să fie preocupată de conflictul din Sahara Occidentală și de consecințele și implicațiile acestuia la nivel regional, inclusiv în ceea ce privește situația drepturilor omului în Sahara Occidentală, sprijinind pe deplin eforturile Secretarului General al ONU și ale trimisului personal al acestuia de a găsi o soluție politică echitabilă, de durată și acceptabilă pentru ambele părți, care să permită autodeterminarea populației din Sahara Occidentală, așa cum se prevede în rezoluțiile Națiunilor Unite;

| J. | întrucât există o serie de rapoarte în care se evidențiază că resursele naturale ale Saharei Occidentale sunt exploatate fără a aduce beneficii populației locale; |
| --- | --- |

J.

întrucât există o serie de rapoarte în care se evidențiază că resursele naturale ale Saharei Occidentale sunt exploatate fără a aduce beneficii populației locale;

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea gravă a situației din Sahara Occidentală și condamnă ferm incidentele violente care au avut lor în tabăra de la Gdaim Izyk, în timpul desființării acesteia, și în orașul Laâyoune; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea gravă a situației din Sahara Occidentală și condamnă ferm incidentele violente care au avut lor în tabăra de la Gdaim Izyk, în timpul desființării acesteia, și în orașul Laâyoune;

| 2. | solicită tuturor părților să-și păstreze calmul și să nu comită noi acte de violență; |
| --- | --- |

2.

solicită tuturor părților să-și păstreze calmul și să nu comită noi acte de violență;

| 3. | deplânge pierderea de vieți omenești și își exprimă solidaritatea cu familiile persoanelor ucise, rănite și dispărute; |
| --- | --- |

3.

deplânge pierderea de vieți omenești și își exprimă solidaritatea cu familiile persoanelor ucise, rănite și dispărute;

| 4. | ia act de înființarea de către parlamentul marocan a unei comisii de anchetă care să demareze o investigație a evenimentelor care au condus la intervenția autorităților marocane, dar consideră că ONU ar fi organismul cel mai potrivit pentru a conduce o anchetă internațională independentă pentru a clarifica evenimentele, morțile și disparițiile; |
| --- | --- |

4.

ia act de înființarea de către parlamentul marocan a unei comisii de anchetă care să demareze o investigație a evenimentelor care au condus la intervenția autorităților marocane, dar consideră că ONU ar fi organismul cel mai potrivit pentru a conduce o anchetă internațională independentă pentru a clarifica evenimentele, morțile și disparițiile;

| 5. | își exprimă regretul cu privire la atacurile la adresa libertății presei și a libertății de informare și cu privire la faptul că mulți jurnaliști europeni au avut de suferit de pe urma acesteia și solicită Regatului Maroc să permită presei, observatorilor independenți și organizațiilor umanitare accesul liber și libertatea de mișcare în Sahara Occidentală; regretă faptul că autoritățile marocane interzic accesul deputaților, jurnaliștilor, presei și observatorilor internaționali în Sahara Occidentală; |
| --- | --- |

5.

își exprimă regretul cu privire la atacurile la adresa libertății presei și a libertății de informare și cu privire la faptul că mulți jurnaliști europeni au avut de suferit de pe urma acesteia și solicită Regatului Maroc să permită presei, observatorilor independenți și organizațiilor umanitare accesul liber și libertatea de mișcare în Sahara Occidentală; regretă faptul că autoritățile marocane interzic accesul deputaților, jurnaliștilor, presei și observatorilor internaționali în Sahara Occidentală;

| 6. | insistă asupra necesității de a solicita organismelor ONU să propună instituirea unui mecanism de monitorizare a drepturilor omului în Sahara Occidentală; |
| --- | --- |

6.

insistă asupra necesității de a solicita organismelor ONU să propună instituirea unui mecanism de monitorizare a drepturilor omului în Sahara Occidentală;

| 7. | salută reluarea, în ciuda situației tensionate, a reuniunilor informale dintre Maroc și Frontul Polisario, sub auspiciile trimisului personal al Secretarului General al ONU și solicită actorilor regionali să joace un rol constructiv; |
| --- | --- |

7.

salută reluarea, în ciuda situației tensionate, a reuniunilor informale dintre Maroc și Frontul Polisario, sub auspiciile trimisului personal al Secretarului General al ONU și solicită actorilor regionali să joace un rol constructiv;

| 8. | își reiterează sprijinul pentru reluarea negocierilor informale dintre părțile implicate în conflict în vederea obținerii unei soluții juste, durabile și acceptabile reciproc, așa cum se prevede în rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

8.

își reiterează sprijinul pentru reluarea negocierilor informale dintre părțile implicate în conflict în vederea obținerii unei soluții juste, durabile și acceptabile reciproc, așa cum se prevede în rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU;

| 9. | îndeamnă Comisia să asigure alocarea ajutoarelor umanitare necesare, cu finanțare suplimentară pentru refugiații sahrawi, al căror număr este estimat între 90 000 și 165 000, care trăiesc în regiunea Tindouf, pentru a-i ajuta să își acopere nevoile de bază în ceea ce privește alimentele, apa, locuințele și asistența medicală și pentru a le îmbunătăți condițiile de viață; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia să asigure alocarea ajutoarelor umanitare necesare, cu finanțare suplimentară pentru refugiații sahrawi, al căror număr este estimat între 90 000 și 165 000, care trăiesc în regiunea Tindouf, pentru a-i ajuta să își acopere nevoile de bază în ceea ce privește alimentele, apa, locuințele și asistența medicală și pentru a le îmbunătăți condițiile de viață;

| 10. | își exprimă preocuparea cu privire la închiderea și la acuzațiile de hărțuire a apărătorilor drepturilor omului de etnie sahrawi din teritoriul Saharei Occidentale; solicită tratarea apărătorilor drepturilor omului aflați în închisoare în teritoriu sau în Maroc în conformitate cu standardele internaționale, precum și judecarea acestora rapid și în mod echitabil; |
| --- | --- |

10.

își exprimă preocuparea cu privire la închiderea și la acuzațiile de hărțuire a apărătorilor drepturilor omului de etnie sahrawi din teritoriul Saharei Occidentale; solicită tratarea apărătorilor drepturilor omului aflați în închisoare în teritoriu sau în Maroc în conformitate cu standardele internaționale, precum și judecarea acestora rapid și în mod echitabil;

| 11. | solicită UE să ceară Regatului Maroc respectarea legislației internaționale cu privire la exploatarea resurselor naturale din Sahara Occidentală; |
| --- | --- |

11.

solicită UE să ceară Regatului Maroc respectarea legislației internaționale cu privire la exploatarea resurselor naturale din Sahara Occidentală;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, Secretarului General al Uniunii Africane, Delegației PE pentru relațiile cu țările din Maghreb, precum și biroului Adunării Parlamentare a Uniunii pentru Mediterana, parlamentului și guvernului Regatului Maroc, Frontului Polisario și parlamentelor și guvernelor Algeriei și Mauritaniei. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, Secretarului General al Uniunii Africane, Delegației PE pentru relațiile cu țările din Maghreb, precum și biroului Adunării Parlamentare a Uniunii pentru Mediterana, parlamentului și guvernului Regatului Maroc, Frontului Polisario și parlamentelor și guvernelor Algeriei și Mauritaniei.

---

(1)  JO C 272 E, 9.11.2006, p. 582.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/89 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/89

---

Joi, 25 noiembrie 2010Ucraina

P7_TA(2010)0444

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Ucraina

2012/C 99 E/17

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina,

| — | având în vedere Declarația comună adoptată la summitul UE-Ucraina, care a avut loc la Bruxelles la 22 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună adoptată la summitul UE-Ucraina, care a avut loc la Bruxelles la 22 noiembrie 2010,

| — | având în vedere declarația finală și recomandările prezentate în urma celei de-a 15-a reuniuni a Comisiei parlamentare de cooperare UE-Ucraina, care a avut loc în perioada 4-5 noiembrie 2010 la Kiev și Odessa, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală și recomandările prezentate în urma celei de-a 15-a reuniuni a Comisiei parlamentare de cooperare UE-Ucraina, care a avut loc în perioada 4-5 noiembrie 2010 la Kiev și Odessa,

| — | având în vedere delegația Comisiei parlamentare de cooperare ce a monitorizat alegerile locale și regionale ce au avut loc în Ucraina la 31 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere delegația Comisiei parlamentare de cooperare ce a monitorizat alegerile locale și regionale ce au avut loc în Ucraina la 31 octombrie 2010,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Uniunea Europeană și Ucraina, intrat în vigoare la 1 martie 1998, și negocierile în desfășurare cu privire la acordul de asociere destinat să înlocuiască APC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Uniunea Europeană și Ucraina, intrat în vigoare la 1 martie 1998, și negocierile în desfășurare cu privire la acordul de asociere destinat să înlocuiască APC,

| — | având în vedere cea de-a 14-a reuniune a Consiliului de cooperare UE-Ucraina de la Luxemburg, din 15 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 14-a reuniune a Consiliului de cooperare UE-Ucraina de la Luxemburg, din 15 iunie 2010,

| — | având în vedere Declarația comună privind Parteneriatul estic, lansat la Praga la 7 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună privind Parteneriatul estic, lansat la Praga la 7 mai 2009,

| — | având în vedere Concluziile Parteneriatului estic adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 25 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Parteneriatului estic adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 25 octombrie 2010,

| — | având în vedere Rezoluția 1755 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la funcționarea instituțiilor democratice în Ucraina, adoptată la 5 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1755 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la funcționarea instituțiilor democratice în Ucraina, adoptată la 5 octombrie 2010,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 16 septembrie 2010 referitoare la Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 16 septembrie 2010 referitoare la Ucraina,

| — | având în vedere Programul de asociere UE-Ucraina, care înlocuiește Planul de acțiune UE-Ucraina și care a fost aprobat de Consiliul de cooperare UE-Ucraina din iunie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de asociere UE-Ucraina, care înlocuiește Planul de acțiune UE-Ucraina și care a fost aprobat de Consiliul de cooperare UE-Ucraina din iunie 2009,

| — | având în vedere acordul dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind facilitarea acordării de vize, semnat la 18 iunie 2007, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008, și dialogul între UE și Ucraina privind vizele, lansat în octombrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind facilitarea acordării de vize, semnat la 18 iunie 2007, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008, și dialogul între UE și Ucraina privind vizele, lansat în octombrie 2008,

| — | având în vedere raportul comun al grupului de lucru referitor la politica privind vizele dintre UE și Ucraina, din 4 noiembrie 2010, grup de lucru aparținând Comisiei parlamentare de cooperare UE-Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun al grupului de lucru referitor la politica privind vizele dintre UE și Ucraina, din 4 noiembrie 2010, grup de lucru aparținând Comisiei parlamentare de cooperare UE-Ucraina,

| — | având în vedere modificările de ultim moment la legea electorală din Ucraina adoptate de Parlamentul Ucrainei (Verkhovna Rada) în iunie 2010, cu puțin timp înaintea desfășurării alegerilor locale, |
| --- | --- |

—

având în vedere modificările de ultim moment la legea electorală din Ucraina adoptate de Parlamentul Ucrainei (Verkhovna Rada) în iunie 2010, cu puțin timp înaintea desfășurării alegerilor locale,

| — | având în vedere Programul orientativ național pentru Ucraina 2011-2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul orientativ național pentru Ucraina 2011-2013,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Ucraina este o țară europeană de importanță strategică pentru UE; întrucât mărimea, resursele, populația și așezarea sa geografică conferă Ucrainei o poziție distinctă în Europa și fac din această țară un actor regional determinant; |
| --- | --- |

A.

întrucât Ucraina este o țară europeană de importanță strategică pentru UE; întrucât mărimea, resursele, populația și așezarea sa geografică conferă Ucrainei o poziție distinctă în Europa și fac din această țară un actor regional determinant;

| B. | întrucât atât noul președinte ales al Ucrainei, Viktor Ianukovici, cât și Verkhovna Rada au confirmat hotărârea Ucrainei de a adera la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât atât noul președinte ales al Ucrainei, Viktor Ianukovici, cât și Verkhovna Rada au confirmat hotărârea Ucrainei de a adera la Uniunea Europeană;

| C. | întrucât s-au făcut afirmații potrivit cărora libertățile democratice, precum libertatea de întrunire, libertatea de exprimare și libertatea mijloacelor de comunicare în masă, au fost supuse unor presiuni în ultimele luni; |
| --- | --- |

C.

întrucât s-au făcut afirmații potrivit cărora libertățile democratice, precum libertatea de întrunire, libertatea de exprimare și libertatea mijloacelor de comunicare în masă, au fost supuse unor presiuni în ultimele luni;

| D. | întrucât hotărârea din 1 octombrie 2010 a Curții Constituționale din Ucraina reinstituie un sistem prezidențial de guvernare; întrucât instituirea unui sistem democratic, eficient și durabil de control și de echilibrare ar trebui să constituie, în continuare, o prioritate, iar procesul de realizare a acestuia ar trebui să fie deschis, incluziv și accesibil tuturor partidelor și actorilor politici din Ucraina; |
| --- | --- |

D.

întrucât hotărârea din 1 octombrie 2010 a Curții Constituționale din Ucraina reinstituie un sistem prezidențial de guvernare; întrucât instituirea unui sistem democratic, eficient și durabil de control și de echilibrare ar trebui să constituie, în continuare, o prioritate, iar procesul de realizare a acestuia ar trebui să fie deschis, incluziv și accesibil tuturor partidelor și actorilor politici din Ucraina;

| E. | întrucât la 31 octombrie 2010 au avut loc alegeri locale și regionale în Ucraina într-o atmosferă calmă și lipsită de incidente; întrucât au existat critici la adresa anumitor aspecte organizatorice ale acestor alegeri, mai ales în ceea ce privește legea electorală, precum și procedurile de adoptare a legii și anumite părți ale acesteia; |
| --- | --- |

E.

întrucât la 31 octombrie 2010 au avut loc alegeri locale și regionale în Ucraina într-o atmosferă calmă și lipsită de incidente; întrucât au existat critici la adresa anumitor aspecte organizatorice ale acestor alegeri, mai ales în ceea ce privește legea electorală, precum și procedurile de adoptare a legii și anumite părți ale acesteia;

| F. | întrucât, după alegerile prezidențiale din ianuarie 2010, s-a constatat prezența unor semnale din ce în ce mai îngrijorătoare privind respectarea într-un grad din ce în ce mai mic a democrației și a pluralismului, demonstrate, în special, de tratamentul rezervat anumitor ONG-uri și de plângerile individuale ale unor jurnaliști legate de presiunile exercitate de editorii sau proprietarii centrelor media respective pentru a-i convinge să prezinte sau nu anumite evenimente, precum și activitatea crescândă și motivată politic a Serviciului de securitate ucrainean și utilizarea necorespunzătoare, în scopuri politice, a resurselor administrative și judiciare; |
| --- | --- |

F.

întrucât, după alegerile prezidențiale din ianuarie 2010, s-a constatat prezența unor semnale din ce în ce mai îngrijorătoare privind respectarea într-un grad din ce în ce mai mic a democrației și a pluralismului, demonstrate, în special, de tratamentul rezervat anumitor ONG-uri și de plângerile individuale ale unor jurnaliști legate de presiunile exercitate de editorii sau proprietarii centrelor media respective pentru a-i convinge să prezinte sau nu anumite evenimente, precum și activitatea crescândă și motivată politic a Serviciului de securitate ucrainean și utilizarea necorespunzătoare, în scopuri politice, a resurselor administrative și judiciare;

| G. | întrucât, la 13 octombrie 2010, Reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-media a declarat că Ucraina a atins un nivel ridicat de libertate a mass-media, dar că trebui să ia măsuri urgente să o protejeze și a invitat guvernul Ucrainei să se abțină de la orice încercare de a influența sau cenzura conținutul media și să respecte standardele internaționale de libertate a mass-media și angajamentele luate față de OSCE cu privire la libertatea acestora; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 13 octombrie 2010, Reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-media a declarat că Ucraina a atins un nivel ridicat de libertate a mass-media, dar că trebui să ia măsuri urgente să o protejeze și a invitat guvernul Ucrainei să se abțină de la orice încercare de a influența sau cenzura conținutul media și să respecte standardele internaționale de libertate a mass-media și angajamentele luate față de OSCE cu privire la libertatea acestora;

| H. | întrucât Parteneriatul estic poate oferi Ucrainei modalități adiționale de a se integra în Uniunea Europeană, însă nu se poate bucura de succes decât în cazul în care este bazat pe proiecte practice și credibile și este finanțat în mod suficient; |
| --- | --- |

H.

întrucât Parteneriatul estic poate oferi Ucrainei modalități adiționale de a se integra în Uniunea Europeană, însă nu se poate bucura de succes decât în cazul în care este bazat pe proiecte practice și credibile și este finanțat în mod suficient;

| 1. | subliniază faptul că, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Ucraina are posibilitatea de a-și introduce candidatura ca membru al UE ca toate statele europene care aderă la principiile libertății, democrației, respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Ucraina are posibilitatea de a-și introduce candidatura ca membru al UE ca toate statele europene care aderă la principiile libertății, democrației, respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept;

| 2. | subliniază faptul că Ucraina are o perspectivă europeană, cu puternice legături istorice, culturale și economice cu Uniunea Europeană și că este unul dintre partenerii-cheie ai UE în vecinătatea sa răsăriteană, exercitând o influență importantă asupra securității, stabilității și prosperității de pe întregul continent; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că Ucraina are o perspectivă europeană, cu puternice legături istorice, culturale și economice cu Uniunea Europeană și că este unul dintre partenerii-cheie ai UE în vecinătatea sa răsăriteană, exercitând o influență importantă asupra securității, stabilității și prosperității de pe întregul continent;

| 3. | salută afirmațiile consensuale ale guvernului Ucrainei și opoziției politice cu privire la aspirațiile Ucrainei legate de calea spre integrarea europeană și ambiția sa pe termen lung de a deveni un stat membru al Uniunii Europene; ia act de faptul că acest scop continuă să fie sprijinit prin consens de toți actorii de pe scena politică ucraineană; invită autoritățile ucrainene să înființeze un for comun în vederea coordonării poziției politice a Ucrainei cu privire la Uniunea Europeană, din care ar trebui să facă parte politicieni atât din coaliția de la guvernare, cât și din opoziție; |
| --- | --- |

3.

salută afirmațiile consensuale ale guvernului Ucrainei și opoziției politice cu privire la aspirațiile Ucrainei legate de calea spre integrarea europeană și ambiția sa pe termen lung de a deveni un stat membru al Uniunii Europene; ia act de faptul că acest scop continuă să fie sprijinit prin consens de toți actorii de pe scena politică ucraineană; invită autoritățile ucrainene să înființeze un for comun în vederea coordonării poziției politice a Ucrainei cu privire la Uniunea Europeană, din care ar trebui să facă parte politicieni atât din coaliția de la guvernare, cât și din opoziție;

| 4. | subliniază că alegerile locale și regionale din 31 octombrie 2010 nu au stabilit un nou criteriu pozitiv, deși s-au desfășurat, din punct de vedere tehnic, în mod corect; regretă faptul că Ucraina și-a schimbat legislația electorală cu câteva luni înainte de alegerile locale și regionale, astfel nemaifiind timp suficient pentru ameliorarea legii și pentru pregătirea de alegeri corecte și democratice; |
| --- | --- |

4.

subliniază că alegerile locale și regionale din 31 octombrie 2010 nu au stabilit un nou criteriu pozitiv, deși s-au desfășurat, din punct de vedere tehnic, în mod corect; regretă faptul că Ucraina și-a schimbat legislația electorală cu câteva luni înainte de alegerile locale și regionale, astfel nemaifiind timp suficient pentru ameliorarea legii și pentru pregătirea de alegeri corecte și democratice;

| 5. | regretă că, din cauza faptului că au existat liste de înscriere ale partidelor de opoziție care nu au fost acceptate de comisiile electorale înainte de depunerea listei Partidului Regiunilor, partidul de la guvernare a câștigat, de fapt, primele locuri pe listele din aproximativ 85 % din circumscripții; constată că, din cauza unor anomalii ale legii electorale, ce nu au permis măsuri suficiente de protecție a dreptului fundamental la concurență politică, anumite partide precum Batkivșcina nu au avut posibilitatea de a-și înregistra candidații în mai multe circumscripții și nu au putut candida; |
| --- | --- |

5.

regretă că, din cauza faptului că au existat liste de înscriere ale partidelor de opoziție care nu au fost acceptate de comisiile electorale înainte de depunerea listei Partidului Regiunilor, partidul de la guvernare a câștigat, de fapt, primele locuri pe listele din aproximativ 85 % din circumscripții; constată că, din cauza unor anomalii ale legii electorale, ce nu au permis măsuri suficiente de protecție a dreptului fundamental la concurență politică, anumite partide precum Batkivșcina nu au avut posibilitatea de a-și înregistra candidații în mai multe circumscripții și nu au putut candida;

| 6. | regretă faptul că legislația electorală rămâne în continuare un subiect de dezbateri; susține necesitatea îmbunătățirii cadrului electoral și este încurajat de activitatea desfășurată în colaborare cu experții UE - OSCE în ceea privește elaborarea unei propuneri privind un nou cod electoral; ia act de depunerea unui proiect de Cod electoral unificat în vederea adoptării de către Verkhovna Rada; subliniază că transparența procesului electoral impune un cadru juridic clar; invită autoritățile ucrainene să asigure finalizarea la timp a legislației, cu mult timp înaintea alegerilor parlamentare din 2012; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că legislația electorală rămâne în continuare un subiect de dezbateri; susține necesitatea îmbunătățirii cadrului electoral și este încurajat de activitatea desfășurată în colaborare cu experții UE - OSCE în ceea privește elaborarea unei propuneri privind un nou cod electoral; ia act de depunerea unui proiect de Cod electoral unificat în vederea adoptării de către Verkhovna Rada; subliniază că transparența procesului electoral impune un cadru juridic clar; invită autoritățile ucrainene să asigure finalizarea la timp a legislației, cu mult timp înaintea alegerilor parlamentare din 2012;

| 7. | este preocupat de evoluțiile recente care ar putea submina libertatea și pluralismul mass-mediei; invită autoritățile să adopte toate măsurile necesare pentru a proteja aceste aspecte fundamentale ale unei societăți democratice și să se abțină de la orice tentativă de a controla, în mod direct sau indirect, conținutul informațiilor prezentate de mass-media; subliniază necesitatea urgentă a realizării unei reforme a legislației care reglementează sectorul mass-media și, prin urmare, salută recenta propunere privind înființarea unui serviciu public de radio și televiziune în Ucraina; salută și asigurările prezentate în mod public de autoritățile ucrainene potrivit cărora cadrul juridic necesar înființării unui serviciu public de radio și televiziune va fi finalizat până la sfârșitul anului; regretă faptul că două posturi independente de televiziune, TVi și TV5, au fost private de posibilitatea de a-și utiliza unele dintre frecvențele de emisie; invită autoritățile să se asigure că procedurile juridice nu vor avea drept rezultat revocarea în mod selectiv a frecvențelor de emisie și să revizuiască orice decizie sau numire care ar putea duce la conflicte de interese; |
| --- | --- |

7.

este preocupat de evoluțiile recente care ar putea submina libertatea și pluralismul mass-mediei; invită autoritățile să adopte toate măsurile necesare pentru a proteja aceste aspecte fundamentale ale unei societăți democratice și să se abțină de la orice tentativă de a controla, în mod direct sau indirect, conținutul informațiilor prezentate de mass-media; subliniază necesitatea urgentă a realizării unei reforme a legislației care reglementează sectorul mass-media și, prin urmare, salută recenta propunere privind înființarea unui serviciu public de radio și televiziune în Ucraina; salută și asigurările prezentate în mod public de autoritățile ucrainene potrivit cărora cadrul juridic necesar înființării unui serviciu public de radio și televiziune va fi finalizat până la sfârșitul anului; regretă faptul că două posturi independente de televiziune, TVi și TV5, au fost private de posibilitatea de a-și utiliza unele dintre frecvențele de emisie; invită autoritățile să se asigure că procedurile juridice nu vor avea drept rezultat revocarea în mod selectiv a frecvențelor de emisie și să revizuiască orice decizie sau numire care ar putea duce la conflicte de interese;

| 8. | invită Guvernul Ucrainei să alinieze legislația privind libertatea mass-mediei la standardele OSCE; măsuri hotărâte în acest sens ar consolida poziția Ucrainei de candidat credibil la președinția-în-exercițiu al OSCE pentru 2013; |
| --- | --- |

8.

invită Guvernul Ucrainei să alinieze legislația privind libertatea mass-mediei la standardele OSCE; măsuri hotărâte în acest sens ar consolida poziția Ucrainei de candidat credibil la președinția-în-exercițiu al OSCE pentru 2013;

| 9. | invită autoritățile din Ucraina să desfășoare o anchetă amănunțită cu privire la dispariția lui Vasil Klimentiev, redactorul șef al unui ziar care își concentrează atenția asupra corupției din regiunea Harkov; |
| --- | --- |

9.

invită autoritățile din Ucraina să desfășoare o anchetă amănunțită cu privire la dispariția lui Vasil Klimentiev, redactorul șef al unui ziar care își concentrează atenția asupra corupției din regiunea Harkov;

| 10. | subliniază necesitatea consolidării credibilității, a stabilității, independenței și eficienței instituțiilor, garantându-se, astfel, democrația și statul de drept și promovându-se un proces de reformă constituțională bazat pe consens și întemeiat pe o separare clară a puterilor și pe un sistem eficient de control și echilibru între instituțiile statului; subliniază importanța crucială a cooperării cu Comisia europeană pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția) în vederea garantării deplinei conformități a pachetelor de reforme legislative elaborate în prezent cu standardele și valorile europene; invită toate părțile interesate din sfera politică, inclusiv guvernul și opoziția, să participe la acest proces și invită autoritățile ucrainene să solicite Comisiei de la Veneția un aviz cu privire la versiunea finală a proiectelor legislative; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea consolidării credibilității, a stabilității, independenței și eficienței instituțiilor, garantându-se, astfel, democrația și statul de drept și promovându-se un proces de reformă constituțională bazat pe consens și întemeiat pe o separare clară a puterilor și pe un sistem eficient de control și echilibru între instituțiile statului; subliniază importanța crucială a cooperării cu Comisia europeană pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția) în vederea garantării deplinei conformități a pachetelor de reforme legislative elaborate în prezent cu standardele și valorile europene; invită toate părțile interesate din sfera politică, inclusiv guvernul și opoziția, să participe la acest proces și invită autoritățile ucrainene să solicite Comisiei de la Veneția un aviz cu privire la versiunea finală a proiectelor legislative;

| 11. | invită toate partidele din Verkhovna Rada să prevadă și să promoveze un sistem eficient de control al activității legitime a guvernului; |
| --- | --- |

11.

invită toate partidele din Verkhovna Rada să prevadă și să promoveze un sistem eficient de control al activității legitime a guvernului;

| 12. | invită autoritățile să desfășoare o anchetă amănunțită cu privire la toate cazurile prezentate de încălcări ale drepturilor și libertăților, să ia măsuri vizând sancționarea încălcărilor identificate și să ancheteze rolul Serviciului de securitate ucrainean în ceea ce privește amestecul în procesul democratic; |
| --- | --- |

12.

invită autoritățile să desfășoare o anchetă amănunțită cu privire la toate cazurile prezentate de încălcări ale drepturilor și libertăților, să ia măsuri vizând sancționarea încălcărilor identificate și să ancheteze rolul Serviciului de securitate ucrainean în ceea ce privește amestecul în procesul democratic;

| 13. | pune în evidență rolul central al Ucrainei în ceea ce privește securitatea energetică a UE; subliniază importanța accelerării cooperării dintre Ucraina și UE în domeniul energiei; invită Ucraina să-și respecte angajamentele asumate prin Declarația Comună a Conferinței internaționale UE-Ucraina privind investițiile în materie de modernizare a sistemului de tranzit al gazelor în Ucraina; solicită încheierea de acorduri suplimentare între UE și Ucraina, care să aibă drept scop asigurarea securității furnizării de energie pentru ambele părți, inclusiv un sistem fiabil și diversificat de tranzit pentru petrol și gaze; subliniază faptul că, pentru a avea un sistem modern de transport al gazelor, Ucraina are nevoie de servicii de transport transparente, eficiente și de calitate înaltă prin intermediul unei rețele modernizate de transport al gazelor; invită Comisia să ofere asistența tehnică necesară pentru a îmbunătăți în mod radical eficiența energetică a rețelei de electricitate și să intensifice cooperarea în domeniul reformelor din sectorul gazelor naturale, în scopul aducerii acestuia la nivelul normelor europene; |
| --- | --- |

13.

pune în evidență rolul central al Ucrainei în ceea ce privește securitatea energetică a UE; subliniază importanța accelerării cooperării dintre Ucraina și UE în domeniul energiei; invită Ucraina să-și respecte angajamentele asumate prin Declarația Comună a Conferinței internaționale UE-Ucraina privind investițiile în materie de modernizare a sistemului de tranzit al gazelor în Ucraina; solicită încheierea de acorduri suplimentare între UE și Ucraina, care să aibă drept scop asigurarea securității furnizării de energie pentru ambele părți, inclusiv un sistem fiabil și diversificat de tranzit pentru petrol și gaze; subliniază faptul că, pentru a avea un sistem modern de transport al gazelor, Ucraina are nevoie de servicii de transport transparente, eficiente și de calitate înaltă prin intermediul unei rețele modernizate de transport al gazelor; invită Comisia să ofere asistența tehnică necesară pentru a îmbunătăți în mod radical eficiența energetică a rețelei de electricitate și să intensifice cooperarea în domeniul reformelor din sectorul gazelor naturale, în scopul aducerii acestuia la nivelul normelor europene;

| 14. | sprijină apelul șefilor de stat ai UE și Ucrainei, exprimat cu ocazia comemorării a 25 de ani de la catastrofa de la Cernobâl, de mobilizare a tuturor mijloacelor necesare pentru a finaliza construcția sarcofagului unității 4 a Cernobâl și pentru dezafectarea altor trei unități; subliniază că transparența este esențială în ceea ce privește proiectul de construcție a sarcofagului, în special următoarele etape ale acesteia și stadiul în care se află lucrările în momentul de față; |
| --- | --- |

14.

sprijină apelul șefilor de stat ai UE și Ucrainei, exprimat cu ocazia comemorării a 25 de ani de la catastrofa de la Cernobâl, de mobilizare a tuturor mijloacelor necesare pentru a finaliza construcția sarcofagului unității 4 a Cernobâl și pentru dezafectarea altor trei unități; subliniază că transparența este esențială în ceea ce privește proiectul de construcție a sarcofagului, în special următoarele etape ale acesteia și stadiul în care se află lucrările în momentul de față;

| 15. | este încurajat de progresele înregistrate în negocierea Acordului de asociere UE-Ucraina, mai ales aspectele privind zona de liber schimb consolidată și globală; constată că finalizarea negocierilor privind acordul depind de capacitatea și de disponibilitatea părții ucrainene de a asigura o armonizare cu reglementările europene; solicită Comisiei Europene să negocieze Acordul privind zona de liber schimb consolidată și globală cu Ucraina astfel încât dispozițiile acestuia să deschidă piețele UE și Ucrainei în sensul unui comerț reciproc avantajos, precum și pentru sprijinirea modernizării economiei ucrainene; subliniază faptul că Acordul privind zona de liber schimb consolidată și globală ar trebui să asigure integrarea treptată a Ucrainei pe piața internă a UE, inclusiv acordarea celor patru libertăți; îndeamnă Comisia și Ucraina să înregistreze progrese rapide în acest domeniu, având în vedere realizările Ucrainei ca membru al OMC; îndeamnă ambele părți să realizeze tot posibilul pentru finalizarea acordului final în prima jumătate a anului viitor; |
| --- | --- |

15.

este încurajat de progresele înregistrate în negocierea Acordului de asociere UE-Ucraina, mai ales aspectele privind zona de liber schimb consolidată și globală; constată că finalizarea negocierilor privind acordul depind de capacitatea și de disponibilitatea părții ucrainene de a asigura o armonizare cu reglementările europene; solicită Comisiei Europene să negocieze Acordul privind zona de liber schimb consolidată și globală cu Ucraina astfel încât dispozițiile acestuia să deschidă piețele UE și Ucrainei în sensul unui comerț reciproc avantajos, precum și pentru sprijinirea modernizării economiei ucrainene; subliniază faptul că Acordul privind zona de liber schimb consolidată și globală ar trebui să asigure integrarea treptată a Ucrainei pe piața internă a UE, inclusiv acordarea celor patru libertăți; îndeamnă Comisia și Ucraina să înregistreze progrese rapide în acest domeniu, având în vedere realizările Ucrainei ca membru al OMC; îndeamnă ambele părți să realizeze tot posibilul pentru finalizarea acordului final în prima jumătate a anului viitor;

| 16. | invită autoritățile ucrainene să intensifice eforturile de combatere a corupției; se așteaptă în acest sens ca declarațiile politice să fie urmate de acțiuni decisive în combaterea corupției la toate nivelurile, pe bază de imparțialitate politică; solicită asigurarea unui mediu concurențial echitabil pentru întreprinderi și aplicarea de standarde unice investitorilor străini și naționali; în acest sens, regretă implicarea prea accentuată a marilor companii în viața politică; |
| --- | --- |

16.

invită autoritățile ucrainene să intensifice eforturile de combatere a corupției; se așteaptă în acest sens ca declarațiile politice să fie urmate de acțiuni decisive în combaterea corupției la toate nivelurile, pe bază de imparțialitate politică; solicită asigurarea unui mediu concurențial echitabil pentru întreprinderi și aplicarea de standarde unice investitorilor străini și naționali; în acest sens, regretă implicarea prea accentuată a marilor companii în viața politică;

| 17. | este descurajat de faptul că Verkhovna Rada a adoptat amendamente la noua lege privind achizițiile publice conform cărora legea nu se aplică bunurilor, lucrărilor și serviciilor achiziționate în scopul organizării Campionatului European de Fotbal din 2012 în Ucraina; |
| --- | --- |

17.

este descurajat de faptul că Verkhovna Rada a adoptat amendamente la noua lege privind achizițiile publice conform cărora legea nu se aplică bunurilor, lucrărilor și serviciilor achiziționate în scopul organizării Campionatului European de Fotbal din 2012 în Ucraina;

| 18. | îndeamnă parlamentul ucrainean să adopte proiectul de lege privind accesul la informațiile publice, în conformitate cu standardele europene și internaționale; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă parlamentul ucrainean să adopte proiectul de lege privind accesul la informațiile publice, în conformitate cu standardele europene și internaționale;

| 19. | salută Planul de acțiune către liberalizarea vizelor pentru Ucraina, astfel cum a fost adoptat în cadrul celui de-al 14-lea summit UE - Ucraina din 22 noiembrie 2010; consideră planul de acțiune un instrument practic de impulsionare a reformelor esențiale în domeniile relevante, în special consolidarea statului de drept și respectarea libertăților fundamentale; invită Comisia Europeană să sprijine autoritățile ucrainene în eforturile acestora de a realiza progrese în vederea liberalizării vizelor; |
| --- | --- |

19.

salută Planul de acțiune către liberalizarea vizelor pentru Ucraina, astfel cum a fost adoptat în cadrul celui de-al 14-lea summit UE - Ucraina din 22 noiembrie 2010; consideră planul de acțiune un instrument practic de impulsionare a reformelor esențiale în domeniile relevante, în special consolidarea statului de drept și respectarea libertăților fundamentale; invită Comisia Europeană să sprijine autoritățile ucrainene în eforturile acestora de a realiza progrese în vederea liberalizării vizelor;

| 20. | îndeamnă toate statele membre ale UE să elimine taxele pentru prelucrarea vizelor naționale și Schengen solicitate de cetățenii din Ucraina, ca obiectiv intermediar; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă toate statele membre ale UE să elimine taxele pentru prelucrarea vizelor naționale și Schengen solicitate de cetățenii din Ucraina, ca obiectiv intermediar;

| 21. | solicită Comisiei să colaboreze cu statele membre și cu Ucraina în vederea pregătirii unor măsuri speciale care să fie adoptate cu ocazia campionatului european de fotbal din 2012, pentru facilita deplasarea deținătorilor de bilete și pentru a folosi această ocazie ca o perioadă de probă înainte de introducerea unui regim final fără vize; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să colaboreze cu statele membre și cu Ucraina în vederea pregătirii unor măsuri speciale care să fie adoptate cu ocazia campionatului european de fotbal din 2012, pentru facilita deplasarea deținătorilor de bilete și pentru a folosi această ocazie ca o perioadă de probă înainte de introducerea unui regim final fără vize;

| 22. | salută sprijinul activ acordat de Ucraina Parteneriatului estic și Adunării parlamentare Euronest; îndeamnă Consiliul și Comisia să intensifice în continuare cooperarea cu Ucraina în ceea ce privește evoluțiile din zona învecinată și, în special, în ceea ce privește dezvoltarea politicilor pentru zona Mării Negre; |
| --- | --- |

22.

salută sprijinul activ acordat de Ucraina Parteneriatului estic și Adunării parlamentare Euronest; îndeamnă Consiliul și Comisia să intensifice în continuare cooperarea cu Ucraina în ceea ce privește evoluțiile din zona învecinată și, în special, în ceea ce privește dezvoltarea politicilor pentru zona Mării Negre;

| 23. | subliniază importanța intensificării cooperării în ceea ce privește schimburile de tineri și studenți și a dezvoltării programelor de burse, ceea ce va permite cetățenilor ucraineni să se familiarizeze cu Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia; consideră că programul de schimburi universitare Erasmus ar trebui să fie extins în favoarea studenților din cele șase țări ale Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța intensificării cooperării în ceea ce privește schimburile de tineri și studenți și a dezvoltării programelor de burse, ceea ce va permite cetățenilor ucraineni să se familiarizeze cu Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia; consideră că programul de schimburi universitare Erasmus ar trebui să fie extins în favoarea studenților din cele șase țări ale Parteneriatului estic;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei, precum și Adunărilor parlamentare ale Consiliului Europei și OSCE. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei, precum și Adunărilor parlamentare ale Consiliului Europei și OSCE.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/94

---

Joi, 25 noiembrie 2010Politica comercială internațională în contextul imperativelor schimbărilor climatice

P7_TA(2010)0445

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 privind Politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (2010/2103(INI))

2012/C 99 E/18

Parlamentul European,

| — | având în vedere rapoartele celor trei grupuri de lucru ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), publicate în 2007 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele celor trei grupuri de lucru ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), publicate în 2007 (1),

| — | având în vedere pachetul legislativ privind schimbările climatice adoptat de Consiliul European la 17 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul legislativ privind schimbările climatice adoptat de Consiliul European la 17 decembrie 2008,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 29-30 octombrie 2009 privind negocierile referitoare la schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 29-30 octombrie 2009 privind negocierile referitoare la schimbările climatice,

| — | având în vedere Summitul ONU privind schimbările climatice care a avut loc la Copenhaga (Danemarca) între 7 și 18 decembrie 2009 și Acordul de la Copenhaga care a rezultat în urma acestui summit, |
| --- | --- |

—

având în vedere Summitul ONU privind schimbările climatice care a avut loc la Copenhaga (Danemarca) între 7 și 18 decembrie 2009 și Acordul de la Copenhaga care a rezultat în urma acestui summit,

| — | având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului privind schimbările climatice, în special Rezoluția din 10 februarie 2010 referitoare la rezultatele summitului de la Copenhaga (2), precum și Rezoluția din 29 noiembrie 2007 referitoare la comerțul și schimbările climatice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului privind schimbările climatice, în special Rezoluția din 10 februarie 2010 referitoare la rezultatele summitului de la Copenhaga (2), precum și Rezoluția din 29 noiembrie 2007 referitoare la comerțul și schimbările climatice (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 mai 2010, intitulată „Analiză a opțiunilor pentru depășirea obiectivului de reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră și evaluare a riscului de relocare a emisiilor de carbon” (COM(2010)0265), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 mai 2010, intitulată „Analiză a opțiunilor pentru depășirea obiectivului de reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră și evaluare a riscului de relocare a emisiilor de carbon” (COM(2010)0265),

| — | având în vedere comunicările Comisiei din 19 iunie 2010 privind sistemul de durabilitate pentru biocarburanți și biolichide (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei din 19 iunie 2010 privind sistemul de durabilitate pentru biocarburanți și biolichide (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 4 noiembrie 2008, intitulată „Inițiativa privind materiile prime – satisfacerea necesităților noastre esențiale pentru asigurarea creșterii economice și locurilor de muncă în Europa” (COM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 noiembrie 2008, intitulată „Inițiativa privind materiile prime – satisfacerea necesităților noastre esențiale pentru asigurarea creșterii economice și locurilor de muncă în Europa” (COM(2008)0699),

| — | având în vedere Raportul privind comerțul și schimbările climatice elaborat de Organizația Mondială a Comerțului și Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, publicat la 26 iunie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind comerțul și schimbările climatice elaborat de Organizația Mondială a Comerțului și Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, publicat la 26 iunie 2008,

| — | având în vedere declarația finală a șefilor de stat și de guvern din cadrul summitului G20 de la Pittsburgh, din 24 și 25 septembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală a șefilor de stat și de guvern din cadrul summitului G20 de la Pittsburgh, din 24 și 25 septembrie 2009,

| — | având în vedere Evaluarea internațională a științei și tehnologiei agricole pentru dezvoltare (IAASTD), publicată în 2008 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Evaluarea internațională a științei și tehnologiei agricole pentru dezvoltare (IAASTD), publicată în 2008 (5),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare (A7-0310/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare (A7-0310/2010),

| A. | întrucât temperatura planetei a cunoscut deja o creștere în cursul secolului trecut și va continua să crească și întrucât repercusiunile economice, sociale și ecologice ale încălzirii globale ating proporții alarmante și o limitare a acestei încălziri la mai puțin de 2 °C este indispensabilă; |
| --- | --- |

A.

întrucât temperatura planetei a cunoscut deja o creștere în cursul secolului trecut și va continua să crească și întrucât repercusiunile economice, sociale și ecologice ale încălzirii globale ating proporții alarmante și o limitare a acestei încălziri la mai puțin de 2 °C este indispensabilă;

| B. | întrucât acordul încheiat la Summitul ONU de la Copenhaga privind schimbările climatice din decembrie 2009 este neadecvat; întrucât Uniunea Europeană nu a reușit să își asume un rol important; |
| --- | --- |

B.

întrucât acordul încheiat la Summitul ONU de la Copenhaga privind schimbările climatice din decembrie 2009 este neadecvat; întrucât Uniunea Europeană nu a reușit să își asume un rol important;

| C. | întrucât acordul încheiat la Summitul ONU de la Copenhaga privind schimbările climatice din decembrie 2009 este neadecvat și dezamăgitor; |
| --- | --- |

C.

întrucât acordul încheiat la Summitul ONU de la Copenhaga privind schimbările climatice din decembrie 2009 este neadecvat și dezamăgitor;

| D. | întrucât Summitul de la Cancun oferă o oportunitate unică pentru un dialog substanțial și ar trebui să permită adoptarea unor instrumente cu caracter juridic obligatoriu și a unor proceduri de verificare mult mai riguroase și să constituie o etapă solidă către un acord operațional global și obligatoriu care să contribuie la limitarea încălzirii globale cu mult sub 2 °C; |
| --- | --- |

D.

întrucât Summitul de la Cancun oferă o oportunitate unică pentru un dialog substanțial și ar trebui să permită adoptarea unor instrumente cu caracter juridic obligatoriu și a unor proceduri de verificare mult mai riguroase și să constituie o etapă solidă către un acord operațional global și obligatoriu care să contribuie la limitarea încălzirii globale cu mult sub 2 °C;

| E. | întrucât lupta împotriva schimbărilor climatice reprezintă un factor de competitivitate, prioritățile europene în domeniu fiind economisirea de energie și sursele de energie regenerabile care pot îmbunătăți securitatea energetică a Uniunii și care prezintă un potențial major în materie de dezvoltare industrială, inovare, planificare teritorială și creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

E.

întrucât lupta împotriva schimbărilor climatice reprezintă un factor de competitivitate, prioritățile europene în domeniu fiind economisirea de energie și sursele de energie regenerabile care pot îmbunătăți securitatea energetică a Uniunii și care prezintă un potențial major în materie de dezvoltare industrială, inovare, planificare teritorială și creare de locuri de muncă;

| F. | întrucât subvenționarea energiei și absența restricțiilor privind emisiile de CO2 din anumite țări creează un avantaj relativ; |
| --- | --- |

F.

întrucât subvenționarea energiei și absența restricțiilor privind emisiile de CO2 din anumite țări creează un avantaj relativ;

| G. | întrucât normele comerciale sunt, prin urmare, esențiale în lupta împotriva schimbărilor climatice, iar Uniunea în calitate de primă putere comercială la nivel mondial poate exercita o influență puternică asupra acestora, |
| --- | --- |

G.

întrucât normele comerciale sunt, prin urmare, esențiale în lupta împotriva schimbărilor climatice, iar Uniunea în calitate de primă putere comercială la nivel mondial poate exercita o influență puternică asupra acestora,

| 1. | salută obiectivul Consiliului European de a reduce emisiile europene de gaze cu efect de seră cu 80-95 % până în 2050 față de nivelurile din 1990, un obiectiv necesar pentru ca Uniunea să-și recâștige poziția de lider în domeniul inițiativelor climatice la nivel internațional, în timp ce alte țări și-au asumat angajamente ferme pentru dezvoltarea unor economii ecologice, în special prin intermediul planurilor lor de redresare economică; sprijină cu fermitate obiectivul de reducere a emisiilor europene cu 30 % până în 2020, i, fapt care ar trebui să încurajeze alte țări să își asume angajamente mai ambițioase; |
| --- | --- |

1.

salută obiectivul Consiliului European de a reduce emisiile europene de gaze cu efect de seră cu 80-95 % până în 2050 față de nivelurile din 1990, un obiectiv necesar pentru ca Uniunea să-și recâștige poziția de lider în domeniul inițiativelor climatice la nivel internațional, în timp ce alte țări și-au asumat angajamente ferme pentru dezvoltarea unor economii ecologice, în special prin intermediul planurilor lor de redresare economică; sprijină cu fermitate obiectivul de reducere a emisiilor europene cu 30 % până în 2020, i, fapt care ar trebui să încurajeze alte țări să își asume angajamente mai ambițioase;

| 2. | solicită încheierea unui acord internațional cu caracter juridic obligatoriu privind protecția climei și sprijină ferm obiectivul de reducere cu 30 % a emisiilor de CO2 în UE până în 2020, precum și obiectivul pe termen lung al UE de reducere a emisiilor de CO2 și de alte gaze cu efect de seră cu cel puțin 85 % până în 2050; |
| --- | --- |

2.

solicită încheierea unui acord internațional cu caracter juridic obligatoriu privind protecția climei și sprijină ferm obiectivul de reducere cu 30 % a emisiilor de CO2 în UE până în 2020, precum și obiectivul pe termen lung al UE de reducere a emisiilor de CO2 și de alte gaze cu efect de seră cu cel puțin 85 % până în 2050;

| 3. | subliniază că țările dezvoltate trebuie să fie primele care își reduc emisiile de CO2; consideră că instituirea de standarde și sistemele de etichetare și de certificare sunt instrumente cu un potențial uriaș de reducere a consumului de energie, vizând astfel problematica schimbărilor climatice; consideră că mecanismul de dezvoltare nepoluantă (CDM) nu a răspuns nevoilor țărilor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

3.

subliniază că țările dezvoltate trebuie să fie primele care își reduc emisiile de CO2; consideră că instituirea de standarde și sistemele de etichetare și de certificare sunt instrumente cu un potențial uriaș de reducere a consumului de energie, vizând astfel problematica schimbărilor climatice; consideră că mecanismul de dezvoltare nepoluantă (CDM) nu a răspuns nevoilor țărilor celor mai vulnerabile;

| 4. | susține promovarea mai intensă a energiilor regenerabile și recomandă ca guvernele statelor membre să urmeze o politică coerentă și să creeze un cadru juridic obligatoriu care să permită adoptarea pe termen lung a unui program etapizat de ajutoare care să contribuie la deschiderea pieței și la crearea unor infrastructuri minime, un element esențial într-o perioadă de criză și incertitudine economică; |
| --- | --- |

4.

susține promovarea mai intensă a energiilor regenerabile și recomandă ca guvernele statelor membre să urmeze o politică coerentă și să creeze un cadru juridic obligatoriu care să permită adoptarea pe termen lung a unui program etapizat de ajutoare care să contribuie la deschiderea pieței și la crearea unor infrastructuri minime, un element esențial într-o perioadă de criză și incertitudine economică;

| 5. | reamintește că politica comercială comună este un instrument în serviciul obiectivelor generale ale Uniunii Europene și că, în conformitate cu articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, politica comercială comună a UE trebuie să se desfășoare „în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii”; în conformitate cu articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, aceasta trebuie să contribuie, în special, la „dezvoltarea durabilă a planetei, solidaritatea și respectul reciproc între popoare, comerțul liber și echitabil, eliminarea sărăciei și protecția drepturilor omului și, în special, a drepturilor copilului, precum și la respectarea strictă și dezvoltarea dreptului internațional, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite”; |
| --- | --- |

5.

reamintește că politica comercială comună este un instrument în serviciul obiectivelor generale ale Uniunii Europene și că, în conformitate cu articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, politica comercială comună a UE trebuie să se desfășoare „în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii”; în conformitate cu articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, aceasta trebuie să contribuie, în special, la „dezvoltarea durabilă a planetei, solidaritatea și respectul reciproc între popoare, comerțul liber și echitabil, eliminarea sărăciei și protecția drepturilor omului și, în special, a drepturilor copilului, precum și la respectarea strictă și dezvoltarea dreptului internațional, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite”;

| 6. | subliniază faptul că politicile comerciale ale Uniunii Europene – la nivel bilateral sau multilateral – reprezintă un instrument și nu un scop în sine, precum și că acestea trebuie să fie în concordanță cu obiectivele sale de combatere a schimbărilor climatice și să anticipeze încheierea unui acord ambițios privind clima; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că politicile comerciale ale Uniunii Europene – la nivel bilateral sau multilateral – reprezintă un instrument și nu un scop în sine, precum și că acestea trebuie să fie în concordanță cu obiectivele sale de combatere a schimbărilor climatice și să anticipeze încheierea unui acord ambițios privind clima;

| 7. | consideră că normele OMC ar trebui să fie interpretate și să evolueze astfel încât să sprijine angajamentele asumate în cadrul acordurilor multilaterale privind mediul; invită Comisia să depună eforturi în vederea atingerii unui consens în cadrul OMC pentru a acorda secretariatelor acordurilor multilaterale privind mediul statutul de observator la toate reuniunile OMC privind domeniul lor de expertiză, precum și un rol de consiliere în cadrul procedurilor de soluționare a litigiilor legate de mediu; subliniază că ar trebui elaborate noi norme internaționale pentru a elimina avantajul comparativ creat de costul redus al emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

7.

consideră că normele OMC ar trebui să fie interpretate și să evolueze astfel încât să sprijine angajamentele asumate în cadrul acordurilor multilaterale privind mediul; invită Comisia să depună eforturi în vederea atingerii unui consens în cadrul OMC pentru a acorda secretariatelor acordurilor multilaterale privind mediul statutul de observator la toate reuniunile OMC privind domeniul lor de expertiză, precum și un rol de consiliere în cadrul procedurilor de soluționare a litigiilor legate de mediu; subliniază că ar trebui elaborate noi norme internaționale pentru a elimina avantajul comparativ creat de costul redus al emisiilor de CO2;

| 8. | regretă faptul că niciunul dintre acordurile OMC actuale nu face trimitere directă la schimbările climatice, securitatea alimentară și Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului; regretă dezvoltarea biopirateriei legate de semințele rezistente la schimbările climatice; consideră că sunt necesare modificări ale normelor OMC pentru a asigura coerența și consecvența cu angajamentele asumate în cadrul Protocolului de la Kyoto și al acordurilor multilaterale privind mediul (AMM); solicită reformarea urgentă a OMC pentru a permite distincția între produse în funcție de metodele de producție și procesare (MPP); |
| --- | --- |

8.

regretă faptul că niciunul dintre acordurile OMC actuale nu face trimitere directă la schimbările climatice, securitatea alimentară și Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului; regretă dezvoltarea biopirateriei legate de semințele rezistente la schimbările climatice; consideră că sunt necesare modificări ale normelor OMC pentru a asigura coerența și consecvența cu angajamentele asumate în cadrul Protocolului de la Kyoto și al acordurilor multilaterale privind mediul (AMM); solicită reformarea urgentă a OMC pentru a permite distincția între produse în funcție de metodele de producție și procesare (MPP);

| 9. | subliniază, având în vedere preambulul Acordului OMC și articolul XX literele (b), (d) și (g) din GATT, că comerțul internațional nu trebuie să conducă la supraexploatarea resurselor naturale și invită Comisia și statele membre să depună mai multe eforturi pentru a aplica principiul preferinței colective în cadrul OMC, în special în ceea ce privește produsele durabile, favorabile climei și conforme cu principiile etice; |
| --- | --- |

9.

subliniază, având în vedere preambulul Acordului OMC și articolul XX literele (b), (d) și (g) din GATT, că comerțul internațional nu trebuie să conducă la supraexploatarea resurselor naturale și invită Comisia și statele membre să depună mai multe eforturi pentru a aplica principiul preferinței colective în cadrul OMC, în special în ceea ce privește produsele durabile, favorabile climei și conforme cu principiile etice;

| 10. | invită Comisia și membrii OMC să depună eforturi pentru a convinge OMC să redacteze un aviz în care recunoaște importanța și efectele schimbărilor climatice și să încurajeze OMC să ia măsuri pentru ca normele sale să nu submineze, ci să promoveze eforturile globale de combatere și atenuare a schimbărilor climatice, precum și de adaptare la acestea; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia și membrii OMC să depună eforturi pentru a convinge OMC să redacteze un aviz în care recunoaște importanța și efectele schimbărilor climatice și să încurajeze OMC să ia măsuri pentru ca normele sale să nu submineze, ci să promoveze eforturile globale de combatere și atenuare a schimbărilor climatice, precum și de adaptare la acestea;

| 11. | își exprimă regretul că membrii OMC nu au găsit încă o modalitate de a integra acest tratat în sistemul instituțiilor și normelor ONU care reglementează protecția mediului, inclusiv schimbările climatice, precum și dreptatea socială și respectarea tuturor drepturilor omului; insistă asupra faptului că obligațiile și obiectivele care decurg din acordurile multilaterale privind mediul, cum ar fi Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice și alte instituții ale ONU (FAO, OIM, OMI) trebuie să aibă întâietate asupra interpretării limitate a normelor comerciale; |
| --- | --- |

11.

își exprimă regretul că membrii OMC nu au găsit încă o modalitate de a integra acest tratat în sistemul instituțiilor și normelor ONU care reglementează protecția mediului, inclusiv schimbările climatice, precum și dreptatea socială și respectarea tuturor drepturilor omului; insistă asupra faptului că obligațiile și obiectivele care decurg din acordurile multilaterale privind mediul, cum ar fi Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice și alte instituții ale ONU (FAO, OIM, OMI) trebuie să aibă întâietate asupra interpretării limitate a normelor comerciale;

| 12. | având în vedere că au trecut mai mult de 15 ani de la Decizia ministerială a OMC privind comerțul și mediul, adoptată la Marrakesh la 15 aprilie 1994, invită Comisia să prezinte Parlamentului European și Consiliului, cel mai târziu până la mijlocul anului 2011, un raport de evaluare a măsurii în care Comitetul pentru comerț și mediu al OMC și-a îndeplinit mandatul prevăzut în decizia respectivă, precum și concluziile în legătură cu ceea ce a rămas de făcut, în special în contextul dialogului global referitor la OMC și la atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

12.

având în vedere că au trecut mai mult de 15 ani de la Decizia ministerială a OMC privind comerțul și mediul, adoptată la Marrakesh la 15 aprilie 1994, invită Comisia să prezinte Parlamentului European și Consiliului, cel mai târziu până la mijlocul anului 2011, un raport de evaluare a măsurii în care Comitetul pentru comerț și mediu al OMC și-a îndeplinit mandatul prevăzut în decizia respectivă, precum și concluziile în legătură cu ceea ce a rămas de făcut, în special în contextul dialogului global referitor la OMC și la atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| 13. | invită Comisia și statele membre ca, în cadrul negocierilor OMC și al acordurilor comerciale bilaterale, să insiste ca liberalizarea comerțului, în special în ceea ce privește materiile prime naturale, să nu pericliteze gestionarea durabilă a resurselor și ca obiectivele de protejare a climei și de conservare a speciilor să devină parte integrantă a acordurilor; în acest scop, invită Comisia să insiste asupra organizării unei reuniuni comune a miniștrilor comerțului și de mediu ai OMC înainte de Convenția-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care va avea loc la Johannesburg în 2011; reamintește că CCONUSC este forul în care trebuie să se ajungă la un acord internațional privind abordarea aspectelor legate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia și statele membre ca, în cadrul negocierilor OMC și al acordurilor comerciale bilaterale, să insiste ca liberalizarea comerțului, în special în ceea ce privește materiile prime naturale, să nu pericliteze gestionarea durabilă a resurselor și ca obiectivele de protejare a climei și de conservare a speciilor să devină parte integrantă a acordurilor; în acest scop, invită Comisia să insiste asupra organizării unei reuniuni comune a miniștrilor comerțului și de mediu ai OMC înainte de Convenția-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care va avea loc la Johannesburg în 2011; reamintește că CCONUSC este forul în care trebuie să se ajungă la un acord internațional privind abordarea aspectelor legate de schimbările climatice;

| 14. | consideră că este mai necesar ca niciodată să se lanseze o dezbatere publică privind crearea unui Organizații Mondiale a Mediului; |
| --- | --- |

14.

consideră că este mai necesar ca niciodată să se lanseze o dezbatere publică privind crearea unui Organizații Mondiale a Mediului;

Consolidarea interacțiunii pozitive între comerț și protecția climei

| 15. | recunoaște rolul pozitiv pe care îl pot juca schimburile comerciale în furnizarea de bunuri și servicii care contribuie la protecția climei; consideră că protecția climei și liberalizarea comerțului pot să se sprijine reciproc, facilitând schimburile de bunuri și servicii ecologice, dar că este mai întâi necesar să se stabilească o listă de bunuri și servicii în conformitate cu criterii ecologice stricte și în colaborare cu țările membre ale OMC; |
| --- | --- |

15.

recunoaște rolul pozitiv pe care îl pot juca schimburile comerciale în furnizarea de bunuri și servicii care contribuie la protecția climei; consideră că protecția climei și liberalizarea comerțului pot să se sprijine reciproc, facilitând schimburile de bunuri și servicii ecologice, dar că este mai întâi necesar să se stabilească o listă de bunuri și servicii în conformitate cu criterii ecologice stricte și în colaborare cu țările membre ale OMC;

| 16. | recunoaște faptul că comerțul este un instrument important pentru transferul de tehnologii către țările în curs de dezvoltare; subliniază necesitatea de a reduce barierele din calea „comerțului ecologic”, o modalitate de a realiza acest lucru fiind eliminarea taxelor vamale aplicabile „produselor ecologice” la nivelul OMC; |
| --- | --- |

16.

recunoaște faptul că comerțul este un instrument important pentru transferul de tehnologii către țările în curs de dezvoltare; subliniază necesitatea de a reduce barierele din calea „comerțului ecologic”, o modalitate de a realiza acest lucru fiind eliminarea taxelor vamale aplicabile „produselor ecologice” la nivelul OMC;

| 17. | speră că UE va da un exemplu bun prin eliminarea obstacolelor, precum taxele vamale și alte taxe, din calea comerțului cu tehnologii nepoluante și cu produse favorabile mediului și climei și promovarea așa-numitelor bunuri și servicii ecologice, inclusiv pe baza Planului de acțiune de la Bali și a Fondului „verde” de la Copenhaga privind clima; |
| --- | --- |

17.

speră că UE va da un exemplu bun prin eliminarea obstacolelor, precum taxele vamale și alte taxe, din calea comerțului cu tehnologii nepoluante și cu produse favorabile mediului și climei și promovarea așa-numitelor bunuri și servicii ecologice, inclusiv pe baza Planului de acțiune de la Bali și a Fondului „verde” de la Copenhaga privind clima;

| 18. | subliniază importanța inovării în domeniul tehnologiilor ecologice și recunoaște rolul pe care îl pot avea schimburile comerciale în cadrul transferului acestor tehnologii între țări; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța inovării în domeniul tehnologiilor ecologice și recunoaște rolul pe care îl pot avea schimburile comerciale în cadrul transferului acestor tehnologii între țări;

| 19. | invită UE să preia inițiativa în ceea ce privește identificarea principalelor bariere din calea diseminării în țările în curs de dezvoltare a tehnologiilor menite să combată schimbările climatice; |
| --- | --- |

19.

invită UE să preia inițiativa în ceea ce privește identificarea principalelor bariere din calea diseminării în țările în curs de dezvoltare a tehnologiilor menite să combată schimbările climatice;

| 20. | recunoaște că încurajarea inovării ar putea implica diferite sisteme de recompensare și că aceste sisteme nu favorizează în același mod transferurile de tehnologii; ia totodată act de faptul că trebuie să se abordeze preocupările cu privire la protejarea regimurilor DPI pentru transferurile de tehnologie ca urmare a existenței unor instituții politice deficitare și a absenței statului de drept; prin urmare, solicită Comisiei să studieze toate sistemele de recompensare pentru inovare, luând în considerare riscul de excludere a anumitor țări și să integreze rezultatele acestei activități în cadrul activităților sale diplomatice în domeniul climei; |
| --- | --- |

20.

recunoaște că încurajarea inovării ar putea implica diferite sisteme de recompensare și că aceste sisteme nu favorizează în același mod transferurile de tehnologii; ia totodată act de faptul că trebuie să se abordeze preocupările cu privire la protejarea regimurilor DPI pentru transferurile de tehnologie ca urmare a existenței unor instituții politice deficitare și a absenței statului de drept; prin urmare, solicită Comisiei să studieze toate sistemele de recompensare pentru inovare, luând în considerare riscul de excludere a anumitor țări și să integreze rezultatele acestei activități în cadrul activităților sale diplomatice în domeniul climei;

| 21. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu efectul de denaturare pe care subvențiile pentru combustibilii fosili îl au asupra schimburilor comerciale mondiale, impactul acestora asupra climei și costul lor pentru finanțele publice; salută în mod favorabil angajamentul G20 de a elimina treptat aceste subvenții; |
| --- | --- |

21.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu efectul de denaturare pe care subvențiile pentru combustibilii fosili îl au asupra schimburilor comerciale mondiale, impactul acestora asupra climei și costul lor pentru finanțele publice; salută în mod favorabil angajamentul G20 de a elimina treptat aceste subvenții;

| 22. | speră că Uniunea Europeană își va asuma un rol de lider la nivel internațional sub acest aspect și invită Comisia să propună rapid un calendar pentru eliminarea acestor subvenții în cadrul Uniunii Europene, cu observația că un astfel de proces ar trebui să includă punerea în aplicare a măsurilor de însoțire sociale și industriale; reamintește totodată solicitarea Parlamentului European adresată Comisiei și statelor membre de a informa Parlamentul European cu privire la creditele acordate de agențiile de credit la export și de Banca Europeană de Investiții pentru proiecte cu impact negativ asupra climei; |
| --- | --- |

22.

speră că Uniunea Europeană își va asuma un rol de lider la nivel internațional sub acest aspect și invită Comisia să propună rapid un calendar pentru eliminarea acestor subvenții în cadrul Uniunii Europene, cu observația că un astfel de proces ar trebui să includă punerea în aplicare a măsurilor de însoțire sociale și industriale; reamintește totodată solicitarea Parlamentului European adresată Comisiei și statelor membre de a informa Parlamentul European cu privire la creditele acordate de agențiile de credit la export și de Banca Europeană de Investiții pentru proiecte cu impact negativ asupra climei;

| 23. | se opune acordării de subvenții pentru combustibilii fosili și solicită intensificarea sprijinului pentru promovarea energiilor regenerabile favorabile mediului și pentru identificarea și dezvoltarea unor surse de energie descentralizate, în special în țările în curs de dezvoltare; în acest context, reamintește acordul G20 de a elimina treptat subvențiile pentru combustibilii fosili și solicită Comisiei să facă propuneri pentru o strategie europeană de punere în aplicare a acestuia, stabilind termene și mecanisme de compensare clare atunci când este cazul; |
| --- | --- |

23.

se opune acordării de subvenții pentru combustibilii fosili și solicită intensificarea sprijinului pentru promovarea energiilor regenerabile favorabile mediului și pentru identificarea și dezvoltarea unor surse de energie descentralizate, în special în țările în curs de dezvoltare; în acest context, reamintește acordul G20 de a elimina treptat subvențiile pentru combustibilii fosili și solicită Comisiei să facă propuneri pentru o strategie europeană de punere în aplicare a acestuia, stabilind termene și mecanisme de compensare clare atunci când este cazul;

Prețuri mai echitabile în comerțul internațional și evitarea relocării emisiilor de dioxid de carbon

| 24. | constată că liberalizarea comerțului poate fi contraproductivă pentru protecția climei în cazul în care anumite țări transformă lipsa lor de acțiune în domeniul climei într-un avantaj concurențial; prin urmare, propune o reformă a normelor antidumping ale OMC pentru ca acestea să includă chestiunea prețului ecologic echitabil, bazat pe standarde mondiale pentru protecția climei; |
| --- | --- |

24.

constată că liberalizarea comerțului poate fi contraproductivă pentru protecția climei în cazul în care anumite țări transformă lipsa lor de acțiune în domeniul climei într-un avantaj concurențial; prin urmare, propune o reformă a normelor antidumping ale OMC pentru ca acestea să includă chestiunea prețului ecologic echitabil, bazat pe standarde mondiale pentru protecția climei;

| 25. | regretă că, prin subvenționarea prețurilor la energie și prin neaplicarea de restricții sau de cote privind emisiile de CO2, anumite țări ar putea obține un avantaj relativ; datorită absenței restricțiilor privind emisiile de CO2 și, prin urmare, costului relativ redus al acestora, țările respective nu sunt motivate să adere la acordurile multilaterale în domeniul schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

25.

regretă că, prin subvenționarea prețurilor la energie și prin neaplicarea de restricții sau de cote privind emisiile de CO2, anumite țări ar putea obține un avantaj relativ; datorită absenței restricțiilor privind emisiile de CO2 și, prin urmare, costului relativ redus al acestora, țările respective nu sunt motivate să adere la acordurile multilaterale în domeniul schimbărilor climatice;

| 26. | constată totuși că negocierile în domeniul climei se bazează pe principiul „responsabilității comune, dar diferențiate” și că lacunele politicilor climatice în țările în curs de dezvoltare se explică, în general, prin capacitatea lor financiară sau tehnologică mai limitată și nu printr-un obiectiv de dumping ecologic; |
| --- | --- |

26.

constată totuși că negocierile în domeniul climei se bazează pe principiul „responsabilității comune, dar diferențiate” și că lacunele politicilor climatice în țările în curs de dezvoltare se explică, în general, prin capacitatea lor financiară sau tehnologică mai limitată și nu printr-un obiectiv de dumping ecologic;

| 27. | în acest context, speră că dezbaterea europeană privind relocarea emisiilor de dioxid de carbon industrial legată de sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) și modalitățile de remediere este abordată cu grijă; |
| --- | --- |

27.

în acest context, speră că dezbaterea europeană privind relocarea emisiilor de dioxid de carbon industrial legată de sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) și modalitățile de remediere este abordată cu grijă;

| 28. | reamintește că, potrivit ultimei comunicări a Comisiei din 26 mai 2010 (COM (2010)0265) privind acest subiect, puține sectoare industriale sunt în special sensibile la relocarea emisiilor de dioxid de carbon și consideră că identificarea lor necesită o analiză sectorială detaliată; invită Comisia să recurgă rapid la o astfel de abordare în viitorul apropiat, mai degrabă decât la anumite criterii cantitative identice pentru toate sectoarele industriale; |
| --- | --- |

28.

reamintește că, potrivit ultimei comunicări a Comisiei din 26 mai 2010 (COM (2010)0265) privind acest subiect, puține sectoare industriale sunt în special sensibile la relocarea emisiilor de dioxid de carbon și consideră că identificarea lor necesită o analiză sectorială detaliată; invită Comisia să recurgă rapid la o astfel de abordare în viitorul apropiat, mai degrabă decât la anumite criterii cantitative identice pentru toate sectoarele industriale;

| 29. | subliniază faptul că nu există o soluție unică pentru sectoarele industriale vulnerabile față de relocările de emisii de dioxid de carbon și că natura produsului sau chiar structura pieței reprezintă criterii esențiale pentru selectarea instrumentelor disponibile (alocarea cu titlu gratuit a cotelor, ajutorul de stat sau măsurile de ajustare la frontieră); |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că nu există o soluție unică pentru sectoarele industriale vulnerabile față de relocările de emisii de dioxid de carbon și că natura produsului sau chiar structura pieței reprezintă criterii esențiale pentru selectarea instrumentelor disponibile (alocarea cu titlu gratuit a cotelor, ajutorul de stat sau măsurile de ajustare la frontieră);

| 30. | consideră că un acord multilateral privind clima ar fi cel mai bun instrument pentru a asigura internalizarea externalităților ecologice negative legate de CO2, dar că există riscul să nu se ajungă la un astfel de acord în viitorul apropiat; consideră, în consecință, că Uniunea Europeană ar trebui să examineze în continuare posibilitățile de punere în practică, în sectoarele industriale cu adevărat expuse relocării de emisii de dioxid de carbon, a unor instrumente ecologice adecvate, complementare licitării certificatelor de emisii de CO2 din cadrul ETS, în special un „mecanism de includere a carbonului”, cu respectarea normelor OMC; un astfel de mecanism ar permite combaterea riscurilor de transfer de emisii de CO2 către țări terțe; |
| --- | --- |

30.

consideră că un acord multilateral privind clima ar fi cel mai bun instrument pentru a asigura internalizarea externalităților ecologice negative legate de CO2, dar că există riscul să nu se ajungă la un astfel de acord în viitorul apropiat; consideră, în consecință, că Uniunea Europeană ar trebui să examineze în continuare posibilitățile de punere în practică, în sectoarele industriale cu adevărat expuse relocării de emisii de dioxid de carbon, a unor instrumente ecologice adecvate, complementare licitării certificatelor de emisii de CO2 din cadrul ETS, în special un „mecanism de includere a carbonului”, cu respectarea normelor OMC; un astfel de mecanism ar permite combaterea riscurilor de transfer de emisii de CO2 către țări terțe;

| 31. | susține fără niciun echivoc ideea că ajustările fiscale la frontieră nu ar trebui să funcționeze ca un instrument de protecționism, ci mai degrabă ca un mijloc de a reduce emisiile; |
| --- | --- |

31.

susține fără niciun echivoc ideea că ajustările fiscale la frontieră nu ar trebui să funcționeze ca un instrument de protecționism, ci mai degrabă ca un mijloc de a reduce emisiile;

Promovarea diferențierii produselor în funcție de impactul acestora asupra climei

| 32. | este de opinie că UE, în calitate de cel mai mare bloc comercial internațional, poate stabili standarde la nivel mondial și sprijină dezvoltarea și diseminarea sistemelor de certificare și de etichetare ce țin seama de criterii sociale și ecologice; ia act de activitățile încununate de succes ale ONG-urilor internaționale în domeniul dezvoltării și promovării etichetelor și certificatelor respective și susține în mod explicit utilizarea acestora la scară mai largă; |
| --- | --- |

32.

este de opinie că UE, în calitate de cel mai mare bloc comercial internațional, poate stabili standarde la nivel mondial și sprijină dezvoltarea și diseminarea sistemelor de certificare și de etichetare ce țin seama de criterii sociale și ecologice; ia act de activitățile încununate de succes ale ONG-urilor internaționale în domeniul dezvoltării și promovării etichetelor și certificatelor respective și susține în mod explicit utilizarea acestora la scară mai largă;

| 33. | reamintește cadrul OMC care permite adoptarea de măsuri de calificare în sectorul comerțului în cazul în care acestea se dovedesc a fi necesare, proporționale și nu discriminează țările în care condițiile de producție sunt identice; constată totuși că este nevoie urgent de clarificări pentru ca aceste măsuri să se poată aplica pe baza unor criterii climatice referitoare la PMP a acestor produse; |
| --- | --- |

33.

reamintește cadrul OMC care permite adoptarea de măsuri de calificare în sectorul comerțului în cazul în care acestea se dovedesc a fi necesare, proporționale și nu discriminează țările în care condițiile de producție sunt identice; constată totuși că este nevoie urgent de clarificări pentru ca aceste măsuri să se poată aplica pe baza unor criterii climatice referitoare la PMP a acestor produse;

| 34. | solicită Comisiei să depună eforturi pentru reluarea discuțiilor din cadrul OMC privind PMP și capacitatea de diferențiere a produselor similare pe baza amprentei lor de carbon, a amprentei energetice a acestora sau a normelor tehnologice; consideră că o astfel de inițiativă poate fi acceptată de către membrii OMC dacă este însoțită de măsuri care să faciliteze transferul de tehnologii; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să depună eforturi pentru reluarea discuțiilor din cadrul OMC privind PMP și capacitatea de diferențiere a produselor similare pe baza amprentei lor de carbon, a amprentei energetice a acestora sau a normelor tehnologice; consideră că o astfel de inițiativă poate fi acceptată de către membrii OMC dacă este însoțită de măsuri care să faciliteze transferul de tehnologii;

| 35. | cu toate acestea, speră că lipsa actuală de claritate asupra PMP în cadrul OMC nu conduce Uniunea la inacțiune, aceasta trebuind să exploateze aceste marje de manevră; prin urmare; |
| --- | --- |

35.

cu toate acestea, speră că lipsa actuală de claritate asupra PMP în cadrul OMC nu conduce Uniunea la inacțiune, aceasta trebuind să exploateze aceste marje de manevră; prin urmare;

| 36. | subliniază că trebuie să se facă eforturi pentru ca efectele negative ale comerțului asupra mediului să se reflecte în prețuri și pentru a se asigura respectarea principiului „poluatorul plătește”; solicită ca sistemele de etichetare și de informare cu privire la standardele de mediu să fie sincronizate; |
| --- | --- |

36.

subliniază că trebuie să se facă eforturi pentru ca efectele negative ale comerțului asupra mediului să se reflecte în prețuri și pentru a se asigura respectarea principiului „poluatorul plătește”; solicită ca sistemele de etichetare și de informare cu privire la standardele de mediu să fie sincronizate;

| 37. | din acest motiv, salută instituirea de către Uniunea Europeană a criteriilor de sustenabilitate pentru biocarburanții produși în cadrul Uniunii și cei importați; invită Comisia Europeană să ia în considerare extinderea acestei abordări la biomasă și produsele agricole; solicită să fie luate în considerare schimbările indirecte în utilizarea terenurilor legată de biocombustibili și se așteaptă ca, înainte de sfârșitul anului 2010, Comisia să prezinte o propunere în conformitate cu angajamentul său față de Parlamentul European; |
| --- | --- |

37.

din acest motiv, salută instituirea de către Uniunea Europeană a criteriilor de sustenabilitate pentru biocarburanții produși în cadrul Uniunii și cei importați; invită Comisia Europeană să ia în considerare extinderea acestei abordări la biomasă și produsele agricole; solicită să fie luate în considerare schimbările indirecte în utilizarea terenurilor legată de biocombustibili și se așteaptă ca, înainte de sfârșitul anului 2010, Comisia să prezinte o propunere în conformitate cu angajamentul său față de Parlamentul European;

| 38. | pledează pentru elaborarea unor criterii și standarde de durabilitate veritabile și cu caracter juridic obligatoriu în domeniul producției de biocombustibili și de biomasă, care să țină seama de emisiile de gaze producătoare de schimbări climatice și de particule mici, rezultate din modificarea indirectă a utilizării terenurilor (ILUC) și de întreg ciclul de producție; subliniază că garantarea aprovizionării cu alimente a populației trebuie să aibă prioritate față de producția de biocombustibili și că sustenabilitatea politicii și a practicii de exploatare a teritoriului trebuie să fie integrată urgent într-o abordare mai holistică; |
| --- | --- |

38.

pledează pentru elaborarea unor criterii și standarde de durabilitate veritabile și cu caracter juridic obligatoriu în domeniul producției de biocombustibili și de biomasă, care să țină seama de emisiile de gaze producătoare de schimbări climatice și de particule mici, rezultate din modificarea indirectă a utilizării terenurilor (ILUC) și de întreg ciclul de producție; subliniază că garantarea aprovizionării cu alimente a populației trebuie să aibă prioritate față de producția de biocombustibili și că sustenabilitatea politicii și a practicii de exploatare a teritoriului trebuie să fie integrată urgent într-o abordare mai holistică;

| 39. | consideră esențială existența unor standarde stricte de sustenabilitate pentru comerțul internațional cu biocombustibili, având în vedere impactul lor social și de mediu contradictoriu; |
| --- | --- |

39.

consideră esențială existența unor standarde stricte de sustenabilitate pentru comerțul internațional cu biocombustibili, având în vedere impactul lor social și de mediu contradictoriu;

| 40. | salută acordul la care s-a ajuns la nivel european privind lemnul recoltat ilegal și așteaptă cu interes să se realizeze progrese în ceea ce privește acordurile de parteneriat voluntare; |
| --- | --- |

40.

salută acordul la care s-a ajuns la nivel european privind lemnul recoltat ilegal și așteaptă cu interes să se realizeze progrese în ceea ce privește acordurile de parteneriat voluntare;

Liberalizarea comerțului nu trebuie să submineze politicile climatice ambițioase

| 41. | își exprimă preocuparea cu privire la dorința Comisiei de a impune, în acordurile comerciale, liberalizarea comerțului cu lemn, în special eliminarea restricțiilor la export, în pofida riscului crescut de defrișări și a efectelor negative asupra climei, biodiversității, dezvoltării și populațiilor locale; |
| --- | --- |

41.

își exprimă preocuparea cu privire la dorința Comisiei de a impune, în acordurile comerciale, liberalizarea comerțului cu lemn, în special eliminarea restricțiilor la export, în pofida riscului crescut de defrișări și a efectelor negative asupra climei, biodiversității, dezvoltării și populațiilor locale;

| 42. | subliniază îndeosebi necesitatea existenței unei coerențe între obiectivele legate de climă și de biodiversitate și condițiile comerciale pentru a garanta eficacitatea măsurilor împotriva defrișărilor; |
| --- | --- |

42.

subliniază îndeosebi necesitatea existenței unei coerențe între obiectivele legate de climă și de biodiversitate și condițiile comerciale pentru a garanta eficacitatea măsurilor împotriva defrișărilor;

| 43. | consideră că noile acorduri internaționale de protecție a climei trebuie să conțină garanții ferme cu privire la reducerea impactului negativ asupra mediului al comerțului cu lemn și la stoparea defrișărilor, amploarea acestora constituind un motiv de îngrijorare; |
| --- | --- |

43.

consideră că noile acorduri internaționale de protecție a climei trebuie să conțină garanții ferme cu privire la reducerea impactului negativ asupra mediului al comerțului cu lemn și la stoparea defrișărilor, amploarea acestora constituind un motiv de îngrijorare;

Integrarea completă a transportului în problematica comerț - mediu

| 44. | regretă faptul că actualul sistem comercial duce la o diviziune globală a forței de muncă și a producției bazată pe folosirea intensivă a transportului, care nu suportă propriile costuri ecologice; dorește ca respectivul cost aferent climei al transportului internațional să fie internalizat în prețul său, fie prin punerea în aplicare a impozitelor, fie prin sistemele de comercializare a cotelor plătite; salută viitoarea includere a aviației în cadrul EU ETS și așteaptă din partea Comisiei, până în 2011, o inițiativă similară pentru transportul maritim, care să intre în vigoare în 2013, în cazul în care s-ar dovedi a fi imposibilă punerea în aplicare a unui mecanism la nivel mondial până la acea dată; regretă faptul că nu se aplică taxe în cazul combustibilului consumat pentru transportul maritim al mărfurilor; sprijină impunerea de taxe în cazul acestui tip de combustibil și al produselor respective, în special în cazul produselor transportate pe calea aerului; pe de altă parte, așteaptă ca Comisia să preia inițiativa de a contesta ajutoarele acordate modurilor de transport cele mai poluante, cum ar fi scutirea kerosenului de la plata taxei pe energie; |
| --- | --- |

44.

regretă faptul că actualul sistem comercial duce la o diviziune globală a forței de muncă și a producției bazată pe folosirea intensivă a transportului, care nu suportă propriile costuri ecologice; dorește ca respectivul cost aferent climei al transportului internațional să fie internalizat în prețul său, fie prin punerea în aplicare a impozitelor, fie prin sistemele de comercializare a cotelor plătite; salută viitoarea includere a aviației în cadrul EU ETS și așteaptă din partea Comisiei, până în 2011, o inițiativă similară pentru transportul maritim, care să intre în vigoare în 2013, în cazul în care s-ar dovedi a fi imposibilă punerea în aplicare a unui mecanism la nivel mondial până la acea dată; regretă faptul că nu se aplică taxe în cazul combustibilului consumat pentru transportul maritim al mărfurilor; sprijină impunerea de taxe în cazul acestui tip de combustibil și al produselor respective, în special în cazul produselor transportate pe calea aerului; pe de altă parte, așteaptă ca Comisia să preia inițiativa de a contesta ajutoarele acordate modurilor de transport cele mai poluante, cum ar fi scutirea kerosenului de la plata taxei pe energie;

| 45. | constată că emisiile de CO2 generate de comerțul internațional pot fi reduse semnificativ, solicită includerea costurilor de transport și de mediu în prețul produselor (internalizarea costurilor externe), în special prin includerea transportului maritim, care reprezintă 90 % din transporturile aferente comerțului internațional, în schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS); |
| --- | --- |

45.

constată că emisiile de CO2 generate de comerțul internațional pot fi reduse semnificativ, solicită includerea costurilor de transport și de mediu în prețul produselor (internalizarea costurilor externe), în special prin includerea transportului maritim, care reprezintă 90 % din transporturile aferente comerțului internațional, în schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS);

| 46. | solicită Comisiei și statelor membre să facă tot ce le stă în putință pentru a încheia un acord cu caracter juridic obligatoriu privind reducerea emisiilor aferente transportului maritim, în contextul Organizației Maritime Internaționale; |
| --- | --- |

46.

solicită Comisiei și statelor membre să facă tot ce le stă în putință pentru a încheia un acord cu caracter juridic obligatoriu privind reducerea emisiilor aferente transportului maritim, în contextul Organizației Maritime Internaționale;

| 47. | consideră că este important ca angajamentele internaționale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră să se aplice și transportului aerian internațional și transportului maritim; |
| --- | --- |

47.

consideră că este important ca angajamentele internaționale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră să se aplice și transportului aerian internațional și transportului maritim;

| 48. | subliniază faptul că creșterea emisiilor de CO2 legate de transporturi și de comerțul internațional subminează eficacitatea strategiei UE privind schimbările climatice; consideră că acest argument este suficient pentru a trece de la o strategie de dezvoltare bazată pe exporturi la o dezvoltare endogenă axată pe consumul și producția locală și diversificată în țările în curs de dezvoltare; reamintește că o astfel de strategie ar avea efecte pozitive asupra ocupării forței de muncă atât în UE, cât și în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

48.

subliniază faptul că creșterea emisiilor de CO2 legate de transporturi și de comerțul internațional subminează eficacitatea strategiei UE privind schimbările climatice; consideră că acest argument este suficient pentru a trece de la o strategie de dezvoltare bazată pe exporturi la o dezvoltare endogenă axată pe consumul și producția locală și diversificată în țările în curs de dezvoltare; reamintește că o astfel de strategie ar avea efecte pozitive asupra ocupării forței de muncă atât în UE, cât și în țările în curs de dezvoltare;

| 49. | consideră că, atât timp cât costul aferent climei nu va apărea în prețul de transport, promovarea producției locale durabile ar trebui să fie încurajată, îndeosebi printr-o mai bună informare a consumatorilor; |
| --- | --- |

49.

consideră că, atât timp cât costul aferent climei nu va apărea în prețul de transport, promovarea producției locale durabile ar trebui să fie încurajată, îndeosebi printr-o mai bună informare a consumatorilor;

Consolidarea instrumentelor care asigură coerența comerț - climă

| 50. | în vederea asigurării coerenței între politicile comerciale și climatice ale Uniunii Europene, solicită realizarea unui bilanț de carbon în cazul fiecărei politici comerciale, precum și ca această politică să poată fi eventual modificată pentru a îmbunătăți acest bilanț, iar măsurile compensatorii – cooperarea politică, tehnologică, financiară – să fie adoptate în mod obligatoriu în cazul unei amprente negative pentru climă; |
| --- | --- |

50.

în vederea asigurării coerenței între politicile comerciale și climatice ale Uniunii Europene, solicită realizarea unui bilanț de carbon în cazul fiecărei politici comerciale, precum și ca această politică să poată fi eventual modificată pentru a îmbunătăți acest bilanț, iar măsurile compensatorii – cooperarea politică, tehnologică, financiară – să fie adoptate în mod obligatoriu în cazul unei amprente negative pentru climă;

| 51. | îndeamnă UE să utilizeze drept instrument de dezvoltare dispozițiile ecologice generale din cadrul acordurilor comerciale bilaterale și regionale, evidențiind necesitatea aplicării corespunzătoare a clauzelor ecologice și a mecanismelor de cooperare în vederea promovării transferului de tehnologie, a asistenței tehnice și a consolidării capacităților; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă UE să utilizeze drept instrument de dezvoltare dispozițiile ecologice generale din cadrul acordurilor comerciale bilaterale și regionale, evidențiind necesitatea aplicării corespunzătoare a clauzelor ecologice și a mecanismelor de cooperare în vederea promovării transferului de tehnologie, a asistenței tehnice și a consolidării capacităților;

| 52. | invită Comisia să includă în mod sistematic clauze ecologice în acordurile comerciale încheiate cu țări din afara UE, vizând în special reducerea emisiilor de CO2 și transferul de tehnologii cu emisii scăzute de carbon; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia să includă în mod sistematic clauze ecologice în acordurile comerciale încheiate cu țări din afara UE, vizând în special reducerea emisiilor de CO2 și transferul de tehnologii cu emisii scăzute de carbon;

| 53. | salută introducerea aspectelor legate de schimbările climatice în evaluările impactului asupra sustenabilității (EIS) al acordurilor comerciale; ia totuși act de faptul că, în anumite situații, cum ar fi Acordul de liber schimb euro-mediteranean, EIS arată că acordul va avea un impact nefavorabil asupra climei, care nu a fost abordat înainte de încheierea sa; consideră că acordurile comerciale nu ar trebui să submineze în niciun fel acordurile multilaterale privind mediul; |
| --- | --- |

53.

salută introducerea aspectelor legate de schimbările climatice în evaluările impactului asupra sustenabilității (EIS) al acordurilor comerciale; ia totuși act de faptul că, în anumite situații, cum ar fi Acordul de liber schimb euro-mediteranean, EIS arată că acordul va avea un impact nefavorabil asupra climei, care nu a fost abordat înainte de încheierea sa; consideră că acordurile comerciale nu ar trebui să submineze în niciun fel acordurile multilaterale privind mediul;

| 54. | consideră că criteriile de mediu trebuie să fie introduse în reforma SGP; |
| --- | --- |

54.

consideră că criteriile de mediu trebuie să fie introduse în reforma SGP;

| 55. | consideră că Comisia ar trebui să respecte un cadru armonizat în strategiile sale de negociere în domeniul politicii comerciale și de mediu, astfel încât să nu creeze, pentru partenerii săi, motive de îngrijorare legate de barierele comerciale, garantând în același timp respectarea obiectivelor sale obligatorii privind combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

55.

consideră că Comisia ar trebui să respecte un cadru armonizat în strategiile sale de negociere în domeniul politicii comerciale și de mediu, astfel încât să nu creeze, pentru partenerii săi, motive de îngrijorare legate de barierele comerciale, garantând în același timp respectarea obiectivelor sale obligatorii privind combaterea schimbărilor climatice;

| 56. | consideră că ar trebui să se aplice cu mai multă vigoare și consecvență „diplomația climatică” în cadrul relațiilor comerciale ale UE cu țări care nu s-au angajat să respecte acorduri multilaterale de protecție a mediului; |
| --- | --- |

56.

consideră că ar trebui să se aplice cu mai multă vigoare și consecvență „diplomația climatică” în cadrul relațiilor comerciale ale UE cu țări care nu s-au angajat să respecte acorduri multilaterale de protecție a mediului;

Coerența comerț - climă a Uniunii Europene din punctul de vedere al țărilor în curs de dezvoltare

| 57. | recunoaște că asigurarea coerenței politicilor comerciale și climatice europene poate fi utilizată sau percepută de țările partenere ca o modalitate alternativă de reducere a importurilor și de creștere a exporturilor noastre; |
| --- | --- |

57.

recunoaște că asigurarea coerenței politicilor comerciale și climatice europene poate fi utilizată sau percepută de țările partenere ca o modalitate alternativă de reducere a importurilor și de creștere a exporturilor noastre;

| 58. | prin urmare, subliniază importanța de a negocia cu aceste țări toate măsurile pe care Uniunea le-ar putea adopta, în special măsurile de ajustare la frontieră, precum și necesitatea ca Uniunea să își îndeplinească angajamentele de a acorda ajutor în domeniul climei țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

58.

prin urmare, subliniază importanța de a negocia cu aceste țări toate măsurile pe care Uniunea le-ar putea adopta, în special măsurile de ajustare la frontieră, precum și necesitatea ca Uniunea să își îndeplinească angajamentele de a acorda ajutor în domeniul climei țărilor în curs de dezvoltare;

| 59. | ca atare, își exprimă preocuparea în legătură cu faptul că finanțările „timpurii” promise de către țările europene în cadrul Summitului de la Copenhaga privind schimbările climatice provin parțial din angajamentele asumate ca parte a asistenței oficiale pentru dezvoltare și că acestea sunt furnizate sub formă de împrumuturi, contrar solicitărilor formulate de Parlament; solicita Comisiei să prezinte un raport privind aceste finanțări care să ofere posibilitatea de a realiza o evaluare a raportului între angajamentele asumate, cerințele Parlamentului și realitate; solicită, de asemenea o mai bună coordonare a finanțărilor în ceea ce privește utilizarea tematică și geografică a acestora; |
| --- | --- |

59.

ca atare, își exprimă preocuparea în legătură cu faptul că finanțările „timpurii” promise de către țările europene în cadrul Summitului de la Copenhaga privind schimbările climatice provin parțial din angajamentele asumate ca parte a asistenței oficiale pentru dezvoltare și că acestea sunt furnizate sub formă de împrumuturi, contrar solicitărilor formulate de Parlament; solicita Comisiei să prezinte un raport privind aceste finanțări care să ofere posibilitatea de a realiza o evaluare a raportului între angajamentele asumate, cerințele Parlamentului și realitate; solicită, de asemenea o mai bună coordonare a finanțărilor în ceea ce privește utilizarea tematică și geografică a acestora;

| 60. | reamintește angajamentul asumat de țările dezvoltate, inclusiv statele membre ale Uniunii, de a reflecta la mijloace de finanțare inovatoare pentru a combate schimbările climatice; |
| --- | --- |

60.

reamintește angajamentul asumat de țările dezvoltate, inclusiv statele membre ale Uniunii, de a reflecta la mijloace de finanțare inovatoare pentru a combate schimbările climatice;

| 61. | își exprimă convingerea referitor la faptul că lupta împotriva schimbărilor climatice trebuie să se bazeze pe principiul solidarității între țările industrializate și țările în curs de dezvoltare, pe cât posibil în cooperare strânsă cu ONU, OMC și alte instituții înființate prin acordurile de la Bretton Woods; solicită, prin urmare, elaborarea, în cooperare cu țările în curs de dezvoltare, țările emergente și țările industrializate, a unei strategii globale de comercializare a certificatelor de emisii și de impozitare a energiei și a emisiilor de gaze cu efect de seră, cu scopul, pe de o parte, de a preveni delocalizarea întreprinderilor (relocarea emisiilor de dioxid de carbon) și, pe de altă parte, de a genera resurse financiare pentru măsurile de combatere a schimbărilor climatice și de adaptare la consecințele acestora; |
| --- | --- |

61.

își exprimă convingerea referitor la faptul că lupta împotriva schimbărilor climatice trebuie să se bazeze pe principiul solidarității între țările industrializate și țările în curs de dezvoltare, pe cât posibil în cooperare strânsă cu ONU, OMC și alte instituții înființate prin acordurile de la Bretton Woods; solicită, prin urmare, elaborarea, în cooperare cu țările în curs de dezvoltare, țările emergente și țările industrializate, a unei strategii globale de comercializare a certificatelor de emisii și de impozitare a energiei și a emisiilor de gaze cu efect de seră, cu scopul, pe de o parte, de a preveni delocalizarea întreprinderilor (relocarea emisiilor de dioxid de carbon) și, pe de altă parte, de a genera resurse financiare pentru măsurile de combatere a schimbărilor climatice și de adaptare la consecințele acestora;

| 62. | subliniază faptul că transferul sporit de tehnologie către țările în curs de dezvoltare ca mijloc de a aborda relocarea emisiilor de dioxid de carbon va fi un element esențial al unui regim privind clima după 2012; regretă că transferul de tehnologie reprezintă doar o mică parte din ajutorul oficial pentru dezvoltare; îndeamnă statele membre să acorde asistență tehnică și financiară suplimentară țărilor în curs de dezvoltare pentru ca acestea să facă față consecințelor schimbărilor climatice, să respecte standardele legate de climă și să realizeze evaluări de impact prealabile ale standardelor și ale sistemelor de etichetare și de certificare; |
| --- | --- |

62.

subliniază faptul că transferul sporit de tehnologie către țările în curs de dezvoltare ca mijloc de a aborda relocarea emisiilor de dioxid de carbon va fi un element esențial al unui regim privind clima după 2012; regretă că transferul de tehnologie reprezintă doar o mică parte din ajutorul oficial pentru dezvoltare; îndeamnă statele membre să acorde asistență tehnică și financiară suplimentară țărilor în curs de dezvoltare pentru ca acestea să facă față consecințelor schimbărilor climatice, să respecte standardele legate de climă și să realizeze evaluări de impact prealabile ale standardelor și ale sistemelor de etichetare și de certificare;

*

* *

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului și Comisiei, parlamentelor naționale, precum și Secretarului executiv al Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCNUCC) și celei de a 16-a Conferințe a părților (COP 16). |
| --- | --- |

63.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului și Comisiei, parlamentelor naționale, precum și Secretarului executiv al Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCNUCC) și celei de a 16-a Conferințe a părților (COP 16).

---

(1)  „Schimbările climatice 2007: Raport de sinteză”, publicat sub îndrumarea lui Rajendra K. Pachauri și Andy Reisinger, Geneva 2007, http://www.ipcc.ch/pdf/assessment-report/ar4/syr/ar4_syr_fr.pdf și rapoartele grupurilor de lucru: „Elementele științifice”, Contribuția Grupului de lucru I, publicat sub îndrumarea lui S. Solomon, D. Qin, M. Manning, Z. Chen, M. Marquis, K. Averyt, M. Tignor și H.L. Miller, Jr.; „Consecințe, adaptare și vulnerabilitate”, Contribuția Grupului de lucru II, publicat sub îndrumarea lui M. Parry, O. Canziani, J. Palutikof, P. van der Linden și C. Hanson; „Atenuarea schimbărilor climatice”, Contribuția Grupului de lucru III, publicat sub îndrumarea lui B. Metz, O. Davidson, P. Bosch, R. Dave și L. Meyer.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0019.

(3)  JO C 297 E, 20.11.2008, p. 193.

(4)  JO C 160 E, 19.6.2010, p. 1 și p. 8.

(5)  http://www.agassessment.org/

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/101

---

Joi, 25 noiembrie 2010Responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale

P7_TA(2010)0446

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (2009/2201(INI))

2012/C 99 E/19

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 30 și 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 30 și 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 2, 3 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, Declarația tripartită a Organizației Internaționale a Muncii de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială, precum și codurile de conduită adoptate sub egida unor organizații internaționale precum Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO), Organizația Mondială a Sănătății și Banca Mondială, dar și eforturile depuse sub auspiciile Conferinței Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) în ceea ce privește activitățile întreprinderilor din țările în curs de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, Declarația tripartită a Organizației Internaționale a Muncii de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială, precum și codurile de conduită adoptate sub egida unor organizații internaționale precum Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO), Organizația Mondială a Sănătății și Banca Mondială, dar și eforturile depuse sub auspiciile Conferinței Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) în ceea ce privește activitățile întreprinderilor din țările în curs de dezvoltare,

| — | având în vedere inițiativa „Global Compact” a Națiunilor Unite, lansată în septembrie 2000, și raportul Secretarului General al ONU „Către parteneriate globale – Cooperare consolidată între Națiunile Unite și toți partenerii implicați, în special sectorul privat” din 10 august 2005 [05-45706 (E) 020905], și având în vedere anunțul „Global Compact” și al Inițiativei de Raportare Globală a Națiunilor Unite din 9 octombrie 2006, precum și principiile privind investițiile responsabile lansate în ianuarie 2006 de Națiunile Unite și coordonate de Inițiativa Financiară a PNUM și „Global Compact”, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa „Global Compact” a Națiunilor Unite, lansată în septembrie 2000, și raportul Secretarului General al ONU „Către parteneriate globale – Cooperare consolidată între Națiunile Unite și toți partenerii implicați, în special sectorul privat” din 10 august 2005 [05-45706 (E) 020905], și având în vedere anunțul „Global Compact” și al Inițiativei de Raportare Globală a Națiunilor Unite din 9 octombrie 2006, precum și principiile privind investițiile responsabile lansate în ianuarie 2006 de Națiunile Unite și coordonate de Inițiativa Financiară a PNUM și „Global Compact”,

| — | având în vedere standardele ONU privind responsabilitățile societăților transnaționale și ale altor întreprinderi comerciale în domeniul drepturilor omului, adoptate în decembrie 2003 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere standardele ONU privind responsabilitățile societăților transnaționale și ale altor întreprinderi comerciale în domeniul drepturilor omului, adoptate în decembrie 2003 (1),

| — | având în vedere Inițiativa de Raportare Globală (Global Reporting Initiative - GRI) lansată în 1997 (2), orientările actualizate ale grupului G3 pentru elaborarea rapoartelor privind dezvoltarea durabilă, publicate la 5 octombrie 2006 și orientările G4 care sunt în prezent în curs de pregătire în cadrul GRI, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa de Raportare Globală (Global Reporting Initiative - GRI) lansată în 1997 (2), orientările actualizate ale grupului G3 pentru elaborarea rapoartelor privind dezvoltarea durabilă, publicate la 5 octombrie 2006 și orientările G4 care sunt în prezent în curs de pregătire în cadrul GRI,

| — | având în vedere rezultatele reuniunii la nivel înalt a ONU pe tema dezvoltării durabile, organizată în 2002 la Johannesburg, în special apelul lansat în favoarea inițiativelor în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor, precum și concluziile Consiliului din 3 decembrie 2002 privind acțiunile ulterioare reuniunii la nivel înalt (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele reuniunii la nivel înalt a ONU pe tema dezvoltării durabile, organizată în 2002 la Johannesburg, în special apelul lansat în favoarea inițiativelor în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor, precum și concluziile Consiliului din 3 decembrie 2002 privind acțiunile ulterioare reuniunii la nivel înalt (3),

| — | având în vedere raportul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului privind responsabilitatea în materie de drepturile omului a societăților transnaționale și a altor întreprinderi din 15 februarie 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului privind responsabilitatea în materie de drepturile omului a societăților transnaționale și a altor întreprinderi din 15 februarie 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005),

| — | având în vedere raportul Reprezentantului special al Secretarului General al ONU pentru drepturile omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi, intitulat „Promovarea și protejarea tuturor drepturilor omului, civile, politice, economice, sociale și culturale, inclusiv a dreptului la dezvoltare”, din 7 aprilie 2008 (A/HRC/8/5, 2008) și lucrările în curs privind viitorul său raport, prevăzut pentru 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Reprezentantului special al Secretarului General al ONU pentru drepturile omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi, intitulat „Promovarea și protejarea tuturor drepturilor omului, civile, politice, economice, sociale și culturale, inclusiv a dreptului la dezvoltare”, din 7 aprilie 2008 (A/HRC/8/5, 2008) și lucrările în curs privind viitorul său raport, prevăzut pentru 2011,

| — | având în vedere raportul Reprezentantului special al Secretarului General pentru drepturile omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi, John Ruggie, raport intitulat „Noi pași spre operaționalizarea cadrului protecție, respect și remedii” din 9 aprilie 2010 (A/HRC/14/27), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Reprezentantului special al Secretarului General pentru drepturile omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi, John Ruggie, raport intitulat „Noi pași spre operaționalizarea cadrului protecție, respect și remedii” din 9 aprilie 2010 (A/HRC/14/27),

| — | având în vedere sistemele de referință și mecanismele de certificare și de etichetare care vizează comportamentul întreprinderilor în materie de dezvoltare durabilă, schimbări climatice și reducerea sărăciei, precum standardul SA 8000, care se referă la interzicerea exploatării prin muncă a copiilor, și standardele AFNOR și ISO în materie de dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere sistemele de referință și mecanismele de certificare și de etichetare care vizează comportamentul întreprinderilor în materie de dezvoltare durabilă, schimbări climatice și reducerea sărăciei, precum standardul SA 8000, care se referă la interzicerea exploatării prin muncă a copiilor, și standardele AFNOR și ISO în materie de dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere procesul de la Kimberley privind controlul comerțului cu diamante brute, |
| --- | --- |

—

având în vedere procesul de la Kimberley privind controlul comerțului cu diamante brute,

| — | având în vedere inițiativele mai multor state membre de promovare a responsabilității sociale a întreprinderilor, în special crearea în Danemarca a Centrului guvernamental pentru RSI, care coordonează inițiativele legislative ale guvernului în favoarea RSI și elaborează instrumente practice destinate întreprinderilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativele mai multor state membre de promovare a responsabilității sociale a întreprinderilor, în special crearea în Danemarca a Centrului guvernamental pentru RSI, care coordonează inițiativele legislative ale guvernului în favoarea RSI și elaborează instrumente practice destinate întreprinderilor (4),

| — | având în vedere Pactul internațional referitor la drepturile economice, sociale și culturale din 1966, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor din 1979, Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene adoptată prin Rezoluția Adunării Generale 61/295 din 13 septembrie 2007 și Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului din 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional referitor la drepturile economice, sociale și culturale din 1966, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor din 1979, Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene adoptată prin Rezoluția Adunării Generale 61/295 din 13 septembrie 2007 și Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului din 1989,

| — | având în vedere acordurile internaționale privind mediul, precum Protocolul de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon (1987), Convenția de la Basel privind controlul transporturilor transfrontaliere de deșeuri periculoase (1999), Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea (2000) și Protocolul de la Kyoto (1997), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile internaționale privind mediul, precum Protocolul de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon (1987), Convenția de la Basel privind controlul transporturilor transfrontaliere de deșeuri periculoase (1999), Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea (2000) și Protocolul de la Kyoto (1997),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 martie 2003 privind cartea verde intitulată „Promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 martie 2003 privind cartea verde intitulată „Promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor”,

| — | având în vedere raportul final și recomandările Forumului european multilateral privind RSI din 29 iunie 2004, inclusiv cea de-a șaptea recomandare care sprijină măsurile pentru stabilirea unui cadru juridic adecvat, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final și recomandările Forumului european multilateral privind RSI din 29 iunie 2004, inclusiv cea de-a șaptea recomandare care sprijină măsurile pentru stabilirea unui cadru juridic adecvat,

| — | având în vedere Convenția de la Bruxelles din 1968, astfel cum a fost consolidată prin Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (5), și Cartea verde a Comisiei din 21 aprilie 2009 privind revizuirea Regulamentului (CE) nr. 44/2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Bruxelles din 1968, astfel cum a fost consolidată prin Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (5), și Cartea verde a Comisiei din 21 aprilie 2009 privind revizuirea Regulamentului (CE) nr. 44/2001,

| — | având în vedere cartea verde a Comisiei intitulată „Promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2001)0366), reluată ulterior în cartea albă intitulată „Comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuția întreprinderilor la dezvoltarea durabilă” (COM(2002)0347), |
| --- | --- |

—

având în vedere cartea verde a Comisiei intitulată „Promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2001)0366), reluată ulterior în cartea albă intitulată „Comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuția întreprinderilor la dezvoltarea durabilă” (COM(2002)0347),

| — | având în vedere recomandarea 2001/453/CE a Comisiei din 30 mai 2001 privind luarea în considerare a aspectelor de mediu în conturile și rapoartele de gestiune ale societăților comerciale: înscrierea contabilă, evaluarea și publicarea informațiilor (6) (publicată sub numărul C(2001)1495), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea 2001/453/CE a Comisiei din 30 mai 2001 privind luarea în considerare a aspectelor de mediu în conturile și rapoartele de gestiune ale societăților comerciale: înscrierea contabilă, evaluarea și publicarea informațiilor (6) (publicată sub numărul C(2001)1495),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2004 intitulată „Dimensiunea socială a globalizării – contribuția politicii UE la extinderea beneficiilor pentru toți” (COM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2004 intitulată „Dimensiunea socială a globalizării – contribuția politicii UE la extinderea beneficiilor pentru toți” (COM(2004)0383),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 martie 2006 adresată Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European intitulată „Punerea în aplicare a parteneriatului pentru creștere și ocupare a forței de muncă: a face din Europa un pol al excelenței în domeniul de răspunderii sociale a societăților” (COM(2006)0136), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 martie 2006 adresată Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European intitulată „Punerea în aplicare a parteneriatului pentru creștere și ocupare a forței de muncă: a face din Europa un pol al excelenței în domeniul de răspunderii sociale a societăților” (COM(2006)0136),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 mai 2006 intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți - contribuția UE la punerea în aplicare a agendei pentru munca decentă în lume” (COM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 mai 2006 intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți - contribuția UE la punerea în aplicare a agendei pentru munca decentă în lume” (COM(2006)0249),

| — | având în vedere sistemul de preferințe generalizate (SPG), intrat în vigoare la 1 ianuarie 2006, care acordă acces liber, fără plata unor drepturi vamale, sau reduceri tarifare pentru un număr mare de produse și include, de asemenea, un nou stimulent pentru țările vulnerabile confruntate cu nevoi comerciale, financiare sau de dezvoltare specifice, |
| --- | --- |

—

având în vedere sistemul de preferințe generalizate (SPG), intrat în vigoare la 1 ianuarie 2006, care acordă acces liber, fără plata unor drepturi vamale, sau reduceri tarifare pentru un număr mare de produse și include, de asemenea, un nou stimulent pentru țările vulnerabile confruntate cu nevoi comerciale, financiare sau de dezvoltare specifice,

| — | având în vedere capitolul 13 din acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Coreea de Sud, semnat în octombrie 2009, conform căruia „părțile se străduiesc să faciliteze și să promoveze comerțul cu bunuri care contribuie la dezvoltarea durabilă, inclusiv cele reglementate de sisteme cum ar fi comerțul echitabil și etic, precum și cele care implică responsabilitatea socială a întreprinderilor și obligația acestora de a-și asuma răspunderea”, |
| --- | --- |

—

având în vedere capitolul 13 din acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Coreea de Sud, semnat în octombrie 2009, conform căruia „părțile se străduiesc să faciliteze și să promoveze comerțul cu bunuri care contribuie la dezvoltarea durabilă, inclusiv cele reglementate de sisteme cum ar fi comerțul echitabil și etic, precum și cele care implică responsabilitatea socială a întreprinderilor și obligația acestora de a-și asuma răspunderea”,

| — | având în vedere articolul 270 alineatul (3) din acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Columbia și Peru, semnat în martie 2010, conform căruia părțile au convenit să promoveze bunele practici comerciale legate de responsabilitatea socială a întreprinderilor, precum și articolul 270 alineatul (4) din acest acord, conform căruia părțile recunosc că existența unor mecanisme flexibile, voluntare și bazate pe stimulente poate contribui la asigurarea coerenței între practicile comerciale și obiectivele dezvoltării durabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 270 alineatul (3) din acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Columbia și Peru, semnat în martie 2010, conform căruia părțile au convenit să promoveze bunele practici comerciale legate de responsabilitatea socială a întreprinderilor, precum și articolul 270 alineatul (4) din acest acord, conform căruia părțile recunosc că existența unor mecanisme flexibile, voluntare și bazate pe stimulente poate contribui la asigurarea coerenței între practicile comerciale și obiectivele dezvoltării durabile,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului din 3 decembrie 2001 privind acțiunile ulterioare cărții verzi privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului din 3 decembrie 2001 privind acțiunile ulterioare cărții verzi privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (7),

| — | având în vedere rezoluția Consiliului din 6 februarie 2003 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului din 6 februarie 2003 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (8),

| — | având în vedere Decizia 2005/600/CE a Consiliului din 12 iulie 2005 privind liniile directoare ale politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, prin care se îndeamnă statele membre să stimuleze întreprinderile să dezvolte RSI (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2005/600/CE a Consiliului din 12 iulie 2005 privind liniile directoare ale politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, prin care se îndeamnă statele membre să stimuleze întreprinderile să dezvolte RSI (9),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 privind munca copiilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 privind munca copiilor (10),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (11),

| — | având în vedere Directiva 2003/51/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2003 privind conturile anuale și conturile consolidate ale anumitor forme de societăți, ale băncilor și ale altor instituții financiare și ale întreprinderilor de asigurare (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/51/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2003 privind conturile anuale și conturile consolidate ale anumitor forme de societăți, ale băncilor și ale altor instituții financiare și ale întreprinderilor de asigurare (12),

| — | având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 1999 privind normele comunitare aplicabile întreprinderilor europene care desfășoară activități în țările în curs de dezvoltare: către un cod de conduită european (14), care recomandă crearea unui cod european de conduită model, susținut de un dispozitiv european de monitorizare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 1999 privind normele comunitare aplicabile întreprinderilor europene care desfășoară activități în țările în curs de dezvoltare: către un cod de conduită european (14), care recomandă crearea unui cod european de conduită model, susținut de un dispozitiv european de monitorizare,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2001 privind deschiderea și democrația în comerțul internațional (15) care solicită respectarea de către OMC a standardelor de muncă fundamentale ale OIM, precum și acceptarea de către OMC a deciziilor OIM, inclusiv solicitările legate de impunerea de sancțiuni pentru încălcări grave ale standardelor de muncă fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2001 privind deschiderea și democrația în comerțul internațional (15) care solicită respectarea de către OMC a standardelor de muncă fundamentale ale OIM, precum și acceptarea de către OMC a deciziilor OIM, inclusiv solicitările legate de impunerea de sancțiuni pentru încălcări grave ale standardelor de muncă fundamentale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2002 privind comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social, intitulată „Promovarea normelor de muncă fundamentale și îmbunătățirea guvernării sociale în contextul globalizării” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2002 privind comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social, intitulată „Promovarea normelor de muncă fundamentale și îmbunătățirea guvernării sociale în contextul globalizării” (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 mai 2003 referitoare la comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuția întreprinderilor la dezvoltarea durabilă (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 mai 2003 referitoare la comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuția întreprinderilor la dezvoltarea durabilă (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2005 privind exploatarea copiilor în țările în curs de dezvoltare, și în special exploatarea copiilor prin muncă (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2005 privind exploatarea copiilor în țările în curs de dezvoltare, și în special exploatarea copiilor prin muncă (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2005 privind dimensiunea socială a globalizării (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2005 privind dimensiunea socială a globalizării (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 privind comerțul echitabil și dezvoltarea (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 privind comerțul echitabil și dezvoltarea (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2007 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2007 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 privind promovarea muncii decente pentru toți (22), în care se solicită includerea standardelor de muncă, în cadrul promovării muncii decente, în acordurile comerciale încheiate de UE, în special în acordurile bilaterale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 privind promovarea muncii decente pentru toți (22), în care se solicită includerea standardelor de muncă, în cadrul promovării muncii decente, în acordurile comerciale încheiate de UE, în special în acordurile bilaterale,

| — | având în vedere audierea pe tema responsabilității sociale a întreprinderilor în comerțul internațional organizată la 23 februarie 2010 de Parlamentul European, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea pe tema responsabilității sociale a întreprinderilor în comerțul internațional organizată la 23 februarie 2010 de Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7–0317/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7–0317/2010),

| A. | întrucât corporațiile și filialele lor sunt actori majori ai globalizării economice și ai comerțului internațional; |
| --- | --- |

A.

întrucât corporațiile și filialele lor sunt actori majori ai globalizării economice și ai comerțului internațional;

| B. | întrucât orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, adoptate în 2000 și actualizate în 2010, sunt recomandări pe care guvernele le adresează întreprinderilor și care prezintă standarde voluntare privind practicile responsabile, cu respectarea legislației aplicabile, în special în materie de ocupare a forței de muncă, relațiile cu partenerii sociali, drepturile omului, mediul, protecția consumatorului, lupta împotriva corupției și a evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

B.

întrucât orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, adoptate în 2000 și actualizate în 2010, sunt recomandări pe care guvernele le adresează întreprinderilor și care prezintă standarde voluntare privind practicile responsabile, cu respectarea legislației aplicabile, în special în materie de ocupare a forței de muncă, relațiile cu partenerii sociali, drepturile omului, mediul, protecția consumatorului, lupta împotriva corupției și a evaziunii fiscale;

| C. | întrucât Declarația tripartită a Organizației Internaționale a Muncii privind întreprinderile multinaționale este destinată să orienteze guvernele, întreprinderile multinaționale și lucrătorii în domenii precum ocuparea forței de muncă, formarea, condițiile de muncă și relațiile profesionale, incluzând angajamentul statelor să respecte și să promoveze cele patru norme fundamentale ale muncii: libertatea de asociere și dreptul la negocieri colective, eliminarea tuturor formelor de muncă forțată, abolirea exploatării prin muncă a copiilor și eliminarea discriminării în domeniul ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât Declarația tripartită a Organizației Internaționale a Muncii privind întreprinderile multinaționale este destinată să orienteze guvernele, întreprinderile multinaționale și lucrătorii în domenii precum ocuparea forței de muncă, formarea, condițiile de muncă și relațiile profesionale, incluzând angajamentul statelor să respecte și să promoveze cele patru norme fundamentale ale muncii: libertatea de asociere și dreptul la negocieri colective, eliminarea tuturor formelor de muncă forțată, abolirea exploatării prin muncă a copiilor și eliminarea discriminării în domeniul ocupării forței de muncă;

| D. | întrucât pactul mondial al Organizației Națiunilor Unite, sau „Global Compact”, format din zece principii prevede ca întreprinderile să accepte, să sprijine și să aplice, în sfera lor de influență, drept un set de valori fundamentale în domeniul drepturilor omului, standardele de muncă fundamentale, mediul și lupta împotriva corupției, față de care întreprinderile și-au manifestat angajamentul și pe care le integrează în operațiunile lor comerciale pe bază voluntară; |
| --- | --- |

D.

întrucât pactul mondial al Organizației Națiunilor Unite, sau „Global Compact”, format din zece principii prevede ca întreprinderile să accepte, să sprijine și să aplice, în sfera lor de influență, drept un set de valori fundamentale în domeniul drepturilor omului, standardele de muncă fundamentale, mediul și lupta împotriva corupției, față de care întreprinderile și-au manifestat angajamentul și pe care le integrează în operațiunile lor comerciale pe bază voluntară;

| E. | întrucât se lucrează în prezent la actualizarea orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale, în special cele care vizează îmbunătățirea punctelor naționale de contact și un regim de răspundere pentru lanțurile de aprovizionare; |
| --- | --- |

E.

întrucât se lucrează în prezent la actualizarea orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale, în special cele care vizează îmbunătățirea punctelor naționale de contact și un regim de răspundere pentru lanțurile de aprovizionare;

| F. | întrucât punctele internaționale de referință, cum ar fi „Inițiativa de Raportare Globală”, sau mecanismele de certificare și de etichetare, cum ar fi standardul ISO 14 001 sau recentul standard ISO 26 000, conceput ca un ansamblu de orientări aplicabile oricărui tip de organizație, ajută întreprinderile să evalueze impactul economic, social și de mediu al activităților lor, integrând noțiunea de dezvoltare durabilă, dar nu sunt eficace decât în măsura în care sunt aplicate efectiv, iar aplicarea lor este verificată; |
| --- | --- |

F.

întrucât punctele internaționale de referință, cum ar fi „Inițiativa de Raportare Globală”, sau mecanismele de certificare și de etichetare, cum ar fi standardul ISO 14 001 sau recentul standard ISO 26 000, conceput ca un ansamblu de orientări aplicabile oricărui tip de organizație, ajută întreprinderile să evalueze impactul economic, social și de mediu al activităților lor, integrând noțiunea de dezvoltare durabilă, dar nu sunt eficace decât în măsura în care sunt aplicate efectiv, iar aplicarea lor este verificată;

| G. | întrucât RSI este definită în standardul ISO 26 000 ca fiind „responsabilitatea unei organizații pentru impactul deciziilor și activităților sale asupra societății și asupra mediului, materializată printr-un comportament transparent și etic care: contribuie la dezvoltarea durabilă, inclusiv la sănătatea și bunăstarea societății, ține seama de așteptările părților interesate, respectă dispozițiile legale în vigoare și este compatibilă cu normele internaționale și este integrată în ansamblul organizației și inclusă în toate relațiile sale”, iar această definiție a fost acceptată de o mare parte a societății civile și a mișcării sindicale internaționale; |
| --- | --- |

G.

întrucât RSI este definită în standardul ISO 26 000 ca fiind „responsabilitatea unei organizații pentru impactul deciziilor și activităților sale asupra societății și asupra mediului, materializată printr-un comportament transparent și etic care: contribuie la dezvoltarea durabilă, inclusiv la sănătatea și bunăstarea societății, ține seama de așteptările părților interesate, respectă dispozițiile legale în vigoare și este compatibilă cu normele internaționale și este integrată în ansamblul organizației și inclusă în toate relațiile sale”, iar această definiție a fost acceptată de o mare parte a societății civile și a mișcării sindicale internaționale;

| H. | întrucât Comisia a prezentat în comunicarea sa din 2006 obiectivul de a face din Uniunea Europeană „un pol al excelenței în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor”, RSI fiind prezentată ca „un aspect al modelului social european” și constituind „un mijloc de apărare a solidarității, coeziunii și egalității de șanse în contextul unei concurențe mondiale sporite”; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia a prezentat în comunicarea sa din 2006 obiectivul de a face din Uniunea Europeană „un pol al excelenței în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor”, RSI fiind prezentată ca „un aspect al modelului social european” și constituind „un mijloc de apărare a solidarității, coeziunii și egalității de șanse în contextul unei concurențe mondiale sporite”;

| I. | întrucât Comisia a prezentat Parlamentului European, Consiliului, CESE și Comitetului Regiunilor un raport referitor la exercițiul de monitorizare a pieței comerțului și distribuției, intitulat „Către o piață internă a comerțului și distribuției mai eficace și mai echitabilă până în 2020” (COM(2010)0355), iar în anexa la raport se menționează că consumatorul nu dispune deseori decât de puține informații cu privire la performanța comerciantului în ceea ce privește responsabilitatea socială și, prin urmare, nu este în măsură să facă o alegere în cunoștință de cauză privind modul de cumpărare; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia a prezentat Parlamentului European, Consiliului, CESE și Comitetului Regiunilor un raport referitor la exercițiul de monitorizare a pieței comerțului și distribuției, intitulat „Către o piață internă a comerțului și distribuției mai eficace și mai echitabilă până în 2020” (COM(2010)0355), iar în anexa la raport se menționează că consumatorul nu dispune deseori decât de puține informații cu privire la performanța comerciantului în ceea ce privește responsabilitatea socială și, prin urmare, nu este în măsură să facă o alegere în cunoștință de cauză privind modul de cumpărare;

| J. | întrucât, în conformitate cu tratatele, politica comercială comună trebuie să fie organizată în conformitate cu obiectivele Uniunii Europene, inclusiv cu obiectivele sale sociale, de mediu și de ajutor pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în conformitate cu tratatele, politica comercială comună trebuie să fie organizată în conformitate cu obiectivele Uniunii Europene, inclusiv cu obiectivele sale sociale, de mediu și de ajutor pentru dezvoltare;

| K. | întrucât Uniunea Europeană condiționează deja acordarea anumitor preferințe comerciale de ratificarea de către partenerii săi a principalelor convenții ale OIM și întrucât s-a angajat, încă din 2006, să promoveze respectarea muncii decente prin intermediul tuturor politicilor sale externe, inclusiv al politicii comerciale comune; |
| --- | --- |

K.

întrucât Uniunea Europeană condiționează deja acordarea anumitor preferințe comerciale de ratificarea de către partenerii săi a principalelor convenții ale OIM și întrucât s-a angajat, încă din 2006, să promoveze respectarea muncii decente prin intermediul tuturor politicilor sale externe, inclusiv al politicii comerciale comune;

| L. | întrucât acordurile sale bilaterale de liber schimb conțin acum un capitol consacrat dezvoltării durabile ce include obiective de mediu și sociale și respectarea normelor în acest domeniu; |
| --- | --- |

L.

întrucât acordurile sale bilaterale de liber schimb conțin acum un capitol consacrat dezvoltării durabile ce include obiective de mediu și sociale și respectarea normelor în acest domeniu;

| M. | întrucât nerespectarea principiilor RSI constituie o formă de dumping social și de mediu în detrimentul, în special, al întreprinderilor și al lucrătorilor din Europa, care, la rândul lor, trebuie să respecte standarde de muncă, de mediu și fiscale mai stricte; |
| --- | --- |

M.

întrucât nerespectarea principiilor RSI constituie o formă de dumping social și de mediu în detrimentul, în special, al întreprinderilor și al lucrătorilor din Europa, care, la rândul lor, trebuie să respecte standarde de muncă, de mediu și fiscale mai stricte;

| N. | întrucât ar fi normal ca întreprinderile europene care își relocalizează unitățile de producție în țările cu salarii reduse și obligații de mediu mai puțin stricte să poată fi trase la răspundere, în fața instanțelor competente, pentru eventualele daune de mediu și sociale sau alte efecte externe negative resimțite de comunitățile locale provocate de filialele lor în aceste țări; |
| --- | --- |

N.

întrucât ar fi normal ca întreprinderile europene care își relocalizează unitățile de producție în țările cu salarii reduse și obligații de mediu mai puțin stricte să poată fi trase la răspundere, în fața instanțelor competente, pentru eventualele daune de mediu și sociale sau alte efecte externe negative resimțite de comunitățile locale provocate de filialele lor în aceste țări;

| O. | întrucât între o întreprindere-mamă și filialele sale, pe de o parte, și între o întreprindere și furnizorii săi, pe de altă parte, pot exista o multitudine de legături; întrucât este necesar să se definească noțiunile de „sferă de influență” și „diligență necesară” pe plan internațional; |
| --- | --- |

O.

întrucât între o întreprindere-mamă și filialele sale, pe de o parte, și între o întreprindere și furnizorii săi, pe de altă parte, pot exista o multitudine de legături; întrucât este necesar să se definească noțiunile de „sferă de influență” și „diligență necesară” pe plan internațional;

| P. | întrucât întreprinderile nu sunt supuse direct dreptului internațional, iar acordurile internaționale, în special cele care privesc drepturile omului, dreptul muncii și protecția mediului, impun obligații statelor semnatare, însă nu impun în mod direct obligații întreprinderilor care își au sediul în statele respective; întrucât, în schimb, statele în cauză trebuie să se asigure că întreprinderile care își au sediul pe teritoriul lor își respectă obligațiile juridice și depun diligența necesară și să prevadă sancțiuni adecvate în caz contrar; |
| --- | --- |

P.

întrucât întreprinderile nu sunt supuse direct dreptului internațional, iar acordurile internaționale, în special cele care privesc drepturile omului, dreptul muncii și protecția mediului, impun obligații statelor semnatare, însă nu impun în mod direct obligații întreprinderilor care își au sediul în statele respective; întrucât, în schimb, statele în cauză trebuie să se asigure că întreprinderile care își au sediul pe teritoriul lor își respectă obligațiile juridice și depun diligența necesară și să prevadă sancțiuni adecvate în caz contrar;

| Q. | întrucât drepturile fundamentale la o cale eficace de atac și accesul la o instanță imparțială și independentă sunt afirmate la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și la articolul 8 din Declarația universală a drepturilor omului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât drepturile fundamentale la o cale eficace de atac și accesul la o instanță imparțială și independentă sunt afirmate la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și la articolul 8 din Declarația universală a drepturilor omului;

| R. | întrucât Convenția de la Bruxelles și Regulamentul (CE) nr. 44/2001 reafirmă principiul cooperării judiciare; întrucât Comisiei îi revine sarcina să dea curs progreselor din Cartea verde, care propune posibile linii de acțiune vizând extrateritorialitatea, în special în ceea ce privește o extindere a domeniului de aplicare al regulamentului la litigiile care implică apărători ai unor țări terțe; |
| --- | --- |

R.

întrucât Convenția de la Bruxelles și Regulamentul (CE) nr. 44/2001 reafirmă principiul cooperării judiciare; întrucât Comisiei îi revine sarcina să dea curs progreselor din Cartea verde, care propune posibile linii de acțiune vizând extrateritorialitatea, în special în ceea ce privește o extindere a domeniului de aplicare al regulamentului la litigiile care implică apărători ai unor țări terțe;

| S. | întrucât, deși capitolul 13 din Acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Coreea de Sud și articolul 270 alineatul (3) din Acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Columbia și Peru conțin o mențiune referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor, acest lucru nu ține seama până în prezent și în măsură completă de importanța pe care RSI o are pentru obiectivul european de protecție a mediului și a drepturilor sociale și umane; întrucât chiar încălcarea repetată de către întreprinderi a drepturilor omului, a normelor de muncă și a dispozițiilor referitoare la mediu nu are în practică consecințe asupra continuării acestor acorduri, în pofida unor obiective contrare; |
| --- | --- |

S.

întrucât, deși capitolul 13 din Acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Coreea de Sud și articolul 270 alineatul (3) din Acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Columbia și Peru conțin o mențiune referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor, acest lucru nu ține seama până în prezent și în măsură completă de importanța pe care RSI o are pentru obiectivul european de protecție a mediului și a drepturilor sociale și umane; întrucât chiar încălcarea repetată de către întreprinderi a drepturilor omului, a normelor de muncă și a dispozițiilor referitoare la mediu nu are în practică consecințe asupra continuării acestor acorduri, în pofida unor obiective contrare;

| T. | întrucât acordurile privind RSI de până acum s-au dovedit insuficiente, în special în sectorul minier; |
| --- | --- |

T.

întrucât acordurile privind RSI de până acum s-au dovedit insuficiente, în special în sectorul minier;

| U. | având în vedere legislația comunitară existentă referitoare la microîntreprinderi și la întreprinderile mici și mijlocii, în special Recomandarea 2003/361/CE din 6 mai 2003 și „Small Business Act” pentru Europa, adoptat în iunie 2008; |
| --- | --- |

U.

având în vedere legislația comunitară existentă referitoare la microîntreprinderi și la întreprinderile mici și mijlocii, în special Recomandarea 2003/361/CE din 6 mai 2003 și „Small Business Act” pentru Europa, adoptat în iunie 2008;

| V. | întrucât responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) este un concept conform căruia întreprinderile includ în mod voluntar problemele sociale și de mediu în strategia lor de afaceri în vederea asigurării bunăstării globale a părților interesate prin implicarea activă în politica publică, ceea ce constituie un aspect important al schimbărilor sociale animate de valori; |
| --- | --- |

V.

întrucât responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) este un concept conform căruia întreprinderile includ în mod voluntar problemele sociale și de mediu în strategia lor de afaceri în vederea asigurării bunăstării globale a părților interesate prin implicarea activă în politica publică, ceea ce constituie un aspect important al schimbărilor sociale animate de valori;

| W. | întrucât RSI reprezintă o componentă esențială a modelului social european, consolidat prin intrarea în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și, mai ales, a clauzei sociale orizontale prevăzute de acesta, și întrucât nevoia de promovare a RSI a fost recunoscută în Comunicarea Comisiei Europene privind strategia UE 2020 drept un element fundamental în vederea asigurării încrederii pe termen lung a angajaților și a consumatorilor; |
| --- | --- |

W.

întrucât RSI reprezintă o componentă esențială a modelului social european, consolidat prin intrarea în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și, mai ales, a clauzei sociale orizontale prevăzute de acesta, și întrucât nevoia de promovare a RSI a fost recunoscută în Comunicarea Comisiei Europene privind strategia UE 2020 drept un element fundamental în vederea asigurării încrederii pe termen lung a angajaților și a consumatorilor;

| X. | întrucât RSI exercită o influență semnificativă asupra protecției drepturilor omului în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

X.

întrucât RSI exercită o influență semnificativă asupra protecției drepturilor omului în țările în curs de dezvoltare;

| Y. | întrucât RSI nu trebuie să înlocuiască statul sau să îl scutească de datoria de a furniza servicii publice de bază; |
| --- | --- |

Y.

întrucât RSI nu trebuie să înlocuiască statul sau să îl scutească de datoria de a furniza servicii publice de bază;

| Z. | întrucât RSI poate juca un rol esențial în îmbunătățirea standardelor de viață în cadrul comunităților dezavantajate; |
| --- | --- |

Z.

întrucât RSI poate juca un rol esențial în îmbunătățirea standardelor de viață în cadrul comunităților dezavantajate;

| AA. | întrucât sindicatele joacă un rol important în RSI, dat fiind faptul că lucrătorii cunosc bine realitatea din cadrul întreprinderilor în care lucrează; |
| --- | --- |

AA.

întrucât sindicatele joacă un rol important în RSI, dat fiind faptul că lucrătorii cunosc bine realitatea din cadrul întreprinderilor în care lucrează;

| AB. | întrucât RSI trebuie examinată în paralel și în interacțiune cu reformele privind guvernanța corporativă; |
| --- | --- |

AB.

întrucât RSI trebuie examinată în paralel și în interacțiune cu reformele privind guvernanța corporativă;

| AC. | având în vedere rolul IMM-urilor pe piața unică europeană și rezultatele proiectelor finanțate de Comisie în vederea promovării adoptării, în special de către IMM-uri, a practicilor cu privire la RSI; |
| --- | --- |

AC.

având în vedere rolul IMM-urilor pe piața unică europeană și rezultatele proiectelor finanțate de Comisie în vederea promovării adoptării, în special de către IMM-uri, a practicilor cu privire la RSI;

| AD. | întrucât responsabilitatea socială a întreprinderilor, pe de o parte, și clauzele sociale și de mediu din acordurile comerciale, pe de altă parte, vizează aceleași obiective privind o economie care să respecte nevoile umane și mediul și o globalizare mai corectă, mai echilibrată din punct de vedere social, mai umană și care să servească efectiv dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

AD.

întrucât responsabilitatea socială a întreprinderilor, pe de o parte, și clauzele sociale și de mediu din acordurile comerciale, pe de altă parte, vizează aceleași obiective privind o economie care să respecte nevoile umane și mediul și o globalizare mai corectă, mai echilibrată din punct de vedere social, mai umană și care să servească efectiv dezvoltarea durabilă;

| AE. | întrucât, până în prezent, între normele din domeniul comerțului și responsabilitatea socială a întreprinderilor a existat, în cel mai bun caz, o legătură foarte slabă, dar ar fi mult de câștigat dacă s-ar reuși combinarea normelor din domeniul comerțului cu obiectivele RSI, |
| --- | --- |

AE.

întrucât, până în prezent, între normele din domeniul comerțului și responsabilitatea socială a întreprinderilor a existat, în cel mai bun caz, o legătură foarte slabă, dar ar fi mult de câștigat dacă s-ar reuși combinarea normelor din domeniul comerțului cu obiectivele RSI,

| 1. | constată că provocările globale au fost intensificate de criza financiară și de consecințele sociale ale acesteia și au generat discuții în toată lumea cu privire la necesitatea unei noi abordări în privința reglementărilor și a aspectelor de guvernanță în economia mondială, inclusiv în comerțul internațional; este de părere că noile norme, mai eficiente și mai bine aplicate, ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor politici mai durabile, care să țină seama într-adevăr de problemele sociale și de mediu; |
| --- | --- |

1.

constată că provocările globale au fost intensificate de criza financiară și de consecințele sociale ale acesteia și au generat discuții în toată lumea cu privire la necesitatea unei noi abordări în privința reglementărilor și a aspectelor de guvernanță în economia mondială, inclusiv în comerțul internațional; este de părere că noile norme, mai eficiente și mai bine aplicate, ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor politici mai durabile, care să țină seama într-adevăr de problemele sociale și de mediu;

| 2. | constată, de asemenea, că globalizarea a intensificat presiunea concurențială între țări pentru a atrage investitorii străini și concurența dintre întreprinderi, care uneori a determinat abuzuri grave în materie de drepturile omului, drepturi ale lucrătorilor și daune aduse mediului, pentru a atrage activități comerciale și investiții; |
| --- | --- |

2.

constată, de asemenea, că globalizarea a intensificat presiunea concurențială între țări pentru a atrage investitorii străini și concurența dintre întreprinderi, care uneori a determinat abuzuri grave în materie de drepturile omului, drepturi ale lucrătorilor și daune aduse mediului, pentru a atrage activități comerciale și investiții;

| 3. | reamintește că principiile care definesc RSI și care sunt deplin recunoscute la nivel internațional, atât în cadrul OCDE, al OIM, cât și al Națiunilor Unite, vizează comportamentul responsabil așteptat din partea întreprinderilor și presupune, în primul rând, respectarea legislației în vigoare, în special în materie de ocupare a forței de muncă, relații sociale, drepturile omului, mediu, protecția consumatorilor și transparența în ceea ce-i privește, luptă împotriva corupției și fiscalitate; |
| --- | --- |

3.

reamintește că principiile care definesc RSI și care sunt deplin recunoscute la nivel internațional, atât în cadrul OCDE, al OIM, cât și al Națiunilor Unite, vizează comportamentul responsabil așteptat din partea întreprinderilor și presupune, în primul rând, respectarea legislației în vigoare, în special în materie de ocupare a forței de muncă, relații sociale, drepturile omului, mediu, protecția consumatorilor și transparența în ceea ce-i privește, luptă împotriva corupției și fiscalitate;

| 4. | reamintește că promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor este un obiectiv susținut de Uniunea Europeană, iar Comisia Europeană consideră că Uniunea trebuie să se asigure că politicile externe pe care le pune în aplicare contribuie efectiv la dezvoltarea durabilă și la dezvoltarea socială în aceste țări și că practicile întreprinderilor europene, indiferent de locul în care investesc și își desfășoară activitatea, respectă valorile europene și normele convenite la nivel internațional; |
| --- | --- |

4.

reamintește că promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor este un obiectiv susținut de Uniunea Europeană, iar Comisia Europeană consideră că Uniunea trebuie să se asigure că politicile externe pe care le pune în aplicare contribuie efectiv la dezvoltarea durabilă și la dezvoltarea socială în aceste țări și că practicile întreprinderilor europene, indiferent de locul în care investesc și își desfășoară activitatea, respectă valorile europene și normele convenite la nivel internațional;

| 5. | reamintește că obiectivele politicii comerciale comune ar trebui să fie pe deplin coordonate cu obiectivele globale ale Uniunii Europene și că, în conformitate cu articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, politica comercială comună a Uniunii Europene se desfășoară „în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii”, iar, în temeiul articolului 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, ea trebuie să contribuie, printre altele, la „dezvoltarea durabilă a planetei, solidaritatea și respectul reciproc între popoare, comerțul liber și echitabil, eliminarea sărăciei și protecția drepturilor omului și, în special, a drepturilor copilului, precum și la respectarea strictă și dezvoltarea dreptului internațional, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite”; |
| --- | --- |

5.

reamintește că obiectivele politicii comerciale comune ar trebui să fie pe deplin coordonate cu obiectivele globale ale Uniunii Europene și că, în conformitate cu articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, politica comercială comună a Uniunii Europene se desfășoară „în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii”, iar, în temeiul articolului 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, ea trebuie să contribuie, printre altele, la „dezvoltarea durabilă a planetei, solidaritatea și respectul reciproc între popoare, comerțul liber și echitabil, eliminarea sărăciei și protecția drepturilor omului și, în special, a drepturilor copilului, precum și la respectarea strictă și dezvoltarea dreptului internațional, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite”;

| 6. | consideră că Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea de a elabora o definiție armonizată a relațiilor dintre o întreprindere desemnată ca „întreprindere-mamă” și orice întreprindere care are o relație de dependență față de aceasta, indiferent dacă este vorba despre o filială, furnizori sau subcontractanți, pentru a facilita apoi determinarea răspunderii juridice a fiecăreia; |
| --- | --- |

6.

consideră că Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea de a elabora o definiție armonizată a relațiilor dintre o întreprindere desemnată ca „întreprindere-mamă” și orice întreprindere care are o relație de dependență față de aceasta, indiferent dacă este vorba despre o filială, furnizori sau subcontractanți, pentru a facilita apoi determinarea răspunderii juridice a fiecăreia;

| 7. | consideră, având în vedere rolul major jucat de întreprinderile mari, filialele și lanțurile lor de aprovizionare în comerțul internațional, că responsabilitatea socială și de mediu a întreprinderilor trebuie să devină o dimensiune a acordurilor comerciale ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

consideră, având în vedere rolul major jucat de întreprinderile mari, filialele și lanțurile lor de aprovizionare în comerțul internațional, că responsabilitatea socială și de mediu a întreprinderilor trebuie să devină o dimensiune a acordurilor comerciale ale Uniunii Europene;

| 8. | consideră că clauzele sociale ale acordurilor comerciale ar trebui să fie completate de RSI, care vizează comportamentul întreprinderilor, în timp ce RSI va fi susținută de forța acordurilor comerciale, în special a cadrului de supraveghere pe care îl stabilesc pentru punerea în aplicare a principiilor care le reglementează; |
| --- | --- |

8.

consideră că clauzele sociale ale acordurilor comerciale ar trebui să fie completate de RSI, care vizează comportamentul întreprinderilor, în timp ce RSI va fi susținută de forța acordurilor comerciale, în special a cadrului de supraveghere pe care îl stabilesc pentru punerea în aplicare a principiilor care le reglementează;

| 9. | solicită ca principiile și obligațiile în materie de RSI să fie luate în considerare și integrate în viitoarea comunicare a Comisiei privind „Noua politică comercială pentru Europa în contextul strategiei Europa 2020”, în comunicarea pe care o pregătește cu privire la RSI pentru 2011 și în cadrul aplicării politicii sale comerciale; |
| --- | --- |

9.

solicită ca principiile și obligațiile în materie de RSI să fie luate în considerare și integrate în viitoarea comunicare a Comisiei privind „Noua politică comercială pentru Europa în contextul strategiei Europa 2020”, în comunicarea pe care o pregătește cu privire la RSI pentru 2011 și în cadrul aplicării politicii sale comerciale;

| 10. | consideră că RSI este un instrument eficace pentru ameliorarea competitivității, a competențelor și a oportunităților de formare, precum și a siguranței la locul de muncă și a mediului de lucru, pentru protejarea drepturilor lucrătorilor și a drepturilor comunităților locale și indigene, pentru promovarea unei politici durabile de mediu și pentru încurajarea schimbului de bune practici la nivel local, național, european și mondial, deși nu poate înlocui, desigur, nici dreptul muncii și nici convențiile colective generale sau sectoriale; |
| --- | --- |

10.

consideră că RSI este un instrument eficace pentru ameliorarea competitivității, a competențelor și a oportunităților de formare, precum și a siguranței la locul de muncă și a mediului de lucru, pentru protejarea drepturilor lucrătorilor și a drepturilor comunităților locale și indigene, pentru promovarea unei politici durabile de mediu și pentru încurajarea schimbului de bune practici la nivel local, național, european și mondial, deși nu poate înlocui, desigur, nici dreptul muncii și nici convențiile colective generale sau sectoriale;

| 11. | solicită ca întreprinderile să fie îndemnate să adopte RSI în vederea protejării integrității și a siguranței fizice, binelui psihic și mental, drepturilor muncii și drepturilor omului atât ale lucrătorilor lor, cât și ale altor lucrători, prin influența pe care o exercită asupra cercului lor mai larg de colaboratori; subliniază necesitatea susținerii și încurajării difuzării unor astfel de practici în cadrul IMM-urilor, limitând costurile și sarcinile birocratice; |
| --- | --- |

11.

solicită ca întreprinderile să fie îndemnate să adopte RSI în vederea protejării integrității și a siguranței fizice, binelui psihic și mental, drepturilor muncii și drepturilor omului atât ale lucrătorilor lor, cât și ale altor lucrători, prin influența pe care o exercită asupra cercului lor mai larg de colaboratori; subliniază necesitatea susținerii și încurajării difuzării unor astfel de practici în cadrul IMM-urilor, limitând costurile și sarcinile birocratice;

| 12. | subliniază că RSI ar trebui să abordeze noi sectoare, cum ar fi organizarea muncii, egalitatea de șanse, incluziunea socială, măsurile antidiscriminatorii și dezvoltarea educației și a formării de-a lungul vieții; subliniază că RSI ar trebui să acopere, de exemplu, calitatea muncii, egalitatea de remunerare și egalitatea în ceea ce privește perspectivele de carieră, precum și promovarea de proiecte inovatoare care să contribuie la trecerea la o economie durabilă; |
| --- | --- |

12.

subliniază că RSI ar trebui să abordeze noi sectoare, cum ar fi organizarea muncii, egalitatea de șanse, incluziunea socială, măsurile antidiscriminatorii și dezvoltarea educației și a formării de-a lungul vieții; subliniază că RSI ar trebui să acopere, de exemplu, calitatea muncii, egalitatea de remunerare și egalitatea în ceea ce privește perspectivele de carieră, precum și promovarea de proiecte inovatoare care să contribuie la trecerea la o economie durabilă;

| 13. | recomandă cu fermitate statelor membre și Uniunii să promoveze punerea în aplicare a bunelor practici în materie de RSI în cadrul tuturor întreprinderilor, indiferent de locul în care acestea își desfășoară activitatea, și să încurajeze difuzarea bunelor practici bazate pe inițiativele RSI, în special printr-o mai bună promovare a rezultatelor obținute de acestea; |
| --- | --- |

13.

recomandă cu fermitate statelor membre și Uniunii să promoveze punerea în aplicare a bunelor practici în materie de RSI în cadrul tuturor întreprinderilor, indiferent de locul în care acestea își desfășoară activitatea, și să încurajeze difuzarea bunelor practici bazate pe inițiativele RSI, în special printr-o mai bună promovare a rezultatelor obținute de acestea;

| 14. | ia act de faptul că agenda RSI trebuie adaptată nevoilor specifice ale regiunilor și ale fiecărui stat pentru a contribui la îmbunătățirea dezvoltării economice și sociale durabile; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că agenda RSI trebuie adaptată nevoilor specifice ale regiunilor și ale fiecărui stat pentru a contribui la îmbunătățirea dezvoltării economice și sociale durabile;

| 15. | consideră că credibilitatea inițiativelor voluntare în materie de RSI depinde de integrarea normelor și principiilor acceptate pe plan internațional, precum Global Reporting Initiative III, și de aplicarea unei monitorizări și a unei verificări transparente și independente de către părțile implicate; |
| --- | --- |

15.

consideră că credibilitatea inițiativelor voluntare în materie de RSI depinde de integrarea normelor și principiilor acceptate pe plan internațional, precum Global Reporting Initiative III, și de aplicarea unei monitorizări și a unei verificări transparente și independente de către părțile implicate;

| 16. | consideră că trebuie pus accentul pe implicarea activă a tuturor părților interesate din întreprinderi, pe formarea directorilor și pe dezvoltarea societății civile, în special în ceea ce privește sensibilizarea consumatorilor; |
| --- | --- |

16.

consideră că trebuie pus accentul pe implicarea activă a tuturor părților interesate din întreprinderi, pe formarea directorilor și pe dezvoltarea societății civile, în special în ceea ce privește sensibilizarea consumatorilor;

| 17. | consideră că trebuie cultivată și difuzată cultura RSI, prin acțiuni de formare și sensibilizare, atât în cadrul întreprinderilor, cât și în cadrul sectoarelor de învățământ (superior și universitar) axate pe studiul administrației; |
| --- | --- |

17.

consideră că trebuie cultivată și difuzată cultura RSI, prin acțiuni de formare și sensibilizare, atât în cadrul întreprinderilor, cât și în cadrul sectoarelor de învățământ (superior și universitar) axate pe studiul administrației;

| 18. | consideră că dialogul social și comitetele europene de întreprindere au jucat un rol constructiv în dezvoltarea celor mai bune practici în ceea ce privește RSI; |
| --- | --- |

18.

consideră că dialogul social și comitetele europene de întreprindere au jucat un rol constructiv în dezvoltarea celor mai bune practici în ceea ce privește RSI;

| 19. | are convingerea că ar trebui acordată o atenție mai mare RSI în cadrul liniilor directoare ale politicii europene de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

19.

are convingerea că ar trebui acordată o atenție mai mare RSI în cadrul liniilor directoare ale politicii europene de ocupare a forței de muncă;

Integrarea RSI în sistemul de preferințe generalizate SPG și SPG+

| 20. | solicită ca principiile RSI să fie integrate în regulamentul SPG și SPG+ cu ocazia următoarei sale revizuiri; solicită Comisiei să se asigure că întreprinderile transnaționale, indiferent dacă își au sau nu sediul social în Uniunea Europeană, ale căror filiale sau lanțuri de aprovizionare se află în țările care participă la regimul SPG, și în special la SPG+, să respecte obligațiile lor legale, la nivel național și internațional, în materie de drepturile omului, de standarde de muncă și de reglementare în domeniul mediului; dorește ca Uniunea Europeană și statele participante și beneficiare ale SPG să fie obligate să se asigure că întreprinderile respectă aceste obligații; solicită ca respectarea acestor obligații să fie o cerință obligatorie în contextul SPG; |
| --- | --- |

20.

solicită ca principiile RSI să fie integrate în regulamentul SPG și SPG+ cu ocazia următoarei sale revizuiri; solicită Comisiei să se asigure că întreprinderile transnaționale, indiferent dacă își au sau nu sediul social în Uniunea Europeană, ale căror filiale sau lanțuri de aprovizionare se află în țările care participă la regimul SPG, și în special la SPG+, să respecte obligațiile lor legale, la nivel național și internațional, în materie de drepturile omului, de standarde de muncă și de reglementare în domeniul mediului; dorește ca Uniunea Europeană și statele participante și beneficiare ale SPG să fie obligate să se asigure că întreprinderile respectă aceste obligații; solicită ca respectarea acestor obligații să fie o cerință obligatorie în contextul SPG;

| 21. | consideră că un sistem SPG+ reînnoit ar trebui, în egală măsură, să interzică „acordurile de țară gazdă”, acorduri încheiate cu o lipsă totală a transparenței între anumite întreprinderi multinaționale și țările gazdă, beneficiare ale SPG+, pentru a scăpa de cerințele normative din aceste țări, și care sunt în mod evident împotriva RSI; |
| --- | --- |

21.

consideră că un sistem SPG+ reînnoit ar trebui, în egală măsură, să interzică „acordurile de țară gazdă”, acorduri încheiate cu o lipsă totală a transparenței între anumite întreprinderi multinaționale și țările gazdă, beneficiare ale SPG+, pentru a scăpa de cerințele normative din aceste țări, și care sunt în mod evident împotriva RSI;

Studii de impact noi

| 22. | solicită Comisiei să îmbunătățească modelul său de evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile, pentru a reflecta în mod corect implicațiile economice, sociale, în materie de drepturile omului și de mediu, inclusiv obiectivele de reducere a schimbărilor climatice, ale negocierilor comerciale; solicită Comisiei să monitorizeze acordurile comerciale ale UE cu țările partenere, efectuând, înainte și după semnarea acordului comercial, studii de evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile, ținând seama în special de sectoarele vulnerabile; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să îmbunătățească modelul său de evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile, pentru a reflecta în mod corect implicațiile economice, sociale, în materie de drepturile omului și de mediu, inclusiv obiectivele de reducere a schimbărilor climatice, ale negocierilor comerciale; solicită Comisiei să monitorizeze acordurile comerciale ale UE cu țările partenere, efectuând, înainte și după semnarea acordului comercial, studii de evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile, ținând seama în special de sectoarele vulnerabile;

| 23. | subliniază că, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul trebuie să fie informat pe deplin asupra modului în care concluziile evaluărilor vizând impactul acordurilor asupra dezvoltării durabile sunt abordate în cadrul negocierilor înainte de încheierea acordurilor și ce capitole din acordurile respective au fost modificate pentru a evita eventualele efecte negative identificate de evaluările de impact asupra dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

23.

subliniază că, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul trebuie să fie informat pe deplin asupra modului în care concluziile evaluărilor vizând impactul acordurilor asupra dezvoltării durabile sunt abordate în cadrul negocierilor înainte de încheierea acordurilor și ce capitole din acordurile respective au fost modificate pentru a evita eventualele efecte negative identificate de evaluările de impact asupra dezvoltării durabile;

| 24. | solicită Comisiei Europene să facă studii de impact privind efectele acordurilor comerciale asupra IMM-urilor europene (testul IMM), în special în materie de RSI, în conformitate cu Small Business Act; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei Europene să facă studii de impact privind efectele acordurilor comerciale asupra IMM-urilor europene (testul IMM), în special în materie de RSI, în conformitate cu Small Business Act;

Clauze referitoare la RSI în toate acordurile comerciale încheiate de Uniunea Europeană

| 25. | propune, la nivel mai general, ca acordurile comerciale viitoare negociate de Uniune să conțină un capitol privind dezvoltarea durabilă care să includă o clauză RSI, bazat, parțial, pe versiunea actualizată din 2010 a Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale; |
| --- | --- |

25.

propune, la nivel mai general, ca acordurile comerciale viitoare negociate de Uniune să conțină un capitol privind dezvoltarea durabilă care să includă o clauză RSI, bazat, parțial, pe versiunea actualizată din 2010 a Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale;

| 26. | propune ca această „clauză RSI” să conțină:






  (a) | un angajament reciproc al celor două părți de a promova instrumentele privind RSI convenite la nivel internațional în cadrul acordului și al schimburilor lor comerciale; |
| --- | --- | --- |

26.

propune ca această „clauză RSI” să conțină:

(a)

un angajament reciproc al celor două părți de a promova instrumentele privind RSI convenite la nivel internațional în cadrul acordului și al schimburilor lor comerciale;

| (b) | stimulente pentru a încuraja întreprinderile să-și asume angajamente în materie de RSI, negociate împreună cu toate părțile interesate ale întreprinderii, inclusiv sindicatele, organizațiile de consumatori, autoritățile locale și organizațiile interesate din cadrul societății civile; |
| --- | --- |

(b)

stimulente pentru a încuraja întreprinderile să-și asume angajamente în materie de RSI, negociate împreună cu toate părțile interesate ale întreprinderii, inclusiv sindicatele, organizațiile de consumatori, autoritățile locale și organizațiile interesate din cadrul societății civile;

| (c) | stabilirea unor „puncte de contact” similare cu cele stabilite în cadrul OCDE pentru promovarea informării referitoare la RSI și a transparenței și pentru recepționarea plângerilor referitoare la cazurile de nerespectare a principiilor care stau la baza RSI, în cooperare cu societatea civilă, și transferarea acestora către autoritățile competente; |
| --- | --- |

(c)

stabilirea unor „puncte de contact” similare cu cele stabilite în cadrul OCDE pentru promovarea informării referitoare la RSI și a transparenței și pentru recepționarea plângerilor referitoare la cazurile de nerespectare a principiilor care stau la baza RSI, în cooperare cu societatea civilă, și transferarea acestora către autoritățile competente;

| (d) | o cerință – care ține seama de situația specifică și capacitățile IMM-urilor în contextul Recomandării 2003/361/CE din 6 mai 2003 și conformă cu principiul „a gândi mai întâi la scară mică” – potrivit căreia întreprinderile să își publice bilanțul în materie de RSI cel puțin o dată la fiecare doi sau trei ani; este de opinie că această cerință va consolida transparența și raportarea și va încuraja vizibilitatea și credibilitatea practicilor RSI, punând la dispoziția tuturor părților interesate, inclusiv a consumatorilor, a investitorilor și a publicului larg, informațiile specifice privind RSI; |
| --- | --- |

(d)

o cerință – care ține seama de situația specifică și capacitățile IMM-urilor în contextul Recomandării 2003/361/CE din 6 mai 2003 și conformă cu principiul „a gândi mai întâi la scară mică” – potrivit căreia întreprinderile să își publice bilanțul în materie de RSI cel puțin o dată la fiecare doi sau trei ani; este de opinie că această cerință va consolida transparența și raportarea și va încuraja vizibilitatea și credibilitatea practicilor RSI, punând la dispoziția tuturor părților interesate, inclusiv a consumatorilor, a investitorilor și a publicului larg, informațiile specifice privind RSI;

| (e) | o cerință de diligență pentru întreprinderi și grupurile de întreprinderi, adică cerința de a lua măsuri anticipative pentru a identifica și preveni orice încălcare a drepturilor omului și a drepturilor de mediu, corupția sau evaziunea fiscală, inclusiv în filialele și lanțurile lor de aprovizionare, cu alte cuvinte în sfera lor de influență; |
| --- | --- |

(e)

o cerință de diligență pentru întreprinderi și grupurile de întreprinderi, adică cerința de a lua măsuri anticipative pentru a identifica și preveni orice încălcare a drepturilor omului și a drepturilor de mediu, corupția sau evaziunea fiscală, inclusiv în filialele și lanțurile lor de aprovizionare, cu alte cuvinte în sfera lor de influență;

| (f) | o cerință pentru întreprinderi de a organiza consultări prealabile, gratuite, deschise și informate cu părțile interesate independente și de la nivel local înainte de a demara un proiect care are impact asupra comunității locale; |
| --- | --- |

(f)

o cerință pentru întreprinderi de a organiza consultări prealabile, gratuite, deschise și informate cu părțile interesate independente și de la nivel local înainte de a demara un proiect care are impact asupra comunității locale;

| (g) | o atenție deosebită pentru impactul muncii copiilor și al practicilor aferente; |
| --- | --- |

(g)

o atenție deosebită pentru impactul muncii copiilor și al practicilor aferente;

| 27. | consideră că clauza privind RSI ar trebui să fie însoțită de alte dispoziții; este de părere că:






  (a) | autoritățile competente ar trebui să poată investiga cazurile de încălcări dovedite ale angajamentelor privind RSI, iar în caz de încălcare gravă a angajamentelor, părțile ar putea să îi denunțe public pe cei vinovați; |
| --- | --- | --- |

27.

consideră că clauza privind RSI ar trebui să fie însoțită de alte dispoziții; este de părere că:

(a)

autoritățile competente ar trebui să poată investiga cazurile de încălcări dovedite ale angajamentelor privind RSI, iar în caz de încălcare gravă a angajamentelor, părțile ar putea să îi denunțe public pe cei vinovați;

| (b) | cele două părți ar trebui să se angajeze să favorizeze cooperarea judiciară transnațională, să faciliteze accesul la justiție pentru victimele acțiunilor unor întreprinderi în sfera lor de influență și, pentru îndeplinirea acestui obiectiv, să susțină dezvoltarea unor proceduri judiciare adecvate și a unor mecanisme de soluționare extrajudiciară, precum și să sancționeze încălcarea legilor de către întreprinderi; |
| --- | --- |

(b)

cele două părți ar trebui să se angajeze să favorizeze cooperarea judiciară transnațională, să faciliteze accesul la justiție pentru victimele acțiunilor unor întreprinderi în sfera lor de influență și, pentru îndeplinirea acestui obiectiv, să susțină dezvoltarea unor proceduri judiciare adecvate și a unor mecanisme de soluționare extrajudiciară, precum și să sancționeze încălcarea legilor de către întreprinderi;

| 28. | sugerează ca în acordurile bilaterale ale UE să se prevadă, în programele care au ca scop consolidarea justiției, cursuri de formare referitoare la drepturile omului și respectarea convențiilor internaționale privind dreptul muncii și mediul pentru judecătorii și tribunalele care se ocupă de cauze comerciale; |
| --- | --- |

28.

sugerează ca în acordurile bilaterale ale UE să se prevadă, în programele care au ca scop consolidarea justiției, cursuri de formare referitoare la drepturile omului și respectarea convențiilor internaționale privind dreptul muncii și mediul pentru judecătorii și tribunalele care se ocupă de cauze comerciale;

| 29. | propune crearea unei comisii parlamentare mixte de monitorizare pentru fiecare acord de liber schimb (ALS), care să constituie un loc de informare și de dialog între deputații în Parlamentul European și membrii parlamentelor din statele partenere; adaugă că aceste comisii de monitorizare ar putea să monitorizeze, de asemenea, punerea în aplicare a capitolului referitor la dezvoltarea durabilă și a clauzei RSI, să formuleze recomandări destinate comitetului mixt al ALS, în special în ceea ce privește studiile de impact, și în cazul unor nerespectări dovedite ale drepturilor omului, ale drepturilor lucrătorilor sau ale convențiilor din domeniul mediului; |
| --- | --- |

29.

propune crearea unei comisii parlamentare mixte de monitorizare pentru fiecare acord de liber schimb (ALS), care să constituie un loc de informare și de dialog între deputații în Parlamentul European și membrii parlamentelor din statele partenere; adaugă că aceste comisii de monitorizare ar putea să monitorizeze, de asemenea, punerea în aplicare a capitolului referitor la dezvoltarea durabilă și a clauzei RSI, să formuleze recomandări destinate comitetului mixt al ALS, în special în ceea ce privește studiile de impact, și în cazul unor nerespectări dovedite ale drepturilor omului, ale drepturilor lucrătorilor sau ale convențiilor din domeniul mediului;

| 30. | propune crearea unui forum regulat în cadrul căruia semnatarii inițiativei „Global Compact” a ONU să prezinte publicului programele lor referitoare la RSI, care să ofere consumatorilor posibilitatea de a compara programele și să creeze o cultură a standardelor ridicate și a controlului „inter pares”; consideră că, dacă s-ar asigura astfel transparența, întreprinderile ar fi încurajate să aplice în mod voluntar standarde mai înalte privind RSI, altfel fiind nevoite să suporte consecințele controlului mass-media și al publicului; |
| --- | --- |

30.

propune crearea unui forum regulat în cadrul căruia semnatarii inițiativei „Global Compact” a ONU să prezinte publicului programele lor referitoare la RSI, care să ofere consumatorilor posibilitatea de a compara programele și să creeze o cultură a standardelor ridicate și a controlului „inter pares”; consideră că, dacă s-ar asigura astfel transparența, întreprinderile ar fi încurajate să aplice în mod voluntar standarde mai înalte privind RSI, altfel fiind nevoite să suporte consecințele controlului mass-media și al publicului;

Promovarea RSI în politicile comerciale multilaterale

| 31. | solicită Comisiei să promoveze luarea în considerare a RSI în politicile comerciale multilaterale, în cadrul forumurilor internaționale care au susținut RSI, în special OCDE și OIM, precum și în cadrul OMC în perspectiva post-Doha; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să promoveze luarea în considerare a RSI în politicile comerciale multilaterale, în cadrul forumurilor internaționale care au susținut RSI, în special OCDE și OIM, precum și în cadrul OMC în perspectiva post-Doha;

| 32. | solicită explorarea, în cadrul acestor forumuri, a elaborării unei convenții internaționale care să stabilească responsabilitățile „țărilor-gazdă” (23) și a „țărilor de origine” (24) și care să contribuie la lupta împotriva încălcării drepturilor omului de către întreprinderile multinaționale, precum și punerea în aplicare a principiului extrateritorialității; |
| --- | --- |

32.

solicită explorarea, în cadrul acestor forumuri, a elaborării unei convenții internaționale care să stabilească responsabilitățile „țărilor-gazdă” (23) și a „țărilor de origine” (24) și care să contribuie la lupta împotriva încălcării drepturilor omului de către întreprinderile multinaționale, precum și punerea în aplicare a principiului extrateritorialității;

| 33. | solicită Comisiei să sprijine dezvoltarea unor relații noi între agențiile multilaterale responsabile cu standardele de muncă și de mediu și OMC, pentru a asigura o coerență mai mare la scară internațională între politicile comerciale și obiectivele de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să sprijine dezvoltarea unor relații noi între agențiile multilaterale responsabile cu standardele de muncă și de mediu și OMC, pentru a asigura o coerență mai mare la scară internațională între politicile comerciale și obiectivele de dezvoltare durabilă;

| 34. | sprijină din nou crearea, în cadrul OMC, a unui comitet pentru comerț și muncă decentă, după modelul comitetului pentru comerț și mediu, unde să poată fi dezbătute în mod special chestiunile privind standardele de muncă, îndeosebi cele referitoare la munca copiilor, și RSI în legătură cu comerțul internațional; propune din nou adaptarea procedurii de soluționare a litigiilor pentru a permite, în cazurile care implică posibile încălcări ale acordurilor internaționale în domeniul mediului sau al muncii, ca grupurile speciale („panels”) sau organul de apel să țină cont de avizul organizațiilor internaționale competente și ca acest aviz să fie făcut public; |
| --- | --- |

34.

sprijină din nou crearea, în cadrul OMC, a unui comitet pentru comerț și muncă decentă, după modelul comitetului pentru comerț și mediu, unde să poată fi dezbătute în mod special chestiunile privind standardele de muncă, îndeosebi cele referitoare la munca copiilor, și RSI în legătură cu comerțul internațional; propune din nou adaptarea procedurii de soluționare a litigiilor pentru a permite, în cazurile care implică posibile încălcări ale acordurilor internaționale în domeniul mediului sau al muncii, ca grupurile speciale („panels”) sau organul de apel să țină cont de avizul organizațiilor internaționale competente și ca acest aviz să fie făcut public;

*

* *

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și Comitetului Economic și Social European, parlamentelor statelor membre, Conferinței parlamentare privind OMC și Conferinței internaționale a muncii. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și Comitetului Economic și Social European, parlamentelor statelor membre, Conferinței parlamentare privind OMC și Conferinței internaționale a muncii.

---

(1)  Doc. E/CN.4/Sub.2/2003/12/Rev.2 (2003) al ONU.

(2)  www.globalreporting.org

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement

(4)  http://www.csrgov.dk

(5)  JO L 12, 16.1.2001, p. 1.

(6)  JO L 156, 13.6.2001, p. 33.

(7)  JO C 86, 10.4.2002, p. 3.

(8)  JO C 39, 18.2.2003, p. 3.

(9)  JO L 205, 6.8.2005, p. 21.

(10)  10937/1/10.

(11)  JO L 114, 24.4.2001, p. 1.

(12)  JO L 178, 17.7.2003, p. 16.

(13)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

(14)  JO C 104, 14.4.1999, p. 180.

(15)  JO C 112 E, 9.5.2002, p. 326.

(16)  JO C 271 E, 12.11.2003, p. 598.

(17)  JO C 67 E, 17.3.2004, p. 73.

(18)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 84.

(19)  JO C 280 E, 18.11.2006, p. 65.

(20)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 865.

(21)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 45.

(22)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 321.

(23)  Statele în care își au sediul toate întreprinderile care au relații de dependență față de întreprinderile-mamă.

(24)  Statele în care se află întreprinderile-mamă.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/112

---

Joi, 25 noiembrie 2010Normele de cooperare orizontală în domeniul concurenței

P7_TA(2010)0447

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la revizuirea normelor de cooperare orizontală în domeniul concurenței

2012/C 99 E/20

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 101 alineatul (1) și alineatul (3), articolul 103 alineatul (1) și articolul 105 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 101 alineatul (1) și alineatul (3), articolul 103 alineatul (1) și articolul 105 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”),

| — | având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2821/71 al Consiliului din 20 decembrie 1971 privind aplicarea articolului 85 alineatul (3) din tratat unor categorii de acorduri, decizii și practici concertate (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2821/71 al Consiliului din 20 decembrie 1971 privind aplicarea articolului 85 alineatul (3) din tratat unor categorii de acorduri, decizii și practici concertate (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2658/2000 al Comisiei din 29 noiembrie 2000 de aplicare a articolului 81 alineatul (3) din tratat categoriilor de acorduri de specializare (2) (regulamentul general de exceptare privind acordurile de specializare, denumit în continuare „RGE privind specializarea”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2658/2000 al Comisiei din 29 noiembrie 2000 de aplicare a articolului 81 alineatul (3) din tratat categoriilor de acorduri de specializare (2) (regulamentul general de exceptare privind acordurile de specializare, denumit în continuare „RGE privind specializarea”),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2659/2000 al Comisiei din 29 noiembrie 2000 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat unor categorii de acorduri de cercetare și dezvoltare (3) (regulamentul general de exceptare privind acordurile de cercetare și dezvoltare, denumit în continuare „RGE privind C&D”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2659/2000 al Comisiei din 29 noiembrie 2000 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat unor categorii de acorduri de cercetare și dezvoltare (3) (regulamentul general de exceptare privind acordurile de cercetare și dezvoltare, denumit în continuare „RGE privind C&D”),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Comisiei de aplicare a articolului 101 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene unor categorii de acorduri de specializare (noul regulament general de exceptare privind acordurile de specializare, denumit în continuare „propunere de nou RGE privind specializarea”), publicat la 4 mai 2010 spre a fi consultat pe site-ul web al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Comisiei de aplicare a articolului 101 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene unor categorii de acorduri de specializare (noul regulament general de exceptare privind acordurile de specializare, denumit în continuare „propunere de nou RGE privind specializarea”), publicat la 4 mai 2010 spre a fi consultat pe site-ul web al Comisiei,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Comisiei de aplicare a articolului 101 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene unor categorii de acorduri de cercetare și dezvoltare (noul regulament general de exceptare privind acordurile de cercetare și dezvoltare, denumit în continuare „propunere de nou RGE privind C&D”), publicat la 4 mai 2010 spre a fi consultat pe site-ul web al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Comisiei de aplicare a articolului 101 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene unor categorii de acorduri de cercetare și dezvoltare (noul regulament general de exceptare privind acordurile de cercetare și dezvoltare, denumit în continuare „propunere de nou RGE privind C&D”), publicat la 4 mai 2010 spre a fi consultat pe site-ul web al Comisiei,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la linii directoare privind aplicabilitatea articolului 81 din Tratatul CE în cazul acordurilor de cooperare orizontală (denumite în continuare „linii directoare privind cooperarea orizontală”) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la linii directoare privind aplicabilitatea articolului 81 din Tratatul CE în cazul acordurilor de cooperare orizontală (denumite în continuare „linii directoare privind cooperarea orizontală”) (4),

| — | având în vedere propunerea de comunicare a Comisiei referitoare la linii directoare privind aplicabilitatea articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul acordurilor de cooperare orizontală (denumite în continuare „propuneri de noi linii directoare privind cooperarea orizontală”), publicată la 4 mai 2010 spre a fi consultată pe site-ul web al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de comunicare a Comisiei referitoare la linii directoare privind aplicabilitatea articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul acordurilor de cooperare orizontală (denumite în continuare „propuneri de noi linii directoare privind cooperarea orizontală”), publicată la 4 mai 2010 spre a fi consultată pe site-ul web al Comisiei,

| — | având în vedere contribuțiile diferitelor părți interesate trimise Comisiei în timpul perioadelor de consultări publice și publicate pe site-ul web al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile diferitelor părți interesate trimise Comisiei în timpul perioadelor de consultări publice și publicate pe site-ul web al Comisiei,

| — | având în vedere dezbaterea la care au participat Comisarul Almunia și membrii Comisiei pentru afaceri economice și monetare din 6 iulie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea la care au participat Comisarul Almunia și membrii Comisiei pentru afaceri economice și monetare din 6 iulie 2010,

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la Raportul privind politica în domeniul concurenței pe anul 2008 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la Raportul privind politica în domeniul concurenței pe anul 2008 (5),

| — | având în vedere întrebarea din 28 septembrie 2010 adresată Comisiei cu privire la revizuirea normelor de cooperare orizontală în domeniul concurenței (O-0131/2010-B7-0565/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea din 28 septembrie 2010 adresată Comisiei cu privire la revizuirea normelor de cooperare orizontală în domeniul concurenței (O-0131/2010-B7-0565/2010),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110(2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110(2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât atât RGE privind specializarea, cât și RGE privind C&D vor expira la 31 decembrie 2010; întrucât Comisia a demarat procesul de revizuire a ambelor regulamente și a orientărilor aferente acestora; |
| --- | --- |

A.

întrucât atât RGE privind specializarea, cât și RGE privind C&D vor expira la 31 decembrie 2010; întrucât Comisia a demarat procesul de revizuire a ambelor regulamente și a orientărilor aferente acestora;

| B. | întrucât, de la adoptarea celor două regulamente și a liniilor directoare privind cooperarea orizontală, s-au efectuat modificări legislative, în special adoptarea în 2003 a pachetului privind modernizarea care a introdus necesitatea realizării unei evaluări proprii de către întreprinderi a acordurilor semnate de acestea; |
| --- | --- |

B.

întrucât, de la adoptarea celor două regulamente și a liniilor directoare privind cooperarea orizontală, s-au efectuat modificări legislative, în special adoptarea în 2003 a pachetului privind modernizarea care a introdus necesitatea realizării unei evaluări proprii de către întreprinderi a acordurilor semnate de acestea;

| C. | întrucât Comisia a acumulat în ultimii ani experiență în ceea ce privește aplicarea normelor respective și întrucât în prezent trebuie codificat un nou set de norme bazat pe jurisprudența Comisiei și a Curții; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia a acumulat în ultimii ani experiență în ceea ce privește aplicarea normelor respective și întrucât în prezent trebuie codificat un nou set de norme bazat pe jurisprudența Comisiei și a Curții;

| D. | întrucât a învăța din experiența autorităților naționale din domeniul concurenței din UE și a autorităților din domeniul concurenței din toată lumea este o practică bună; întrucât trebuie recomandat, în special în contextul crizei economice actuale, să se încerce să se ajungă la un acord cu privire la normele convergente din domeniul concurenței la nivel mondial, având în vedere că multe acorduri și practici fac obiectul mai multor regimuri juridice în domeniul concurenței, |
| --- | --- |

D.

întrucât a învăța din experiența autorităților naționale din domeniul concurenței din UE și a autorităților din domeniul concurenței din toată lumea este o practică bună; întrucât trebuie recomandat, în special în contextul crizei economice actuale, să se încerce să se ajungă la un acord cu privire la normele convergente din domeniul concurenței la nivel mondial, având în vedere că multe acorduri și practici fac obiectul mai multor regimuri juridice în domeniul concurenței,

| 1. | salută demararea de către Comisie a două consultări publice diferite legate de revizuirea normelor din domeniul concurenței aplicabile în cazul acordurilor de cooperare orizontală; subliniază că este foarte important ca în cadrul procesului decizional opiniile părților interesate să fie ascultate și luate în considerare cât mai mult posibil pentru a realiza un cadru de reglementare realist și echilibrat; |
| --- | --- |

1.

salută demararea de către Comisie a două consultări publice diferite legate de revizuirea normelor din domeniul concurenței aplicabile în cazul acordurilor de cooperare orizontală; subliniază că este foarte important ca în cadrul procesului decizional opiniile părților interesate să fie ascultate și luate în considerare cât mai mult posibil pentru a realiza un cadru de reglementare realist și echilibrat;

| 2. | invită Comisia să specifice în mod clar la finalul procedurii de revizuire cum a luat în considerare contribuțiile din partea părților interesate; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să specifice în mod clar la finalul procedurii de revizuire cum a luat în considerare contribuțiile din partea părților interesate;

| 3. | apreciază faptul că Comisia a înaintat Parlamentului propunerile de norme într-o etapă timpurie; încurajează Comisia să continue să colaboreze cu Parlamentul într-un mod proactiv în spiritul deschiderii; salută faptul că Comisarul Almunia a fost dispus să dezbată propunerile de norme cu membrii Comisiei pentru afaceri economice și monetare; |
| --- | --- |

3.

apreciază faptul că Comisia a înaintat Parlamentului propunerile de norme într-o etapă timpurie; încurajează Comisia să continue să colaboreze cu Parlamentul într-un mod proactiv în spiritul deschiderii; salută faptul că Comisarul Almunia a fost dispus să dezbată propunerile de norme cu membrii Comisiei pentru afaceri economice și monetare;

| 4. | reamintește importanța certitudinii juridice; apreciază elaborarea de către Comisie a unui set de întrebări frecvente pentru cea de-a doua consultare publică pentru a evidenția modificările majore propuse în propunerile de norme; invită Comisia să elaboreze, de îndată ce a fost adoptat noul cadru final de reglementare, un rezumat și un nou set de întrebări frecvente pentru a explica operatorilor de pe piață cadrul final; |
| --- | --- |

4.

reamintește importanța certitudinii juridice; apreciază elaborarea de către Comisie a unui set de întrebări frecvente pentru cea de-a doua consultare publică pentru a evidenția modificările majore propuse în propunerile de norme; invită Comisia să elaboreze, de îndată ce a fost adoptat noul cadru final de reglementare, un rezumat și un nou set de întrebări frecvente pentru a explica operatorilor de pe piață cadrul final;

| 5. | subliniază importanța celor două regulamente generale de exceptare în domeniul cooperării orizontale pentru analizarea acordurilor care intră sub incidența acestora; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța celor două regulamente generale de exceptare în domeniul cooperării orizontale pentru analizarea acordurilor care intră sub incidența acestora;

| 6. | observă că, deși o abordare bazată pe definirea unei zone de securitate care are la bază cote de piață nu este una perfectă, aceasta reprezintă o realitate economică și poate fi înțeleasă și aplicată destul de ușor; este de acord că acordurile de cooperare orizontală dau, de obicei, naștere la mai multe preocupări în materie de concurență decât acordurile de cooperare verticală și înțelege, prin urmare, de ce Comisia are în continuare o abordare mai restrictivă cu privire la stabilirea pragului privind cotele de piață în ceea ce privește acordurile de cooperare orizontală; |
| --- | --- |

6.

observă că, deși o abordare bazată pe definirea unei zone de securitate care are la bază cote de piață nu este una perfectă, aceasta reprezintă o realitate economică și poate fi înțeleasă și aplicată destul de ușor; este de acord că acordurile de cooperare orizontală dau, de obicei, naștere la mai multe preocupări în materie de concurență decât acordurile de cooperare verticală și înțelege, prin urmare, de ce Comisia are în continuare o abordare mai restrictivă cu privire la stabilirea pragului privind cotele de piață în ceea ce privește acordurile de cooperare orizontală;

| 7. | observă, cu toate acestea, că majoritatea acordurilor de cooperare orizontală nu intră sub incidența celor două regulamente generale de exceptare; solicită Comisiei să verifice dacă stabilirea unor noi regulamente generale de exceptare specifice care să se refere la alte categorii specifice de acorduri de cooperare orizontală în afară de cele privind C&D și specializarea ar fi benefică pentru părțile interesate și pentru obiectivul privind menținerea concurenței eficiente; invită Comisia, în cazul în care concluzia este una pozitivă, să încerce să obțină o autorizare corespunzătoare din partea Consiliului pentru a adopta aceste noi tipuri de regulamente generale de exceptare, în urma consultării Parlamentului; |
| --- | --- |

7.

observă, cu toate acestea, că majoritatea acordurilor de cooperare orizontală nu intră sub incidența celor două regulamente generale de exceptare; solicită Comisiei să verifice dacă stabilirea unor noi regulamente generale de exceptare specifice care să se refere la alte categorii specifice de acorduri de cooperare orizontală în afară de cele privind C&D și specializarea ar fi benefică pentru părțile interesate și pentru obiectivul privind menținerea concurenței eficiente; invită Comisia, în cazul în care concluzia este una pozitivă, să încerce să obțină o autorizare corespunzătoare din partea Consiliului pentru a adopta aceste noi tipuri de regulamente generale de exceptare, în urma consultării Parlamentului;

| 8. | este de părere că liniile directoare privind cooperarea orizontală reprezintă pentru societăți un instrument util de a analiza și de a realiza o evaluare proprie, printr-o abordare economică sofisticată, privind măsura în care un acord de cooperare orizontală încalcă sau nu dispozițiile articolului 101 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- |

8.

este de părere că liniile directoare privind cooperarea orizontală reprezintă pentru societăți un instrument util de a analiza și de a realiza o evaluare proprie, printr-o abordare economică sofisticată, privind măsura în care un acord de cooperare orizontală încalcă sau nu dispozițiile articolului 101 alineatul (1) din TFUE;

| 9. | apreciază, prin urmare, faptul că noile linii directoare privind cooperarea orizontală reflectă necesitatea realizării unei evaluări proprii introdusă de Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și cuprind orientări clare cu privire la mecanisme complexe precum înființarea de societăți mixte și realizarea de acorduri care să se refere la mai multe tipuri de cooperare; consideră că o astfel de abordare nu ar trebui însă să ducă la un cadru de reglementare mai complicat; |
| --- | --- |

9.

apreciază, prin urmare, faptul că noile linii directoare privind cooperarea orizontală reflectă necesitatea realizării unei evaluări proprii introdusă de Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și cuprind orientări clare cu privire la mecanisme complexe precum înființarea de societăți mixte și realizarea de acorduri care să se refere la mai multe tipuri de cooperare; consideră că o astfel de abordare nu ar trebui însă să ducă la un cadru de reglementare mai complicat;

| 10. | reamintește, în acest context, principul privind o mai bună reglementare în vederea creșterii calității procesului de elaborare a actelor legislative și a reglementărilor, și anume prin utilizarea unui limbaj clar și exact; susține, prin urmare, elaborarea de linii directoare foarte clare și care pot fi citite ușor, inclusiv includerea mai multor exemple concrete, acolo unde este cazul, astfel cum au solicitat mai multe părți interesate; |
| --- | --- |

10.

reamintește, în acest context, principul privind o mai bună reglementare în vederea creșterii calității procesului de elaborare a actelor legislative și a reglementărilor, și anume prin utilizarea unui limbaj clar și exact; susține, prin urmare, elaborarea de linii directoare foarte clare și care pot fi citite ușor, inclusiv includerea mai multor exemple concrete, acolo unde este cazul, astfel cum au solicitat mai multe părți interesate;

| 11. | salută noul capitol privind schimbul de informații din noile propuneri de linii directoare privind cooperarea orizontală; observă că aceasta este o chestiune sensibilă în relația dintre concurenți și că este esențial ca întreprinderile să poată identifica informațiile care pot fi comunicate, fără a crea efecte restrictive asupra concurenței, în special în contextul actual al realizării unor evaluări proprii ale acordurilor; |
| --- | --- |

11.

salută noul capitol privind schimbul de informații din noile propuneri de linii directoare privind cooperarea orizontală; observă că aceasta este o chestiune sensibilă în relația dintre concurenți și că este esențial ca întreprinderile să poată identifica informațiile care pot fi comunicate, fără a crea efecte restrictive asupra concurenței, în special în contextul actual al realizării unor evaluări proprii ale acordurilor;

| 12. | salută revizuirea capitolului privind standardizarea din propunerile de noi linii directoare privind cooperarea orizontală și importanța acordată aspectelor privind mediul în acest capitol; reamintește beneficiile clare ale unui proces transparent de stabilire a standardelor; apreciază, prin urmare, prevederile destinate abordării aspectelor privind incertitudinea inerentă legată de existența drepturilor de proprietate intelectuală în acest context și a clauzelor comerciale care ar fi adoptate pentru autorizarea acestora; consideră că este extrem de important să fie evitate disputele când sunt adoptate standarde; |
| --- | --- |

12.

salută revizuirea capitolului privind standardizarea din propunerile de noi linii directoare privind cooperarea orizontală și importanța acordată aspectelor privind mediul în acest capitol; reamintește beneficiile clare ale unui proces transparent de stabilire a standardelor; apreciază, prin urmare, prevederile destinate abordării aspectelor privind incertitudinea inerentă legată de existența drepturilor de proprietate intelectuală în acest context și a clauzelor comerciale care ar fi adoptate pentru autorizarea acestora; consideră că este extrem de important să fie evitate disputele când sunt adoptate standarde;

| 13. | subliniază importanța respectării drepturilor de proprietate intelectuală, care contribuie în mod decisiv la inovare; amintește de faptul că în cadrul construirii unei economii competitive și al realizării obiectivelor strategiei UE 2020 capacitatea de inovare este un element-cheie; susține prevenirea tuturor abuzurilor legate de drepturile de proprietate intelectuală, între altele prin legislația în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța respectării drepturilor de proprietate intelectuală, care contribuie în mod decisiv la inovare; amintește de faptul că în cadrul construirii unei economii competitive și al realizării obiectivelor strategiei UE 2020 capacitatea de inovare este un element-cheie; susține prevenirea tuturor abuzurilor legate de drepturile de proprietate intelectuală, între altele prin legislația în domeniul concurenței;

| 14. | consideră, cu toate acestea, că această chestiune trebuie analizată într-un cadru de reglementare material mai larg, nu numai într-un context al politicii în domeniul concurenței; subliniază că acest capitol referitor la noile propuneri de linii directoare privind cooperarea orizontală ar trebui considerat ca un element al unui cadru de reglementare integrat referitor la protejarea drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

14.

consideră, cu toate acestea, că această chestiune trebuie analizată într-un cadru de reglementare material mai larg, nu numai într-un context al politicii în domeniul concurenței; subliniază că acest capitol referitor la noile propuneri de linii directoare privind cooperarea orizontală ar trebui considerat ca un element al unui cadru de reglementare integrat referitor la protejarea drepturilor de proprietate intelectuală;

| 15. | este de acord cu Comisia în legătură cu faptul că toate părțile care încheie un acord privind cercetarea și dezvoltarea trebuie să facă publice în prealabil toate drepturile de proprietate intelectuală existente sau care urmează a intra în vigoare în măsura în care acestea sunt relevante în ceea ce privește utilizarea rezultatelor acordului de către celelalte părți; |
| --- | --- |

15.

este de acord cu Comisia în legătură cu faptul că toate părțile care încheie un acord privind cercetarea și dezvoltarea trebuie să facă publice în prealabil toate drepturile de proprietate intelectuală existente sau care urmează a intra în vigoare în măsura în care acestea sunt relevante în ceea ce privește utilizarea rezultatelor acordului de către celelalte părți;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 285, 29.12.1971, p. 46.

(2)  JO L 304, 5.12.2000, p. 3.

(3)  JO L 304, 5.12.2000, p. 7.

(4)  JO C 3, 6.1.2001, p. 2.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0050.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/115 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/115

---

Joi, 25 noiembrie 2010Irak - în special pedeapsa cu moartea (inclusiv cazul lui Tariq Aziz) și atacurile împotriva comunităților creștine

P7_TA(2010)0448

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Irak: pedeapsa cu moartea (mai ales cazul lui Tariq Aziz) și atacurile împotriva comunităților creștine

2012/C 99 E/21

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa anterioară privind situația din Irak, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa anterioară privind situația din Irak,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la abolirea pedepsei cu moartea, în special Rezoluția din 26 aprilie 2007 referitoarea la inițiativa pentru un moratoriu imediat privind pedeapsa cu moartea (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la abolirea pedepsei cu moartea, în special Rezoluția din 26 aprilie 2007 referitoarea la inițiativa pentru un moratoriu imediat privind pedeapsa cu moartea (1),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a Națiunilor Unite nr. 62/149 din 18 decembrie 2007 prin care se solicita un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea, precum și Rezoluția Adunării Generale a Națiunilor Unite nr. 63/168 din 18 decembrie 2008 prin care se solicita punerea în aplicare a Rezoluției nr. 62/149 adoptate de Adunarea Generală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a Națiunilor Unite nr. 62/149 din 18 decembrie 2007 prin care se solicita un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea, precum și Rezoluția Adunării Generale a Națiunilor Unite nr. 63/168 din 18 decembrie 2008 prin care se solicita punerea în aplicare a Rezoluției nr. 62/149 adoptate de Adunarea Generală,

| — | având în vedere discursul Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate al Uniunii, Catherine Ashton, prezentat în ședința plenară din 16 iunie 2010, referitor la politica privind drepturile omului, în care s-a subliniat că abolirea pedepsei cu moartea la nivel mondial este o prioritate a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate al Uniunii, Catherine Ashton, prezentat în ședința plenară din 16 iunie 2010, referitor la politica privind drepturile omului, în care s-a subliniat că abolirea pedepsei cu moartea la nivel mondial este o prioritate a Uniunii Europene,

| — | având în vedere declarația finală adoptată de cel de-al patrulea Congres mondial împotriva pedepsei cu moartea, organizat la Geneva, în perioada 24-26 februarie 2010, prin care se solicită abolirea universală a pedepsei cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală adoptată de cel de-al patrulea Congres mondial împotriva pedepsei cu moartea, organizat la Geneva, în perioada 24-26 februarie 2010, prin care se solicită abolirea universală a pedepsei cu moartea,

| — | având în vedere articolul 2 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului adoptate la 16 noiembrie 2009 cu privire la libertatea religioasă sau a credinței în care se subliniază importanța strategică a acestei libertăți și a combaterii intoleranței religioase, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului adoptate la 16 noiembrie 2009 cu privire la libertatea religioasă sau a credinței în care se subliniază importanța strategică a acestei libertăți și a combaterii intoleranței religioase,

| — | având în vedere Declarația ONU privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință din 1981, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință din 1981,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton referitoare la Irak, în special cea din 1 noiembrie 2010, în urma atacului împotriva unor fideli la biserica creștină din Bagdad, Irak, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton referitoare la Irak, în special cea din 1 noiembrie 2010, în urma atacului împotriva unor fideli la biserica creștină din Bagdad, Irak,

| — | având în vedere rapoartele sale anuale privind situația drepturilor omului în lume și rezoluțiile sale anterioare privind minoritățile religioase în lume, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele sale anuale privind situația drepturilor omului în lume și rezoluțiile sale anterioare privind minoritățile religioase în lume,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

Pedeapsa cu moartea (inclusiv cazul lui Tariq Aziz)

| A. | întrucât, la 26 octombrie 2010, Curtea supremă irakiană l-a condamnat la moarte pe Tariq Aziz, fostul viceprim-ministr irakian, în vârstă de 74 de ani, împreună cu Sadoun Shakir, fostul ministru al Afacerilor Interne, și Abed Hamoud, fostul secretar particular al lui Saddam Hussein; întrucât, în cazul în care recursul împotriva acestei hotărâri se respinge, sentința va fi probabil executată în termen de 30 de zile; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 26 octombrie 2010, Curtea supremă irakiană l-a condamnat la moarte pe Tariq Aziz, fostul viceprim-ministr irakian, în vârstă de 74 de ani, împreună cu Sadoun Shakir, fostul ministru al Afacerilor Interne, și Abed Hamoud, fostul secretar particular al lui Saddam Hussein; întrucât, în cazul în care recursul împotriva acestei hotărâri se respinge, sentința va fi probabil executată în termen de 30 de zile;

| B. | întrucât, în urma unui proces anterior, Tariq Aziz a fost condamnat la 22 de ani de închisoare în izolare, această sentință echivalând de fapt cu o sentință pe viață, luând în considerare sănătatea fragilă a lui Tariq Aziz, care a suferit mai multe atacuri cerebrale și probleme pulmonare în închisoare și care a trebuit să fie operat în urma unei congestii cerebrale; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în urma unui proces anterior, Tariq Aziz a fost condamnat la 22 de ani de închisoare în izolare, această sentință echivalând de fapt cu o sentință pe viață, luând în considerare sănătatea fragilă a lui Tariq Aziz, care a suferit mai multe atacuri cerebrale și probleme pulmonare în închisoare și care a trebuit să fie operat în urma unei congestii cerebrale;

| C. | întrucât președintele irakian, Jalal Talabani, a afirmat că nu va semna ordinul de execuție al lui Tariq Aziz; întrucât, în conformitate cu constituția irakiană, președintele ar trebui să ratifice condamnările la moarte, dar există mecanisme care permit executarea acestora sub autoritatea parlamentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât președintele irakian, Jalal Talabani, a afirmat că nu va semna ordinul de execuție al lui Tariq Aziz; întrucât, în conformitate cu constituția irakiană, președintele ar trebui să ratifice condamnările la moarte, dar există mecanisme care permit executarea acestora sub autoritatea parlamentului;

| D. | întrucât condamnarea la moarte a lui Tariq Aziz nu ar contribui la îmbunătățirea climatului de violență din Irak și întrucât țara cunoaște o nevoie imensă de reconciliere națională; |
| --- | --- |

D.

întrucât condamnarea la moarte a lui Tariq Aziz nu ar contribui la îmbunătățirea climatului de violență din Irak și întrucât țara cunoaște o nevoie imensă de reconciliere națională;

| E. | întrucât Uniunea Europeană își exprimă angajamentul ferm de a acționa în vederea abolirii pedepsei cu moartea peste tot în lume și depune eforturi pentru ca acest principiu să fie universal acceptat; |
| --- | --- |

E.

întrucât Uniunea Europeană își exprimă angajamentul ferm de a acționa în vederea abolirii pedepsei cu moartea peste tot în lume și depune eforturi pentru ca acest principiu să fie universal acceptat;

| F. | întrucât pedeapsa cu moartea este pedeapsa supremă, crudă, inumană și degradantă, care încalcă dreptul la viață așa cum este acesta consacrat în Declarația Universală a Drepturilor Omului, și constituie un act de tortură inacceptabil pentru statele care respectă drepturile omului; |
| --- | --- |

F.

întrucât pedeapsa cu moartea este pedeapsa supremă, crudă, inumană și degradantă, care încalcă dreptul la viață așa cum este acesta consacrat în Declarația Universală a Drepturilor Omului, și constituie un act de tortură inacceptabil pentru statele care respectă drepturile omului;

Atacurile împotriva comunităților creștine

| G. | întrucât, la 22 noiembrie 2010, doi creștini irakieni au fost uciși la Mosul; întrucât, la 10 noiembrie 2010, într-o serie de bombardamente și de atacuri cu mortier care au avut la țintă zone cu populație creștină, au fost ucise în capitala irakiană, Bagdad, cel puțin cinci persoane; întrucât aceste atacuri au survenit după ce militanți islamiști au ocupat catedrala catolică siriană din Bagdad la 31 octombrie 2010, ucigând mai mult de 50 de fideli; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 22 noiembrie 2010, doi creștini irakieni au fost uciși la Mosul; întrucât, la 10 noiembrie 2010, într-o serie de bombardamente și de atacuri cu mortier care au avut la țintă zone cu populație creștină, au fost ucise în capitala irakiană, Bagdad, cel puțin cinci persoane; întrucât aceste atacuri au survenit după ce militanți islamiști au ocupat catedrala catolică siriană din Bagdad la 31 octombrie 2010, ucigând mai mult de 50 de fideli;

| H. | întrucât grupul militant Statul islamic al Irakului, considerat a face parte din mișcarea internațională Al-Qaida, a revendicat responsabilitatea pentru aceste asasinate și a promis lansarea unor atacuri viitoare împotriva creștinilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât grupul militant Statul islamic al Irakului, considerat a face parte din mișcarea internațională Al-Qaida, a revendicat responsabilitatea pentru aceste asasinate și a promis lansarea unor atacuri viitoare împotriva creștinilor;

| I. | întrucât articolul 10 din Constituția irakiană stabilește angajamentul guvernului de a asigura și menține inviolabilitatea lăcașurilor sfinte și a siturilor religioase; întrucât articolul 43 afirmă că fidelii tuturor grupurilor religioase sunt liberi să își exercite riturile religioase și să își administreze instituțiile religioase; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 10 din Constituția irakiană stabilește angajamentul guvernului de a asigura și menține inviolabilitatea lăcașurilor sfinte și a siturilor religioase; întrucât articolul 43 afirmă că fidelii tuturor grupurilor religioase sunt liberi să își exercite riturile religioase și să își administreze instituțiile religioase;

| J. | întrucât sute de mii de creștini au părăsit țara din cauza atacurilor repetate duse împotriva comunităților și bisericilor lor; întrucât un număr mare dintre irakienii asirieni (caldeeni, sirieni și ale minorități creștine) sunt persoane deplasate în interiorul țării, obligate să se refugieze deoarece fac obiectul unei violenței extreme; |
| --- | --- |

J.

întrucât sute de mii de creștini au părăsit țara din cauza atacurilor repetate duse împotriva comunităților și bisericilor lor; întrucât un număr mare dintre irakienii asirieni (caldeeni, sirieni și ale minorități creștine) sunt persoane deplasate în interiorul țării, obligate să se refugieze deoarece fac obiectul unei violenței extreme;

| K. | întrucât asirienii (caldeeni, sirieni și ale minorități creștine) sunt o populație veche și autohtonă, foarte expusă persecuțiilor și emigrării forțate și întrucât cultura acestora riscă să dispară din Irak; |
| --- | --- |

K.

întrucât asirienii (caldeeni, sirieni și ale minorități creștine) sunt o populație veche și autohtonă, foarte expusă persecuțiilor și emigrării forțate și întrucât cultura acestora riscă să dispară din Irak;

| L. | întrucât încălcările drepturilor omului din Iraq, mai ales cele împotriva minorităților etnice și religioase, continuă cu o frecvență îngrijorător de mare; întrucât siguranța și drepturile tuturor minorităților, inclusiv ale grupurilor religioase, trebuie respectate și protejate în toate societățile; |
| --- | --- |

L.

întrucât încălcările drepturilor omului din Iraq, mai ales cele împotriva minorităților etnice și religioase, continuă cu o frecvență îngrijorător de mare; întrucât siguranța și drepturile tuturor minorităților, inclusiv ale grupurilor religioase, trebuie respectate și protejate în toate societățile;

| M. | întrucât Uniunea Europeană și-a exprimat în repetate rânduri angajamentul în favoarea libertății de gândire, a libertății de conștiință și a libertății religioase și a subliniat că guvernelor le revine datoria de a garanta aceste libertăți, |
| --- | --- |

M.

întrucât Uniunea Europeană și-a exprimat în repetate rânduri angajamentul în favoarea libertății de gândire, a libertății de conștiință și a libertății religioase și a subliniat că guvernelor le revine datoria de a garanta aceste libertăți,

Pedeapsa cu moartea (inclusiv cazul lui Tariq Aziz)

| 1. | își reafirmă opoziția declarată în urmă cu mult timp împotriva pedepsei cu moartea în toate cazurile și în toate împrejurările, inclusiv crimele de război, crimele împotriva umanității și genocidele, și subliniază încă o dată faptul că abolirea pedepsei cu moartea contribuie la creșterea respectului demnității umane și la dezvoltarea progresivă a drepturilor omului; |
| --- | --- |

1.

își reafirmă opoziția declarată în urmă cu mult timp împotriva pedepsei cu moartea în toate cazurile și în toate împrejurările, inclusiv crimele de război, crimele împotriva umanității și genocidele, și subliniază încă o dată faptul că abolirea pedepsei cu moartea contribuie la creșterea respectului demnității umane și la dezvoltarea progresivă a drepturilor omului;

| 2. | de aceea, regretă profund decizia Curții supreme irakiene de condamnare la moarte a lui Tariq Aziz, Sadoun Shakir și Abed Hamoud; subliniază, totuși, că este important să fie trași la răspundere cei vinovați de încălcarea drepturilor omului, inclusiv (foștii) oameni politici, în cadrul statului de drept și al unei proceduri corespunzătoare; |
| --- | --- |

2.

de aceea, regretă profund decizia Curții supreme irakiene de condamnare la moarte a lui Tariq Aziz, Sadoun Shakir și Abed Hamoud; subliniază, totuși, că este important să fie trași la răspundere cei vinovați de încălcarea drepturilor omului, inclusiv (foștii) oameni politici, în cadrul statului de drept și al unei proceduri corespunzătoare;

| 3. | îndeamnă autoritățile irakiene să își reexamineze decizia și să nu execute sentința de condamnare la moarte pronunțată de Curtea supremă; salută anunțul președintelui Talabani de a nu semna ordinul de execuție; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă autoritățile irakiene să își reexamineze decizia și să nu execute sentința de condamnare la moarte pronunțată de Curtea supremă; salută anunțul președintelui Talabani de a nu semna ordinul de execuție;

| 4. | încurajează guvernul irakian să semneze și să ratifice cel de-al doilea Protocol opțional la Pactul internațional privind drepturile civile și politice referitor la abolirea pedepsei cu moartea în toate împrejurările și solicită un moratoriu imediat privind execuțiile; |
| --- | --- |

4.

încurajează guvernul irakian să semneze și să ratifice cel de-al doilea Protocol opțional la Pactul internațional privind drepturile civile și politice referitor la abolirea pedepsei cu moartea în toate împrejurările și solicită un moratoriu imediat privind execuțiile;

| 5. | subliniază că abolirea completă a pedepsei cu moartea rămâne unul dintre principalele obiective ale politicii UE legate de drepturile omului; |
| --- | --- |

5.

subliniază că abolirea completă a pedepsei cu moartea rămâne unul dintre principalele obiective ale politicii UE legate de drepturile omului;

Atacurile împotriva comunităților creștine

| 6. | își exprimă preocuparea profundă cu privire la recentele atacuri împotriva comunităților creștine și a altor comunități religioase din Irak și la abuzurile de religie de care se fac vinovați autorii acestor acte și le condamnă cu fermitate; |
| --- | --- |

6.

își exprimă preocuparea profundă cu privire la recentele atacuri împotriva comunităților creștine și a altor comunități religioase din Irak și la abuzurile de religie de care se fac vinovați autorii acestor acte și le condamnă cu fermitate;

| 7. | invită autoritățile irakiene să își mărească în mod considerabil eforturile pentru a proteja creștinii și alte minorități vulnerabile, să își intensifice acțiunile de combatere a violenței interetnice și să facă tot posibilul pentru a-i aduce în fața justiției pe autorii crimelor, în conformitate cu principiile statului de drept și ale normelor internaționale; |
| --- | --- |

7.

invită autoritățile irakiene să își mărească în mod considerabil eforturile pentru a proteja creștinii și alte minorități vulnerabile, să își intensifice acțiunile de combatere a violenței interetnice și să facă tot posibilul pentru a-i aduce în fața justiției pe autorii crimelor, în conformitate cu principiile statului de drept și ale normelor internaționale;

| 8. | își reafirmă întregul sprijin în favoarea populației irakiene și invită toate entitățile politice irakiene să conlucreze în lupta împotriva amenințărilor pe care le reprezintă violența și terorismul; subliniază că dreptul tuturor grupurilor religioase de a se reuni și de a-și practica religia în mod liber trebuie protejat; regretă vizarea deliberată a locurilor de reuniune a populației civile, inclusiv a lăcașurilor de cult; condamnă cu fermitate actele de violență împotriva bisericilor și a tuturor lăcașurilor de cult și îndeamnă UE și comunitatea internațională să își intensifice lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

8.

își reafirmă întregul sprijin în favoarea populației irakiene și invită toate entitățile politice irakiene să conlucreze în lupta împotriva amenințărilor pe care le reprezintă violența și terorismul; subliniază că dreptul tuturor grupurilor religioase de a se reuni și de a-și practica religia în mod liber trebuie protejat; regretă vizarea deliberată a locurilor de reuniune a populației civile, inclusiv a lăcașurilor de cult; condamnă cu fermitate actele de violență împotriva bisericilor și a tuturor lăcașurilor de cult și îndeamnă UE și comunitatea internațională să își intensifice lupta împotriva terorismului;

| 9. | își exprimă solidaritatea cu familiile victimelor și își exprimă încrederea că poporul irakian își va menține fermă atitudinea de respingere a eforturilor depuse de extremiști de a aprinde tensiunea sectară; |
| --- | --- |

9.

își exprimă solidaritatea cu familiile victimelor și își exprimă încrederea că poporul irakian își va menține fermă atitudinea de respingere a eforturilor depuse de extremiști de a aprinde tensiunea sectară;

| 10. | salută declarația ministrului irakian al Afacerilor Externe din 2 noiembrie 2010 prin care se cere autorităților specializate și tuturor forțelor de securitate să rămână ferme în fața oricăror încercări de a diviza cetățenii irakieni pe motive sectare sau rasiale și să protejeze cetățenii irakieni, precum și exercitarea practicilor religioase; |
| --- | --- |

10.

salută declarația ministrului irakian al Afacerilor Externe din 2 noiembrie 2010 prin care se cere autorităților specializate și tuturor forțelor de securitate să rămână ferme în fața oricăror încercări de a diviza cetățenii irakieni pe motive sectare sau rasiale și să protejeze cetățenii irakieni, precum și exercitarea practicilor religioase;

| 11. | invită Consiliul și Comisia, în special Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, în vederea pregătirii primului acord de parteneriat și cooperare dintre UE și Irak, să abordeze problema securității populației creștine în interiorul frontierelor irakiene ca o chestiune prioritară; |
| --- | --- |

11.

invită Consiliul și Comisia, în special Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, în vederea pregătirii primului acord de parteneriat și cooperare dintre UE și Irak, să abordeze problema securității populației creștine în interiorul frontierelor irakiene ca o chestiune prioritară;

*

* *

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Președintelui Adunării Generale a ONU, guvernelor statelor membre ale ONU, precum și guvernului și parlamentului irakian. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Președintelui Adunării Generale a ONU, guvernelor statelor membre ale ONU, precum și guvernului și parlamentului irakian.

---

(1)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 775.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/118 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/118

---

Joi, 25 noiembrie 2010Tibet - planuri de a transforma chineza în principala limbă de predare

P7_TA(2010)0449

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la Tibet și la planurile de a transforma limba chineză în principala limbă de predare

2012/C 99 E/22

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind China și Tibetul, în special cea din 10 aprilie 2008 referitoare la Tibet (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind China și Tibetul, în special cea din 10 aprilie 2008 referitoare la Tibet (1),

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât respectarea drepturilor omului și a libertății de alegere a identității, culturii și religiei constituie un principiu fundamental al Uniunii Europene și o prioritate a politicii sale externe; |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea drepturilor omului și a libertății de alegere a identității, culturii și religiei constituie un principiu fundamental al Uniunii Europene și o prioritate a politicii sale externe;

| B. | întrucât Republica Populară Chineză a declarat că dorește relații etnice armonioase între cele 56 de minorități etnice; |
| --- | --- |

B.

întrucât Republica Populară Chineză a declarat că dorește relații etnice armonioase între cele 56 de minorități etnice;

| C. | întrucât, la 19 octombrie 2010, aproximativ 1 000 de studenți de etnie tibetană au organizat un marș în orașul Tongren, cunoscut și sub numele de Rebkong, pentru a protesta pașnic împotriva planului de a transforma limba chineză în principala limbă de predare în școlile din regiune; întrucât, la 23 octombrie 2010, protestul s-a extins la provincia Quingai și Beijing, unde 400 de studenți tibetani care studiau la Universitatea Minsu au organizat o demonstrație; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 19 octombrie 2010, aproximativ 1 000 de studenți de etnie tibetană au organizat un marș în orașul Tongren, cunoscut și sub numele de Rebkong, pentru a protesta pașnic împotriva planului de a transforma limba chineză în principala limbă de predare în școlile din regiune; întrucât, la 23 octombrie 2010, protestul s-a extins la provincia Quingai și Beijing, unde 400 de studenți tibetani care studiau la Universitatea Minsu au organizat o demonstrație;

| D. | întrucât limba tibetană, una dintre cele patru limbi cele mai vechi și mai originale din Asia, este un catalizator esențial al identității, culturii și religiei tibetane, dar și, alături de cultura tibetană în ansamblu, o parte de neînlocuit a patrimoniului mondial; întrucât limba tibetană, mărturie a unei civilizații cu o istorie bogată, este un element fundamental și de neînlocuit al identității, culturii și religiei tibetane; |
| --- | --- |

D.

întrucât limba tibetană, una dintre cele patru limbi cele mai vechi și mai originale din Asia, este un catalizator esențial al identității, culturii și religiei tibetane, dar și, alături de cultura tibetană în ansamblu, o parte de neînlocuit a patrimoniului mondial; întrucât limba tibetană, mărturie a unei civilizații cu o istorie bogată, este un element fundamental și de neînlocuit al identității, culturii și religiei tibetane;

| E. | întrucât limba exprimă atitudinile sociale și culturale ale unei comunități, întrucât limba vorbită de o comunitate este un factor determinant al culturii sale și întrucât limba este un mijloc de transmitere a unor comportamente culturale și sociale și a unor moduri de gândire foarte specifice; |
| --- | --- |

E.

întrucât limba exprimă atitudinile sociale și culturale ale unei comunități, întrucât limba vorbită de o comunitate este un factor determinant al culturii sale și întrucât limba este un mijloc de transmitere a unor comportamente culturale și sociale și a unor moduri de gândire foarte specifice;

| F. | întrucât s-a constatat că educația bilingvă, cu ambele limbi ca limbi materne, este modalitatea cea mai eficientă de a păstra bilingvismul Tibetului și întrucât această politică de educație bilingvă ca principal model a condus sistematic la o rată ridicată de admitere în învățământul superior pentru elevii liceelor tibetane din întreaga regiune; |
| --- | --- |

F.

întrucât s-a constatat că educația bilingvă, cu ambele limbi ca limbi materne, este modalitatea cea mai eficientă de a păstra bilingvismul Tibetului și întrucât această politică de educație bilingvă ca principal model a condus sistematic la o rată ridicată de admitere în învățământul superior pentru elevii liceelor tibetane din întreaga regiune;

| G. | întrucât, în școlile primare, secundare și medii din toate zonele conduse de guvernul regional autonom tibetan, limba tibetană este înlocuită treptat de chineză, în timp ce documentele oficiale nu sunt, de obicei, disponibile în tibetană; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în școlile primare, secundare și medii din toate zonele conduse de guvernul regional autonom tibetan, limba tibetană este înlocuită treptat de chineză, în timp ce documentele oficiale nu sunt, de obicei, disponibile în tibetană;

| H. | întrucât modificarea politicii în domeniul educației ar limita utilizarea limbii tibetane în școli, pentru că toate manualele și subiectele, cu excepția orelor de limbă tibetană și engleză, ar fi în chineza mandarină; |
| --- | --- |

H.

întrucât modificarea politicii în domeniul educației ar limita utilizarea limbii tibetane în școli, pentru că toate manualele și subiectele, cu excepția orelor de limbă tibetană și engleză, ar fi în chineza mandarină;

| I. | întrucât Republica Populară Chineză (RPC), alături de alte 142 de țări, a votat adoptarea Declarației Organizației Națiunilor Unite privind drepturile populației indigene din 13 septembrie 2007, articolul 14 al acesteia stipulând că „populațiile indigene au dreptul să-și creeze și să controleze propriile sisteme și instituții de învățământ, în limba proprie și într-o manieră adecvată metodelor lor tradiționale de predare și învățare”; |
| --- | --- |

I.

întrucât Republica Populară Chineză (RPC), alături de alte 142 de țări, a votat adoptarea Declarației Organizației Națiunilor Unite privind drepturile populației indigene din 13 septembrie 2007, articolul 14 al acesteia stipulând că „populațiile indigene au dreptul să-și creeze și să controleze propriile sisteme și instituții de învățământ, în limba proprie și într-o manieră adecvată metodelor lor tradiționale de predare și învățare”;

| J. | întrucât, datorită dominației limbii chineze, există o anxietate din ce în ce mai mare în rândul absolvenților din zonele tibetane cu privire la perspectivele de angajare, deoarece, conform petiției semnate de profesori și studenți, majoritatea studenților tibetani nu au trăit niciodată într-un mediu de limbă chineză și nu pot, prin urmare, comunica în chineză, |
| --- | --- |

J.

întrucât, datorită dominației limbii chineze, există o anxietate din ce în ce mai mare în rândul absolvenților din zonele tibetane cu privire la perspectivele de angajare, deoarece, conform petiției semnate de profesori și studenți, majoritatea studenților tibetani nu au trăit niciodată într-un mediu de limbă chineză și nu pot, prin urmare, comunica în chineză,

| 1. | condamnă multiplicarea măsurilor drastice referitoare la exercitarea libertăților culturale, lingvistice, religioase și a altor libertăți fundamentale ale tibetanilor și subliniază necesitatea conservării și protejării identității naționale, religioase și culturale distincte a celor șase milioane de tibetani, precum și necesitatea de a ține seama de preocupările legate de reprimarea și marginalizarea limbii tibetane, care subminează identitatea tibetană; |
| --- | --- |

1.

condamnă multiplicarea măsurilor drastice referitoare la exercitarea libertăților culturale, lingvistice, religioase și a altor libertăți fundamentale ale tibetanilor și subliniază necesitatea conservării și protejării identității naționale, religioase și culturale distincte a celor șase milioane de tibetani, precum și necesitatea de a ține seama de preocupările legate de reprimarea și marginalizarea limbii tibetane, care subminează identitatea tibetană;

| 2. | ia act de îngrijorările legate de tentativele de a devaloriza limba tibetană și subliniază faptul că, pentru un învățământ bilingv reușit, tibetana trebuie să fie limba națională; |
| --- | --- |

2.

ia act de îngrijorările legate de tentativele de a devaloriza limba tibetană și subliniază faptul că, pentru un învățământ bilingv reușit, tibetana trebuie să fie limba națională;

| 3. | solicită autorităților chineze să aplice articolul 4 din Constituția Republicii Populare Chineze și articolul 10 din Legea privind autonomia națională regională (LANR), care garantează „libertatea tuturor naționalităților de a utiliza și promova propria limbă, vorbită și scrisă; |
| --- | --- |

3.

solicită autorităților chineze să aplice articolul 4 din Constituția Republicii Populare Chineze și articolul 10 din Legea privind autonomia națională regională (LANR), care garantează „libertatea tuturor naționalităților de a utiliza și promova propria limbă, vorbită și scrisă;

| 4. | solicită insistent autorităților chineze să susțină o adevărată politică a bilingvismului, care să permită predarea tuturor materiilor, inclusiv matematica și științele, în limba tibetană, să încurajeze predarea limbii chineze și să acorde putere de decizie autorităților și comunităților locale în privința limbii de predare; |
| --- | --- |

4.

solicită insistent autorităților chineze să susțină o adevărată politică a bilingvismului, care să permită predarea tuturor materiilor, inclusiv matematica și științele, în limba tibetană, să încurajeze predarea limbii chineze și să acorde putere de decizie autorităților și comunităților locale în privința limbii de predare;

| 5. | consideră că toate minoritățile etnice au dreptul să-și păstreze propria limbă și propria scriere; consideră că un sistem bilingv echitabil de educație ar contribui la o mai bună cooperare și înțelegere, întrucât tibetanii ar învăța chineză, iar populația Han care trăiește în zonele tibetane ar fi încurajată să învețe tibetana; |
| --- | --- |

5.

consideră că toate minoritățile etnice au dreptul să-și păstreze propria limbă și propria scriere; consideră că un sistem bilingv echitabil de educație ar contribui la o mai bună cooperare și înțelegere, întrucât tibetanii ar învăța chineză, iar populația Han care trăiește în zonele tibetane ar fi încurajată să învețe tibetana;

| 6. | subliniază că, odată cu introducerea chinezei ca limbă principală în învățământ, calitatea educației marii majorități a elevilor din învățământul secundar tibetan ar avea semnificativ de suferit, și că materiile școlare ar trebui predate doar în limba maternă, tibetana, aceasta fiind soluția cea mai adecvată; |
| --- | --- |

6.

subliniază că, odată cu introducerea chinezei ca limbă principală în învățământ, calitatea educației marii majorități a elevilor din învățământul secundar tibetan ar avea semnificativ de suferit, și că materiile școlare ar trebui predate doar în limba maternă, tibetana, aceasta fiind soluția cea mai adecvată;

| 7. | solicită autorităților chineze să depună toate eforturile pentru a diminua dezavantajele lingvistice și culturale cu care se confruntă Tibetanii pe piața de muncă urbană, dar în așa fel încât să nu submineze limba și cultura tibetană; |
| --- | --- |

7.

solicită autorităților chineze să depună toate eforturile pentru a diminua dezavantajele lingvistice și culturale cu care se confruntă Tibetanii pe piața de muncă urbană, dar în așa fel încât să nu submineze limba și cultura tibetană;

| 8. | solicită Comisiei Europene, ÎR/VP și statelor membre să facă apel la guvernul chinez pentru a asigura, în primul rând, respectarea dreptului studenților la exprimare pașnică și luarea în considerare a revendicărilor acestora de către autoritățile competente, în mod substanțial și adecvat și, în al doilea rând, implementarea adecvată, în conformitate cu Legea privind autonomia națională regională, a „Regulamentelor privind studierea, utilizarea și dezvoltarea limbii tibetane” din 2002; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei Europene, ÎR/VP și statelor membre să facă apel la guvernul chinez pentru a asigura, în primul rând, respectarea dreptului studenților la exprimare pașnică și luarea în considerare a revendicărilor acestora de către autoritățile competente, în mod substanțial și adecvat și, în al doilea rând, implementarea adecvată, în conformitate cu Legea privind autonomia națională regională, a „Regulamentelor privind studierea, utilizarea și dezvoltarea limbii tibetane” din 2002;

| 9. | solicită Comisiei să prezinte, în cadrul bugetului 2009 (1 milion EUR), informații cu privire la utilizarea fondurilor cerute pentru susținerea societății civile tibetane din China și din exil, și subliniază necesitatea păstrării culturii tibetane, în special în exil; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să prezinte, în cadrul bugetului 2009 (1 milion EUR), informații cu privire la utilizarea fondurilor cerute pentru susținerea societății civile tibetane din China și din exil, și subliniază necesitatea păstrării culturii tibetane, în special în exil;

| 10. | solicită încă o dată Chinei să ratifice Convenția internațională privind drepturile civile și politice și deplânge tratamentul adesea discriminatoriu al minorităților etnice și religioase din China; |
| --- | --- |

10.

solicită încă o dată Chinei să ratifice Convenția internațională privind drepturile civile și politice și deplânge tratamentul adesea discriminatoriu al minorităților etnice și religioase din China;

| 11. | solicită autorităților chineze să asigure accesul presei străine în Tibet, inclusiv în zonele tibetane din afara Regiunii Autonome Tibet, și să elimine obligativitatea permiselor; |
| --- | --- |

11.

solicită autorităților chineze să asigure accesul presei străine în Tibet, inclusiv în zonele tibetane din afara Regiunii Autonome Tibet, și să elimine obligativitatea permiselor;

| 12. | solicită reprezentanților diplomatici ai UE la Beijing să viziteze regiunea și să prezinte Consiliului și ÎR/VP un raport cu privire la situația actuală a chestiunilor educaționale și lingvistice; |
| --- | --- |

12.

solicită reprezentanților diplomatici ai UE la Beijing să viziteze regiunea și să prezinte Consiliului și ÎR/VP un raport cu privire la situația actuală a chestiunilor educaționale și lingvistice;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului Republicii Populare Chineze și Sfinției sale Dalai Lama. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului Republicii Populare Chineze și Sfinției sale Dalai Lama.

---

(1)  JO C 247 E, 15.10.2009, p. 5.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/120 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/120

---

Joi, 25 noiembrie 2010Myanmar - desfășurarea alegerilor și eliberarea liderului opoziției, Aung San Suu Kyi

P7_TA(2010)0450

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 1 referitoare la Myanmar – desfășurarea alegerilor și eliberarea lui Aung San Suu Kyi, liderul opoziției

2012/C 99 E/23

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar, cea mai recentă fiind adoptată la 20 mai 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar, cea mai recentă fiind adoptată la 20 mai 2010 (1),

| — | având în vedere articolele 18-21 din Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO) din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 18-21 din Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO) din 1948,

| — | având în vedere articolul 25 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 25 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966,

| — | având în vedere declarația Președinției UE din 23 februarie 2010 care îndeamnă la un dialog amplu între autoritățile și forțele democrate din Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președinției UE din 23 februarie 2010 care îndeamnă la un dialog amplu între autoritățile și forțele democrate din Myanmar,

| — | având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European, Jerzy Buzek, din 11 martie 2010, referitoare la noua legislație din Myanmar privind alegerile, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European, Jerzy Buzek, din 11 martie 2010, referitoare la noua legislație din Myanmar privind alegerile,

| — | având în vedere declarația Președintelui prezentată în cadrul celui de-al 16-lea summit ASEAN, care s-a desfășurat la Hanoi la 9 aprilie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui prezentată în cadrul celui de-al 16-lea summit ASEAN, care s-a desfășurat la Hanoi la 9 aprilie 2010,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European privind Myanmar adoptate în cadrul celei de a 3009-a Reuniuni a Consiliului Afaceri Externe, care a avut loc la Luxemburg la 26 aprilie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European privind Myanmar adoptate în cadrul celei de a 3009-a Reuniuni a Consiliului Afaceri Externe, care a avut loc la Luxemburg la 26 aprilie 2010,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European – Declarația privind Myanmar, din 19 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European – Declarația privind Myanmar, din 19 iunie 2010,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 28 august 2009 privind situația drepturilor omului în Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 28 august 2009 privind situația drepturilor omului în Myanmar,

| — | având în vedere declarația Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, făcută la Bangkok la 26 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, făcută la Bangkok la 26 octombrie 2010,

| — | având în vedere declarația președintelui făcută în octombrie 2010 în cadrul celei de-a opta reuniuni Asia-Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui făcută în octombrie 2010 în cadrul celei de-a opta reuniuni Asia-Europa,

| — | având în vedere raportul din 15 septembrie 2010 al raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 15 septembrie 2010 al raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar,

| — | având în vedere declarația din 7 noiembrie 2010 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Vice-președinte al Comisiei Europene (ÎR/VP) privind alegerile din Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 7 noiembrie 2010 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Vice-președinte al Comisiei Europene (ÎR/VP) privind alegerile din Myanmar,

| — | având în vedere declarația din 8 noiembrie 2010 a Secretarului General al ONU și a Președintelui Parlamentului European, Jerzy Buzek, referitoare la alegerile din Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 8 noiembrie 2010 a Secretarului General al ONU și a Președintelui Parlamentului European, Jerzy Buzek, referitoare la alegerile din Myanmar,

| — | având în vedere declarația din 13 noiembrie 2010 a Secretarului General al ONU privind eliberarea lui Daw Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 13 noiembrie 2010 a Secretarului General al ONU privind eliberarea lui Daw Aung San Suu Kyi,

| — | având în vedere declarația din 13 noiembrie 2010 a președintelui Consiliului European și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Vice-președinte al Comisiei Europene (ÎR/VP) privind eliberarea lui Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 13 noiembrie 2010 a președintelui Consiliului European și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Vice-președinte al Comisiei Europene (ÎR/VP) privind eliberarea lui Aung San Suu Kyi,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 noiembrie 2010 privind Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 noiembrie 2010 privind Myanmar,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în seara zilei de 13 noiembrie 2010, la mai puțin de o săptămână după ce au avut loc contestatele alegeri naționale, Aung San Suu Kyi a fost eliberată din arestul la domiciliu, unde a petrecut 15 dintre ultimii 21 de ani de viață; |
| --- | --- |

A.

întrucât în seara zilei de 13 noiembrie 2010, la mai puțin de o săptămână după ce au avut loc contestatele alegeri naționale, Aung San Suu Kyi a fost eliberată din arestul la domiciliu, unde a petrecut 15 dintre ultimii 21 de ani de viață;

| B. | întrucât la 7 noiembrie 2010, Myanmar a organizat primele sale alegeri naționale după mai bine de 20 de ani; întrucât alegerile precedente din 1990 au fost câștigate de Liga Națională pentru Democrație (LND) condusă de Aung San Suu Kyi; |
| --- | --- |

B.

întrucât la 7 noiembrie 2010, Myanmar a organizat primele sale alegeri naționale după mai bine de 20 de ani; întrucât alegerile precedente din 1990 au fost câștigate de Liga Națională pentru Democrație (LND) condusă de Aung San Suu Kyi;

| C. | întrucât ultimele alegeri au fost bazate pe Constituția controversată introdusă în 2008, care garantează armatei din Myanmar o pătrime din toate locurile parlamentare, și întrucât acestea au fost câștigate, după cum era de așteptat, de Partidul Uniune, Solidaritate și Dezvoltare (USDP), care era sprijinit de armată; |
| --- | --- |

C.

întrucât ultimele alegeri au fost bazate pe Constituția controversată introdusă în 2008, care garantează armatei din Myanmar o pătrime din toate locurile parlamentare, și întrucât acestea au fost câștigate, după cum era de așteptat, de Partidul Uniune, Solidaritate și Dezvoltare (USDP), care era sprijinit de armată;

| D. | întrucât autoritățile din Myanmar au introdus mai multe legi noi în perioada premergătoare alegerilor din 7 noiembrie, restrângând libertatea de exprimare și criticile aduse guvernului, impunând restricții stricte asupra activităților politice și activităților care țin de campania electorală ale partidelor politice și reprimând apelurile interne referitoare la eliberarea prizonierilor politici; întrucât alegerile nu au respectat standardele internaționale; |
| --- | --- |

D.

întrucât autoritățile din Myanmar au introdus mai multe legi noi în perioada premergătoare alegerilor din 7 noiembrie, restrângând libertatea de exprimare și criticile aduse guvernului, impunând restricții stricte asupra activităților politice și activităților care țin de campania electorală ale partidelor politice și reprimând apelurile interne referitoare la eliberarea prizonierilor politici; întrucât alegerile nu au respectat standardele internaționale;

| E. | întrucât Partidul Uniune, Solidaritate și Dezvoltare (USDP), care sprijină junta, a putut să propună candidați în aproape toate circumscripțiile, în timp ce partidele pro-democrație cum ar fi Forța Democratică Națională au trebuit să se mulțumească să propună candidați în doar câteva circumscripții, în mare parte datorită faptului că au avut puțin timp la dispoziție pentru a colecta fonduri în vederea alegerilor și pentru a se organiza în mod adecvat; |
| --- | --- |

E.

întrucât Partidul Uniune, Solidaritate și Dezvoltare (USDP), care sprijină junta, a putut să propună candidați în aproape toate circumscripțiile, în timp ce partidele pro-democrație cum ar fi Forța Democratică Națională au trebuit să se mulțumească să propună candidați în doar câteva circumscripții, în mare parte datorită faptului că au avut puțin timp la dispoziție pentru a colecta fonduri în vederea alegerilor și pentru a se organiza în mod adecvat;

| F. | întrucât Liga Națională pentru Democrație (LND), a decis să boicoteze alegerile ca urmare a condițiilor de participare impuse; întrucât LND a fost desființată prin lege, la 6 mai 2010, ca urmare a faptului că nu s-a înscris la alegeri; |
| --- | --- |

F.

întrucât Liga Națională pentru Democrație (LND), a decis să boicoteze alegerile ca urmare a condițiilor de participare impuse; întrucât LND a fost desființată prin lege, la 6 mai 2010, ca urmare a faptului că nu s-a înscris la alegeri;

| G. | întrucât alegerile s-au desfășurat într-un climat de teamă, intimidare și resemnare și întrucât unor sute de mii de cetățeni din Myanmar, inclusiv călugări budiști și prizonieri politici, li s-a interzis atât să voteze, cât și să-și prezinte candidatura la alegeri; |
| --- | --- |

G.

întrucât alegerile s-au desfășurat într-un climat de teamă, intimidare și resemnare și întrucât unor sute de mii de cetățeni din Myanmar, inclusiv călugări budiști și prizonieri politici, li s-a interzis atât să voteze, cât și să-și prezinte candidatura la alegeri;

| H. | întrucât au existat multe plângeri atât cu privire la temeiul, cât și cu privire la desfășurarea alegerilor, înregistrându-se cazuri în care nu s-a protejat caracterul secret al votării, cazuri de constrângere a angajaților de stat și eforturi militare depuse pentru forțarea persoanelor de etnie Karen, de exemplu, să voteze partidele sprijinite de juntă; |
| --- | --- |

H.

întrucât au existat multe plângeri atât cu privire la temeiul, cât și cu privire la desfășurarea alegerilor, înregistrându-se cazuri în care nu s-a protejat caracterul secret al votării, cazuri de constrângere a angajaților de stat și eforturi militare depuse pentru forțarea persoanelor de etnie Karen, de exemplu, să voteze partidele sprijinite de juntă;

| I. | întrucât controversata Constituție din 2008 interzice accesul lui Aung San Suu Kyi la funcții publice; |
| --- | --- |

I.

întrucât controversata Constituție din 2008 interzice accesul lui Aung San Suu Kyi la funcții publice;

| J. | întrucât, cu excepția cazului în care va fi anulată, eliberarea lui Aung Suu San Kyi ar putea fi interpretată ca un prim pas în direcția potrivită; întrucât, cu toate acestea, mulți și-au exprimat preocupările cu privire la siguranța lui Aung San Suu Kyi și au constatat că este supravegheată de serviciile securității de stat; |
| --- | --- |

J.

întrucât, cu excepția cazului în care va fi anulată, eliberarea lui Aung Suu San Kyi ar putea fi interpretată ca un prim pas în direcția potrivită; întrucât, cu toate acestea, mulți și-au exprimat preocupările cu privire la siguranța lui Aung San Suu Kyi și au constatat că este supravegheată de serviciile securității de stat;

| K. | întrucât, deși Aung San Suu Kyi a fost eliberată, mai bine de 2 200 de alți activiști pro-democrație rămân în captivitate; de asemenea, au rămas în captivitate și mulți dintre călugării budiști care au condus protestele antiguvernamentale din 2007 și dintre ziariștii care au relatat despre proteste; |
| --- | --- |

K.

întrucât, deși Aung San Suu Kyi a fost eliberată, mai bine de 2 200 de alți activiști pro-democrație rămân în captivitate; de asemenea, au rămas în captivitate și mulți dintre călugării budiști care au condus protestele antiguvernamentale din 2007 și dintre ziariștii care au relatat despre proteste;

| L. | întrucât, din 2003, guvernul din Myanmar a respins absolut toate sugestiile Organizației Națiunilor Unite și ale comunității internaționale în genere de reformare a „planului său pentru democrație”, care cuprinde șapte etape; |
| --- | --- |

L.

întrucât, din 2003, guvernul din Myanmar a respins absolut toate sugestiile Organizației Națiunilor Unite și ale comunității internaționale în genere de reformare a „planului său pentru democrație”, care cuprinde șapte etape;

| M. | întrucât armata din Myanmar continuă să săvârșească încălcări atroce ale drepturilor omului împotriva civililor din zonele unde trăiește etnia Karen, la frontiera cu Thailanda, cum ar fi execuțiile extrajudiciare, munca forțată și violența sexuală; întrucât mii de refugiați din Myanmar au pătruns în Thailanda în ziua de după alegeri datorită unor ciocniri dintre armata din Myanmar și grupuri rebele etnice; |
| --- | --- |

M.

întrucât armata din Myanmar continuă să săvârșească încălcări atroce ale drepturilor omului împotriva civililor din zonele unde trăiește etnia Karen, la frontiera cu Thailanda, cum ar fi execuțiile extrajudiciare, munca forțată și violența sexuală; întrucât mii de refugiați din Myanmar au pătruns în Thailanda în ziua de după alegeri datorită unor ciocniri dintre armata din Myanmar și grupuri rebele etnice;

| N. | întrucât Myanmar continuă recrutarea forțată, extinsă și sistematică de copii-soldați; |
| --- | --- |

N.

întrucât Myanmar continuă recrutarea forțată, extinsă și sistematică de copii-soldați;

| O. | întrucât Organizația Națiunilor Unite, UE și statele sale membre, SUA și multe alte guverne din întreaga lume au declarat că, pentru a ajunge la o soluție pe termen lung pentru problemele din Myanmar, este esențial să aibă loc discuții tripartite între Aung San Suu Kyi și Liga Națională pentru Democrație, reprezentanți ai minorităților etnice din Myanmar și junta din Myanmar; întrucât guvernul din Myanmar încă refuză să participe la astfel de discuții; |
| --- | --- |

O.

întrucât Organizația Națiunilor Unite, UE și statele sale membre, SUA și multe alte guverne din întreaga lume au declarat că, pentru a ajunge la o soluție pe termen lung pentru problemele din Myanmar, este esențial să aibă loc discuții tripartite între Aung San Suu Kyi și Liga Națională pentru Democrație, reprezentanți ai minorităților etnice din Myanmar și junta din Myanmar; întrucât guvernul din Myanmar încă refuză să participe la astfel de discuții;

| P. | întrucât UE a impus măsuri restrictive asupra regimului din Myanmar începând cu 1996, inclusiv înghețarea activelor a aproximativ 540 de persoane fizice și 62 de entități, interdicții de călătorie, o interdicție privind exportul de echipament militar și, mai recent, o interdicție privind echipamentelor pentru exploatarea forestieră și minerit, precum și privind importul anumitor tipuri de lemn de construcție, pietre prețioase și substanțe minerale până în momentul în care se va putea constata o schimbare vădită în direcția democrației, a respectării drepturilor omului, a libertății de exprimare și a statului de drept, |
| --- | --- |

P.

întrucât UE a impus măsuri restrictive asupra regimului din Myanmar începând cu 1996, inclusiv înghețarea activelor a aproximativ 540 de persoane fizice și 62 de entități, interdicții de călătorie, o interdicție privind exportul de echipament militar și, mai recent, o interdicție privind echipamentelor pentru exploatarea forestieră și minerit, precum și privind importul anumitor tipuri de lemn de construcție, pietre prețioase și substanțe minerale până în momentul în care se va putea constata o schimbare vădită în direcția democrației, a respectării drepturilor omului, a libertății de exprimare și a statului de drept,

| 1. | salută recenta eliberare a lui Aung San Suu Kyi, dar deplânge faptul că a fost eliberată doar după alegeri, făcând astfel imposibilă participarea ei activă la campania electorală a opoziției în timpul alegerilor; insistă asupra faptului că nou-câștigata ei libertate trebuie să fie necondiționată și fără restricții; |
| --- | --- |

1.

salută recenta eliberare a lui Aung San Suu Kyi, dar deplânge faptul că a fost eliberată doar după alegeri, făcând astfel imposibilă participarea ei activă la campania electorală a opoziției în timpul alegerilor; insistă asupra faptului că nou-câștigata ei libertate trebuie să fie necondiționată și fără restricții;

| 2. | regretă profund faptul că junta militară aflată la conducerea țării a refuzat organizarea de alegeri libere și echitabile în Myanmar la 7 noiembrie; |
| --- | --- |

2.

regretă profund faptul că junta militară aflată la conducerea țării a refuzat organizarea de alegeri libere și echitabile în Myanmar la 7 noiembrie;

| 3. | deplânge restricțiile impuse principalelor partide de opoziție de către junta militară aflată la conducere, precum și restricțiile privind libertatea presei de a relata despre alegeri și a le monitoriza; |
| --- | --- |

3.

deplânge restricțiile impuse principalelor partide de opoziție de către junta militară aflată la conducere, precum și restricțiile privind libertatea presei de a relata despre alegeri și a le monitoriza;

| 4. | deplânge lipsa de transparență cu privire la organizarea votării și la numărătoarea voturilor, refuzul armatei de a accepta observatori internaționali și întârzierea anunțării rezultatelor; |
| --- | --- |

4.

deplânge lipsa de transparență cu privire la organizarea votării și la numărătoarea voturilor, refuzul armatei de a accepta observatori internaționali și întârzierea anunțării rezultatelor;

| 5. | deplânge faptul că noua constituție garantează armatei cel puțin o pătrime din locurile din parlament, un număr suficient pentru a avea drept de veto asupra oricăror modificări ale Constituției; constituția permite armatei, de asemenea, să suspende toate libertățile civile și parlamentul oricând consideră de cuviință; |
| --- | --- |

5.

deplânge faptul că noua constituție garantează armatei cel puțin o pătrime din locurile din parlament, un număr suficient pentru a avea drept de veto asupra oricăror modificări ale Constituției; constituția permite armatei, de asemenea, să suspende toate libertățile civile și parlamentul oricând consideră de cuviință;

| 6. | ia act de restricționarea participării la vot a partidelor de opoziție, care au trebuit să ia decizia dificilă de a boicota sau nu alegerile, și consideră că participarea opoziției și a reprezentanților diverselor etnii atât în adunările naționale, cât și în cele regionale, deși la un nivel foarte limitat, ar putea reprezenta un început de normalizare și ar putea reprezenta o oportunitate pentru schimbare; |
| --- | --- |

6.

ia act de restricționarea participării la vot a partidelor de opoziție, care au trebuit să ia decizia dificilă de a boicota sau nu alegerile, și consideră că participarea opoziției și a reprezentanților diverselor etnii atât în adunările naționale, cât și în cele regionale, deși la un nivel foarte limitat, ar putea reprezenta un început de normalizare și ar putea reprezenta o oportunitate pentru schimbare;

| 7. | condamnă cu fermitate cazurile de încălcare a drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a drepturilor democratice fundamentale ale populației din Myanmar, care continuă să se petreacă și în prezent prin acțiunile juntei militare din Myanmar; |
| --- | --- |

7.

condamnă cu fermitate cazurile de încălcare a drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a drepturilor democratice fundamentale ale populației din Myanmar, care continuă să se petreacă și în prezent prin acțiunile juntei militare din Myanmar;

| 8. | îndeamnă guvernul din Myanmar să elibereze fără întârziere și necondiționat pe cei 2 200 de prizonieri politici, precum și să restabilească toate drepturile politice ale acestora; insistă, de asemenea, ca autoritățile din Myanmar să nu mai facă alte arestări din motive politice; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă guvernul din Myanmar să elibereze fără întârziere și necondiționat pe cei 2 200 de prizonieri politici, precum și să restabilească toate drepturile politice ale acestora; insistă, de asemenea, ca autoritățile din Myanmar să nu mai facă alte arestări din motive politice;

| 9. | solicită insistent regimului din Myanmar să elimine restricțiile referitoare la libertatea de întrunire, libertatea de mișcare și libertatea de expresie și solicită încheierea cenzurii din motive politice a presei, precum și a controlului din motive politice a internetului și a rețelei de telefonie mobilă; |
| --- | --- |

9.

solicită insistent regimului din Myanmar să elimine restricțiile referitoare la libertatea de întrunire, libertatea de mișcare și libertatea de expresie și solicită încheierea cenzurii din motive politice a presei, precum și a controlului din motive politice a internetului și a rețelei de telefonie mobilă;

| 10. | condamnă cu fermitate violența care a izbucnit după nenumărate plângeri de intimidare în vestul Myanmar, în orașul Myawaddy; schimbul violent de focuri dintre armata din Myanmar și grupuri rebele etnice a forțat mii de persoane să treacă frontiera către Thailanda; |
| --- | --- |

10.

condamnă cu fermitate violența care a izbucnit după nenumărate plângeri de intimidare în vestul Myanmar, în orașul Myawaddy; schimbul violent de focuri dintre armata din Myanmar și grupuri rebele etnice a forțat mii de persoane să treacă frontiera către Thailanda;

| 11. | regretă profund respingerea oricăror oferte de asistență tehnică și de servicii de monitorizare ale ONU de către autoritățile din Myanmar și condamnă restricțiile impuse mass-media străine care încercau să relateze știri din interiorul Myanmar; |
| --- | --- |

11.

regretă profund respingerea oricăror oferte de asistență tehnică și de servicii de monitorizare ale ONU de către autoritățile din Myanmar și condamnă restricțiile impuse mass-media străine care încercau să relateze știri din interiorul Myanmar;

| 12. | condamnă faptul că s-a amânat publicarea a cel puțin nouă ziare și reviste de către Consiliul de Supraveghere a Presei, care susține că nu s-au respectat anumite norme când publicațiile au inclus o fotografie a eliberării lui Aung San Suu Kyi; |
| --- | --- |

12.

condamnă faptul că s-a amânat publicarea a cel puțin nouă ziare și reviste de către Consiliul de Supraveghere a Presei, care susține că nu s-au respectat anumite norme când publicațiile au inclus o fotografie a eliberării lui Aung San Suu Kyi;

| 13. | îndeamnă insistent regimul din Myanmar să înceapă discuții cu Aung San Suu Kyi și cu Liga Națională pentru Democrație, precum și cu reprezentanți ai minorităților; salută, în acest context, eforturile de mediere depuse de Secretarul General al ONU și de Raportorul Special al ONU pentru Myanmar; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă insistent regimul din Myanmar să înceapă discuții cu Aung San Suu Kyi și cu Liga Națională pentru Democrație, precum și cu reprezentanți ai minorităților; salută, în acest context, eforturile de mediere depuse de Secretarul General al ONU și de Raportorul Special al ONU pentru Myanmar;

| 14. | solicită nu doar comunității internaționale, incluzând aici pe China, India și Rusia, aceștia fiind cei mai mari parteneri comerciali ai Myanmar, ci și ASEAN să nu mai sprijine regimul nedemocratic care prosperă în detrimentul poporului său și să exercite mai multe presiuni pentru a determina realizarea unor schimbări pozitive în țară; consideră, de asemenea, că Carta ASEAN conferă statelor membre ASEAN o responsabilitate și obligație morală speciale de a acționa în caz de încălcare sistematică a drepturilor omului într-o țară membră; |
| --- | --- |

14.

solicită nu doar comunității internaționale, incluzând aici pe China, India și Rusia, aceștia fiind cei mai mari parteneri comerciali ai Myanmar, ci și ASEAN să nu mai sprijine regimul nedemocratic care prosperă în detrimentul poporului său și să exercite mai multe presiuni pentru a determina realizarea unor schimbări pozitive în țară; consideră, de asemenea, că Carta ASEAN conferă statelor membre ASEAN o responsabilitate și obligație morală speciale de a acționa în caz de încălcare sistematică a drepturilor omului într-o țară membră;

| 15. | își exprimă din nou sprijinul pentru decizia Consiliului din 26 aprilie 2010 de a extinde cu un an măsurile restrictive stabilite în cadrul deciziei UE în vigoare; îndeamnă autoritățile din Myanmar să facă pașii necesari pentru a permite rediscutarea acestor măsuri; |
| --- | --- |

15.

își exprimă din nou sprijinul pentru decizia Consiliului din 26 aprilie 2010 de a extinde cu un an măsurile restrictive stabilite în cadrul deciziei UE în vigoare; îndeamnă autoritățile din Myanmar să facă pașii necesari pentru a permite rediscutarea acestor măsuri;

| 16. | își exprimă preocuparea cu privire la condițiile din închisori și alte locuri de detenție și cu privire la relatările consecvente privind relele tratamente aplicate prizonierilor de conștiință, inclusiv tortura, precum și cu privire la mutarea prizonierilor de conștiință în închisori izolate, departe de familiile lor, unde nu pot primi hrană și medicamente; solicită, de asemenea, autorităților din Myanmar să permită de urgență tratamentul medical al tuturor prizonierilor și să permită Comitetului internațional al Crucii Roșii să-și reia vizitele în cazul tuturor prizonierilor; |
| --- | --- |

16.

își exprimă preocuparea cu privire la condițiile din închisori și alte locuri de detenție și cu privire la relatările consecvente privind relele tratamente aplicate prizonierilor de conștiință, inclusiv tortura, precum și cu privire la mutarea prizonierilor de conștiință în închisori izolate, departe de familiile lor, unde nu pot primi hrană și medicamente; solicită, de asemenea, autorităților din Myanmar să permită de urgență tratamentul medical al tuturor prizonierilor și să permită Comitetului internațional al Crucii Roșii să-și reia vizitele în cazul tuturor prizonierilor;

| 17. | își exprimă profunda preocupare cu privire la reluarea conflictelor armate în anumite zone și solicită guvernului din Myanmar să protejeze populația civilă din toate zonele țării și să respecte, în cazul tuturor persoanelor implicate, acordurile de încetare a focului în vigoare; |
| --- | --- |

17.

își exprimă profunda preocupare cu privire la reluarea conflictelor armate în anumite zone și solicită guvernului din Myanmar să protejeze populația civilă din toate zonele țării și să respecte, în cazul tuturor persoanelor implicate, acordurile de încetare a focului în vigoare;

| 18. | solicită UE și statelor sale membre să-și folosească întreaga influența economică și politică pentru a aduce libertate și democrație în Myanmar; îndeamnă statele membre și UE să continue să ofere fonduri pentru refugiații situați la frontiera dintre Thailanda și Myanmar; |
| --- | --- |

18.

solicită UE și statelor sale membre să-și folosească întreaga influența economică și politică pentru a aduce libertate și democrație în Myanmar; îndeamnă statele membre și UE să continue să ofere fonduri pentru refugiații situați la frontiera dintre Thailanda și Myanmar;

| 19. | repetă și aprobă invitația Președintelui Parlamentului European, adresată lui Aung San Suu Kyi, de a participa la ceremonia de acordare a Premiului Saharov, care va avea loc în decembrie la Strasbourg; evidențiază faptul că, dacă Aung San Suu Kyi va putea să participe, i se va prezenta în mod oficial Premiul Saharov pe care l-a câștigat în 1990 pentru toată activitatea pe care a depus-o pentru promovarea democrației și libertății în Myanmar; |
| --- | --- |

19.

repetă și aprobă invitația Președintelui Parlamentului European, adresată lui Aung San Suu Kyi, de a participa la ceremonia de acordare a Premiului Saharov, care va avea loc în decembrie la Strasbourg; evidențiază faptul că, dacă Aung San Suu Kyi va putea să participe, i se va prezenta în mod oficial Premiul Saharov pe care l-a câștigat în 1990 pentru toată activitatea pe care a depus-o pentru promovarea democrației și libertății în Myanmar;

| 20. | insistă ca regimul din Myanmar și serviciile aflate sub controlul acestuia să garanteze libertatea de expresie și libertatea fizică a lui Aung San Suu Kyi, inclusiv dreptul ei de neatacat de a călători liber și în condiții de siguranță pe întreg teritoriul Myanmar și în străinătate, precum și de a se reîntoarce în țară; |
| --- | --- |

20.

insistă ca regimul din Myanmar și serviciile aflate sub controlul acestuia să garanteze libertatea de expresie și libertatea fizică a lui Aung San Suu Kyi, inclusiv dreptul ei de neatacat de a călători liber și în condiții de siguranță pe întreg teritoriul Myanmar și în străinătate, precum și de a se reîntoarce în țară;

| 21. | salută decizia luată de Președintele Parlamentului European de a trimite în Myanmar o delegație parlamentară pentru a prezenta lui Aung San Suu Kyi premiul Saharov pe care l-a câștigat, în cazul în care dânsa nu va putea participa la ceremonia de decernare a premiului de la Strasbourg; |
| --- | --- |

21.

salută decizia luată de Președintele Parlamentului European de a trimite în Myanmar o delegație parlamentară pentru a prezenta lui Aung San Suu Kyi premiul Saharov pe care l-a câștigat, în cazul în care dânsa nu va putea participa la ceremonia de decernare a premiului de la Strasbourg;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție lui Aung San Suu Kyi, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Trimisului Special al UE în Birmania, Consiliului de Stat pentru Pace și Dezvoltare din Myanmar, guvernelor statelor membre ale ASEAN și ASEM, secretariatului ASEM, Grupului interparlamentar Myanmar din cadrul ASEAN, Secretarului General al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și Raportorului Special al ONU pentru drepturile omului în Birmania. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție lui Aung San Suu Kyi, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Trimisului Special al UE în Birmania, Consiliului de Stat pentru Pace și Dezvoltare din Myanmar, guvernelor statelor membre ale ASEAN și ASEM, secretariatului ASEM, Grupului interparlamentar Myanmar din cadrul ASEAN, Secretarului General al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și Raportorului Special al ONU pentru drepturile omului în Birmania.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0196.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/124

---

Joi, 25 noiembrie 2010Lupta împotriva cancerului colorectal în Uniunea Europeană

P7_TA(2010)0451

Declarația Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 privind lupta împotriva cancerului colorectal în Uniunea Europeană

2012/C 99 E/24

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în UE apar anual peste 400 000 de cazuri noi de cancer colorectal (CRC) și au loc 200 000 de decese în urma acestuia, deoarece CRC este pe locul doi între cauzele cele mai frecvente ale deceselor în urma îmbolnăvirii de cancer; |
| --- | --- |

A.

întrucât în UE apar anual peste 400 000 de cazuri noi de cancer colorectal (CRC) și au loc 200 000 de decese în urma acestuia, deoarece CRC este pe locul doi între cauzele cele mai frecvente ale deceselor în urma îmbolnăvirii de cancer;

| B. | întrucât apariția CRC este legată de factori ce țin de stilul de viață (obezitate, lipsa mișcării, consumul de alcool și fumatul), iar luarea de măsuri împotriva acestor factori va duce la un număr redus de îmbolnăviri de CRC; |
| --- | --- |

B.

întrucât apariția CRC este legată de factori ce țin de stilul de viață (obezitate, lipsa mișcării, consumul de alcool și fumatul), iar luarea de măsuri împotriva acestor factori va duce la un număr redus de îmbolnăviri de CRC;

| C. | întrucât, în unele țări din UE, s-a redus deja, prin efectuarea de controale medicale, rata mortalității în urma CRC, pe când în alte țări nu s-a demarat efectuarea acestor controale; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în unele țări din UE, s-a redus deja, prin efectuarea de controale medicale, rata mortalității în urma CRC, pe când în alte țări nu s-a demarat efectuarea acestor controale;

| D. | întrucât depistarea timpurie a CRC nu va duce numai la o reducere a ratei de 40 % a mortalității, ci și la o scădere semnificativă a costurilor tratamentelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât depistarea timpurie a CRC nu va duce numai la o reducere a ratei de 40 % a mortalității, ci și la o scădere semnificativă a costurilor tratamentelor;

| E. | întrucât, conform Comisiei, lupta împotriva CRC ar trebui să reprezinte o prioritate în domeniul sănătății publice, deoarece decesul în urma CRC poate fi prevenit cu ajutorul instrumentelor medicale pe care UE le are la dispoziție, |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform Comisiei, lupta împotriva CRC ar trebui să reprezinte o prioritate în domeniul sănătății publice, deoarece decesul în urma CRC poate fi prevenit cu ajutorul instrumentelor medicale pe care UE le are la dispoziție,

| 1. | invită Comisia și statele membre:






  — | să susțină campaniile de sensibilizare din UE privind factorii ce țin de stilul de viață care cauzează CRC, adresate în special adolescenților și tinerilor; |
| --- | --- | --- |

1.

invită Comisia și statele membre:

—

să susțină campaniile de sensibilizare din UE privind factorii ce țin de stilul de viață care cauzează CRC, adresate în special adolescenților și tinerilor;

| — | să încurajeze aplicarea celor mai bune practici privind controalele medicale efectuate în vederea depistării CRC în toate țările din UE și să publice rapoarte intermediare o dată la doi ani; |
| --- | --- |

—

să încurajeze aplicarea celor mai bune practici privind controalele medicale efectuate în vederea depistării CRC în toate țările din UE și să publice rapoarte intermediare o dată la doi ani;

| — | să transforme diseminarea cercetării și cunoștințelor referitoare la controalele medicale efectuate în vederea depistării CRC într-o prioritate a viitoarelor programe de lucru din cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru de cercetare și al Programului de sănătate al UE; |
| --- | --- |

—

să transforme diseminarea cercetării și cunoștințelor referitoare la controalele medicale efectuate în vederea depistării CRC într-o prioritate a viitoarelor programe de lucru din cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru de cercetare și al Programului de sănătate al UE;

| — | să introducă la nivel național controale medicale în vederea depistării CRC, în conformitate cu orientările UE; |
| --- | --- |

—

să introducă la nivel național controale medicale în vederea depistării CRC, în conformitate cu orientările UE;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul-verbal din 25 noiembrie 2010 (P7_PV(2010)11-25(ANN1)).

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/125

---

Joi, 25 noiembrie 2010Tabăra de la Așraf

P7_TA(2010)0452

Declarația Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 privind tabăra de la Așraf

2012/C 99 E/25

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la drepturile omului în Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la drepturile omului în Iran,

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 aprilie 2009 privind tabăra de la Așraf (1), care adăpostește 3 400 de dizidenți iranieni în Irak, inclusiv 1 000 de femei, toți aceștia cu statutul de persoane protejate în temeiul celei de a patra Convenții de la Geneva, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 aprilie 2009 privind tabăra de la Așraf (1), care adăpostește 3 400 de dizidenți iranieni în Irak, inclusiv 1 000 de femei, toți aceștia cu statutul de persoane protejate în temeiul celei de a patra Convenții de la Geneva,

| — | având în vedere eliminarea, în 2009, a organizației de opoziție Mujahedinii Poporului din Iran de pe lista neagră a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere eliminarea, în 2009, a organizației de opoziție Mujahedinii Poporului din Iran de pe lista neagră a UE,

| — | având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât mai multe rude ale unor rezidenți din tabăra de la Așraf au fost condamnate la moarte de către regimul iranian după ce s-au întors din vizită de la familiile lor din Așraf; |
| --- | --- |

A.

întrucât mai multe rude ale unor rezidenți din tabăra de la Așraf au fost condamnate la moarte de către regimul iranian după ce s-au întors din vizită de la familiile lor din Așraf;

| B. | întrucât guvernul irakian nu a respectat rezoluția PE și continuă asediul crunt al taberei; |
| --- | --- |

B.

întrucât guvernul irakian nu a respectat rezoluția PE și continuă asediul crunt al taberei;

| C. | întrucât rezidenții încă sunt supuși unor presiuni externe sub pretextul că organizația Mujahedinii Poporului din Iran figurează în continuare pe lista neagră a SUA; |
| --- | --- |

C.

întrucât rezidenții încă sunt supuși unor presiuni externe sub pretextul că organizația Mujahedinii Poporului din Iran figurează în continuare pe lista neagră a SUA;

| D. | întrucât în iulie 2010 Curtea de Apel a SUA din Washington a pronunțat o hotărâre în favoarea organizației Mujahedinii Poporului din Iran și a solicitat insistent Departamentului de Stat să își revizuiască decizia de a o menține pe lista neagră a organizațiilor teroriste gestionată de către SUA; |
| --- | --- |

D.

întrucât în iulie 2010 Curtea de Apel a SUA din Washington a pronunțat o hotărâre în favoarea organizației Mujahedinii Poporului din Iran și a solicitat insistent Departamentului de Stat să își revizuiască decizia de a o menține pe lista neagră a organizațiilor teroriste gestionată de către SUA;

| E. | întrucât forțele SUA și ONU s-au retras din Așraf, iar rezidenții sunt în prezent vulnerabili la atacuri, |
| --- | --- |

E.

întrucât forțele SUA și ONU s-au retras din Așraf, iar rezidenții sunt în prezent vulnerabili la atacuri,

| 1. | invită Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate să solicite insistent Statelor Unite ale Americii să urmeze exemplul UE și să elimine de pe lista neagră organizația Mujahedinii Poporului din Iran, precum și să solicite insistent ONU să asigure de urgență protecția taberei de la Așraf; |
| --- | --- |

1.

invită Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate să solicite insistent Statelor Unite ale Americii să urmeze exemplul UE și să elimine de pe lista neagră organizația Mujahedinii Poporului din Iran, precum și să solicite insistent ONU să asigure de urgență protecția taberei de la Așraf;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (2), Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (2), Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 184 E, 8.7.2010, p. 62.

(2)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul-verbal din 25 noiembrie 2010 (P7_PV(2010)11-25(ANN2)).

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 23 noiembrie 2010

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/126

---

Marți, 23 noiembrie 2010Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE: Irlanda - inundațiile din noiembrie 2009

P7_TA(2010)0403

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD))

2012/C 99 E/26

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0534 – C7-0283/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0534 – C7-0283/2010),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată în cursul reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 privind Fondul de solidaritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată în cursul reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 privind Fondul de solidaritate,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0328/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0328/2010),

| 1. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

---

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din xxx noiembrie 2010

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Uniunea Europeană a creat Fondul de solidaritate al Uniunii Europene („fondul”) pentru a-și exprima solidaritatea față de populația din regiunile afectate de catastrofe. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea Europeană a creat Fondul de solidaritate al Uniunii Europene („fondul”) pentru a-și exprima solidaritatea față de populația din regiunile afectate de catastrofe.

| (2) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea fondului în limita unui plafon anual de 1 miliard EUR. |
| --- | --- |

(2)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea fondului în limita unui plafon anual de 1 miliard EUR.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 cuprinde dispozițiile care permit mobilizarea fondului. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 cuprinde dispozițiile care permit mobilizarea fondului.

| (4) | Irlanda a depus o cerere pentru mobilizarea fondului, referitoare la o catastrofă cauzată de inundații grave, |
| --- | --- |

(4)

Irlanda a depus o cerere pentru mobilizarea fondului, referitoare la o catastrofă cauzată de inundații grave,

DECID:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul de solidaritate al Uniunii Europene pentru suma de 13 022 500 EUR în credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

2

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/128 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/128

---

Marți, 23 noiembrie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Noord Brabant și Zuid Holland, diviziunea 18/Țările de Jos

P7_TA(2010)0404

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/027 NL/Noord Brabant și Zuid Holland diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD))

2012/C 99 E/27

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0529 – C7–0309/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0529 – C7–0309/2010),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0318/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0318/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 821 de cazuri de concedieri din 70 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din diviziunea 18 a NACE Rev. 2 (tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate) în două regiuni NUTS II învecinate, și anume Nord Brabant și Zuid Holland; |
| --- | --- |

D.

întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 821 de cazuri de concedieri din 70 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din diviziunea 18 a NACE Rev. 2 (tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate) în două regiuni NUTS II învecinate, și anume Nord Brabant și Zuid Holland;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor concediați; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor concediați; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 5. | salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri;

| 6. | constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare; |
| --- | --- |

6.

constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare;

| 7. | reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 8. | salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

8.

salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului;

| 9. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

9.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din xxx

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/027 NL/Noord Brabant și Zuid Holland diviziunea 18 din Țările de Jos)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața forței de muncă.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR.

| (4) | Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, în legătură cu concedierile din 70 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în NACE a doua revizuire diviziunea 18 (tipărire și reproducerea pe suporți a înregistrărilor) în două regiuni învecinate NUTS II, Noord Brabant (NL41) și Zuid Holland (NL33) și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 11 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 2 890 027 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, în legătură cu concedierile din 70 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în NACE a doua revizuire diviziunea 18 (tipărire și reproducerea pe suporți a înregistrărilor) în două regiuni învecinate NUTS II, Noord Brabant (NL41) și Zuid Holland (NL33) și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 11 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 2 890 027 EUR.

| (5) | Prin urmare, FEG trebuie mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, FEG trebuie mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos.

DECID:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare pentru alocarea sumei de 2 890 027 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/131 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/131

---

Marți, 23 noiembrie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Drenthe, diviziunea 18/Țările de Jos

P7_TA(2010)0405

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/030 NL/Drenthe diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD))

2012/C 99 E/28

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0531 – C7-0310/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0531 – C7-0310/2010),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0321/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0321/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 140 de cazuri de concedieri din două întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din diviziunea 18 a NACE Rev. 2 (tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate) în regiunea Drenthe de la nivelul NUTS II; |
| --- | --- |

D.

întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 140 de cazuri de concedieri din două întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din diviziunea 18 a NACE Rev. 2 (tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate) în regiunea Drenthe de la nivelul NUTS II;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 5. | salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri;

| 6. | constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare; |
| --- | --- |

6.

constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare;

| 7. | reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 8. | salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

8.

salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului;

| 9. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

9.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din xxx

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/030 NL/Drenthe diviziunea 18 din Țările de Jos)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața muncii. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața muncii.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR.

| (4) | Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, în legătură cu concedierile din două întreprinderi încadrate în diviziunea 18 din NACE a doua revizuire (tipărirea și reproducerea înregistrărilor pe suporți) din regiunea NUTS II Drenthe (NL13), și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 6 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 453 632 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, în legătură cu concedierile din două întreprinderi încadrate în diviziunea 18 din NACE a doua revizuire (tipărirea și reproducerea înregistrărilor pe suporți) din regiunea NUTS II Drenthe (NL13), și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 6 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 453 632 EUR.

| (5) | Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos,

DECID:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare pentru alocarea sumei de 453 632 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/134 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/134

---

Marți, 23 noiembrie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Limburg, diviziunea 18/Țările de Jos

P7_TA(2010)0406

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/028 NL/Limburg diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD))

2012/C 99 E/29

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0518 – C7–0311/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0518 – C7–0311/2010),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0323/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0323/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 129 de cazuri de concedieri din nouă întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din diviziunea 18 a NACE Rev. 2 (tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate) în regiunea NUTS II Limburg; |
| --- | --- |

D.

întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 129 de cazuri de concedieri din nouă întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din diviziunea 18 a NACE Rev. 2 (tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate) în regiunea NUTS II Limburg;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 5. | salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri;

| 6. | constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare; |
| --- | --- |

6.

constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare;

| 7. | reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 8. | salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

8.

salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului;

| 9. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

9.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din xxx

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/028 NL/Limburg diviziunea 18 din Țările de Jos)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața muncii. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața muncii.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR.

| (4) | Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, avându-se în vedere concedierile din nouă întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 18 („tipărirea și reproducerea înregistrărilor pe suporți”) în regiunea la nivelul NUTS II, Limburg (NL42), și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 6 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea unei sume de 549 946 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, avându-se în vedere concedierile din nouă întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 18 („tipărirea și reproducerea înregistrărilor pe suporți”) în regiunea la nivelul NUTS II, Limburg (NL42), și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 6 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea unei sume de 549 946 EUR.

| (5) | Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos,

DECID:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare pentru alocarea sumei de 549 946 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/137 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/137

---

Marți, 23 noiembrie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare. Gelderland și Overijssel, diviziunea 18/Țările de Jos

P7_TA(2010)0407

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/029 NL/Gelderland și Overijssel diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD))

2012/C 99 E/30

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0528 – C7-0312/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0528 – C7-0312/2010),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), (AII din 17 mai 2006) în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), (AII din 17 mai 2006) în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0322/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0322/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 650 de cazuri de concedieri din 45 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din diviziunea 18 a NACE Rev. 2 (tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate) în două regiuni NUTS II învecinate, Gelderland și Overijssel; |
| --- | --- |

D.

întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 650 de cazuri de concedieri din 45 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din diviziunea 18 a NACE Rev. 2 (tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate) în două regiuni NUTS II învecinate, Gelderland și Overijssel;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor concediați; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor concediați; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 5. | salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri;

| 6. | constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare; |
| --- | --- |

6.

constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare;

| 7. | reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 8. | salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

8.

salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului;

| 9. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

9.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din xxx

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/029 NL/Gelderland și Overijssel diviziunea 18 din Țările de Jos)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața muncii. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața muncii.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR.

| (4) | Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, avându-se în vedere concedierile din 45 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 18 („tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate”) în două regiuni învecinate la nivelul NUTS II, regiunile Gelderland (NL22) și Overijssel (NL21) și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 6 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 2 013 619 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, avându-se în vedere concedierile din 45 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 18 („tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate”) în două regiuni învecinate la nivelul NUTS II, regiunile Gelderland (NL22) și Overijssel (NL21) și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 6 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 2 013 619 EUR.

| (5) | Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos,

DECID:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare pentru alocarea sumei de 2 013 619 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/140

---

Marți, 23 noiembrie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Noord Holland și Utrecht, diviziunea 18/Țările de Jos

P7_TA(2010)0408

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/026 NL/Noord Holland și Utrecht diviziunea 18 din Țările de Jos) (COM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD))

2012/C 99 E/31

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0530 – C7–0313/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0530 – C7–0313/2010),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0319/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0319/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 720 de cazuri de concedieri din 79 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din diviziunea 18 a NACE Rev. 2 (tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate) în două regiuni NUTS II învecinate, și anume Noord Holland și Utrecht; |
| --- | --- |

D.

întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 720 de cazuri de concedieri din 79 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în cadrul unui sector din diviziunea 18 a NACE Rev. 2 (tipărirea și reproducerea de suporturi imprimate) în două regiuni NUTS II învecinate, și anume Noord Holland și Utrecht;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor concediați; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor concediați; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 5. | salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri;

| 6. | constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare; |
| --- | --- |

6.

constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare;

| 7. | reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 8. | salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

8.

salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului;

| 9. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

9.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din xxx

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/026 NL/Noord Holland și Utrecht diviziunea 18 din Țările de Jos)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața muncii. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața muncii.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR.

| (4) | Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, avându-se în vedere concedierile din 79 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 18 („tipărirea și reproducerea înregistrărilor pe suporți”) în două regiuni învecinate la nivelul NUTS II, Noord Holland (NL32) și Utrecht (NL31)și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 6 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea unei sume de 2 266 625 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, avându-se în vedere concedierile din 79 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 18 („tipărirea și reproducerea înregistrărilor pe suporți”) în două regiuni învecinate la nivelul NUTS II, Noord Holland (NL32) și Utrecht (NL31)și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 6 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea unei sume de 2 266 625 EUR.

| (5) | Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos,

DECID:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare pentru alocarea sumei de 2 266 625 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/143 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/143

---

Marți, 23 noiembrie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Noord Holland și Zuid Holland, diviziunea 58/Țările de Jos

P7_TA(2010)0409

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/024 NL/ Noord Holland și Zuid Holland diviziunea 58 din Țările de Jos) (COM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD))

2012/C 99 E/32

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0532 – C7-0314/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0532 – C7-0314/2010),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0320/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0320/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 598 de cazuri de concedieri din opt întreprinderi care își desfășoară activitatea în diviziunea 58 a NACE Rev. 2 (activități editoriale) în două regiuni învecinate NUTS II, Noord Holland și Zuid Holland; |
| --- | --- |

D.

întrucât Țările de Jos au solicitat asistență pentru 598 de cazuri de concedieri din opt întreprinderi care își desfășoară activitatea în diviziunea 58 a NACE Rev. 2 (activități editoriale) în două regiuni învecinate NUTS II, Noord Holland și Zuid Holland;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor concediați; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor concediați; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații detaliate privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale, inclusiv a unei evaluări a efectelor pe care aceste servicii temporare și personalizate le au asupra reintegrării pe termen lung pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 5. | salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în contextul mobilizării FEG, Comisia a propus o sursă alternativă de credite de plată la fondurile neutilizate din Fondul social european, în urma apelurilor repetate adresate de Parlamentul European în care se precizează că FEG a fost înființat ca un instrument specific separat, cu obiective și termene proprii și că, prin urmare, trebuie identificate linii bugetare adecvate pentru transferuri;

| 6. | constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare; |
| --- | --- |

6.

constată totuși că, pentru a putea mobiliza FEG pentru acest caz, creditele de plată vor fi transferate de la o linie bugetară destinată sprijinirii IMM-urilor și a inovării; regretă deficiențele grave ale Comisiei în implementarea programelor privind competitivitatea și inovarea, în special într-o perioadă de criză economică, în care nevoia pentru un astfel de sprijin este probabil și mai mare;

| 7. | reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

reamintește că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006, care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 8. | salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

8.

salută noul format al propunerii Comisiei, care conține în expunerea de motive informații clare și detaliate cu privire la cerere, analizează criteriile de eligibilitate și explică motivele care au condus la aprobarea sa, în conformitate cu solicitările Parlamentului;

| 9. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

9.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din xxx

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/024 NL/ Noord Holland și Zuid Holland diviziunea 58 din Țările de Jos)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața muncii. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața muncii.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR.

| (4) | Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, în legătură cu concedierile din opt întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 58 (activități de editare) în două regiuni NUTS II învecinate, Noord Holland (NL32) și Zuid Holland (NL33), și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 31 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 2 326 459 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Țările de Jos au prezentat la 30 decembrie 2009 o cerere de mobilizare a FEG, în legătură cu concedierile din opt întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 58 (activități de editare) în două regiuni NUTS II învecinate, Noord Holland (NL32) și Zuid Holland (NL33), și au completat-o prin informații suplimentare transmise până la 31 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 2 326 459 EUR.

| (5) | Prin urmare, FEG trebuie mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, FEG trebuie mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Țările de Jos,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare pentru alocarea sumei de 2 326 459 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/146

---

Marți, 23 noiembrie 2010Ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului ***I

P7_TA(2010)0410

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (Regulamentul unic OCP) în ceea ce privește ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului (COM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD))

2012/C 99 E/33

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0336), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0336),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C7-0157/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 42 și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C7-0157/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 septembrie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 septembrie 2010 (1),

| — | având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 8 noiembrie 2010 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 8 noiembrie 2010 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0305/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0305/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

Marți, 23 noiembrie 2010P7_TC1-COD(2010)0183

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (Regulamentul unic OCP) în ceea ce privește ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1234/2010.)

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/147 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/147

---

Marți, 23 noiembrie 2010Scutirea de taxe vamale a anumitor ingrediente framaceutice active purtând o denumire comună internațională (DCI) atribuită de către OMS și a anumitor produse utilizate pentru fabricarea de produse farmaceutice finite ***I

P7_TA(2010)0411

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind scutirea de taxe vamale a anumitor ingrediente farmaceutice active purtând o „denumire comună internațională” (DCI) atribuită de Organizația Mondială a Sănătății și a anumitor produse utilizate pentru fabricarea de produse farmaceutice finite, precum și de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 (COM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD))

2012/C 99 E/34

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0397), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0397),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0193/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0193/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0316/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0316/2010),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

Marți, 23 noiembrie 2010P7_TC1-COD(2010)0214

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind scutirea de taxe vamale a anumitor ingrediente farmaceutice active purtând o „denumire comună internațională” (DCI) atribuită de către Organizația Mondială a Sănătății și a anumitor produse utilizate pentru fabricarea de produse farmaceutice

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1238/2010.)

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/148 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/148

---

Marți, 23 noiembrie 2010Acordul dintre Comunitatea Europeană și Ucraina de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei ***

P7_TA(2010)0412

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare în domeniul științei și al tehnologiei dintre Comunitatea Europeană și Ucraina (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE))

2012/C 99 E/35

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11364/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11364/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a), punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0187/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a), punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0187/2010),

| — | având în vedere poziția sa din 26 noiembrie 2009 (1) la propunerea Comisiei COM(2009)0182), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 26 noiembrie 2009 (1) la propunerea Comisiei COM(2009)0182),

| — | având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (8) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (8) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0306/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0306/2010),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Ucrainei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Ucrainei.

---

(1)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 170.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/149

---

Marți, 23 noiembrie 2010Acordul dintre Uniunea Europeană și Guvernul Insulelor Feroe privind cooperarea științifică și tehnologică ***

P7_TA(2010)0413

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la Decizia Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Guvernul Insulelor Feroe privind cooperarea științifică și tehnologică prin care Insulele Feroe sunt asociate la cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) al Uniunii (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE))

2012/C 99 E/36

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11365/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11365/2010),

| — | având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică între Uniunea Europeană și Guvernul Insulelor Feroe, care asociază Insulele Feroe la cel de-al șaptelea program-cadru al Uniunii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) (05475/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică între Uniunea Europeană și Guvernul Insulelor Feroe, care asociază Insulele Feroe la cel de-al șaptelea program-cadru al Uniunii Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) (05475/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0184/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0184/2010),

| — | având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (8) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (8) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0303/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0303/2010),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Insulelor Feroe. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Insulelor Feroe.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/149

---

Marți, 23 noiembrie 2010Acordul dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Japoniei de cooperare în domeniul științei și tehnologiei ***

P7_TA(2010)0414

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Japoniei de cooperare în domeniul științei și tehnologiei (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE))

2012/C 99 E/37

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11363/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11363/2010),

| — | având în vedere proiectul de Acord dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Japoniei de cooperare în domeniul științei și tehnologiei (13753/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Japoniei de cooperare în domeniul științei și tehnologiei (13753/2009),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a), punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0183/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a), punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0183/2010),

| — | având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (8) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (8) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0302/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0302/2010),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Japoniei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Japoniei.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/150 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/150

---

Marți, 23 noiembrie 2010Acordul dintre Comunitatea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de cooperare științifică și tehnologică ***

P7_TA(2010)0415

Rezoluția legislativă a Parlamentului European referitoare din 23 noiembrie 2010 la proiectul de Decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de cooperare științifică și tehnologică (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE))

2012/C 99 E/38

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11362/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11362/2010),

| — | având în vedere proiectul de acord între Comunitatea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de cooperare științifică și tehnologică (11790/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord între Comunitatea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de cooperare științifică și tehnologică (11790/2009),

| — | vând în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0182/2010), |
| --- | --- |

—

vând în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0182/2010),

| — | având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (8) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (8) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0304/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0304/2010),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Hașemit al Iordaniei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Hașemit al Iordaniei poziția Parlamentului.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/151

---

Marți, 23 noiembrie 2010Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Uniunea Europeană și Insulele Solomon ***

P7_TA(2010)0416

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui Acord de parteneriat în domeniul pescuitului între Uniunea Europeană și Insulele Solomon (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE))

2012/C 99 E/39

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (09335/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (09335/2010),

| — | având în vedere proiectul de Acord de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Insulele Solomon, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Insulele Solomon,

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0338/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0338/2010),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0292/2010),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | solicită Comisiei să transmită Parlamentului concluziile reuniunilor și lucrărilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acord, precum și programul sectorial multianual menționat în protocol la articolul 7 alineatul (2), precum și rezultatele evaluărilor anuale respective; insistă ca reprezentanții Comisiei pentru pescuit și ai Comisiei pentru dezvoltare să participe, în calitate de observatori, la reuniunile și lucrările comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acord; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului și Consiliului, în perioada ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de deschiderea negocierilor în vederea înnoirii acordului, un raport privind aplicarea acordului; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să transmită Parlamentului concluziile reuniunilor și lucrărilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acord, precum și programul sectorial multianual menționat în protocol la articolul 7 alineatul (2), precum și rezultatele evaluărilor anuale respective; insistă ca reprezentanții Comisiei pentru pescuit și ai Comisiei pentru dezvoltare să participe, în calitate de observatori, la reuniunile și lucrările comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acord; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului și Consiliului, în perioada ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de deschiderea negocierilor în vederea înnoirii acordului, un raport privind aplicarea acordului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Insulelor Solomon. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Insulelor Solomon.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/152

---

Marți, 23 noiembrie 2010Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată și obligația de respectare a cotei standard minime *

P7_TA(2010)0417

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește durata obligației de respectare a cotei standard minime (COM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS))

2012/C 99 E/40

(Procedura legislativă specială – consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0331), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0331),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0173/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0173/2010),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0325/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0325/2010),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă – act de modificare


  Considerentul 4 |
| (4) | În așteptarea rezultatelor consultărilor referitoare la o nouă strategie în materie de TVA, care ar trebui să conțină viitoarele reglementări și nivelele de armonizare corespunzătoare, nu s-au finalizat, ar fi prematură stabilirea unui nivel permanent al cotei standard sau modificarea nivelului cotei minime. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă – act de modificare

Considerentul 4

(4)

În așteptarea rezultatelor consultărilor referitoare la o nouă strategie în materie de TVA, care ar trebui să conțină viitoarele reglementări și nivelele de armonizare corespunzătoare, nu s-au finalizat, ar fi prematură stabilirea unui nivel permanent al cotei standard sau modificarea nivelului cotei minime.

| (4) | În așteptarea rezultatelor consultărilor referitoare la o nouă strategie în materie de TVA, care ar trebui să conțină viitoarele reglementări și nivelele de armonizare corespunzătoare, ar fi prematură stabilirea unui nivel permanent al cotei standard sau modificarea nivelului cotei minime.
  Noua strategie în materie de TVA ar trebui să se axeze pe reformarea normelor privind TVA astfel încât să promoveze activ obiectivele pieței interne. Noua strategie în materie de TVA ar trebui să vizeze reducerea sarcinilor administrative, eliminarea obstacolelor fiscale și ameliorarea mediului de afaceri, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru cele care utilizează intensiv forța de muncă, asigurând în același timp soliditatea sistemului în fața fraudei. |
| --- | --- |

(4)

În așteptarea rezultatelor consultărilor referitoare la o nouă strategie în materie de TVA, care ar trebui să conțină viitoarele reglementări și nivelele de armonizare corespunzătoare, ar fi prematură stabilirea unui nivel permanent al cotei standard sau modificarea nivelului cotei minime.
  Noua strategie în materie de TVA ar trebui să se axeze pe reformarea normelor privind TVA astfel încât să promoveze activ obiectivele pieței interne. Noua strategie în materie de TVA ar trebui să vizeze reducerea sarcinilor administrative, eliminarea obstacolelor fiscale și ameliorarea mediului de afaceri, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru cele care utilizează intensiv forța de muncă, asigurând în același timp soliditatea sistemului în fața fraudei.

Amendamentul 2

Propunere de directivă – act de modificare

Considerentul 5

| (5) | Din această cauză, este necesară menținerea standardului cotei de TVA la minim 15 % pentru o perioadă suplimentară, îndeajuns de lungă să asigure certitudine juridică și să permită continuarea evaluării. |
| --- | --- |

(5)

Din această cauză, este necesară menținerea standardului cotei de TVA la minim 15 % pentru o perioadă suplimentară, îndeajuns de lungă să asigure certitudine juridică și să permită continuarea evaluării.

| (5) | Din această cauză, este necesară menținerea cotei standard minime de TVA la 15 % pentru o perioadă suplimentară îndeajuns de lungă să asigure certitudinea juridică și să permită continuarea evaluării
  , utilizând Strategia privind piața unică ca orientare în această privință
  . |
| --- | --- |

(5)

Din această cauză, este necesară menținerea cotei standard minime de TVA la 15 % pentru o perioadă suplimentară îndeajuns de lungă să asigure certitudinea juridică și să permită continuarea evaluării
  , utilizând Strategia privind piața unică ca orientare în această privință
  .

Amendamentul 3

Propunere de directivă – act de modificare

Considerentul 6

| (6) | Aceasta nu exclude o revizie ulterioară a legislației privind TVA înainte de 31 decembrie 2015 pentru a reflecta rezultatul noii strategii în materie de TVA. |
| --- | --- |

(6)

Aceasta nu exclude o revizie ulterioară a legislației privind TVA înainte de 31 decembrie 2015 pentru a reflecta rezultatul noii strategii în materie de TVA.

| (6) | Aceasta nu exclude o revizie ulterioară a legislației privind TVA înainte de 31 decembrie 2015 pentru a reflecta rezultatul noii strategii în materie de TVA.
  Ar trebui, dacă este posibil, să se facă eforturi pentru a se introduce un sistem definitiv înainte de 31 decembrie 2015. |
| --- | --- |

(6)

Aceasta nu exclude o revizie ulterioară a legislației privind TVA înainte de 31 decembrie 2015 pentru a reflecta rezultatul noii strategii în materie de TVA.
  Ar trebui, dacă este posibil, să se facă eforturi pentru a se introduce un sistem definitiv înainte de 31 decembrie 2015.

Amendamentul 4

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1a (nou)

Articolul 1a

Revizuirea

(1)
     
  Comisia prezintă, până la 31 decembrie 2013, propuneri legislative de înlocuire a actualei cote minime de tranziție a TVA cu un sistem definitiv.

(2)
     
  În scopul punerii în aplicare a alineatului (1), Comisia organizează consultări ample cu toate părțile interesate, publice și private, cu privire la noua strategie în materie de TVA. Aceste consultări se referă cel puțin la cotele de TVA, inclusiv la cotele reduse de TVA, precum și la oportunitatea stabilirii unei cote maxime, la baza de aplicare a TVA, la derogările de la sistem, la opțiunile alternative de structurare și funcționare a TVA, inclusiv rolul taxării în schimburile comerciale din interiorul Uniunii. Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatele acestor consultări.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/154 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/154

---

Marți, 23 noiembrie 2010Planul pe termen lung pentru stocul de hamsii din Golful Biscaia și pentru pescăriile care îl exploatează ***I

P7_TA(2010)0420

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan pe termen lung pentru stocul de hamsii din Golful Biscaia și pentru pescăriile care îl exploatează (COM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD))

2012/C 99 E/41

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0399), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0399),

| — | având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0157/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0157/2009),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 martie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 martie 2010 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0299/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0299/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

Marți, 23 noiembrie 2010P7_TC1-COD(2009)0112

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan pe termen lung pentru stocul de hamsii din Golful Biscaia și pentru pescăriile care îl exploatează

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | În cadrul Planului de implementare adoptat la Summit-ul mondial al Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă desfășurat la Johannesburg în 2002, Uniunea s-a angajat, printre altele, să mențină sau să refacă stocurile de resurse piscicole la niveluri care să producă randamentul maxim durabil, cu scopul de a atinge cât mai rapid posibil acest obiectiv în cazul stocurilor epuizate și, în măsura posibilului, până în 2015. |
| --- | --- |

(1)

În cadrul Planului de implementare adoptat la Summit-ul mondial al Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă desfășurat la Johannesburg în 2002, Uniunea s-a angajat, printre altele, să mențină sau să refacă stocurile de resurse piscicole la niveluri care să producă randamentul maxim durabil, cu scopul de a atinge cât mai rapid posibil acest obiectiv în cazul stocurilor epuizate și, în măsura posibilului, până în 2015.

| (2) | Pescăria de hamsii din Golful Biscaia este închisă din 2005 din cauza situației precare a respectivului stoc. |
| --- | --- |

(2)

Pescăria de hamsii din Golful Biscaia este închisă din 2005 din cauza situației precare a respectivului stoc.

| (3) | În vederea ameliorării stocului de hamsii din Golful Biscaia la un nivel care să permită o exploatare durabilă a acestuia, corespunzătoare randamentului maxim durabil, este necesară stabilirea unor măsuri pentru gestionarea pe termen lung a stocului asigurând exploatarea respectivului stoc la randamente înalte corespunzătoare randamentului maxim durabil și garantând, în măsura în care este posibil, stabilitatea pescăriei menținând, în același timp, un risc redus de epuizare a stocului. |
| --- | --- |

(3)

În vederea ameliorării stocului de hamsii din Golful Biscaia la un nivel care să permită o exploatare durabilă a acestuia, corespunzătoare randamentului maxim durabil, este necesară stabilirea unor măsuri pentru gestionarea pe termen lung a stocului asigurând exploatarea respectivului stoc la randamente înalte corespunzătoare randamentului maxim durabil și garantând, în măsura în care este posibil, stabilitatea pescăriei menținând, în același timp, un risc redus de epuizare a stocului.

| (4) | Sezonul pentru pescuitul de hamsii din Golful Biscaia se deschide la data de 1 iulie a fiecărui an și se încheie la data de 30 iunie a anului următor. În scopul simplificării, este oportună elaborarea unor măsuri specifice de stabilire a Capturii totale admisibile (TAC) pentru fiecare sezon de pescuit și alocarea posibilităților de pescuit între statele membre astfel încât să fie conforme cu prezenta perioadă de gestionare și pe baza avizelor furnizate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) (3).
  În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Consiliului îi revine obligația de a adopta măsuri în ceea ce privește stabilirea și repartizarea posibilităților de pescuit. Având în vedere specificitățile pescăriei de hamsii din Golful Biscaia, este oportună stabilirea respectivelor măsuri de către Consiliu astfel încât să permită aplicarea TAC și a cotelor pe fiecare sezon de pescuit. |
| --- | --- |

(4)

Sezonul pentru pescuitul de hamsii din Golful Biscaia se deschide la data de 1 iulie a fiecărui an și se încheie la data de 30 iunie a anului următor. În scopul simplificării, este oportună elaborarea unor măsuri specifice de stabilire a Capturii totale admisibile (TAC) pentru fiecare sezon de pescuit și alocarea posibilităților de pescuit între statele membre astfel încât să fie conforme cu prezenta perioadă de gestionare și pe baza avizelor furnizate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) (3).
  În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Consiliului îi revine obligația de a adopta măsuri în ceea ce privește stabilirea și repartizarea posibilităților de pescuit. Având în vedere specificitățile pescăriei de hamsii din Golful Biscaia, este oportună stabilirea respectivelor măsuri de către Consiliu astfel încât să permită aplicarea TAC și a cotelor pe fiecare sezon de pescuit.

| (5) | În urma avizelor furnizate de CSTEP, exploatarea unei proporții constante a biomasei stocului de reproducere ar oferi o gestionare durabilă a stocului. CSTEP a furnizat, de asemenea, avizul conform căruia nivelul minim al biomasei reproducătoare la care stocul ar putea începe să fie exploatat ar trebui stabilit la 24 000 de tone, iar nivelurile de precauție a biomasei la 33 000 de tone. În plus, indicele adecvat de exploatare ar trebui să reprezinte în fiecare an 30 % din biomasa stocului de reproducere, cu restricțiile de rigoare. Acest indice ar reduce riscul de diminuare a stocului sub nivelul minim al biomasei reproducătoare, precum și probabilitatea închiderii pescăriei și ar menține, în același timp, randamente înalte. |
| --- | --- |

(5)

În urma avizelor furnizate de CSTEP, exploatarea unei proporții constante a biomasei stocului de reproducere ar oferi o gestionare durabilă a stocului. CSTEP a furnizat, de asemenea, avizul conform căruia nivelul minim al biomasei reproducătoare la care stocul ar putea începe să fie exploatat ar trebui stabilit la 24 000 de tone, iar nivelurile de precauție a biomasei la 33 000 de tone. În plus, indicele adecvat de exploatare ar trebui să reprezinte în fiecare an 30 % din biomasa stocului de reproducere, cu restricțiile de rigoare. Acest indice ar reduce riscul de diminuare a stocului sub nivelul minim al biomasei reproducătoare, precum și probabilitatea închiderii pescăriei și ar menține, în același timp, randamente înalte.

| (6) | În cazul în care CSTEP nu este în măsură să își prezinte avizul privind un TAC din cauza absenței unor informații precise și reprezentative, este necesar să se prevadă dispoziții pentru a garanta faptul că un TAC poate fi totuși stabilit într-un mod coerent. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care CSTEP nu este în măsură să își prezinte avizul privind un TAC din cauza absenței unor informații precise și reprezentative, este necesar să se prevadă dispoziții pentru a garanta faptul că un TAC poate fi totuși stabilit într-un mod coerent.

| (7) | În cazul în care evaluarea arată că nivelul minim al biomasei reproducătoare sau nivelurile TAC stabilite în planul pe termen lung nu mai sunt adecvate, ar trebui asigurată, de asemenea, adaptarea planului.
  Prin urmare, Comisia ar trebui să dispună de competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește modificarea nivelului de precauție al biomasei sau a nivelurilor TAC menționate în anexa I corespunzătoare nivelurilor respective ale biomasei. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. |
| --- | --- |

(7)

În cazul în care evaluarea arată că nivelul minim al biomasei reproducătoare sau nivelurile TAC stabilite în planul pe termen lung nu mai sunt adecvate, ar trebui asigurată, de asemenea, adaptarea planului.
  Prin urmare, Comisia ar trebui să dispună de competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește modificarea nivelului de precauție al biomasei sau a nivelurilor TAC menționate în anexa I corespunzătoare nivelurilor respective ale biomasei. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

| (8) | Norma de exploatare pentru definirea TAC propusă în plan are la bază estimările biomasei reproducătoare de hamsii din mai și iunie ale fiecărui an, obținute imediat înainte de perioada de gestionare a sezonului de pescuit 1 iulie - 30 iunie. În cazul în care ar surveni îmbunătățiri în ceea ce privește monitorizarea științifică a stocurilor care să permită realizarea unor previziuni suficient de fiabile privind recrutarea la începutul fiecărui an, ar fi posibilă îmbunătățirea strategiei de exploatare a pescuitului, care ar justifica adaptarea acestui plan pe termen lung pentru hamsii. |
| --- | --- |

(8)

Norma de exploatare pentru definirea TAC propusă în plan are la bază estimările biomasei reproducătoare de hamsii din mai și iunie ale fiecărui an, obținute imediat înainte de perioada de gestionare a sezonului de pescuit 1 iulie - 30 iunie. În cazul în care ar surveni îmbunătățiri în ceea ce privește monitorizarea științifică a stocurilor care să permită realizarea unor previziuni suficient de fiabile privind recrutarea la începutul fiecărui an, ar fi posibilă îmbunătățirea strategiei de exploatare a pescuitului, care ar justifica adaptarea acestui plan pe termen lung pentru hamsii.

| (9) | Pentru a asigura respectarea măsurilor prevăzute de prezentul regulament, sunt necesare măsuri de control care să le completeze pe cele stabilite prin
  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (4).
  Având în vedere numărul mare de nave cu o lungime mai mică de 15 metri care sunt implicate în capturarea hamsiilor, este oportun să se extindă obligațiile stabilite
  la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și
  prin Regulamentul (CE) nr. 2244/2003 al Comisiei din 18 decembrie 2003 de stabilire a dispozițiilor privind sistemele de monitorizare a navelor prin satelit (5) la toate navele destinate capturării hamsiilor. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a asigura respectarea măsurilor prevăzute de prezentul regulament, sunt necesare măsuri de control care să le completeze pe cele stabilite prin
  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (4).
  Având în vedere numărul mare de nave cu o lungime mai mică de 15 metri care sunt implicate în capturarea hamsiilor, este oportun să se extindă obligațiile stabilite
  la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și
  prin Regulamentul (CE) nr. 2244/2003 al Comisiei din 18 decembrie 2003 de stabilire a dispozițiilor privind sistemele de monitorizare a navelor prin satelit (5) la toate navele destinate capturării hamsiilor.

| (10) | Este oportun să se asigure evaluarea periodică a planului, iar în cazul în care o astfel de evaluare ar arăta că normele de control al exploatării nu mai asigură o abordare precaută a gestionării stocului, ar trebui să se garanteze adaptarea planului în acest sens. |
| --- | --- |

(10)

Este oportun să se asigure evaluarea periodică a planului, iar în cazul în care o astfel de evaluare ar arăta că normele de control al exploatării nu mai asigură o abordare precaută a gestionării stocului, ar trebui să se garanteze adaptarea planului în acest sens.

| (11) | În aplicarea articolului 21 litera (a) punctele (i) și (iv) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit (6), planul ar trebui să fie un plan de redresare în sensul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (7) atunci când stocul se situează sub nivelul de precauție al biomasei reproducătoare și un plan de gestionare în sensul articolului 6 din acest din urmă regulament în toate celelalte situații, |
| --- | --- |

(11)

În aplicarea articolului 21 litera (a) punctele (i) și (iv) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit (6), planul ar trebui să fie un plan de redresare în sensul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (7) atunci când stocul se situează sub nivelul de precauție al biomasei reproducătoare și un plan de gestionare în sensul articolului 6 din acest din urmă regulament în toate celelalte situații,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament instituie un plan pe termen lung pentru conservarea și gestionarea stocului de hamsii din Golful Biscaia (denumit în continuare „planul”).

Articolul 2

Domeniu de aplicare

Prezentul regulament se aplică stocului de hamsii din subzona ICES VIII.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „sezon de pescuit” înseamnă perioada cuprinsă între 1 iulie și 30 iunie a anului următor; |
| --- | --- |

(a)

„sezon de pescuit” înseamnă perioada cuprinsă între 1 iulie și 30 iunie a anului următor;

| (b) | „captura totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea care poate fi capturată și debarcată sau utilizată ca momeală vie din stocul de hamsii din subzona menționată la articolul (2) pe parcursul fiecărui sezon de pescuit; |
| --- | --- |

(b)

„captura totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea care poate fi capturată și debarcată sau utilizată ca momeală vie din stocul de hamsii din subzona menționată la articolul (2) pe parcursul fiecărui sezon de pescuit;

| (c) | „cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată statelor membre; |
| --- | --- |

(c)

„cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată statelor membre;

| (d) | „nivel de precauție al biomasei” înseamnă un nivel al biomasei reproducătoare de 33 000 de tone; |
| --- | --- |

(d)

„nivel de precauție al biomasei” înseamnă un nivel al biomasei reproducătoare de 33 000 de tone;

| (e) | „biomasa actuală” înseamnă dimensiunea mediană a biomasei stocului de hamsii
  în raport cu cea mai recentă perioadă mai-iunie care precede începutul sezonului
  de pescuit
  pentru care urmează să se stabilească TAC; |
| --- | --- |

(e)

„biomasa actuală” înseamnă dimensiunea mediană a biomasei stocului de hamsii
  în raport cu cea mai recentă perioadă mai-iunie care precede începutul sezonului
  de pescuit
  pentru care urmează să se stabilească TAC;

| (f) | „sistem de monitorizare a stocului de hamsii” înseamnă procedurile de evaluare directă a stocurilor de hamsii, care permit CSTEP să stabilească nivelul biomasei actuale a acestora. În momentul de față, respectivele proceduri constau în studiile acustice din lunile mai și iunie și metoda producției zilnice de icre. |
| --- | --- |

(f)

„sistem de monitorizare a stocului de hamsii” înseamnă procedurile de evaluare directă a stocurilor de hamsii, care permit CSTEP să stabilească nivelul biomasei actuale a acestora. În momentul de față, respectivele proceduri constau în studiile acustice din lunile mai și iunie și metoda producției zilnice de icre.

CAPITOLUL II

OBIECTIVUL GESTIONĂRII PE TERMEN LUNG

Articolul 4

Obiectivul planului

Planul are următoarele obiective:

| (a) | asigurarea exploatării stocului de hamsii la randament înalt corespunzător randamentului maxim durabil și |
| --- | --- |

(a)

asigurarea exploatării stocului de hamsii la randament înalt corespunzător randamentului maxim durabil și

| (b) | garantarea, pe cât posibil, a stabilității
  pe termen lung a
  pescăriei
  , care reprezintă o cerință prealabilă pentru asigurarea durabilității economice și ecologice a sectorului pescuitului,
  menținând, în același timp, un risc redus de epuizare a stocului. |
| --- | --- |

(b)

garantarea, pe cât posibil, a stabilității
  pe termen lung a
  pescăriei
  , care reprezintă o cerință prealabilă pentru asigurarea durabilității economice și ecologice a sectorului pescuitului,
  menținând, în același timp, un risc redus de epuizare a stocului.

CAPITOLUL III

NORME DE EXPLOATARE

Articolul 5

TAC și alocarea între statele membre

(1)   TAC și alocarea între statele membre pentru fiecare sezon de pescuit reprezintă nivelul de tone menționate în anexa I corespunzătoare biomasei actuale estimate de CSTEP.

(2)   În cazul în care ▐ CSTEP nu este în măsură să prezinte
  o evaluare a biomasei actuale, fie din cauza unei deficiențe a sistemului de monitorizare, fie din cauza unor estimări imprecise sau incoerente cu privire la nivelul biomasei actuale,
  TAC și cotele se stabilesc după cum urmează:

| (a) | dacă CSTEP recomandă reducerea capturilor de hamsii la nivelul cel mai scăzut posibil, TAC și cotele se stabilesc prin aplicarea unei reduceri de 25 % în comparație cu TAC și cotele aplicabile sezonului anterior de pescuit; |
| --- | --- |

(a)

dacă CSTEP recomandă reducerea capturilor de hamsii la nivelul cel mai scăzut posibil, TAC și cotele se stabilesc prin aplicarea unei reduceri de 25 % în comparație cu TAC și cotele aplicabile sezonului anterior de pescuit;

| (b) | în toate celelalte cazuri, TAC și cotele corespund nivelului de tone aplicabile sezonului anterior de pescuit. |
| --- | --- |

(b)

în toate celelalte cazuri, TAC și cotele corespund nivelului de tone aplicabile sezonului anterior de pescuit.

(3)   Anual, Comisia informează statele membre în cauză în legătură cu avizul CSTEP și confirmă TAC și cotele corespunzătoare în conformitate cu anexa I și aplicabile sezonului de pescuit care începe la data de 1 iulie din anul respectiv și le publică în ediția C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene și pe site-ul internet al Comisiei.
  Dacă este necesar, Comisia va comunica TAC indicative înainte de 1 iulie a fiecărui an, în așteptarea stabilirii de TAC definitive în cel mult 15 zile de la începerea sezonului.

Articolul 6

Delegarea de competențe

În cazul în care CSTEP semnalează că nivelul de precauție al biomasei definit la articolul 3 sau că nivelurile TAC menționate în anexa I corespunzătoare nivelurilor respective ale biomasei nu mai sunt adecvate pentru a permite exploatarea durabilă a stocului de hamsii,
  Comisia poate adopta, prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 7 și în condițiile stabilite la articolele 8 și 9, valori noi
  pentru respectivele niveluri ▐.

Articolul 7

Exercitarea delegării de competențe

(1)
     
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 6 este conferită Comisiei pentru o perioadă de 3 ani de la ... (8). Comisia prezintă un raport privind competențele delegate cel târziu cu 6 luni înainte de încheierea perioadei de 3 ani. Delegarea competențelor se reînnoiește automat pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul o revocă în conformitate cu articolul 8.

(2)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(3)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la articolele 8 și 9.

Articolul 8

Revocarea delegării de competențe

(1)
     
  Parlamentul European sau Consiliul poate revoca în orice moment delegarea de competențe menționată la articolul 6.

(2)
     
  Instituția care a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă intenționează să revoce delegarea de competențe depune eforturi pentru informarea celeilalte instituții și a Comisiei într-un termen rezonabil înaintea adoptării unei decizii finale, indicând competențele delegate care ar putea face obiectul unei revocări, precum și posibilele motive de revocare.

(3)
     
  Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte imediat sau de la o dată ulterioară, specificată în aceasta. Decizia nu aduce atingere actelor delegate deja în vigoare. Decizia se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 9

Obiecțiuni la actele delegate

(1)
     
  Parlamentul European sau Consiliul poate formula obiecțiuni la un act delegat în termen de două luni de la data notificării.

La inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, acest termen se prelungește cu două luni.

(2)
     
  În cazul în care, la expirarea termenului menționat la alineatul (1), nici Parlamentul European, nici Consiliul nu a formulat obiecțiuni la actul delegat, acesta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și intră în vigoare la data prevăzută în dispozițiile sale.

Actul delegat poate fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și intră în vigoare înainte de expirarea termenului respectiv în cazul în care atât Parlamentul European, cât și Consiliul, au informat Comisia cu privire la intenția lor de a nu formula obiecțiuni.

(3)
     
  În cazul în care Parlamentul European sau Consiliul formulează obiecțiuni la un act delegat în termenul menționat la alineatul (1), acesta nu intră în vigoare. Instituția care formulează obiecțiuni prezintă motivele care au stat la baza acestora.

▐

CAPITOLUL IV

MONITORIZARE, INSPECȚIE ȘI SUPRAVEGHERE

Articolul 10

Raportul cu

  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009

Măsurile de control stabilite în prezentul capitol se aplică în completarea celor prevăzute în
  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009
  , precum și în normele de aplicare
  a acestuia
  .

Articolul 11

Permis special de pescuit

(1)   Pentru a putea pescui hamsii în Golful Biscaia, navele dețin permise speciale de pescuit eliberate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1627/94 al Consiliului din 27 iunie 1994 de stabilire a dispozițiilor generale privind permisele de pescuit speciale (9).

(2)   Navelor de pescuit care nu dețin un permis special de pescuit le este interzis să pescuiască sau să rețină la bord orice cantitate de hamsii în timpul unei ieșiri în larg care implică prezența respectivei nave într-una din subzonele ICES menționate la articolul 2.

(3)   Înainte de începerea activităților de pescuit în orice sezon de pescuit, statul membru întocmește o listă cu navele care dețin un permis special de pescuit și o pune la dispoziția Comisiei și a celorlalte state membre pe site-ul său internet oficial, furnizând o legătură directă către pagina de internet în cauză. Statul membru actualizează lista în mod constant și informează Comisia și celelalte state membre fără întârziere în legătură cu orice modificări ale legăturii directe către pagina de internet.

Articolul 12

Sistemele de monitorizare a navelor

În completarea
  articolului 9
  din
  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009
  , obligațiile stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 2244/2003 al Comisiei se aplică ▐ acelor nave care nu depășesc o lungime totală de 15 metri.
  Dispozițiile articolului 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 nu se aplică.

Articolul 13

Controale încrucișate

La realizarea validării datelor, în conformitate cu articolul 109 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009,
  în ceea ce privește hamsiile,
  autoritățile statelor membre responsabile de monitorizarea pescuitului
  acordă o atenție deosebită posibilității ca alte specii decât hamsia să fie declarate drept hamsii și invers.

▐

▐

Articolul 14

Notificarea prealabilă

(1)   
  Prin derogare de la articolul 17 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, termenul pentru notificarea prealabilă către autoritățile competente ale statului membru de pavilion sau ale statului membru costier este de o oră înainte de ora estimată de sosire în port.

(2)   Autoritățile competente ale unui stat membru în care urmează să fie debarcată mai mult de o tonă de hamsii pot cere ca debarcarea capturilor deținute la bord să nu înceapă înainte de a fi autorizată de autoritățile menționate.
  Totuși, debarcările nu ar trebui în niciun caz să fie amânate sau întârziate pentru o perioadă de timp care reduce calitatea peștelui sau valoarea sa la vânzare.

▐

Articolul 15

Porturi desemnate

▐

Autoritățile de stat și regionale ale fiecărui
  stat membru desemnează porturile în care pot fi debarcate cantități de hamsii mai mari de o tonă.

▐

Articolul 16

Marja de toleranță la estimarea cantităților înregistrate în jurnalul de bord

În concordanță cu articolul
  14 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009
  , marja de toleranță permisă la estimarea cantităților de pește, exprimate în kilograme, deținute la bordul navelor se fixează la
  10 %
  din cantitatea înscrisă în jurnalul de bord.

Articolul 17

Arimarea separată a hamsiilor

Se interzice deținerea la bordul unei nave de pescuit a Uniunii, în orice fel de recipient, a unei cantități de hamsii amestecate cu alte specii de organisme marine. Recipientele cu hamsii sunt arimate în cală separat de alte recipiente.

▐

Articolul 18

Programe naționale de acțiuni de control

▐

(1)   Comisia convoacă, cel puțin o dată pe an, o reuniune a Comitetului consultativ pentru pescuit și acvacultură pentru a evalua aplicarea și rezultatele programelor naționale de acțiuni de control.

(2)
     
  Comisia furnizează Consiliului consultativ regional pentru apele de sud-vest informații cu privire la aplicarea programelor naționale de măsuri de control, precum și cu privire la rezultatele obținute.

▐

Articolul 19

Program specific de control și inspecție

Comisia poate stabili un program specific de control și inspecție în conformitate cu articolul 95 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

CAPITOLUL V

MĂSURI ULTERIOARE

Articolul 20

Evaluarea planului

Pe baza avizului CSTEP și după consultarea consiliului consultativ regional competent, Comisia evaluează, cel târziu în al treilea an de aplicare a prezentului regulament și ulterior la fiecare trei ani pe durata aplicării prezentului regulament, impactul planului pentru stocul de hamsii și pentru pescăriile care îl exploatează, propunând, dacă este necesar, măsuri adecvate de modificare a acestuia.

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 21

Asistența în cadrul Fondului European pentru Pescuit

(1)   În sezoanele de pescuit în care stocul se situează sub nivelul de precauție al biomasei, planul este considerat un plan de redresare, în sensul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și în aplicarea articolului 21 litera (a) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006.

(2)   În sezoanele de pescuit în care stocul se situează la nivelul de precauție al biomasei sau peste acesta, planul este considerat un plan de gestionare, în sensul articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și în aplicarea articolului 21 litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006.

Articolul 22

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 354, 28.12.2010, p. 69.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010.

2

(3)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

3

(4)  

  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

4

JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

(5)  JO L 333, 20.12.2003, p. 17.

5

(6)  JO L 223, 15.8.2006, p. 1.

6

(7)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

7

(8)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

8

Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(9)  JO L 171, 6.7.1994, p. 7.

9

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXA I

Nivelurile TAC indicate în tabelul de mai jos au fost calculate conform următoarei reguli:

| TACγ
  = | 0 | dacă SŜB

  γ
  ≤ 24 000 |
| --- | --- | --- |
| TAC min | dacă 24 000 < SŜB

  γ
  < B
  pa |
| MIN
  {y SŜB
  y, TAC max} | dacă SŜB

  γ
  ≥ B
  pa |

TACγ
  =

0

dacă SŜB

  γ
  ≤ 24 000

TAC min

dacă 24 000 < SŜB

  γ
  < B
  pa

MIN
  {y SŜB
  y, TAC max}

dacă SŜB

  γ
  ≥ B
  pa

Unde:

| TACy | înseamnă Totalul Admis de Captură pentru un an de gestionare „y” cuprins între 1 iulie și 30 iunie a anului următor. |
| --- | --- |
| TAC min | înseamnă TAC minim |
| TAC max | înseamnă TAC maxim |
| Bpa | înseamnă nivelul de precauție al biomasei reproducătoare pentru acest stoc |
| Gamma ă | înseamnă indicele de exploatare |
| SSBy | înseamnă biomasa reproducătoare actuală estimată în luna mai a fiecărui an. |

TACy

înseamnă Totalul Admis de Captură pentru un an de gestionare „y” cuprins între 1 iulie și 30 iunie a anului următor.

TAC min

înseamnă TAC minim

TAC max

înseamnă TAC maxim

Bpa

înseamnă nivelul de precauție al biomasei reproducătoare pentru acest stoc

Gamma ă

înseamnă indicele de exploatare

SSBy

înseamnă biomasa reproducătoare actuală estimată în luna mai a fiecărui an.

Pe baza avizului științific, parametrii adecvați pentru a fi utilizați împreună cu formula de mai sus în vederea gestionării stocului de hamsii din Golful Biscaia ar trebui să fie următorii:

| TAC min | = | 7 000 de tone; |
| --- | --- | --- |
| TAC max | = | 33 000 de tone; |
| Bpa | = | 33 000 de tone; |
| ă | = | 0,3. |

TAC min

=

7 000 de tone;

TAC max

=

33 000 de tone;

Bpa

=

33 000 de tone;

ă

=

0,3.

Nivelurile biomasei actuale și nivelurile corespunzătoare ale TAC și ale cotei

| Biomasa actuală estimată (tone) | TAC corespunzător (tone) | Cote (în tone) |
| --- | --- | --- |
| Franța | Spania |
| 24 000 sau mai puțin | 0 | 0 | 0 |
| 24 001 – 33 000 | 7 000 | 700 | 6 300 |
| 33 001 – 34 000 | 10 200 | 1 020 | 9 180 |
| 34 001 – 35 000 | 10 500 | 1 050 | 9 450 |
| 35 001 – 36 000 | 10 800 | 1 080 | 9 720 |
| 36 001 – 37 000 | 11 100 | 1 110 | 9 990 |
| 37 001 – 38 000 | 11 400 | 1 140 | 10 260 |
| 38 001 – 39 000 | 11 700 | 1 170 | 10 530 |
| 39 001 – 40 000 | 12 000 | 1 200 | 10 800 |
| 40 001 – 41 000 | 12 300 | 1 230 | 11 070 |
| 41 001 – 42 000 | 12 600 | 1 260 | 11 340 |
| 42 001 – 43 000 | 12 900 | 1 290 | 11 610 |
| 43 001 – 44 000 | 13 200 | 1 320 | 11 880 |
| 44 001 – 45 000 | 13 500 | 1 350 | 12 150 |
| 45 001 – 46 000 | 13 800 | 1 380 | 12 420 |
| 46 001 – 47 000 | 14 100 | 1 410 | 12 690 |
| 47 001 – 48 000 | 14 400 | 1 440 | 12 960 |
| 48 001 – 49 000 | 14 700 | 1 470 | 13 230 |
| 49 001 – 50 000 | 15 000 | 1 500 | 13 500 |
| 50 001 – 51 000 | 15 300 | 1 530 | 13 770 |
| 51 001 – 52 000 | 15 600 | 1 560 | 14 040 |
| 52 001 – 53 000 | 15 900 | 1 590 | 14 310 |
| 53 001 – 54 000 | 16 200 | 1 620 | 14 580 |
| 54 001 – 55 000 | 16 500 | 1 650 | 14 850 |
| 55 001 – 56 000 | 16 800 | 1 680 | 15 120 |
| 56 001 – 57 000 | 17 100 | 1 710 | 15 390 |
| 57 001 – 58 000 | 17 400 | 1 740 | 15 660 |
| 58 001 – 59 000 | 17 700 | 1 770 | 15 930 |
| 59 001 – 60 000 | 18 000 | 1 800 | 16 200 |
| 60 001 – 61 000 | 18 300 | 1 830 | 16 470 |
| 61 001 – 62 000 | 18 600 | 1 860 | 16 740 |
| 62 001 - 63 000 | 18 900 | 1 890 | 17 010 |
| 63 001 – 64 000 | 19 200 | 1 920 | 17 280 |
| 64 001 – 65 000 | 19 500 | 1 950 | 17 550 |
| 65 001 – 66 000 | 19 800 | 1 980 | 17 820 |
| 66 001 – 67 000 | 20 100 | 2 010 | 18 090 |
| 67 001 – 68 000 | 20 400 | 2 040 | 18 360 |
| 68 001 – 69 000 | 20 700 | 2 070 | 18 630 |
| 69 001 – 70 000 | 21 000 | 2 100 | 18 900 |
| 70 001 – 71 000 | 21 300 | 2 130 | 19 170 |
| 71 001 – 72 000 | 21 600 | 2 160 | 19 440 |
| 72 001 – 73 000 | 21 900 | 2 190 | 19 710 |
| 73 001 – 74 000 | 22 200 | 2 220 | 19 980 |
| 74 001 – 75 000 | 22 500 | 2 250 | 20 250 |
| 75 001 – 76 000 | 22 800 | 2 280 | 20 520 |
| 76 001 – 77 000 | 23 100 | 2 310 | 20 790 |
| 77 001 – 78 000 | 23 400 | 2 340 | 21 060 |
| 78 001 – 79 000 | 23 700 | 2 370 | 21 330 |
| 79 001 – 80 000 | 24 000 | 2 400 | 21 600 |
| 80 001 – 81 000 | 24 300 | 2 430 | 21 870 |
| 81 001 – 82 000 | 24 600 | 2 460 | 22 140 |
| 82 001 – 83 000 | 24 900 | 2 490 | 22 410 |
| 83 001 – 84 000 | 25 200 | 2 520 | 22 680 |
| 84 001 – 85 000 | 25 500 | 2 550 | 22 950 |
| 85 001 – 86 000 | 25 800 | 2 580 | 23 220 |
| 86 001 – 87 000 | 26 100 | 2 610 | 23 490 |
| 87 001 – 88 000 | 26 400 | 2 640 | 23 760 |
| 88 001 – 89 000 | 26 700 | 2 670 | 24 030 |
| 89 001 – 90 000 | 27 000 | 2 700 | 24 300 |
| 90 001 – 91 000 | 27 300 | 2 730 | 24 570 |
| 91 001 – 92 000 | 27 600 | 2 760 | 24 840 |
| 92 001 – 93 000 | 27 900 | 2 790 | 25 110 |
| 93 001 – 94 000 | 28 200 | 2 820 | 25 380 |
| 94 001 – 95 000 | 28 500 | 2 850 | 25 650 |
| 95 001 – 96 000 | 28 800 | 2 880 | 25 920 |
| 96 001 – 97 000 | 29 100 | 2 910 | 26 190 |
| 97 001 – 98 000 | 29 400 | 2 940 | 26 460 |
| 98 001 – 99 000 | 29 700 | 2 970 | 26 730 |
| 99 001 – 100 000 | 30 000 | 3 000 | 27 000 |
| Peste 100 000 | 33 000 | 3 300 | 29 700 |

Biomasa actuală estimată (tone)

TAC corespunzător (tone)

Cote (în tone)

Franța

Spania

24 000 sau mai puțin

0

0

0

24 001 – 33 000

7 000

700

6 300

33 001 – 34 000

10 200

1 020

9 180

34 001 – 35 000

10 500

1 050

9 450

35 001 – 36 000

10 800

1 080

9 720

36 001 – 37 000

11 100

1 110

9 990

37 001 – 38 000

11 400

1 140

10 260

38 001 – 39 000

11 700

1 170

10 530

39 001 – 40 000

12 000

1 200

10 800

40 001 – 41 000

12 300

1 230

11 070

41 001 – 42 000

12 600

1 260

11 340

42 001 – 43 000

12 900

1 290

11 610

43 001 – 44 000

13 200

1 320

11 880

44 001 – 45 000

13 500

1 350

12 150

45 001 – 46 000

13 800

1 380

12 420

46 001 – 47 000

14 100

1 410

12 690

47 001 – 48 000

14 400

1 440

12 960

48 001 – 49 000

14 700

1 470

13 230

49 001 – 50 000

15 000

1 500

13 500

50 001 – 51 000

15 300

1 530

13 770

51 001 – 52 000

15 600

1 560

14 040

52 001 – 53 000

15 900

1 590

14 310

53 001 – 54 000

16 200

1 620

14 580

54 001 – 55 000

16 500

1 650

14 850

55 001 – 56 000

16 800

1 680

15 120

56 001 – 57 000

17 100

1 710

15 390

57 001 – 58 000

17 400

1 740

15 660

58 001 – 59 000

17 700

1 770

15 930

59 001 – 60 000

18 000

1 800

16 200

60 001 – 61 000

18 300

1 830

16 470

61 001 – 62 000

18 600

1 860

16 740

62 001 - 63 000

18 900

1 890

17 010

63 001 – 64 000

19 200

1 920

17 280

64 001 – 65 000

19 500

1 950

17 550

65 001 – 66 000

19 800

1 980

17 820

66 001 – 67 000

20 100

2 010

18 090

67 001 – 68 000

20 400

2 040

18 360

68 001 – 69 000

20 700

2 070

18 630

69 001 – 70 000

21 000

2 100

18 900

70 001 – 71 000

21 300

2 130

19 170

71 001 – 72 000

21 600

2 160

19 440

72 001 – 73 000

21 900

2 190

19 710

73 001 – 74 000

22 200

2 220

19 980

74 001 – 75 000

22 500

2 250

20 250

75 001 – 76 000

22 800

2 280

20 520

76 001 – 77 000

23 100

2 310

20 790

77 001 – 78 000

23 400

2 340

21 060

78 001 – 79 000

23 700

2 370

21 330

79 001 – 80 000

24 000

2 400

21 600

80 001 – 81 000

24 300

2 430

21 870

81 001 – 82 000

24 600

2 460

22 140

82 001 – 83 000

24 900

2 490

22 410

83 001 – 84 000

25 200

2 520

22 680

84 001 – 85 000

25 500

2 550

22 950

85 001 – 86 000

25 800

2 580

23 220

86 001 – 87 000

26 100

2 610

23 490

87 001 – 88 000

26 400

2 640

23 760

88 001 – 89 000

26 700

2 670

24 030

89 001 – 90 000

27 000

2 700

24 300

90 001 – 91 000

27 300

2 730

24 570

91 001 – 92 000

27 600

2 760

24 840

92 001 – 93 000

27 900

2 790

25 110

93 001 – 94 000

28 200

2 820

25 380

94 001 – 95 000

28 500

2 850

25 650

95 001 – 96 000

28 800

2 880

25 920

96 001 – 97 000

29 100

2 910

26 190

97 001 – 98 000

29 400

2 940

26 460

98 001 – 99 000

29 700

2 970

26 730

99 001 – 100 000

30 000

3 000

27 000

Peste 100 000

33 000

3 300

29 700

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXA II

CONȚINUTUL PROGRAMELOR NAȚIONALE DE ACȚIUNI DE CONTROL

Programele naționale de acțiuni de control stabilesc, printre altele, următoarele aspecte:

1.   MIJLOACELE DE CONTROL

Resurse umane

| 1.1. | Numărul inspectorilor care își desfășoară activitatea pe uscat și pe mare, precum și perioadele și zonele în care vor fi mobilizați aceștia. |
| --- | --- |

1.1.

Numărul inspectorilor care își desfășoară activitatea pe uscat și pe mare, precum și perioadele și zonele în care vor fi mobilizați aceștia.

Resurse tehnice

| 1.2. | Numărul navelor și al aeronavelor de patrulare, precum și perioadele și zonele în care vor fi mobilizate acestea. |
| --- | --- |

1.2.

Numărul navelor și al aeronavelor de patrulare, precum și perioadele și zonele în care vor fi mobilizate acestea.

Resurse financiare

| 1.3. | Alocarea bugetară pentru mobilizarea resurselor umane, a navelor și a aeronavelor de patrulare. |
| --- | --- |

1.3.

Alocarea bugetară pentru mobilizarea resurselor umane, a navelor și a aeronavelor de patrulare.

2.   ÎNREGISTRAREA ELECTRONICĂ ȘI RAPORTAREA INFORMAȚIILOR PRIVIND ACTIVITĂȚILE DE PESCUIT

Descrierea sistemelor aplicate pentru a asigura respectarea articolelor 13, 15 și 17

3.   DESEMNAREA PORTURILOR

Dacă este cazul, o listă a porturilor desemnate pentru debarcarea hamsiilor în conformitate cu articolul 16.

4.   NOTIFICAREA ÎNAINTEA DEBARCĂRII

Descrierea sistemelor utilizate pentru a se asigura respectarea articolului 14.

5.   CONTROLUL DEBARCĂRILOR

Descrierea tuturor structurilor și sistemelor utilizate pentru a se asigura respectarea articolelor 14, 15 și 16.

6.   PROCEDURILE DE INSPECȚIE

Programele naționale de control specifică procedurile care vor fi urmate:

| (a) | în cursul inspecțiilor pe mare și pe uscat; |
| --- | --- |

(a)

în cursul inspecțiilor pe mare și pe uscat;

| (b) | în cursul comunicării cu autoritățile competente desemnate de alte state membre ca fiind responsabile pentru programul național de acțiuni de control pentru hamsii; |
| --- | --- |

(b)

în cursul comunicării cu autoritățile competente desemnate de alte state membre ca fiind responsabile pentru programul național de acțiuni de control pentru hamsii;

| (c) | pentru supravegherea comună și schimbul de inspectori, incluzând precizări privind competențele și prerogativele inspectorilor care își desfășoară activitatea în apele altor state membre. |
| --- | --- |

(c)

pentru supravegherea comună și schimbul de inspectori, incluzând precizări privind competențele și prerogativele inspectorilor care își desfășoară activitatea în apele altor state membre.

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXA III

CRITERII DE REFERINȚĂ SPECIFICE PENTRU INSPECȚII

OBIECTIV

| 1. | Fiecare stat membru stabilește criterii de inspecție specifice în conformitate cu prezenta anexă. |
| --- | --- |

1.

Fiecare stat membru stabilește criterii de inspecție specifice în conformitate cu prezenta anexă.

STRATEGIE

| 2. | Inspecția și supravegherea activităților de pescuit se concentrează asupra navelor care sunt susceptibile de a captura hamsii. Inspecțiile aleatorii asupra transportului și comercializării hamsiilor reprezintă un mecanism complementar de control încrucișat pentru a testa eficiența inspecției și a supravegherii. |
| --- | --- |

2.

Inspecția și supravegherea activităților de pescuit se concentrează asupra navelor care sunt susceptibile de a captura hamsii. Inspecțiile aleatorii asupra transportului și comercializării hamsiilor reprezintă un mecanism complementar de control încrucișat pentru a testa eficiența inspecției și a supravegherii.

PRIORITĂțI

| 3. | Pentru diferitele tipuri de unelte se stabilesc niveluri de prioritate diferite, în funcție de măsura în care flotele sunt afectate de limitele aplicate posibilităților de pescuit. Din acest motiv, fiecare stat membru stabilește priorități specifice. |
| --- | --- |

3.

Pentru diferitele tipuri de unelte se stabilesc niveluri de prioritate diferite, în funcție de măsura în care flotele sunt afectate de limitele aplicate posibilităților de pescuit. Din acest motiv, fiecare stat membru stabilește priorități specifice.

OBIECTIVE DE REFERINțĂ

| 4. | În termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, statele membre aplică programele de inspecție ținând cont de obiectivele stabilite mai jos.
  Statele membre precizează și descriu strategia de eșantionare pe care o vor aplica.
  La cerere, Comisia poate avea acces la planurile de eșantionare aplicate de statele membre.






  (a) | Nivelul de inspecție în porturi
  Ca regulă generală, nivelul de precizie dorit trebuie să fie cel puțin echivalent cu cel obținut prin folosirea unei metode simple de eșantionare aleatorie, în cadrul căreia inspecțiile acoperă 20 % din numărul total de debarcări de hamsii dintr-un stat membru. |
| --- | --- | --- |

4.

În termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, statele membre aplică programele de inspecție ținând cont de obiectivele stabilite mai jos.

Statele membre precizează și descriu strategia de eșantionare pe care o vor aplica.

La cerere, Comisia poate avea acces la planurile de eșantionare aplicate de statele membre.

(a)

Nivelul de inspecție în porturi

Ca regulă generală, nivelul de precizie dorit trebuie să fie cel puțin echivalent cu cel obținut prin folosirea unei metode simple de eșantionare aleatorie, în cadrul căreia inspecțiile acoperă 20 % din numărul total de debarcări de hamsii dintr-un stat membru.

| (b) | Nivelul de inspecție pentru operațiunile de comercializare
  Inspectarea a 5 % din cantitățile de hamsie oferite spre vânzare la licitație. |
| --- | --- |

(b)

Nivelul de inspecție pentru operațiunile de comercializare

Inspectarea a 5 % din cantitățile de hamsie oferite spre vânzare la licitație.

| (c) | Nivelul de inspecție pe mare
  Criteriu flexibil: se stabilește după o analiză detaliată a activității de pescuit din fiecare zonă. Criteriile pe mare se referă la numărul de zile de patrulare pe mare în zonele de gestionare a hamsiilor, cu posibilitatea stabilirii unui criteriu separat pentru zilele de patrulare în zone specifice. |
| --- | --- |

(c)

Nivelul de inspecție pe mare

Criteriu flexibil: se stabilește după o analiză detaliată a activității de pescuit din fiecare zonă. Criteriile pe mare se referă la numărul de zile de patrulare pe mare în zonele de gestionare a hamsiilor, cu posibilitatea stabilirii unui criteriu separat pentru zilele de patrulare în zone specifice.

| (d) | Nivelul supravegherii aeriene
  Criteriu flexibil: se stabilește după o analiză detaliată a activității de pescuit din fiecare zonă și luând în considerare resursele disponibile ale fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

(d)

Nivelul supravegherii aeriene

Criteriu flexibil: se stabilește după o analiză detaliată a activității de pescuit din fiecare zonă și luând în considerare resursele disponibile ale fiecărui stat membru.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/167

---

Marți, 23 noiembrie 2010Planul multianual pentru stocul vestic de stavrid negru de Atlantic și pentru unitățile piscicole care îl exploatează ***I

P7_TA(2010)0421

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocul vestic de stavrid negru de Atlantic și pentru unitățile piscicole care îl exploatează (COM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD))

2012/C 99 E/42

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0189), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0189),

| — | având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0010/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0010/2009),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 martie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 martie 2010 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0296/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0296/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să sesizeze Parlamentul din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să sesizeze Parlamentul din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

---

Marți, 23 noiembrie 2010P7_TC1-COD(2009)0057

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocul vestic de stavrid negru de Atlantic și pentru unitățile piscicole care îl exploatează

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | În cadrul planului de implementare adoptat la Summitul mondial al Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă, desfășurat la Johannesburg în 2002, Uniunea Europeană s-a angajat, printre altele, să mențină sau să refacă stocurile la niveluri care să producă randamentul maxim durabil, cu scopul de a realiza cât mai rapid posibil acest obiectiv în cazul stocurilor epuizate și, în măsura posibilului, cel târziu până în 2015. În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (3), aceasta din urmă este menită să asigure o exploatare a resurselor acvatice vii într-un mod care să ofere condiții economice, de mediu și sociale durabile. |
| --- | --- |

(1)

În cadrul planului de implementare adoptat la Summitul mondial al Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă, desfășurat la Johannesburg în 2002, Uniunea Europeană s-a angajat, printre altele, să mențină sau să refacă stocurile la niveluri care să producă randamentul maxim durabil, cu scopul de a realiza cât mai rapid posibil acest obiectiv în cazul stocurilor epuizate și, în măsura posibilului, cel târziu până în 2015. În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (3), aceasta din urmă este menită să asigure o exploatare a resurselor acvatice vii într-un mod care să ofere condiții economice, de mediu și sociale durabile.

| (2) | ▐ Informațiile biologice cu privire la
  stocul vestic
  nu sunt suficiente pentru o evaluare completă a stocului, care ar permite stabilirea unui obiectiv legat de mortalitatea prin pescuit în funcție de randamentul maxim durabil și ar stabili o legătură între capturile totale admisibile și previziunile științifice privind capturile. Cu toate acestea, indicele de abundență a icrelor, care se calculează începând din 1977 în studiile internaționale trienale, poate fi folosit drept un indicator biologic pentru evoluția dimensiunii stocului. |
| --- | --- |

(2)

▐ Informațiile biologice cu privire la
  stocul vestic
  nu sunt suficiente pentru o evaluare completă a stocului, care ar permite stabilirea unui obiectiv legat de mortalitatea prin pescuit în funcție de randamentul maxim durabil și ar stabili o legătură între capturile totale admisibile și previziunile științifice privind capturile. Cu toate acestea, indicele de abundență a icrelor, care se calculează începând din 1977 în studiile internaționale trienale, poate fi folosit drept un indicator biologic pentru evoluția dimensiunii stocului.

| (3) | Avizele din partea Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) indică faptul că o normă de control al exploatării bazată pe tendințele abundenței icrelor constatate în ultimele trei studii privind icrele ar oferi o gestionare durabilă a stocului. |
| --- | --- |

(3)

Avizele din partea Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) indică faptul că o normă de control al exploatării bazată pe tendințele abundenței icrelor constatate în ultimele trei studii privind icrele ar oferi o gestionare durabilă a stocului.

| (4) | Timp de mai mulți ani începând cu 2003, recomandările științifice de precauție au indicat că nivelul capturilor de stavrid negru vestic ar trebui să fie sub 150 000 tone pe an, în ideea că astfel exploatarea ar rămâne durabilă chiar în absența, în mod constant, a unui eveniment de recrutare extrem de puternic. O normă de control al exploatării ar trebui să se bazeze în aceeași măsură pe aceste recomandări de precauție și pe o TAC ajustată în funcție de un factor care reflectă tendințele producției de icre. |
| --- | --- |

(4)

Timp de mai mulți ani începând cu 2003, recomandările științifice de precauție au indicat că nivelul capturilor de stavrid negru vestic ar trebui să fie sub 150 000 tone pe an, în ideea că astfel exploatarea ar rămâne durabilă chiar în absența, în mod constant, a unui eveniment de recrutare extrem de puternic. O normă de control al exploatării ar trebui să se bazeze în aceeași măsură pe aceste recomandări de precauție și pe o TAC ajustată în funcție de un factor care reflectă tendințele producției de icre.

| (5) | Normele de control al exploatării trebuie să ia în considerare capturile aruncate înapoi în mare, inclusiv peștii aruncați, dat fiind că toate părțile prelevate din stoc sunt importante.
  ▐ |
| --- | --- |

(5)

Normele de control al exploatării trebuie să ia în considerare capturile aruncate înapoi în mare, inclusiv peștii aruncați, dat fiind că toate părțile prelevate din stoc sunt importante.

▐

| (6) | Stocul se află în principal în apele Uniunii și în cele norvegiene. Exploatarea stavridului negru vestic prezintă interes pentru Norvegia. Până în prezent, stocul nu a făcut obiectul unei gestionări în comun. |
| --- | --- |

(6)

Stocul se află în principal în apele Uniunii și în cele norvegiene. Exploatarea stavridului negru vestic prezintă interes pentru Norvegia. Până în prezent, stocul nu a făcut obiectul unei gestionări în comun.

| (7) | Stocurile vestice reprezintă, din punct de vedere economic, cele mai importante stocuri de stavrid negru din apele UE. El este exploatat de mai multe flote de pescuit, cea industrială, pentru procesare și comerț exterior, și cea artizanală, pentru furnizarea de pește proaspăt de înaltă calitate pentru populație. |
| --- | --- |

(7)

Stocurile vestice reprezintă, din punct de vedere economic, cele mai importante stocuri de stavrid negru din apele UE. El este exploatat de mai multe flote de pescuit, cea industrială, pentru procesare și comerț exterior, și cea artizanală, pentru furnizarea de pește proaspăt de înaltă calitate pentru populație.

| (8) | Pentru a garanta respectarea măsurilor prevăzute de prezentul regulament, trebuie adoptate măsuri de control și supraveghere specifice, în completarea celor prevăzute de
  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului

   (4) și a celor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1542/2007 al Comisiei din 20 decembrie 2007 privind procedurile de debarcare și cântărire pentru hering, macrou și stavrid negru (5). Aceste măsuri sunt în special menite să combată declarațiile false cu privire la zone și la specii. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a garanta respectarea măsurilor prevăzute de prezentul regulament, trebuie adoptate măsuri de control și supraveghere specifice, în completarea celor prevăzute de
  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului

   (4) și a celor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1542/2007 al Comisiei din 20 decembrie 2007 privind procedurile de debarcare și cântărire pentru hering, macrou și stavrid negru (5). Aceste măsuri sunt în special menite să combată declarațiile false cu privire la zone și la specii.

| (9) | Este oportun să se garanteze evaluarea periodică a planului, iar în cazul în care o astfel de evaluare ar arăta că normele de control al exploatării nu mai asigură o abordare precaută a gestionării stocului, trebuie să se garanteze adaptarea planului în acest sens. |
| --- | --- |

(9)

Este oportun să se garanteze evaluarea periodică a planului, iar în cazul în care o astfel de evaluare ar arăta că normele de control al exploatării nu mai asigură o abordare precaută a gestionării stocului, trebuie să se garanteze adaptarea planului în acest sens.

| (10) | În aplicarea articolului 21 litera (a) punctele (i) și (iv) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit (6), atunci când se estimează că dimensiunea stocului reproducător este mai mică decât 130 % din dimensiunea sa în 1982, an în care acesta a generat un nivel înalt de recrutare, planul ar trebui să fie un plan de redresare în sensul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, iar în toate celelalte cazuri el ar trebui să fie un plan de gestionare. Stocul reproducător de 130 % față de dimensiunea din 1982 indică nivelul de precauție al biomasei. |
| --- | --- |

(10)

În aplicarea articolului 21 litera (a) punctele (i) și (iv) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit (6), atunci când se estimează că dimensiunea stocului reproducător este mai mică decât 130 % din dimensiunea sa în 1982, an în care acesta a generat un nivel înalt de recrutare, planul ar trebui să fie un plan de redresare în sensul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, iar în toate celelalte cazuri el ar trebui să fie un plan de gestionare. Stocul reproducător de 130 % față de dimensiunea din 1982 indică nivelul de precauție al biomasei.

| (11) | Stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit ▐ în cadrul politicii comune din domeniul pescuitului
  are
  un impact direct asupra situației socio-economice a flotelor de pescuit ale statelor membre
  , de aceea fiind necesară, în special, luarea în considerare a vânzărilor de pește proaspăt destinat consumului uman provenind de la flotele mici de coastă, direct legate de zonele de pescuit de coastă care sunt dependente în mare măsură de activitățile de pescuit. |
| --- | --- |

(11)

Stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit ▐ în cadrul politicii comune din domeniul pescuitului
  are
  un impact direct asupra situației socio-economice a flotelor de pescuit ale statelor membre
  , de aceea fiind necesară, în special, luarea în considerare a vânzărilor de pește proaspăt destinat consumului uman provenind de la flotele mici de coastă, direct legate de zonele de pescuit de coastă care sunt dependente în mare măsură de activitățile de pescuit.

| (12) | Referințele biologice și parametrii biologici cuprinși în normele de pescuit ar trebui să reflecte ultimele avize științifice. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește modificările aduse anumitor referințe biologice și parametri biologici la care se face referire în norma de capturare cuprinsă în anexă, pentru a reacționa rapid la modificările avizelor științifice apărute în urma îmbogățirii cunoștințelor și perfecționării metodelor. Este deosebit de important ca Comisia să efectueze consultările necesare în cursul lucrărilor de pregătire, inclusiv la nivel de experți, |
| --- | --- |

(12)

Referințele biologice și parametrii biologici cuprinși în normele de pescuit ar trebui să reflecte ultimele avize științifice. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește modificările aduse anumitor referințe biologice și parametri biologici la care se face referire în norma de capturare cuprinsă în anexă, pentru a reacționa rapid la modificările avizelor științifice apărute în urma îmbogățirii cunoștințelor și perfecționării metodelor. Este deosebit de important ca Comisia să efectueze consultările necesare în cursul lucrărilor de pregătire, inclusiv la nivel de experți,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament instituie un plan pe termen lung pentru conservarea și gestionarea stocului vestic de stavrid negru (denumit în continuare „planul”).

Articolul 2

Domeniu de aplicare

Planul se aplică stocului de stavrid negru care populează apele Uniunii și internaționale ale diviziunilor ICES IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIa, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d și e.

În cazul flotei de coastă, organizarea zonelor de gestionare rezultată din acest plan este pusă în aplicare ținându-se seama de drepturile istorice ale acestui segment de flotă.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „ICES” înseamnă Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime, iar „Diviziunea ICES” înseamnă o regiune statistică de pescuit așa cum este definită de această organizație; |
| --- | --- |

(a)

„ICES” înseamnă Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime, iar „Diviziunea ICES” înseamnă o regiune statistică de pescuit așa cum este definită de această organizație;

| (b) | „stavrid negru vestic” înseamnă stavrid negru din stocul menționat la articolul 2; |
| --- | --- |

(b)

„stavrid negru vestic” înseamnă stavrid negru din stocul menționat la articolul 2;

| (c) | „captura totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea de stavrid negru vestic care poate fi capturat și debarcat în fiecare an; |
| --- | --- |

(c)

„captura totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea de stavrid negru vestic care poate fi capturat și debarcat în fiecare an;

| (d) | „cantitatea totală prelevată” înseamnă cantitatea de stavrid negru vestic pescuit din mare, cuprinzând TAC și o cifră estimativă a peștilor aruncați înapoi în mare, calculată pentru anul vizat în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

(d)

„cantitatea totală prelevată” înseamnă cantitatea de stavrid negru vestic pescuit din mare, cuprinzând TAC și o cifră estimativă a peștilor aruncați înapoi în mare, calculată pentru anul vizat în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament.

| (e) | „indicele din studiul privind icrele” înseamnă numărul preconizat de icre de stavrid negru, conform studiului internațional trienal privind icrele de macrou și stavrid negru din Atlantic, împărțit la 1015; |
| --- | --- |

(e)

„indicele din studiul privind icrele” înseamnă numărul preconizat de icre de stavrid negru, conform studiului internațional trienal privind icrele de macrou și stavrid negru din Atlantic, împărțit la 1015;

| (f) | „pește aruncat” înseamnă peștele capturat și pe urmă aruncat înapoi în mare fără a fi adus la bordul navei. |
| --- | --- |

(f)

„pește aruncat” înseamnă peștele capturat și pe urmă aruncat înapoi în mare fără a fi adus la bordul navei.

CAPITOLUL II

OBIECTIVUL GESTIONĂRII PE TERMEN LUNG

Articolul 4

Obiectivul planului

Obiectivul planului este acela de a menține biomasa stavridului negru vestic la un nivel care să garanteze exploatarea durabilă a acestuia și să ofere randamentul cel mai ridicat pe termen lung. În acest scop, norma de control al exploatării trebuie să se bazeze în egală măsură pe recomandările de precauție emise pentru condiții medii de recrutare și pe capturile totale admisibile recente adaptate în funcție de un factor care să reflecte tendințele recente ale abundenței stocului măsurate cu ajutorul producției de icre.

CAPITOLUL III

NORME DE EXPLOATARE

Articolul 5

Procedura de stabilire a TAC

(1)   Pentru atingerea obiectivului prevăzut la articolul 4, Consiliul, acționând în conformitate cu procedura prevăzută la
  articolul 43 alineatul (3) din TFUE
  și după consultarea CSTEP, decide anual TAC pentru stocul de stavrid negru vestic aplicabile în anul următor.

(2)
     
  Distribuția zonală a TAC pentru stocul vestic de stavrid negru definit în prezentul regulament ține cont și de specificul și obiectivele flotelor implicate, industriale sau artizanale, pentru procesare și comerț extern și pentru furnizare de pește proaspăt de calitate către consumatori.

(3)   TAC se fixează în conformitate cu prezentul capitol.

Articolul 6

Calcularea TAC

(1)   TAC se calculează scăzând din cantitatea totală prelevată, calculată în conformitate cu articolele 7 și 8, o cantitate de pește echivalentă celei aruncate înapoi în mare, inclusiv peștii aruncați, care a avut loc în anul precedent anului în care a fost realizată cea mai recentă evaluare științifică, conform estimărilor CSTEP.

(2)   Atunci când CSTEP nu poate estima nivelul de capturi aruncate înapoi în mare, inclusiv peștele aruncat, pentru anul precedent anului în care a fost realizată cea mai recentă evaluare științifică, cantitatea care trebuie scăzută este egală cu valoarea
  medie
  a cantității relative de capturi aruncate înapoi în mare, inclusiv pești aruncați, care se estimează că a avut loc în ultimii 15 ani ▐.

(3)   Atunci când TAC se calculează pe baza cantității totale prelevate, calculate provizoriu în conformitate cu articolul 7 alineatul (3), aceasta se adaptează în cursul anului aplicării în funcție de calculul final al cantității prelevate.

Articolul 7

Calcularea cantității totale prelevate pentru un an în urma studiului privind icrele

(1)   Atunci când TAC trebuie stabilită pentru un an care urmează anului în care a fost realizat studiul privind icrele, cantitatea totală prelevată se calculează pe baza următoarelor elemente:

| (a) | un factor constant egal cu 1,07, care reflectă ultima creștere a cantității totale prelevate, simulată în modelele matematice de bază care vizează maximizarea randamentului anual fără a compromite obiectivul de a menține riscul diminuării stocului la un nivel foarte scăzut; |
| --- | --- |

(a)

un factor constant egal cu 1,07, care reflectă ultima creștere a cantității totale prelevate, simulată în modelele matematice de bază care vizează maximizarea randamentului anual fără a compromite obiectivul de a menține riscul diminuării stocului la un nivel foarte scăzut;

| (b) | TAC stabilită pentru anul în care s-a realizat studiul privind icrele, denumită în continuare „TAC de referință”; |
| --- | --- |

(b)

TAC stabilită pentru anul în care s-a realizat studiul privind icrele, denumită în continuare „TAC de referință”;

| (c) | un factor de ponderare stabilit în conformitate cu anexa, care să reflecte tendința abundenței stocului pe baza indicilor din studiul privind icrele; |
| --- | --- |

(c)

un factor de ponderare stabilit în conformitate cu anexa, care să reflecte tendința abundenței stocului pe baza indicilor din studiul privind icrele;

| (d) | o cantitate totală prelevată minimă, inclusiv cantitățile estimate a fi aruncate înapoi în mare,
  între 70 000 și 80 000 de tone. Consiliul hotărăște cantitatea minimă totală a capturilor aruncate înapoi în apă cu prilejul stabilirii CAT, în conformitate cu prezentul capitol. |
| --- | --- |

(d)

o cantitate totală prelevată minimă, inclusiv cantitățile estimate a fi aruncate înapoi în mare,
  între 70 000 și 80 000 de tone. Consiliul hotărăște cantitatea minimă totală a capturilor aruncate înapoi în apă cu prilejul stabilirii CAT, în conformitate cu prezentul capitol.

(2)   Cantitatea totală prelevată menționată la alineatul (1) se calculează în conformitate cu următoarea formulă:

1,07 * (
  cantitatea minimă totală a capturii aruncate înapoi în apă
  - (TAC de referință * factorul de ponderare) / 2)

(3)   Atunci când este disponibil doar un calcul provizoriu al indicelui din studiul privind icrele, cantitatea totală prelevată se calculează în conformitate cu alineatele (1) și (2) pe baza indicelui provizoriu și se adaptează în cursul anului în care se aplică TAC relevantă, în funcție de rezultatul final al studiului privind icrele.

Articolul 8

Calculul cantității totale prelevate pentru anii următori

(1)   Atunci când TAC trebuie stabilită pentru un an care nu urmează anului în care a fost realizat studiul privind icrele, cantitatea totală prelevată este egală cu cantitatea totală prelevată calculată pentru anul precedent.

(2)   Totuși, în cazul în care au trecut mai mult de trei ani de la ultimul studiu privind icrele, luându-se în calcul anul pentru care TAC trebuie stabilită, cantitatea totală prelevată se reduce cu 15 %, în afara cazului în care CSTEP este de părere că această reducere nu este adecvată, caz în care cantitatea totală prelevată este egală cu cea precedentă sau este calculată cu o reducere mai mică, pe baza avizului CSTEP.

Articolul 9

Norma tranzitorie pentru stabilirea TAC

Atunci când prima TAC care trebuie stabilită în conformitate cu articolele 6 și 7 se referă la un an care nu urmează anului în care a fost realizat studiul privind icrele, TAC se calculează în temeiul respectivelor articole ca și cum cel mai recent studiu privind icrele ar fi fost realizat cu un an în urmă.

▐

Articolul 10

Adaptarea măsurilor

În cazul în care CSTEP este de părere că,
  în urma sporirii cunoștințelor despre stoc sau a îmbunătățirii metodei de evaluare a stocului, factorul de ponderare sau curba care reflectă abundența icrelor astfel cum se prevede în anexă ar trebui fixate sau calculate în mod diferit, Comisia poate adopta, prin acte delegate în conformitate cu articolul 11 și sub rezerva condițiilor de la articolele 12 și 13, modificări ale anexei în scopul de a adapta acești parametri la noile recomandări științifice
  .

Articolul 11

Exercitarea delegării de competențe

(1)
     
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 10 este conferită Comisiei pentru o perioadă de 3 ani de la ... (7). Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu șase luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se reînnoiește automat pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul o revocă, în conformitate cu articolul 12.

(2)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(3)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la articolele 12 și 13.

Articolul 12

Revocarea delegării de competențe

(1)
     
  Parlamentul European sau Consiliul poate revoca în orice moment delegarea de competențe menționată la articolul 10.

(2)
     
  Instituția care a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă intenționează să revoce delegarea de competențe depune eforturi pentru informarea celeilalte instituții și a Comisiei într-un termen rezonabil înaintea adoptării unei decizii finale, indicând competențele delegate care ar putea face obiectul unei revocări, precum și posibilele motive de revocare.

(3)
     
  Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte imediat sau la o dată ulterioară, specificată în aceasta. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. Decizia se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 13

Obiecțiuni la actele delegate

(1)
     
  Parlamentul European sau Consiliul poate formula obiecțiuni la un act delegat în termen de două luni de la data notificării.

La inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, acest termen se prelungește cu două luni.

(2)
     
  În cazul în care, la expirarea termenului menționat la alineatul (1), nici Parlamentul European, nici Consiliul nu a formulat obiecțiuni la actul delegat, acesta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și intră în vigoare la data prevăzută în dispozițiile sale.

Actul delegat poate fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și poate intra în vigoare înainte de expirarea termenului respectiv, în cazul în care atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia cu privire la intenția lor de a nu formula obiecțiuni.

(3)
     
  În cazul în care Parlamentul European sau Consiliul formulează obiecțiuni la un act delegat, acesta nu intră în vigoare. Instituția care formulează obiecțiuni la un act delegat în termenul menționat la alineatul (1) prezintă motivele care au stat la baza acestora.

CAPITOLUL IV

MONITORIZARE ȘI SUPRAVEGHERE

Articolul 14

Autorizația de pescuit

(1)   Pentru a putea pescui stavridul negru vestic, navele dispun de
  o autorizație
  de pescuit
  eliberată
  în conformitate cu
  Articolul 7 din
  Regulamentul (CE) nr.
  1224/2009
  .

(2)   Navelor de pescuit care nu dețin
  autorizația
  de pescuit le este interzis să pescuiască sau să rețină la bord orice cantitate de stavrid negru în timpul unei ieșiri în larg care implică prezența respectivei nave în diviziunile ICES menționate la articolul 2.

(3)
     
  Prin derogare de la alineatul (2), comandantul unei nave de pescuit care nu deține o autorizație de pescuit care dorește să intre în zona menționată la articolul 2 având stavrid negru la bord, trebuie să aibă echipamentul fixat și arimat în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 47 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și în condițiile stabilite la alineatul (4) din prezentul articol.

(4)
     
  Pe lângă cerințele enunțate la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, înainte de a intra în zona menționată la articolul 2 din prezentul regulament, comandantul unei nave de pescuit care nu deține o autorizație de pescuit face o mențiune în jurnalul de bord, indicând data și ora finalizării ultimei operațiuni de pescuit și specificând portul de debarcare planificat. În cazul în care nava face obiectul cerințelor articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, informațiile vor fi transmise în conformitate cu articolul respectiv. Cantitățile de stavrid negru de la bordul navei neînregistrate în jurnalul de bord sunt considerate ca fiind pescuite în zonă.

(5)   Fiecare stat membru întocmește și ține la zi o listă cu navele care dețin
  autorizația de pescuit
  și o pune la dispoziția Comisiei și a celorlalte state membre pe site-ul său internet oficial.
  Statul membru include lista respectivă în partea securizată a site-ului de internet oficial creat în conformitate cu articolul 114 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

(6)
     
  Fără a aduce atingere Capitolului III din Regulamentul Consiliului (CE) nr. 1006/2008 din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare (8), alineatele (1) -(4) din prezentul articol se aplică și navelor de pescuit din țări terțe care intenționează să pescuiască stavrid negru vestic în apele Uniunii.

Articolul 15

Controale încrucișate

(1)   
  În procesul validării datelor cu privire la stocul vestic de stavrid negru în conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009,
  o atenție deosebită trebuie acordată posibilității ca specii de pești pelagici mici, altele decât stavridul negru, să fie declarate ca stavrid negru și viceversa.

(2)   ▐ O importanță deosebită trebuie
  , de asemenea,
  acordată coerenței dintre datele privind zonele pentru activitățile observate în zonele în care se întâlnesc limitele stocului de stavrid negru, și anume diviziunile ICES VIIIc și IXa, IVa și IVb, VIIe și VIId.

▐

CAPITOLUL V

MĂSURI ULTERIOARE

Articolul 16

Evaluarea planului

Pe baza recomandărilor CSTEP și după consultarea consiliului consultativ regional pentru stocurile pelagice, Comisia evaluează, cel târziu în al șaselea an de aplicare a prezentului regulament și ulterior la fiecare șase ani pe durata aplicării prezentului regulament, impactul planului asupra stocului de stavrid negru și asupra unităților piscicole care îl exploatează, propunând, dacă este necesar, măsuri adecvate de modificare a acestuia.

CAPITOLUL VI

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 17

Asistența în cadrul Fondului European pentru Pescuit

(1)   În anii în care se estimează științific că stocul reproducător are cel puțin 130 % din dimensiunea pe care o avea în 1982, planul este considerat un plan de gestionare, în înțelesul articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și în aplicarea articolului 21 litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006.

(2)   În anii în care se estimează științific că stocul reproducător are mai puțin de 130 % din dimensiunea pe care o avea în 1982, planul este considerat un plan de redresare, în înțelesul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și în aplicarea articolului 21 litera (a) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006.

Articolul 18

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 14 se aplică de la data aplicării articolelor 7 și 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la,

Pentru Parlamentulș European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 354, 28.12.2010, p. 68.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010.

2

(3)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

3

(4)  

  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

4

JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

(5)  JO L 337, 21.12.2007, p. 56.

5

(6)  JO L 223, 15.8.2006, p. 1.

6

(7)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

7

Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(8)  

  JO L 286, 29.10.2008, p. 33

  .

8

JO L 286, 29.10.2008, p. 33

Marți, 23 noiembrie 2010ANEXĂ

Calcularea factorului de ponderare menționat la articolul 7 alineatul (1) litera (c)

| 1. | Factorul de ponderare menționat la articolul 7 alineatul (1) litera (c) se stabilește pe baza curbei calculate în conformitate cu punctul 2 din prezenta anexă, în modul următor:






  (a) | În cazul în care curba indicilor ultimelor trei studii privind icrele este egală sau mai mică decât – 1,5, factorul de ponderare este 0; |
| --- | --- | --- |

1.

Factorul de ponderare menționat la articolul 7 alineatul (1) litera (c) se stabilește pe baza curbei calculate în conformitate cu punctul 2 din prezenta anexă, în modul următor:

(a)

În cazul în care curba indicilor ultimelor trei studii privind icrele este egală sau mai mică decât – 1,5, factorul de ponderare este 0;

| (b) | În cazul în care curba indicilor ultimelor trei studii privind icrele este mai mare decât – 1,5 și mai mică decât 0, factorul de ponderare este egal cu 1 – (– 2/3 * curba); |
| --- | --- |

(b)

În cazul în care curba indicilor ultimelor trei studii privind icrele este mai mare decât – 1,5 și mai mică decât 0, factorul de ponderare este egal cu 1 – (– 2/3 * curba);

| (c) | În cazul în care curba indicilor ultimelor trei studii privind icrele este egală sau mai mare decât 0, dar nu mai mare decât 0,5, factorul de ponderare este egal cu 1 + (0,8 * curba); |
| --- | --- |

(c)

În cazul în care curba indicilor ultimelor trei studii privind icrele este egală sau mai mare decât 0, dar nu mai mare decât 0,5, factorul de ponderare este egal cu 1 + (0,8 * curba);

| (d) | În cazul în care curba indicilor ultimelor trei studii privind icrele este mai mare decât 0,5, factorul de ponderare este 1,4. |
| --- | --- |

(d)

În cazul în care curba indicilor ultimelor trei studii privind icrele este mai mare decât 0,5, factorul de ponderare este 1,4.

| 2. | Curba indicilor ultimelor trei studii privind icrele se calculează după următoarea formulă:
  (indicele studiului privind icrele 3 – indicele studiului privind icrele 1) / (3 – 1),
  unde indicii ultimelor trei studii privind icrele sunt aliniați drept puncte de reper 1, 2 și 3 pe axa absciselor unui sistem de coordonate, indicele studiului privind icrele 3 fiind indicele studiului celui mai recent, iar indicele 1 fiind indicele studiului privind icrele estimat cu șase ani înainte. |
| --- | --- |

2.

Curba indicilor ultimelor trei studii privind icrele se calculează după următoarea formulă:

(indicele studiului privind icrele 3 – indicele studiului privind icrele 1) / (3 – 1),

unde indicii ultimelor trei studii privind icrele sunt aliniați drept puncte de reper 1, 2 și 3 pe axa absciselor unui sistem de coordonate, indicele studiului privind icrele 3 fiind indicele studiului celui mai recent, iar indicele 1 fiind indicele studiului privind icrele estimat cu șase ani înainte.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/176 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/176

---

Marți, 23 noiembrie 2010Interzicerea respingerii selective și restricțiile la pescuitul de cambulă și de calcan în Marea Baltică și în strâmtorile Belts și Sound ***I

P7_TA(2010)0422

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului în ceea ce privește interzicerea respingerii selective și restricțiile la pescuitul de cambulă și de calcan în Marea Baltică și în strâmtorile Belts și Sound (COM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD))

2012/C 99 E/43

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0325), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0325),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0156/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0156/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 septembrie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 septembrie 2010 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 noiembrie 2010, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 noiembrie 2010, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0295/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0295/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | invită Comisia să pregătească un plan complet de gestiune a peștilor plați în Marea Baltică; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să pregătească un plan complet de gestiune a peștilor plați în Marea Baltică;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

Marți, 23 noiembrie 2010P7_TC1-COD(2010)0175

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului în ceea ce privește interzicerea respingerii selective și restricțiile la pescuitul de cambulă și de calcan în Marea Baltică și în strâmtorile Belts și Sound

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1237/2010.)

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/177 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/177

---

Marți, 23 noiembrie 2010Utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local ***I

P7_TA(2010)0423

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 708/2007 privind utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local (COM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD))

2012/C 99 E/44

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0541) și propunerea modificată a Parlamentului și a Consiliului (COM(2010)0393), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0541) și propunerea modificată a Parlamentului și a Consiliului (COM(2010)0393),

| — | având în vedere articolul 37 și articolul 299 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu la propunerea inițială (C7-0272/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 și articolul 299 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu la propunerea inițială (C7-0272/2009),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 noiembrie 2010, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 noiembrie 2010, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 17 martie 2010 și 21 octombrie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 17 martie 2010 și 21 octombrie 2010 (1),

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0184/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0184/2010),

| 1. | adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare;

| 2. | subliniază faptul că propunerea modificată a Comisiei conține cele mai multe dintre amendamentele adoptate de către Comisia pentru pescuit la 2 iunie 2010; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că propunerea modificată a Comisiei conține cele mai multe dintre amendamentele adoptate de către Comisia pentru pescuit la 2 iunie 2010;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

Marți, 23 noiembrie 2010P7_TC1-COD(2009)0153

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 23 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 708/2007 al Consiliului privind utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 304/2011.)

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/178

---

Marți, 23 noiembrie 2010Ajutorul de stat pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive *

P7_TA(2010)0424

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind ajutorul de stat pentru facilitarea închiderii minelor de cărbune necompetitive (COM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE))

2012/C 99 E/45

(Consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0372), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0372),

| — | având în vedere articolul 107 alineatul (3) litera (e) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0296/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 107 alineatul (3) litera (e) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0296/2010),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0324/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0324/2010),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Referirea 1 |
| având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 107 alineatul (3) litera (e), | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 107 alineatul (3)
  și articolul 109
  , |
| Amendamentul 2 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 1 |
| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului din 23 iulie 2002 privind ajutorul de stat pentru industria cărbunelui expiră la 31 decembrie 2010. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Referirea 1

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 107 alineatul (3) litera (e),

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 107 alineatul (3)
  și articolul 109
  ,

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului din 23 iulie 2002 privind ajutorul de stat pentru industria cărbunelui expiră la 31 decembrie 2010.

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului din 23 iulie 2002 privind ajutorul de stat pentru industria cărbunelui expiră la 31 decembrie 2010
  și, în lipsa unui nou cadru legislativ care să permită anumite tipuri speciale de ajutor de stat pentru industria cărbunelui după data respectivă, statele membre vor putea să acorde ajutor numai în limitele prevăzute de normele generale privind ajutorul de stat aplicabile tuturor sectoarelor
  . |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului din 23 iulie 2002 privind ajutorul de stat pentru industria cărbunelui expiră la 31 decembrie 2010
  și, în lipsa unui nou cadru legislativ care să permită anumite tipuri speciale de ajutor de stat pentru industria cărbunelui după data respectivă, statele membre vor putea să acorde ajutor numai în limitele prevăzute de normele generale privind ajutorul de stat aplicabile tuturor sectoarelor
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 1a (nou)

| (1a) | Cărbunele se folosește nu numai drept combustibil, ci și ca materie primă pentru industria chimică, iar această utilizare va deveni din ce în ce mai frecventă în viitor. |
| --- | --- |

(1a)

Cărbunele se folosește nu numai drept combustibil, ci și ca materie primă pentru industria chimică, iar această utilizare va deveni din ce în ce mai frecventă în viitor.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 1a (nou)

| (1b) | Reducerea capacității de producție a industriei miniere din Uniune din cauza închiderii minelor va fi compensată prin importuri de cărbune realizate de Uniune, mai precis Uniunea va fi aprovizionată cu cărbune din țări terțe. |
| --- | --- |

(1b)

Reducerea capacității de producție a industriei miniere din Uniune din cauza închiderii minelor va fi compensată prin importuri de cărbune realizate de Uniune, mai precis Uniunea va fi aprovizionată cu cărbune din țări terțe.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 2

| (2) | Contribuția restrânsă
  a cărbunelui subvenționat la sursele globale de energie
  nu mai justifică menținerea unor astfel de subvenții în vederea asigurării furnizării energiei la nivelul Uniunii
  . |
| --- | --- |

(2)

Contribuția restrânsă
  a cărbunelui subvenționat la sursele globale de energie
  nu mai justifică menținerea unor astfel de subvenții în vederea asigurării furnizării energiei la nivelul Uniunii
  .

| (2) | Din cauza contribuției restrânse
  a cărbunelui subvenționat la sursele globale de energie
  ale UE
  ,
  subvențiile acordate sectorului minier pot compensa numai parțial întreruperile în aprovizionarea cu energie
  .
  Totuși, ajutorul de stat din sectorul minier este în prezent atât de redus, încât nu mai poate denatura concurența. O producție minimă de cărbune în Uniune ar putea păstra accesul la depozitele autohtone, în scopul creării unei rezerve strategice. |
| --- | --- |

(2)

Din cauza contribuției restrânse
  a cărbunelui subvenționat la sursele globale de energie
  ale UE
  ,
  subvențiile acordate sectorului minier pot compensa numai parțial întreruperile în aprovizionarea cu energie
  .
  Totuși, ajutorul de stat din sectorul minier este în prezent atât de redus, încât nu mai poate denatura concurența. O producție minimă de cărbune în Uniune ar putea păstra accesul la depozitele autohtone, în scopul creării unei rezerve strategice.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | Expirarea Regulamentului (CE) nr. 1407/2002 va obliga unele state membre să își închidă pe loc minele de cărbune și să se confrunte cu urmări sociale și regionale importante ale acestor acțiuni. |
| --- | --- |

(2a)

Expirarea Regulamentului (CE) nr. 1407/2002 va obliga unele state membre să își închidă pe loc minele de cărbune și să se confrunte cu urmări sociale și regionale importante ale acestor acțiuni.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 2b (nou)

| (2b) | Având în vedere consecințele socio-economice extrem de grave ale închiderilor de mine, îndeosebi în regiuni slab populate, ar trebui prevăzut un sprijin specific din fondurile structurale ale UE, inclus în viitoarele proiecte de buget, chiar și în cazul în care regiunile afectate se găsesc în state membre cu mai puține probleme economice. |
| --- | --- |

(2b)

Având în vedere consecințele socio-economice extrem de grave ale închiderilor de mine, îndeosebi în regiuni slab populate, ar trebui prevăzut un sprijin specific din fondurile structurale ale UE, inclus în viitoarele proiecte de buget, chiar și în cazul în care regiunile afectate se găsesc în state membre cu mai puține probleme economice.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 2c (nou)

| (2c) | Conform articolului 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre au dreptul de a stabili condițiile de exploatare a propriilor resurse de energie, de a alege diferite surse de energie și structura generală a aprovizionării cu energie. |
| --- | --- |

(2c)

Conform articolului 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre au dreptul de a stabili condițiile de exploatare a propriilor resurse de energie, de a alege diferite surse de energie și structura generală a aprovizionării cu energie.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 3

| (3) | Politicile Uniunii de
  încurajare
  a combustibililor fosili regenerabili și cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru producția de energie
  nu justifică sprijinul pe durată nedeterminată pentru minele de cărbune necompetitive
  .
  Așadar, categoriile de ajutoare permise prin Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 nu ar trebui continuate pe o durată nedeterminată
  . |
| --- | --- |

(3)

Politicile Uniunii de
  încurajare
  a combustibililor fosili regenerabili și cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru producția de energie
  nu justifică sprijinul pe durată nedeterminată pentru minele de cărbune necompetitive
  .
  Așadar, categoriile de ajutoare permise prin Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 nu ar trebui continuate pe o durată nedeterminată
  .

| (3) | În ceea ce privește
  politicile Uniunii de
  subvenționare
  a
  utilizării
  combustibililor fosili regenerabili și cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru producția de energie,
  statele membre ar trebui să prezinte un plan de măsuri care au scopul de a atenua impactul asupra mediului al utilizării cărbunelui, de exemplu în domeniile eficienței energetice, energiei regenerabile sau captării și stocării de carbon. Aceasta se aplică tuturor tipurilor de cărbune și tuturor tipurilor de resurse. Ar trebui recunoscut faptul că înlocuirea cărbunelui subvenționat cu cărbune nesubvenționat nu are nicio influență benefică asupra mediului. |
| --- | --- |

(3)

În ceea ce privește
  politicile Uniunii de
  subvenționare
  a
  utilizării
  combustibililor fosili regenerabili și cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru producția de energie,
  statele membre ar trebui să prezinte un plan de măsuri care au scopul de a atenua impactul asupra mediului al utilizării cărbunelui, de exemplu în domeniile eficienței energetice, energiei regenerabile sau captării și stocării de carbon. Aceasta se aplică tuturor tipurilor de cărbune și tuturor tipurilor de resurse. Ar trebui recunoscut faptul că înlocuirea cărbunelui subvenționat cu cărbune nesubvenționat nu are nicio influență benefică asupra mediului.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 3a (nou)

| (3a) | Deoarece resursele de energie autohtone ale Uniunii sunt reduse, este justificat sprijinul pentru industria minieră în cadrul politicii Uniunii de a încuraja energiile regenerabile și combustibilii fosili cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru producția de energie. Categoriile de ajutoare permise prin Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 nu ar trebui menținute pe o durată nedeterminată. În orice caz, trebuie menținut ajutorul de stat care are ca scop diminuarea poluării cu cărbune. De la eliminarea subvențiilor ar trebui exceptate acele exploatări miniere care, în termen de zece ani, sunt capabile să devină competitive, dar care necesită în continuare ajutorul de la stat pentru investiții tehnologice pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(3a)

Deoarece resursele de energie autohtone ale Uniunii sunt reduse, este justificat sprijinul pentru industria minieră în cadrul politicii Uniunii de a încuraja energiile regenerabile și combustibilii fosili cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru producția de energie. Categoriile de ajutoare permise prin Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 nu ar trebui menținute pe o durată nedeterminată. În orice caz, trebuie menținut ajutorul de stat care are ca scop diminuarea poluării cu cărbune. De la eliminarea subvențiilor ar trebui exceptate acele exploatări miniere care, în termen de zece ani, sunt capabile să devină competitive, dar care necesită în continuare ajutorul de la stat pentru investiții tehnologice pentru protecția mediului.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 5

| (5) | Fără a aduce atingere normelor generale privind ajutorul de stat, statele membre ar trebui să poată fi în măsură să atenueze consecințele sociale și regionale ale
  închiderii
  acelor mine, respectiv ale lichidării ordonate a activității în contextul unui plan de închidere irevocabil și/sau finanțării costurilor excepționale, în special datorii preluate. |
| --- | --- |

(5)

Fără a aduce atingere normelor generale privind ajutorul de stat, statele membre ar trebui să poată fi în măsură să atenueze consecințele sociale și regionale ale
  închiderii
  acelor mine, respectiv ale lichidării ordonate a activității în contextul unui plan de închidere irevocabil și/sau finanțării costurilor excepționale, în special datorii preluate.

| (5) | Fără a aduce atingere normelor generale privind ajutorul de stat, statele membre ar trebui să poată fi în măsură să atenueze consecințele sociale și regionale ale
  eventualei închideri a
  acelor mine, respectiv ale lichidării ordonate a activității în contextul unui plan de închidere irevocabil și/sau finanțării costurilor excepționale, în special datorii preluate. |
| --- | --- |

(5)

Fără a aduce atingere normelor generale privind ajutorul de stat, statele membre ar trebui să poată fi în măsură să atenueze consecințele sociale și regionale ale
  eventualei închideri a
  acelor mine, respectiv ale lichidării ordonate a activității în contextul unui plan de închidere irevocabil și/sau finanțării costurilor excepționale, în special datorii preluate.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | Recalificarea profesională a lucrătorilor afectați de planurile de închidere a minelor ar trebui asigurată imediat și, în acest scop, ar trebui analizate toate posibilitățile de finanțare la nivel regional, național și european. |
| --- | --- |

(5a)

Recalificarea profesională a lucrătorilor afectați de planurile de închidere a minelor ar trebui asigurată imediat și, în acest scop, ar trebui analizate toate posibilitățile de finanțare la nivel regional, național și european.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 5a (nou)

| (5b) | Finanțarea măsurilor de protecție a mediului și a costurilor cu închiderea de mine pe termen lung va trebui să continue peste termenul propus de Comisie, și anume anul 2014. Suspendarea prematură a subvențiilor pentru industria minieră acordate de statele membre ar avea grave consecințe ecologice și financiare în regiunile afectate și, în final, va fi mult mai scumpă decât eliminarea graduală a acestor subvenții. |
| --- | --- |

(5b)

Finanțarea măsurilor de protecție a mediului și a costurilor cu închiderea de mine pe termen lung va trebui să continue peste termenul propus de Comisie, și anume anul 2014. Suspendarea prematură a subvențiilor pentru industria minieră acordate de statele membre ar avea grave consecințe ecologice și financiare în regiunile afectate și, în final, va fi mult mai scumpă decât eliminarea graduală a acestor subvenții.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 6

| (6) | Prezentul regulament marchează tranziția sectorului cărbunelui de la norme sectoriale la norme generale privind ajutorul de stat aplicabile tuturor sectoarelor. |
| --- | --- |

(6)

Prezentul regulament marchează tranziția sectorului cărbunelui de la norme sectoriale la norme generale privind ajutorul de stat aplicabile tuturor sectoarelor.

eliminat

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 7

| (7) | Pentru a minimiza denaturarea concurenței pe piața internă care rezultă ca urmare a ajutorului, acest ajutor ar trebui
  să fie degresiv
  și să se limiteze strict la unitățile de producție planificate în mod irevocabil pentru închidere. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a minimiza denaturarea concurenței pe piața internă care rezultă ca urmare a ajutorului, acest ajutor ar trebui
  să fie degresiv
  și să se limiteze strict la unitățile de producție planificate în mod irevocabil pentru închidere.

| (7) | Pentru a minimiza denaturarea concurenței pe piața internă care rezultă ca urmare a ajutorului, acest ajutor ar trebui
  să aibă o tendință descrescătoare
  și să se limiteze strict la unitățile de producție planificate în mod irevocabil pentru închidere,
  dacă respectivele unități nu au devenit competitive până la termenul prevăzut pentru închidere
  . |
| --- | --- |

(7)

Pentru a minimiza denaturarea concurenței pe piața internă care rezultă ca urmare a ajutorului, acest ajutor ar trebui
  să aibă o tendință descrescătoare
  și să se limiteze strict la unitățile de producție planificate în mod irevocabil pentru închidere,
  dacă respectivele unități nu au devenit competitive până la termenul prevăzut pentru închidere
  .

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 7a (nou)

| (7a) | Reabilitarea fostelor exploatări miniere necesită o serie de măsuri, cum ar fi îndepărtarea echipamentului de producție din mină, lucrări de securitate, curățarea exploatării și eliminarea apelor reziduale. Pentru finanțarea unor astfel de măsuri de reabilitare este nevoie de o planificare pe termen mai lung. |
| --- | --- |

(7a)

Reabilitarea fostelor exploatări miniere necesită o serie de măsuri, cum ar fi îndepărtarea echipamentului de producție din mină, lucrări de securitate, curățarea exploatării și eliminarea apelor reziduale. Pentru finanțarea unor astfel de măsuri de reabilitare este nevoie de o planificare pe termen mai lung.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 8

| (8) | pentru a atenua impactul negativ asupra mediului al ajutorului pentru cărbune, statul membru ar trebui să prezinte un plan de măsuri corespunzătoare, de exemplu în domeniul eficienței energetice, al energiei regenerabile sau al captării și stocării dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

(8)

pentru a atenua impactul negativ asupra mediului al ajutorului pentru cărbune, statul membru ar trebui să prezinte un plan de măsuri corespunzătoare, de exemplu în domeniul eficienței energetice, al energiei regenerabile sau al captării și stocării dioxidului de carbon.

eliminat

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 8a (nou)

| (8a) | Un nivel minim al producției de cărbune va contribui, în paralel cu alte măsuri, în special cele care vizează promovarea producției de energie din surse regenerabile, la menținerea unei proporții de surse autohtone de energie primară, care vor spori semnificativ securitatea energetică a Uniunii. În plus, o parte din sursele autohtone de energie primară vor contribui la promovarea obiectivelor de mediu în cadrul dezvoltării durabile. În contextul promovării surselor autohtone de energie al Uniunii pentru a a contrabalansa dependența sa enormă de importuri, ar trebui să se ia în considerare completarea surselor de energie autohtone nefosile cu surse de energie fosilă, în anumite state membre sursele de energie fosilă fiind reprezentate numai de cărbune. |
| --- | --- |

(8a)

Un nivel minim al producției de cărbune va contribui, în paralel cu alte măsuri, în special cele care vizează promovarea producției de energie din surse regenerabile, la menținerea unei proporții de surse autohtone de energie primară, care vor spori semnificativ securitatea energetică a Uniunii. În plus, o parte din sursele autohtone de energie primară vor contribui la promovarea obiectivelor de mediu în cadrul dezvoltării durabile. În contextul promovării surselor autohtone de energie al Uniunii pentru a a contrabalansa dependența sa enormă de importuri, ar trebui să se ia în considerare completarea surselor de energie autohtone nefosile cu surse de energie fosilă, în anumite state membre sursele de energie fosilă fiind reprezentate numai de cărbune.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 8b (nou)

| (8b) | În rețelele de termocentrale, cărbunele autohton va fi probabil înlocuit de cărbune din import, ceea ce presupune costuri substanțiale de transport și un impact negativ asupra amprentei de carbon, fără ca, în realitate, cantitatea de emisii de CO2 produs de termocentrale să se modifice. |
| --- | --- |

(8b)

În rețelele de termocentrale, cărbunele autohton va fi probabil înlocuit de cărbune din import, ceea ce presupune costuri substanțiale de transport și un impact negativ asupra amprentei de carbon, fără ca, în realitate, cantitatea de emisii de CO2 produs de termocentrale să se modifice.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 8c (nou)

| (8c) | Condițiile pentru extracția cărbunelui depind din punct de vedere geologic de situl respectiv, iar din punct de vedere social, al siguranței și al standardelor de mediu (legate de surpările de teren și alte daune ecologice) de circumstanțele politice. Efectele acestor variații cauzează dezavantaje competitive, în special între cărbunele din Uniune și cărbunele importat, fapt ce a cauzat măsuri de restructurare substanțiale în industria cărbunelui, implicând reduceri majore ale activității în ultimele decenii. |
| --- | --- |

(8c)

Condițiile pentru extracția cărbunelui depind din punct de vedere geologic de situl respectiv, iar din punct de vedere social, al siguranței și al standardelor de mediu (legate de surpările de teren și alte daune ecologice) de circumstanțele politice. Efectele acestor variații cauzează dezavantaje competitive, în special între cărbunele din Uniune și cărbunele importat, fapt ce a cauzat măsuri de restructurare substanțiale în industria cărbunelui, implicând reduceri majore ale activității în ultimele decenii.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 8d (nou)

| (8d) | Un nivel minim al producției de cărbune subvenționat va contribui, de asemenea, la păstrarea poziției privilegiate a industriei miniere din Uniune și a tehnologiei ecologice de prelucrare a cărbunelui, permițând, în special, transferul acestei tehnologii către regiunile mari producătoare de cărbune din țările terțe și contribuind la o reducere semnificativă a emisiilor de poluanți și de gaze cu efect de seră la nivel mondial. |
| --- | --- |

(8d)

Un nivel minim al producției de cărbune subvenționat va contribui, de asemenea, la păstrarea poziției privilegiate a industriei miniere din Uniune și a tehnologiei ecologice de prelucrare a cărbunelui, permițând, în special, transferul acestei tehnologii către regiunile mari producătoare de cărbune din țările terțe și contribuind la o reducere semnificativă a emisiilor de poluanți și de gaze cu efect de seră la nivel mondial.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 8e (nou)

| (8e) | În prezent, cărbunele se folosește în Uniune în special pentru obținerea energiei electrice și, într-o mai mică măsură, pentru obținerea de cocs pentru industria siderurgică. Din motive ecologice, ar trebui să se renunțe cât mai curând posibil la termocentrale în favoarea unei modalități mai ecologice de producere a energiei electrice. În schimb, în industria siderurgică, în viitorul previzibil cărbunele rămâne probabil indispensabil. Din cauza diminuării rezervelor de țiței („vârf petrolier”), este posibil să crească importanța cărbunelui ca materie primă folosită ca substitut al petrolului în industria chimică. Prin urmare, pe termen lung, nu ar trebui exclusă continuarea exploatării depozitelor de cărbune din Uniune pentru a menține, din motive tehnice, un nivel minim de producție de cărbune, nivel care nu denaturează concurența, chiar dacă această continuare a exploatării presupune o perioadă mai lungă de acordare de ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(8e)

În prezent, cărbunele se folosește în Uniune în special pentru obținerea energiei electrice și, într-o mai mică măsură, pentru obținerea de cocs pentru industria siderurgică. Din motive ecologice, ar trebui să se renunțe cât mai curând posibil la termocentrale în favoarea unei modalități mai ecologice de producere a energiei electrice. În schimb, în industria siderurgică, în viitorul previzibil cărbunele rămâne probabil indispensabil. Din cauza diminuării rezervelor de țiței („vârf petrolier”), este posibil să crească importanța cărbunelui ca materie primă folosită ca substitut al petrolului în industria chimică. Prin urmare, pe termen lung, nu ar trebui exclusă continuarea exploatării depozitelor de cărbune din Uniune pentru a menține, din motive tehnice, un nivel minim de producție de cărbune, nivel care nu denaturează concurența, chiar dacă această continuare a exploatării presupune o perioadă mai lungă de acordare de ajutorului de stat.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 9a (nou)

| (9a) | În conformitate cu principiul „poluatorul plătește” și cu necesitatea internalizării costurilor externe, întreprinderile ar trebui să aibă obligația de a acoperi costurile provocate de remedierea tuturor pagubelor pe termen scurt și lung cauzate de activitatea acestora. |
| --- | --- |

(9a)

În conformitate cu principiul „poluatorul plătește” și cu necesitatea internalizării costurilor externe, întreprinderile ar trebui să aibă obligația de a acoperi costurile provocate de remedierea tuturor pagubelor pe termen scurt și lung cauzate de activitatea acestora.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 10

| (10) | În îndeplinirea misiunii sale, Comisia Europeană ar trebui să se asigure că sunt instituite, menținute și respectate condiții normale de concurență. În special cu referire la piața energiei electrice, ajutorul pentru industria cărbunelui nu ar trebui să fie de natură să afecteze alegerea, de către producătorii de energie electrică, a surselor de aprovizionare cu energie primară. În consecință, prețurile și cantitățile de cărbune ar trebui convenite în mod liber între părțile contractante, ținând cont de condițiile existente pe piața mondială. |
| --- | --- |

(10)

În îndeplinirea misiunii sale, Comisia Europeană ar trebui să se asigure că sunt instituite, menținute și respectate condiții normale de concurență. În special cu referire la piața energiei electrice, ajutorul pentru industria cărbunelui nu ar trebui să fie de natură să afecteze alegerea, de către producătorii de energie electrică, a surselor de aprovizionare cu energie primară. În consecință, prețurile și cantitățile de cărbune ar trebui convenite în mod liber între părțile contractante, ținând cont de condițiile existente pe piața mondială.

| (10) | În îndeplinirea misiunii sale, Comisia ar trebui să se asigure că sunt instituite, menținute și respectate condiții normale de concurență. În special cu referire la piața energiei electrice, ajutorul pentru industria cărbunelui nu ar trebui să fie de natură să afecteze alegerea, de către producătorii de energie electrică, a surselor de aprovizionare cu energie primară. În consecință, prețurile și cantitățile de cărbune ar trebui convenite în mod liber între părțile contractante, ținând cont de condițiile existente pe piața mondială.
  În contextul unei creșteri previzibile a prețului energiei, Comisia ar trebui să efectueze reevaluări periodice ale contribuției potențiale a cărbunelui din Uniune la nivelul de securitate energetică. |
| --- | --- |

(10)

În îndeplinirea misiunii sale, Comisia ar trebui să se asigure că sunt instituite, menținute și respectate condiții normale de concurență. În special cu referire la piața energiei electrice, ajutorul pentru industria cărbunelui nu ar trebui să fie de natură să afecteze alegerea, de către producătorii de energie electrică, a surselor de aprovizionare cu energie primară. În consecință, prețurile și cantitățile de cărbune ar trebui convenite în mod liber între părțile contractante, ținând cont de condițiile existente pe piața mondială.
  În contextul unei creșteri previzibile a prețului energiei, Comisia ar trebui să efectueze reevaluări periodice ale contribuției potențiale a cărbunelui din Uniune la nivelul de securitate energetică.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2

2.   Ajutorul acoperă
  exclusiv
  costurile legate de cărbunele destinat producerii de energie electrică, producerii combinate de energie termică și electrică, producerii de cocs
  și
  alimentării furnalelor din industria siderurgică, atunci când asemenea utilizări se realizează în Uniune.

2.   Ajutorul acoperă costurile legate de cărbunele destinat producerii de energie electrică, producerii combinate de energie termică și electrică, producerii de cocs, alimentării furnalelor din industria siderurgică
  și costurile pentru cercetarea și investițiile în tehnologii de reducere a emisiilor poluante ale cărbunelui
  , atunci când asemenea utilizări se realizează în Uniune.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – litera a

| (a) | exploatarea unităților de producție în cauză trebuie să fie parte a unui plan de închidere al cărui termen limită nu depășește data de
  1 octombrie 2014
  ; |
| --- | --- |

(a)

exploatarea unităților de producție în cauză trebuie să fie parte a unui plan de închidere al cărui termen limită nu depășește data de
  1 octombrie 2014
  ;

| (a) | exploatarea unităților de producție în cauză trebuie să fie parte a unui plan de închidere al cărui termen limită nu depășește data de
  31 decembrie 2018
  ; |
| --- | --- |

(a)

exploatarea unităților de producție în cauză trebuie să fie parte a unui plan de închidere al cărui termen limită nu depășește data de
  31 decembrie 2018
  ;

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b

| (b) | unitățile de producție în cauză trebuie închise definitiv în conformitate cu planul de închidere; |
| --- | --- |

(b)

unitățile de producție în cauză trebuie închise definitiv în conformitate cu planul de închidere;

| (b) | unitățile de producție în cauză trebuie închise definitiv în conformitate cu planul de închidere,
  dacă nu au devenit competitive până la data la care este planificată închiderea și dacă necesarul de energie al Uniunii nu mai face oportună funcționarea lor; |
| --- | --- |

(b)

unitățile de producție în cauză trebuie închise definitiv în conformitate cu planul de închidere,
  dacă nu au devenit competitive până la data la care este planificată închiderea și dacă necesarul de energie al Uniunii nu mai face oportună funcționarea lor;

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – litera f

| (f) | cuantumul total al ajutorului pentru închidere acordat de un stat membru
  pentru oricare întreprindere
  trebuie să aibă o tendință descrescătoare
  , iar reducerea între perioade succesive de cincisprezece luni nu trebuie să fie sub nivelul a 33 la sută din ajutorul acordat în perioada inițială de cincisprezece luni a planului de închidere
  ; |
| --- | --- |

(f)

cuantumul total al ajutorului pentru închidere acordat de un stat membru
  pentru oricare întreprindere
  trebuie să aibă o tendință descrescătoare
  , iar reducerea între perioade succesive de cincisprezece luni nu trebuie să fie sub nivelul a 33 la sută din ajutorul acordat în perioada inițială de cincisprezece luni a planului de închidere
  ;

| (f) | cuantumul total al ajutorului pentru închidere acordat de un stat membru trebuie să aibă o tendință descrescătoare; |
| --- | --- |

(f)

cuantumul total al ajutorului pentru închidere acordat de un stat membru trebuie să aibă o tendință descrescătoare;

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h

| (h) | statul membru trebuie să prezinte un plan pentru a adopta măsuri care au scopul de a atenua impactul asupra mediului al utilizării cărbunelui, de exemplu în domeniul eficienței energetice, al energiei regenerabile sau al captării și stocării dioxidului de carbon. Includerea într-un astfel de plan a măsurilor care constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) nu aduce atingere obligației de notificare și perioadei suspensive impuse statului membru în ceea ce privește aceste măsuri prin articolul 108 alineatul (3) din TFUE și compatibilității acestor măsuri cu piața internă. |
| --- | --- |

(h)

statul membru trebuie să prezinte un plan pentru a adopta măsuri care au scopul de a atenua impactul asupra mediului al utilizării cărbunelui, de exemplu în domeniul eficienței energetice, al energiei regenerabile sau al captării și stocării dioxidului de carbon. Includerea într-un astfel de plan a măsurilor care constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) nu aduce atingere obligației de notificare și perioadei suspensive impuse statului membru în ceea ce privește aceste măsuri prin articolul 108 alineatul (3) din TFUE și compatibilității acestor măsuri cu piața internă.

eliminat

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

2.   În cazul în care unitățile de producție cărora li se acordă ajutor în temeiul alineatului (1) nu sunt închise la data stabilită în planul de închidere, astfel cum a fost autorizat de către Comisie, statul membru în cauză recuperează toate ajutoarele acordate pentru întreaga perioadă care face obiectul planului de închidere.

2.   În cazul în care unitățile de producție cărora li se acordă ajutor în temeiul alineatului (1) nu sunt închise la data stabilită în planul de închidere, astfel cum a fost autorizat de către Comisie
  sau nu au devenit competitive până la data respectivă
  , statul membru în cauză recuperează toate ajutoarele acordate pentru întreaga perioadă care face obiectul planului de închidere.

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/185

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010Proiect de buget rectificativ nr. 8/2010: Secțiunea III - Comisia - Fondul de solidaritate al UE: inundațiile din Irlanda - Finalizarea obiectivului nr. 1 al FSE (2000-2006)

P7_TA(2010)0427

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, secțiunea III – Comisia (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD))

2012/C 99 E/46

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, adoptat definitiv la 17 decembrie 2009 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, adoptat definitiv la 17 decembrie 2009 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, prezentat de Comisie la 24 septembrie 2010 (COM(2010)0533), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, prezentat de Comisie la 24 septembrie 2010 (COM(2010)0533),

| — | având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010, adoptată de Consiliu la 22 noiembrie 2010 (16722/2010 – C7-0388/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010, adoptată de Consiliu la 22 noiembrie 2010 (16722/2010 – C7-0388/2010),

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0327/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0327/2010),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010 la bugetul general 2010 vizează următoarele aspecte:






  — | mobilizarea unei sume de 13 022 500 EUR în credite de angajament și credite de plată din Fondul de solidaritate al UE, ca urmare a inundațiilor care au afectat Irlanda; |
| --- | --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010 la bugetul general 2010 vizează următoarele aspecte:

—

mobilizarea unei sume de 13 022 500 EUR în credite de angajament și credite de plată din Fondul de solidaritate al UE, ca urmare a inundațiilor care au afectat Irlanda;

| — | o reducere corespunzătoare a creditelor de plată în valoare de 13 022 500 EUR de la linia 04 02 01 - Finalizarea Fondului social european (FSE) - Obiectivul 1 (2000-2006); |
| --- | --- |

—

o reducere corespunzătoare a creditelor de plată în valoare de 13 022 500 EUR de la linia 04 02 01 - Finalizarea Fondului social european (FSE) - Obiectivul 1 (2000-2006);

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 8/2010 este de a înscrie oficial această ajustare în bugetul 2010; |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 8/2010 este de a înscrie oficial această ajustare în bugetul 2010;

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010;

| 2. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010 fără modificări și încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 7/2010 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2010 fără modificări și încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 7/2010 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 64, 12.3.2010.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/186 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/186

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010Protocolul la Acordul de parteneriat și cooperare dintre CE și Moldova ***

P7_TA(2010)0428

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Republica Moldova privind principiile generale de participare a Republicii Moldova la programele Uniunii (10496/2010 – C7-0330/2010 - 2010/0102(NLE))

2012/C 99 E/47

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10496/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10496/2010),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (1), încheiat la 28 noiembrie 1994, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (1), încheiat la 28 noiembrie 1994,

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 114, 168, 169, 172, 173 alineatul (3), 188, 192 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0330/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 114, 168, 169, 172, 173 alineatul (3), 188, 192 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0330/2010),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7-0300/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7-0300/2010),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Moldova poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Moldova poziția Parlamentului.

---

(1)  JO L 181, 24.6.1998, p. 3.

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/187

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010Informații referitoare la medicamente (codul comunitar cu privire la medicamente) ***I

P7_TA(2010)0429

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare, în ceea ce privește informațiile destinate publicului larg referitoare la medicamentele eliberate pe bază de rețetă, a Directivei 2001/83/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (COM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD))

2012/C 99 E/48

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0663), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0663),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0516/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0516/2008),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iunie 2009 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iunie 2009 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2009 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2009 (2),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0290/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0290/2010),

| 1. | adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 306, 16.12.2009, p. 18.

(2)  JO C 79, 27.3.2010, p. 50.

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010P7_TC1-COD(2008)0256

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2010 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare, în ceea ce privește informațiile destinate pacienților și publicului larg referitoare la medicamentele eliberate pe bază de rețetă, a Directivei 2001/83/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (c),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), stabilește norme armonizate privind publicitatea medicamentelor de uz uman. Aceasta interzice îndeosebi publicitatea către publicul larg pentru medicamentele eliberate pe bază de rețetă. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), stabilește norme armonizate privind publicitatea medicamentelor de uz uman. Aceasta interzice îndeosebi publicitatea către publicul larg pentru medicamentele eliberate pe bază de rețetă.

| (2) | În domeniul informației, Directiva 2001/83/CE stabilește norme detaliate cu privire la documentele care trebuie anexate autorizației de introducere pe piață și destinate unor scopuri informative: rezumatul caracteristicilor produsului (distribuit către practicienii din domeniul medicinei) și prospectul însoțitor
  destinat pacientului
  (introdus în ambalajul produsului atunci când acesta este livrat pacientului). Pe de altă parte, în ceea ce privește
  punerea la dispoziție a
  informațiilor
  de către
  titularul autorizației de introducere pe piață
  pentru pacienți și
  publicul larg, directiva prevede numai ca anumite activități de informare să nu fie supuse normelor privind publicitatea, fără a prevedea un cadru armonizat cu privire la conținutul și calitatea informațiilor nepromoționale despre medicamente sau despre filierele prin care aceste informații pot fi
  puse la dispoziție
  . |
| --- | --- |

(2)

În domeniul informației, Directiva 2001/83/CE stabilește norme detaliate cu privire la documentele care trebuie anexate autorizației de introducere pe piață și destinate unor scopuri informative: rezumatul caracteristicilor produsului (distribuit către practicienii din domeniul medicinei) și prospectul însoțitor
  destinat pacientului
  (introdus în ambalajul produsului atunci când acesta este livrat pacientului). Pe de altă parte, în ceea ce privește
  punerea la dispoziție a
  informațiilor
  de către
  titularul autorizației de introducere pe piață
  pentru pacienți și
  publicul larg, directiva prevede numai ca anumite activități de informare să nu fie supuse normelor privind publicitatea, fără a prevedea un cadru armonizat cu privire la conținutul și calitatea informațiilor nepromoționale despre medicamente sau despre filierele prin care aceste informații pot fi
  puse la dispoziție
  .

| (3) | În temeiul articolului 88a din Directiva 2001/83/CE, la 20 decembrie 2007 Comisia a prezentat o comunicare intitulată „Raportul asupra practicilor actuale privind comunicarea de informații pacienților în privința medicamentelor”. Raportul concluzionează că statele membre au adoptat norme și practici divergente referitoare la furnizarea de informații, ducând la o situație în care pacienții și publicul larg au un acces inegal la informațiile
  conținute în prospectul însoțitor destinat pacientului și în rezumatul caracteristicilor produsului
  .
  Asemenea inegalități nejustificate în ceea ce privește accesul la informații aflate la dispoziția pacienților și a publicului în alte state membre ar trebui remediate. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 88a din Directiva 2001/83/CE, la 20 decembrie 2007 Comisia a prezentat o comunicare intitulată „Raportul asupra practicilor actuale privind comunicarea de informații pacienților în privința medicamentelor”. Raportul concluzionează că statele membre au adoptat norme și practici divergente referitoare la furnizarea de informații, ducând la o situație în care pacienții și publicul larg au un acces inegal la informațiile
  conținute în prospectul însoțitor destinat pacientului și în rezumatul caracteristicilor produsului
  .
  Asemenea inegalități nejustificate în ceea ce privește accesul la informații aflate la dispoziția pacienților și a publicului în alte state membre ar trebui remediate.

| (4) | Experiența dobândită din aplicarea cadrului juridic actual a arătat, de asemenea, că ▐ diferența între noțiunile de publicitate și de informație nu a fost interpretată în mod uniform în cadrul
  Uniunii, și că astfel s-a ajuns la situații în care se face publicitate mascată pentru publicul larg
  .
  În consecință, în anumite state membre cetățenilor li s-ar putea interzice dreptul de a avea acces, în limba lor maternă, la informații nepromoționale de înaltă calitate referitoare la medicamente. Pentru a asigura siguranța pacienților, noțiunile de publicitate și informații ar trebui definite și interpretate în mod uniform în toate statele membre. |
| --- | --- |

(4)

Experiența dobândită din aplicarea cadrului juridic actual a arătat, de asemenea, că ▐ diferența între noțiunile de publicitate și de informație nu a fost interpretată în mod uniform în cadrul
  Uniunii, și că astfel s-a ajuns la situații în care se face publicitate mascată pentru publicul larg
  .
  În consecință, în anumite state membre cetățenilor li s-ar putea interzice dreptul de a avea acces, în limba lor maternă, la informații nepromoționale de înaltă calitate referitoare la medicamente. Pentru a asigura siguranța pacienților, noțiunile de publicitate și informații ar trebui definite și interpretate în mod uniform în toate statele membre.

| (5) | Aceste diferențe de interpretare a regulilor Uniunii privind
  punerea la dispoziție a informațiilor destinate pacienților și publicului larg
  și diferențele între dispozițiile naționale privind informațiile se repercutează în mod negativ asupra aplicării uniforme a regulilor Uniunii privind
  punerea la dispoziție a informațiilor destinate pacienților și publicului larg
  și asupra eficacității dispozițiilor privind informațiile despre produse conținute în rezumatul caracteristicilor produsului și în prospectul însoțitor
  destinat pacientului
  . Deși regulile respective sunt pe deplin armonizate pentru a asigura același nivel de protecție a sănătății publice în cadrul Uniunii, acest obiectiv este compromis dacă se autorizează reguli naționale deosebit de divergente cu privire la
  punerea la dispoziție a
  acestui tip de informații esențiale. |
| --- | --- |

(5)

Aceste diferențe de interpretare a regulilor Uniunii privind
  punerea la dispoziție a informațiilor destinate pacienților și publicului larg
  și diferențele între dispozițiile naționale privind informațiile se repercutează în mod negativ asupra aplicării uniforme a regulilor Uniunii privind
  punerea la dispoziție a informațiilor destinate pacienților și publicului larg
  și asupra eficacității dispozițiilor privind informațiile despre produse conținute în rezumatul caracteristicilor produsului și în prospectul însoțitor
  destinat pacientului
  . Deși regulile respective sunt pe deplin armonizate pentru a asigura același nivel de protecție a sănătății publice în cadrul Uniunii, acest obiectiv este compromis dacă se autorizează reguli naționale deosebit de divergente cu privire la
  punerea la dispoziție a
  acestui tip de informații esențiale.

| (6) | Diferitele măsuri naționale sunt, de asemenea, susceptibile de a influența funcționarea corespunzătoare a pieței interne a medicamentelor, dat fiind că posibilitatea ca titularii autorizațiilor de introducere pe piață să
  pună la dispoziție
  informații asupra medicamentelor nu este identică în toate statele membre, în vreme ce informațiile
  puse la dispoziție
  într-unul din statele membre sunt susceptibile de consecințe în alte state membre. Acest impact va fi mai mare în cazul medicamentelor pentru care informațiile asupra produsului (rezumatul caracteristicilor produsului și prospectul însoțitor
  destinat pacientului
  ) sunt armonizate la nivelul Uniunii. Aceasta include medicamentele autorizate de către statele membre în virtutea cadrului de recunoaștere mutuală din Directiva 2001/83/CE, capitolul 4, titlul III. |
| --- | --- |

(6)

Diferitele măsuri naționale sunt, de asemenea, susceptibile de a influența funcționarea corespunzătoare a pieței interne a medicamentelor, dat fiind că posibilitatea ca titularii autorizațiilor de introducere pe piață să
  pună la dispoziție
  informații asupra medicamentelor nu este identică în toate statele membre, în vreme ce informațiile
  puse la dispoziție
  într-unul din statele membre sunt susceptibile de consecințe în alte state membre. Acest impact va fi mai mare în cazul medicamentelor pentru care informațiile asupra produsului (rezumatul caracteristicilor produsului și prospectul însoțitor
  destinat pacientului
  ) sunt armonizate la nivelul Uniunii. Aceasta include medicamentele autorizate de către statele membre în virtutea cadrului de recunoaștere mutuală din Directiva 2001/83/CE, capitolul 4, titlul III.

| (7) | În lumina celor de mai sus și ținând seama de progresele tehnologice în domeniul instrumentelor moderne de comunicare și de faptul că pacienții din întreaga Uniune au devenit din ce în ce mai activi în ceea ce privește îngrijirea sănătății, este necesar să se modifice legislația existentă pentru a reduce diferențele în privința accesului la informații și a permite disponibilitatea unor informații nepromoționale fiabile, obiective și de bună calitate privind medicamentele
  , punându-se accentul pe drepturile și interesele pacienților
  .
  Aceștia ar trebui să aibă dreptul de a accesa cu ușurință anumite informații, precum un rezumat al caracteristicilor produsului și prospectul însoțitor destinat pacientului în format electronic și tipărit. Prin urmare, sunt necesare site-uri web certificate și înregistrate, care să ofere informații independente, obiective și nepromoționale. |
| --- | --- |

(7)

În lumina celor de mai sus și ținând seama de progresele tehnologice în domeniul instrumentelor moderne de comunicare și de faptul că pacienții din întreaga Uniune au devenit din ce în ce mai activi în ceea ce privește îngrijirea sănătății, este necesar să se modifice legislația existentă pentru a reduce diferențele în privința accesului la informații și a permite disponibilitatea unor informații nepromoționale fiabile, obiective și de bună calitate privind medicamentele
  , punându-se accentul pe drepturile și interesele pacienților
  .
  Aceștia ar trebui să aibă dreptul de a accesa cu ușurință anumite informații, precum un rezumat al caracteristicilor produsului și prospectul însoțitor destinat pacientului în format electronic și tipărit. Prin urmare, sunt necesare site-uri web certificate și înregistrate, care să ofere informații independente, obiective și nepromoționale.

| (8) | Autoritățile naționale competente și personalul medical ar trebui să rămână pentru publicul larg
  principala sursă
  de informații privind medicamentele.
  Dacă pe de-o parte există deja multe informații independente privind produsele farmaceutice, de exemplu informații furnizate de autoritățile naționale sau de personalul medical, pe de altă parte situația este foarte diferită între statele membre și între diferitele produse existente.
  Statele membre
  și Comisia
  ar trebui
  să depună mai multe eforturi în vederea facilitării accesului
  cetățenilor la informații de o înaltă calitate, prin intermediul unor căi adecvate. ▐ |
| --- | --- |

(8)

Autoritățile naționale competente și personalul medical ar trebui să rămână pentru publicul larg
  principala sursă
  de informații privind medicamentele.
  Dacă pe de-o parte există deja multe informații independente privind produsele farmaceutice, de exemplu informații furnizate de autoritățile naționale sau de personalul medical, pe de altă parte situația este foarte diferită între statele membre și între diferitele produse existente.
  Statele membre
  și Comisia
  ar trebui
  să depună mai multe eforturi în vederea facilitării accesului
  cetățenilor la informații de o înaltă calitate, prin intermediul unor căi adecvate. ▐

| (9) | Fără a aduce atingere rolului important pe care îl joacă autoritățile naționale competente și personalul medical în ceea ce privește o mai bună informare a pacienților și a publicului larg, titularii autorizațiilor de introducere pe piață pot constitui o sursă suplimentară de informații nepromoționale privind medicamentele lor. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să stabilească un cadru juridic pentru punerea la dispoziția pacienților și a publicului larg a informațiilor specifice privind medicamentele de către titularii autorizațiilor de introducere pe piață. Interdicția privind publicitatea adresată pacienților și publicului larg pentru medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă ar trebui să fie menținută. |
| --- | --- |

(9)

Fără a aduce atingere rolului important pe care îl joacă autoritățile naționale competente și personalul medical în ceea ce privește o mai bună informare a pacienților și a publicului larg, titularii autorizațiilor de introducere pe piață pot constitui o sursă suplimentară de informații nepromoționale privind medicamentele lor. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să stabilească un cadru juridic pentru punerea la dispoziția pacienților și a publicului larg a informațiilor specifice privind medicamentele de către titularii autorizațiilor de introducere pe piață. Interdicția privind publicitatea adresată pacienților și publicului larg pentru medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă ar trebui să fie menținută.

| (10) | În conformitate cu principiul proporționalității, se cuvine să se limiteze domeniul de aplicare al prezentei directive la
  punerea la dispoziție a informațiilor privind
  medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă, dat fiind că normele Uniunii actuale autorizează, în anumite condiții, publicitatea către
  pacienți și
  publicul larg pentru medicamentele eliberate fără rețetă.
  Dispozițiile prezentei directive nu aduc atingere dreptului oricărei alte persoane sau organizații, în special al presei sau al pacienților și organizațiilor de pacienți, de a-și exprima opiniile în legătură cu medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă, cu condiția ca aceștia să acționeze în mod independent și nu, direct sau indirect, în numele, la indicațiile sau în interesul titularului autorizației de introducere pe piață. Prezenta directivă solicită statelor membre să permită, prin intermediul anumitor canale și sub rezerva unei monitorizări corespunzătoare, ca titularul autorizației de introducere pe piață sau o parte terță care acționează în numele său să pună la dispoziția pacienților și a publicului larg anumite informații privind medicamentele autorizate eliberate pe bază de rețetă. Comunicările care nu intră sub incidența titlului VIIIa din Directiva 2001/83/CE sunt permise, cu condiția ca acestea să nu constituie mesaje publicitare. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu principiul proporționalității, se cuvine să se limiteze domeniul de aplicare al prezentei directive la
  punerea la dispoziție a informațiilor privind
  medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă, dat fiind că normele Uniunii actuale autorizează, în anumite condiții, publicitatea către
  pacienți și
  publicul larg pentru medicamentele eliberate fără rețetă.
  Dispozițiile prezentei directive nu aduc atingere dreptului oricărei alte persoane sau organizații, în special al presei sau al pacienților și organizațiilor de pacienți, de a-și exprima opiniile în legătură cu medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă, cu condiția ca aceștia să acționeze în mod independent și nu, direct sau indirect, în numele, la indicațiile sau în interesul titularului autorizației de introducere pe piață. Prezenta directivă solicită statelor membre să permită, prin intermediul anumitor canale și sub rezerva unei monitorizări corespunzătoare, ca titularul autorizației de introducere pe piață sau o parte terță care acționează în numele său să pună la dispoziția pacienților și a publicului larg anumite informații privind medicamentele autorizate eliberate pe bază de rețetă. Comunicările care nu intră sub incidența titlului VIIIa din Directiva 2001/83/CE sunt permise, cu condiția ca acestea să nu constituie mesaje publicitare.

| (11) | Ar trebui instituite dispoziții care să garanteze că
  sunt puse la dispoziție
  numai
  informații
  nepromoționale de înaltă calitate privind binefacerile și riscurile medicamentelor
  autorizate
  eliberate pe bază de rețetă ▐. Informațiile ar trebui să țină seama de nevoile și așteptările pacienților pentru a permite acestora din urmă să se emancipeze, să facă alegeri în cunoștință de cauză și pentru a crește gradul de utilizare rațională a medicamentelor. Prin urmare, orice informație destinată
  pacienților și
  publicului larg privind medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă ar trebui
  să fie aprobată în prealabil de autoritățile competente și să fie pusă la dispoziție numai în forma aprobată
  . |
| --- | --- |

(11)

Ar trebui instituite dispoziții care să garanteze că
  sunt puse la dispoziție
  numai
  informații
  nepromoționale de înaltă calitate privind binefacerile și riscurile medicamentelor
  autorizate
  eliberate pe bază de rețetă ▐. Informațiile ar trebui să țină seama de nevoile și așteptările pacienților pentru a permite acestora din urmă să se emancipeze, să facă alegeri în cunoștință de cauză și pentru a crește gradul de utilizare rațională a medicamentelor. Prin urmare, orice informație destinată
  pacienților și
  publicului larg privind medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă ar trebui
  să fie aprobată în prealabil de autoritățile competente și să fie pusă la dispoziție numai în forma aprobată
  .

| (12) | Pentru a garanta faptul că titularii autorizațiilor de introducere pe piață nu
  pun la dispoziție
  decât informații de înaltă calitate și pentru a face distincția între informațiile nepromoționale și cele publicitare, ar trebui să se definească tipurile de informații care
  sunt puse la dispoziție
  .
  Titularii autorizației de introducere pe piață ar trebui să pună la dispoziție versiunile aprobate și cele mai recente ale rezumatelor caracteristicilor produsului, ale etichetei și ale prospectului însoțitor destinat pacientului, precum și versiunea accesibilă în mod public a raportului de evaluare.
  Se cuvine să se permită titularilor de autorizații de introducere pe piață
  să pună la dispoziție
  alte informații bine definite legate de medicamente. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a garanta faptul că titularii autorizațiilor de introducere pe piață nu
  pun la dispoziție
  decât informații de înaltă calitate și pentru a face distincția între informațiile nepromoționale și cele publicitare, ar trebui să se definească tipurile de informații care
  sunt puse la dispoziție
  .
  Titularii autorizației de introducere pe piață ar trebui să pună la dispoziție versiunile aprobate și cele mai recente ale rezumatelor caracteristicilor produsului, ale etichetei și ale prospectului însoțitor destinat pacientului, precum și versiunea accesibilă în mod public a raportului de evaluare.
  Se cuvine să se permită titularilor de autorizații de introducere pe piață
  să pună la dispoziție
  alte informații bine definite legate de medicamente.

| (13) | Ar trebui să se solicite aprobarea de către autoritățile competente, în timpul autorizării introducerii pe piață, pentru rezumatul caracteristicilor produsului, etichetă și prospectul însoțitor destinat pacientului, precum și pentru versiunea accesibilă în mod public a raportului de evaluare sau orice alte versiuni actualizate ale acestor documente. Prin urmare, aceste informații nu ar trebui să fie supuse unei aprobări suplimentare anterioare punerii lor la dispoziție în conformitate cu prezenta directivă. |
| --- | --- |

(13)

Ar trebui să se solicite aprobarea de către autoritățile competente, în timpul autorizării introducerii pe piață, pentru rezumatul caracteristicilor produsului, etichetă și prospectul însoțitor destinat pacientului, precum și pentru versiunea accesibilă în mod public a raportului de evaluare sau orice alte versiuni actualizate ale acestor documente. Prin urmare, aceste informații nu ar trebui să fie supuse unei aprobări suplimentare anterioare punerii lor la dispoziție în conformitate cu prezenta directivă.

| (14) | Informațiile destinate
  pacienților și
  publicului larg privind medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă ar trebui să fie comunicate numai prin intermediul unor căi de comunicare specifice, inclusiv prin internet, ▐ pentru a evita compromiterea eficacității interdicției de publicitate prin furnizarea unor informații nesolicitate către
  pacienți și
  publicul larg. Atunci când informațiile sunt
  puse la dispoziție
  prin televiziune, radio,
  ziare, reviste și publicații similare,
  pacienții nu sunt protejați împotriva unor astfel de informații nesolicitate și, prin urmare,
  punerea la dispoziție a unor astfel de informații
  nu ar trebui să fie autorizată. |
| --- | --- |

(14)

Informațiile destinate
  pacienților și
  publicului larg privind medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă ar trebui să fie comunicate numai prin intermediul unor căi de comunicare specifice, inclusiv prin internet, ▐ pentru a evita compromiterea eficacității interdicției de publicitate prin furnizarea unor informații nesolicitate către
  pacienți și
  publicul larg. Atunci când informațiile sunt
  puse la dispoziție
  prin televiziune, radio,
  ziare, reviste și publicații similare,
  pacienții nu sunt protejați împotriva unor astfel de informații nesolicitate și, prin urmare,
  punerea la dispoziție a unor astfel de informații
  nu ar trebui să fie autorizată.

| (15) | Internetul are un rol esențial în comunicarea de informații către pacienți iar importanța acestuia este în creștere. Internetul permite un acces aproape nelimitat la informații, ignorând frontierele naționale. Se cuvine să se stabilească reguli specifice de supraveghere a site-urilor internet pentru a ține seama de natura transfrontalieră a informațiilor furnizate prin intermediul acestora și a permite cooperarea între statele membre. |
| --- | --- |

(15)

Internetul are un rol esențial în comunicarea de informații către pacienți iar importanța acestuia este în creștere. Internetul permite un acces aproape nelimitat la informații, ignorând frontierele naționale. Se cuvine să se stabilească reguli specifice de supraveghere a site-urilor internet pentru a ține seama de natura transfrontalieră a informațiilor furnizate prin intermediul acestora și a permite cooperarea între statele membre.

| (16) | Supravegherea informațiilor privind medicamentele
  autorizate
  eliberate numai pe bază de rețetă
  în temeiul prezentei directive
  ar trebui să garanteze faptul că titularii autorizațiilor de introducere pe piață
  pun la dispoziție
  numai informații care sunt conforme cu Directiva 2001/83/CE. Statele membre ar trebui să adopte reguli care să stabilească mecanisme eficace de supraveghere și să permită aplicarea efectivă a acestora în caz de încălcare a dispozițiilor.
  Aceste reguli ar trebui să fie armonizate la nivelul Uniunii pentru a se asigura consecvența lor. În cazul nerespectării dispozițiilor, ar trebui instituite proceduri prin care titularii autorizațiilor de introducere pe piață să fie reprezentați și luați în considerare în examinarea cazurilor care îi privesc.
  Supravegherea ar trebui să se bazeze pe controlarea informațiilor înainte ca acestea
  să fie puse la dispoziție
  .
  Ar trebui puse la dispoziție numai informațiile aprobate în prealabil
  de autoritățile competente
  și exclusiv într-o formă aprobată
  . |
| --- | --- |

(16)

Supravegherea informațiilor privind medicamentele
  autorizate
  eliberate numai pe bază de rețetă
  în temeiul prezentei directive
  ar trebui să garanteze faptul că titularii autorizațiilor de introducere pe piață
  pun la dispoziție
  numai informații care sunt conforme cu Directiva 2001/83/CE. Statele membre ar trebui să adopte reguli care să stabilească mecanisme eficace de supraveghere și să permită aplicarea efectivă a acestora în caz de încălcare a dispozițiilor.
  Aceste reguli ar trebui să fie armonizate la nivelul Uniunii pentru a se asigura consecvența lor. În cazul nerespectării dispozițiilor, ar trebui instituite proceduri prin care titularii autorizațiilor de introducere pe piață să fie reprezentați și luați în considerare în examinarea cazurilor care îi privesc.
  Supravegherea ar trebui să se bazeze pe controlarea informațiilor înainte ca acestea
  să fie puse la dispoziție
  .
  Ar trebui puse la dispoziție numai informațiile aprobate în prealabil
  de autoritățile competente
  și exclusiv într-o formă aprobată
  .

| (17) | Dat fiind că prezenta directivă introduce pentru prima dată reguli armonizate privind
  punerea la dispoziție
  de informații către
  pacienți și
  publicul larg cu privire la medicamentele eliberate pe bază de rețetă, Comisia ar trebui să evalueze funcționarea sa și necesitatea unei revizuiri la cinci ani după intrarea sa în vigoare. Ar trebui, de asemenea, să se prevadă elaborarea de către Comisie
  , în colaborare cu toate părțile interesate relevante, cum ar fi organizațiile de pacienți și practicienii din domeniul medicinei,
  a unor linii directoare pe baza experienței statelor membre în domeniul supravegherii informațiilor. |
| --- | --- |

(17)

Dat fiind că prezenta directivă introduce pentru prima dată reguli armonizate privind
  punerea la dispoziție
  de informații către
  pacienți și
  publicul larg cu privire la medicamentele eliberate pe bază de rețetă, Comisia ar trebui să evalueze funcționarea sa și necesitatea unei revizuiri la cinci ani după intrarea sa în vigoare. Ar trebui, de asemenea, să se prevadă elaborarea de către Comisie
  , în colaborare cu toate părțile interesate relevante, cum ar fi organizațiile de pacienți și practicienii din domeniul medicinei,
  a unor linii directoare pe baza experienței statelor membre în domeniul supravegherii informațiilor.

| (18) | Comisia ar trebui să consulte toate părțile interesate relevante, cum ar fi organizațiile independente din domeniul sănătății, ale pacienților și ale consumatorilor, precum și practicienii din domeniul medicinei, cu privire la chestiuni legate de punerea în aplicare a prezentei directive și de aplicarea acesteia de către statele membre. |
| --- | --- |

(18)

Comisia ar trebui să consulte toate părțile interesate relevante, cum ar fi organizațiile independente din domeniul sănătății, ale pacienților și ale consumatorilor, precum și practicienii din domeniul medicinei, cu privire la chestiuni legate de punerea în aplicare a prezentei directive și de aplicarea acesteia de către statele membre.

| (19) | Comisia ar trebui împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește criteriile de calitate a informațiilorpuse la dispoziția pacienților și publicului larg și orientările privind accesibilitatea informațiilor pe internet. Este de o importanță deosebită ca, în cadrul activității pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări, inclusiv la nivel de expert. |
| --- | --- |

(19)

Comisia ar trebui împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește criteriile de calitate a informațiilorpuse la dispoziția pacienților și publicului larg și orientările privind accesibilitatea informațiilor pe internet. Este de o importanță deosebită ca, în cadrul activității pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări, inclusiv la nivel de expert.

| (20) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume armonizarea regulilor privind informațiile asupra medicamentelor eliberate pe bază de rețetă la nivelul Uniunii nu poate fi atins în mod satisfăcătoar de către statele membre și poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(20)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume armonizarea regulilor privind informațiile asupra medicamentelor eliberate pe bază de rețetă la nivelul Uniunii nu poate fi atins în mod satisfăcătoar de către statele membre și poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (21) | Prin urmare, Directiva 2001/83/CE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(21)

Prin urmare, Directiva 2001/83/CE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Amendamente la Directiva 2001/83/CE

Directiva 2001/83/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, punctul 26 se înlocuiește cu următorul text:




  „26.
     Prospectînsoțitor destinat pacientului:

  Un prospect cuprinzând informații pentru pacienți, care însoțește medicamentul și care corespunde nevoilor reale ale pacienților.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1, punctul 26 se înlocuiește cu următorul text:

„26.
     Prospectînsoțitor destinat pacientului:

| 2. | La articolul 59 se adaugă următorul alineat:




  „(4)
     
  Prospectul însoțitor destinat pacientului corespunde nevoilor reale ale pacienților. În acest scop, organizațiile de pacienți ar trebui să fie implicate în elaborarea și revizuirea informațiilor privind medicamentele de către autoritățile naționale de reglementare și Agenție. Prospectul însoțitor destinat pacientului include un scurt alineat care expune efectele pozitive și posibilele reacții adverse ale medicamentului respectiv, precum și o scurtă prezentare a unor informații suplimentare destinate utilizării în siguranță și eficiente a medicamentului în cauză.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 59 se adaugă următorul alineat:

„(4)
     
  Prospectul însoțitor destinat pacientului corespunde nevoilor reale ale pacienților. În acest scop, organizațiile de pacienți ar trebui să fie implicate în elaborarea și revizuirea informațiilor privind medicamentele de către autoritățile naționale de reglementare și Agenție. Prospectul însoțitor destinat pacientului include un scurt alineat care expune efectele pozitive și posibilele reacții adverse ale medicamentului respectiv, precum și o scurtă prezentare a unor informații suplimentare destinate utilizării în siguranță și eficiente a medicamentului în cauză.”

| 3. | La articolul 86, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Dispozițiile prezentului titlu nu reglementează următoarele:






  — | etichetarea
  , care specifică întotdeauna cel puțin denumirea internațională nebrevetată,
  și
  prospectele însoțitoare destinate pacientului
  , care fac obiectul dispozițiilor titlului V; |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 86, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Dispozițiile prezentului titlu nu reglementează următoarele:

—

etichetarea
  , care specifică întotdeauna cel puțin denumirea internațională nebrevetată,
  și
  prospectele însoțitoare destinate pacientului
  , care fac obiectul dispozițiilor titlului V;

| — | corespondența, eventual însoțită de materiale de natură nepublicitară, necesară pentru a răspunde la o întrebare specifică privind un anumit medicament; |
| --- | --- |

—

corespondența, eventual însoțită de materiale de natură nepublicitară, necesară pentru a răspunde la o întrebare specifică privind un anumit medicament;

| — | anunțurile cu caracter
  faptic sau
  informativ
  (inclusiv anunțuri sau declarații precum cele adresate organizațiilor mass-media, fie ca răspuns la o întrebare directă, fie prin punerea la dispoziție în cadrul conferințelor sau al comunicatelor și anunțurilor scrise sau al rapoartelor către acționari și/sau autoritățile de reglementare)
  și materialele de referință cu privire la
  un medicament
  , referitoare, de exemplu,
  la accesibilitate, la
  modificări ale ambalajului, atenționări privind reacțiile adverse în cadrul precauțiilor generale de administrare a medicamentelor, cataloage comerciale, liste de prețuri,
  rambursare, precum și informații privind riscul pe care medicamentul respectiv în reprezintă pentru mediu și informații privind depozitarea medicamentelor nefolosite sau a deșeurilor provenind de la medicamente și referiri la toate sistemele de colectare folosite,
  cu condiția
  ca aceste anunțuri și materiale de referință
  să nu includă nicio informație
  promoțională și să nu încurajeze sau să promoveze consumul medicamentului în cauză
  ; |
| --- | --- |

—

anunțurile cu caracter
  faptic sau
  informativ
  (inclusiv anunțuri sau declarații precum cele adresate organizațiilor mass-media, fie ca răspuns la o întrebare directă, fie prin punerea la dispoziție în cadrul conferințelor sau al comunicatelor și anunțurilor scrise sau al rapoartelor către acționari și/sau autoritățile de reglementare)
  și materialele de referință cu privire la
  un medicament
  , referitoare, de exemplu,
  la accesibilitate, la
  modificări ale ambalajului, atenționări privind reacțiile adverse în cadrul precauțiilor generale de administrare a medicamentelor, cataloage comerciale, liste de prețuri,
  rambursare, precum și informații privind riscul pe care medicamentul respectiv în reprezintă pentru mediu și informații privind depozitarea medicamentelor nefolosite sau a deșeurilor provenind de la medicamente și referiri la toate sistemele de colectare folosite,
  cu condiția
  ca aceste anunțuri și materiale de referință
  să nu includă nicio informație
  promoțională și să nu încurajeze sau să promoveze consumul medicamentului în cauză
  ;

| — | informații referitoare la sănătatea umană sau boli umane, cu condiția să nu existe nicio referire, nici măcar indirectă, la
  anumite
  medicamente; |
| --- | --- |

—

informații referitoare la sănătatea umană sau boli umane, cu condiția să nu existe nicio referire, nici măcar indirectă, la
  anumite
  medicamente;

| — | informații ▐ privind medicamentele eliberate pe bază de rețetă,
  care îndeplinesc criteriile de calitate, care au fost aprobate de autoritățile competente din statele membre, care au fost puse la dispoziția pacienților și a
  publicului larg de către titularul autorizației de introducere pe piață
  în forma aprobată și
  care sunt supuse dispozițiilor titlului VIIIa
  ; |
| --- | --- |

—

informații ▐ privind medicamentele eliberate pe bază de rețetă,
  care îndeplinesc criteriile de calitate, care au fost aprobate de autoritățile competente din statele membre, care au fost puse la dispoziția pacienților și a
  publicului larg de către titularul autorizației de introducere pe piață
  în forma aprobată și
  care sunt supuse dispozițiilor titlului VIIIa
  ;

| — | anunțuri cu caracter faptic sau informativ adresate investitorilor și angajaților cu privire la schimbări semnificative în cadrul societății, cu condiția ca acestea să nu fie utilizate pentru a promova medicamentul în rândul pacienților și publicului larg
  . |
| --- | --- |

—

anunțuri cu caracter faptic sau informativ adresate investitorilor și angajaților cu privire la schimbări semnificative în cadrul societății, cu condiția ca acestea să nu fie utilizate pentru a promova medicamentul în rândul pacienților și publicului larg
  .

(3)
     
  Atunci când se acordă excepții de la cerințele referitoare la publicitate prevăzute la alineatul (2), titularul autorizației de introducere pe piață și orice parte terță, precum și orice parte terță care acționează în numele titularului autorizației de introducere pe piață sunt identificați ca atare.
  ”

| 4. | La articolul 88, se adaugă următorul paragraf la alineatul (4) ▐:
  „
  Aceste campanii sunt aprobate de autoritățile competente din statele membre doar dacă se asigură faptul că reprezentanții acestui sector furnizează în cadrul campaniei informații obiective și nepărtinitoare cu privire la cauzele bolii respective, la eficacitatea vaccinului, la efectele adverse și la contraindicațiile privind vaccinarea.
  ” |
| --- | --- |

4.

La articolul 88, se adaugă următorul paragraf la alineatul (4) ▐:

„
  Aceste campanii sunt aprobate de autoritățile competente din statele membre doar dacă se asigură faptul că reprezentanții acestui sector furnizează în cadrul campaniei informații obiective și nepărtinitoare cu privire la cauzele bolii respective, la eficacitatea vaccinului, la efectele adverse și la contraindicațiile privind vaccinarea.
  ”

| 5. | Titlul „TITLUL VIIIa - Informații și publicitate” se suprimă; |
| --- | --- |

5.

Titlul „TITLUL VIIIa - Informații și publicitate” se suprimă;

| 6. | Articolul 88a se elimină; |
| --- | --- |

6.

Articolul 88a se elimină;

| 7. | La articolul 94, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:




  „(1)
     
  În cazul în care medicamentele sunt promovate în mod direct sau indirect de către un titular al autorizației de introducere pe piață sau de către o terță parte acționând în numele sau urmând instrucțiunile acestuia, unor persoane calificate să le prescrie sau să le elibereze, persoanelor în cauză nu li se pot furniza, oferi sau promite cadouri, avantaje pecuniare sau beneficii în natură.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 94, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)
     
  În cazul în care medicamentele sunt promovate în mod direct sau indirect de către un titular al autorizației de introducere pe piață sau de către o terță parte acționând în numele sau urmând instrucțiunile acestuia, unor persoane calificate să le prescrie sau să le elibereze, persoanelor în cauză nu li se pot furniza, oferi sau promite cadouri, avantaje pecuniare sau beneficii în natură.”

| 8. | Următorul titlu se inserează după articolul 100:
  „Titlul VIIIa –   Informații pentru
  pacienți și
  publicul larg asupra medicamentelor eliberate pe bază de rețetă

  Articolul 100a

  (1)   
  Fără a aduce atingere rolului important jucat de autoritățile naționale competente și de personalul medical pentru o mai bună informare a pacienților și a publicului larg cu privire la medicamentele eliberate pe bază de rețetă,
  statele membre
  impun
  titularului autorizației de introducere pe piață
  să pună la dispoziția pacienților și publicului larg sau a membrilor acestuia
  , fie direct, fie indirect printr-o terță parte
  acționând în numele titularului autorizației de introducere pe piață
  , informații despre medicamente autorizate eliberate pe bază de rețetă care
  au fost aprobate în mod oficial de autoritățile naționale sau ale Uniunii competente, cu condiția ca informațiile respective și modul în care acestea
  sunt
  puse la dispoziție să fie
  conforme cu dispozițiile prezentului titlu. Aceste informații nu sunt considerate drept publicitate în scopul aplicării titlului VIII.
  Atunci când aceste informații sunt puse la dispoziție, titularul autorizației de introducere pe piață și partea terță sunt identificați, iar orice parte terță care acționează în numele titularului autorizației de introducere pe piață este identificată în mod clar ca atare.




  (2)
     
  Personalul medical care pun la dispoziție informații privind medicamente sau dispozitive medicale în timpul unui eveniment public, în format tipărit sau prin mijloace de radiodifuziune și televiziune, își declară public interesele, de exemplu orice legături financiare cu titularii de autorizații de introducere pe piață sau cu terțe părți care acționează în numele acestora. Aceasta se referă, de asemenea, punerea la dispoziție de informații privind medicamente sau dispozitive medicale în timpul prestării de servicii de consultare și al acordării deasistență tehnică.




  (3)
     
  Ar trebui organizate campanii de informare menite să sensibilizeze pacienții și publicul larg sau membrii acestuia cu privire la riscurile legate de medicamentele falsificate. Aceste campanii de informare pot fi desfășurate de autoritățile naționale competente în colaborare cu industria farmaceutică, personalul medical și organizațiile de pacienți.


  (4)   Prezentul titlu nu reglementează următoarele:






  (a) | anunțurile cu caracter faptic sau informativ (inclusiv anunțurile sau declarațiile adresate organizațiilor mass-media, fie ca răspuns la o întrebare directă, fie prin punerea la dispoziție în cadrul conferințelor sau al comunicatelor și anunțurilor scrise sau al rapoartelor către acționari și/sau autoritățile de reglementare) și materialele de referință cu privire la un medicament referitoare, de exemplu, la modificări ale ambalajului, atenționări privind reacțiile adverse în cadrul precauțiilor generale de administrare a medicamentelor, cataloage comerciale, liste de prețuri și rambursare, cu condiția ca acestea să nu vizeze promovarea unui anumit medicament
  ; |
| --- | --- | --- |

8.

Următorul titlu se inserează după articolul 100:

„Titlul VIIIa –   Informații pentru
  pacienți și
  publicul larg asupra medicamentelor eliberate pe bază de rețetă

Articolul 100a

(1)   
  Fără a aduce atingere rolului important jucat de autoritățile naționale competente și de personalul medical pentru o mai bună informare a pacienților și a publicului larg cu privire la medicamentele eliberate pe bază de rețetă,
  statele membre
  impun
  titularului autorizației de introducere pe piață
  să pună la dispoziția pacienților și publicului larg sau a membrilor acestuia
  , fie direct, fie indirect printr-o terță parte
  acționând în numele titularului autorizației de introducere pe piață
  , informații despre medicamente autorizate eliberate pe bază de rețetă care
  au fost aprobate în mod oficial de autoritățile naționale sau ale Uniunii competente, cu condiția ca informațiile respective și modul în care acestea
  sunt
  puse la dispoziție să fie
  conforme cu dispozițiile prezentului titlu. Aceste informații nu sunt considerate drept publicitate în scopul aplicării titlului VIII.
  Atunci când aceste informații sunt puse la dispoziție, titularul autorizației de introducere pe piață și partea terță sunt identificați, iar orice parte terță care acționează în numele titularului autorizației de introducere pe piață este identificată în mod clar ca atare.

(2)
     
  Personalul medical care pun la dispoziție informații privind medicamente sau dispozitive medicale în timpul unui eveniment public, în format tipărit sau prin mijloace de radiodifuziune și televiziune, își declară public interesele, de exemplu orice legături financiare cu titularii de autorizații de introducere pe piață sau cu terțe părți care acționează în numele acestora. Aceasta se referă, de asemenea, punerea la dispoziție de informații privind medicamente sau dispozitive medicale în timpul prestării de servicii de consultare și al acordării deasistență tehnică.

(3)
     
  Ar trebui organizate campanii de informare menite să sensibilizeze pacienții și publicul larg sau membrii acestuia cu privire la riscurile legate de medicamentele falsificate. Aceste campanii de informare pot fi desfășurate de autoritățile naționale competente în colaborare cu industria farmaceutică, personalul medical și organizațiile de pacienți.

(4)   Prezentul titlu nu reglementează următoarele:

(a)

anunțurile cu caracter faptic sau informativ (inclusiv anunțurile sau declarațiile adresate organizațiilor mass-media, fie ca răspuns la o întrebare directă, fie prin punerea la dispoziție în cadrul conferințelor sau al comunicatelor și anunțurilor scrise sau al rapoartelor către acționari și/sau autoritățile de reglementare) și materialele de referință cu privire la un medicament referitoare, de exemplu, la modificări ale ambalajului, atenționări privind reacțiile adverse în cadrul precauțiilor generale de administrare a medicamentelor, cataloage comerciale, liste de prețuri și rambursare, cu condiția ca acestea să nu vizeze promovarea unui anumit medicament
  ;

| (b) | materiale
  furnizate personalului medical
  pentru propriul uz
  . |
| --- | --- |

(b)

materiale
  furnizate personalului medical
  pentru propriul uz
  .

(5)
     
  Dispozițiile prezentei directive nu aduc atingere dreptului oricărei alte persoane sau organizații, în special al presei sau al pacienților și organizațiilor de pacienți, de a-și exprima opiniile în legătură cu medicamentele eliberate numai pe bază de rețetă, cu condiția ca aceștia să acționeze în mod independent și nu, direct sau indirect, în numele, la indicațiile sau în interesul titularului autorizației de introducere pe piață.

Articolul 100b

(1)
     
  Titularii de autorizații de introducere pe piață pun la dispoziția pacienților și a publicului larg sau a membrilor acestuia
  următoarele ▐ informații privind medicamentele autorizate eliberate pe bază de rețetă ▐:

| (a) | cel mai recent rezumat al
  caracteristicilor produsului
  , astfel cum a fost aprobat de autoritățile competente în cursul procedurii de acordare a autorizației de introducere pe piață sau de reînnoire a autorizației
  ; |
| --- | --- |

(a)

cel mai recent rezumat al
  caracteristicilor produsului
  , astfel cum a fost aprobat de autoritățile competente în cursul procedurii de acordare a autorizației de introducere pe piață sau de reînnoire a autorizației
  ;

| (b) | cea mai recentă etichetă
  și
  cel mai recent prospect însoțitor destinat pacientului
  , astfel cum au fost aprobate de autoritățile competente
  în cursul procedurii de acordare a autorizației de introducere pe piață sau de modificare a autorizației
  , și |
| --- | --- |

(b)

cea mai recentă etichetă
  și
  cel mai recent prospect însoțitor destinat pacientului
  , astfel cum au fost aprobate de autoritățile competente
  în cursul procedurii de acordare a autorizației de introducere pe piață sau de modificare a autorizației
  , și

| (c) | cea mai recentă versiune
  accesibilă în mod public a raportului de evaluare
  , astfel cum a fost
  întocmit de autoritățile competente
  în cursul procedurii de acordare a autorizației de introducere pe piață și de actualizare a autorizației
  . |
| --- | --- |

(c)

cea mai recentă versiune
  accesibilă în mod public a raportului de evaluare
  , astfel cum a fost
  întocmit de autoritățile competente
  în cursul procedurii de acordare a autorizației de introducere pe piață și de actualizare a autorizației
  .

Informațiile menționate la literele (a), (b) și (c) sunt prezentate într-un format care reprezintă în mod fidel informațiile aprobate în mod oficial și elaborate de autoritățile competente. Informațiile sunt puse la dispoziție atât în format electronic, cât și tipărit, precum și în formate adecvate pentru nevăzători sau persoane cu deficiențe de vedere.

(2)
     
  Titularii de autorizații de introducere pe piață pot pune la dispoziția pacienților și a publicului larg sau a membrilor acestuia următoarele informații privind medicamentele autorizate eliberate pe bază de rețetă:

| (a) | informații privind impactul avut de medicament asupra mediului,
  în plus față de informațiile furnizate cu privire la sistemul de distrugere și de colectare în conformitate cu articolul 54 litera (j) și puse la dispoziție în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

informații privind impactul avut de medicament asupra mediului,
  în plus față de informațiile furnizate cu privire la sistemul de distrugere și de colectare în conformitate cu articolul 54 litera (j) și puse la dispoziție în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol;

| (b) | informații privind prețul; |
| --- | --- |

(b)

informații privind prețul;

| (c) | informații
  privind modificările aduse ambalajului
  ; |
| --- | --- |

(c)

informații
  privind modificările aduse ambalajului
  ;

| (d) | avertismente referitoare la reacțiile adverse
  , în plus față de informațiile furnizate în conformitate cu articolul 59 alineatul (1) litera (e) și puse la dispoziție în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol
  ; |
| --- | --- |

(d)

avertismente referitoare la reacțiile adverse
  , în plus față de informațiile furnizate în conformitate cu articolul 59 alineatul (1) litera (e) și puse la dispoziție în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol
  ;

| (e) | instrucțiuni de folosire a medicamentului, în plus față de informațiile furnizate în conformitate cu articolul 59 alineatul (1) litera (d) și puse la dispoziție în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol. Aceste informații pot fi completate, dacă este necesar, cu imagini fixe sau în mișcare de natură tehnică care demonstrează modul adecvat de utilizare a produsului respectiv; |
| --- | --- |

(e)

instrucțiuni de folosire a medicamentului, în plus față de informațiile furnizate în conformitate cu articolul 59 alineatul (1) litera (d) și puse la dispoziție în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol. Aceste informații pot fi completate, dacă este necesar, cu imagini fixe sau în mișcare de natură tehnică care demonstrează modul adecvat de utilizare a produsului respectiv;

| (f) | testele farmaceutice și preclinice, precum și studiile clinice ale medicamentului în cauză, prezentate sub formă de enumerare a informațiilor respective, rezumate în mod faptic, fără caracter promoțional; |
| --- | --- |

(f)

testele farmaceutice și preclinice, precum și studiile clinice ale medicamentului în cauză, prezentate sub formă de enumerare a informațiilor respective, rezumate în mod faptic, fără caracter promoțional;

| (g) | un rezumat al solicitărilor frecvente de informații în conformitate cu articolul 100c litera (b) și răspunsurile aferente; |
| --- | --- |

(g)

un rezumat al solicitărilor frecvente de informații în conformitate cu articolul 100c litera (b) și răspunsurile aferente;

| (h) | alte tipuri de informații aprobate de autoritatea competentă care sunt relevante pentru utilizarea corectă a medicamentului. |
| --- | --- |

(h)

alte tipuri de informații aprobate de autoritatea competentă care sunt relevante pentru utilizarea corectă a medicamentului.

Informațiile menționate la literele (a)-(g) sunt puse la dispoziție atât în format electronic, cât și tipărit, precum și în formate adecvate pentru nevăzători sau persoane cu deficiențe de vedere.

Informațiile menționate la literele (a)-(g) sunt aprobate de autoritățile competente sau, în cazul unei autorizații a Uniunii de introducere pe piață, de agenție, înainte de punerea la dispoziție a acestora în sensul prezentului articol.

Articolul 100c

Informațiile privind medicamentele autorizate eliberate pe bază de rețetă care sunt
  puse la dispoziția pacienților și a publicului larg sau a membrilor acestuia
  de către titularul autorizației de introducere pe piață ▐ nu pot fi puse la dispoziție prin televiziune, radio
  sau ziare, reviste și publicații similare
  . Acestea sunt puse la dispoziție numai prin intermediul canalelor de difuzare următoare:

▐

| (a) | site-urile internet,
  înregistrate și administrate conform articolului 100h,
  privind medicamentele, fiind excluse materialele nesolicitate care sunt distribuite
  pacienților și
  publicului larg sau membrilor acestuia; |
| --- | --- |

(a)

site-urile internet,
  înregistrate și administrate conform articolului 100h,
  privind medicamentele, fiind excluse materialele nesolicitate care sunt distribuite
  pacienților și
  publicului larg sau membrilor acestuia;

| (b) | răspunsurile ▐ la solicitări
  specifice
  de informații
  privind un medicament
  din partea unui
  pacient sau a unui
  membru al publicului larg
  ; |
| --- | --- |

(b)

răspunsurile ▐ la solicitări
  specifice
  de informații
  privind un medicament
  din partea unui
  pacient sau a unui
  membru al publicului larg
  ;

| (c) | materiale tipărite privind un medicament elaborate de titularul autorizației de introducere pe piață în conformitate cu articolul 100b la solicitarea specifică a unui pacient sau a unui membru al publicului larg
  . |
| --- | --- |

(c)

materiale tipărite privind un medicament elaborate de titularul autorizației de introducere pe piață în conformitate cu articolul 100b la solicitarea specifică a unui pacient sau a unui membru al publicului larg
  .

Articolul 100d

(1)   Conținutul și modul de prezentare a informațiilor privind medicamentele autorizate eliberate pe bază de rețetă care sunt
  puse la dispoziție
  de către titularul autorizației de introducere pe piață către
  pacienți și
  publicul larg sau către membrii acestuia îndeplinesc condițiile următoare:

| (a) | trebuie să fie obiective și nepărtinitoare; în această privință, în cazul în care informațiile se referă la beneficiile aduse de un medicament, sunt specificate și riscurile implicate de acesta; |
| --- | --- |

(a)

trebuie să fie obiective și nepărtinitoare; în această privință, în cazul în care informațiile se referă la beneficiile aduse de un medicament, sunt specificate și riscurile implicate de acesta;

| (b) | trebuie
  să fie orientate către pacienți, pentru a satisface mai bine
  nevoile
  acestora
  ; |
| --- | --- |

(b)

trebuie
  să fie orientate către pacienți, pentru a satisface mai bine
  nevoile
  acestora
  ;

| (c) | trebuie să se bazeze pe dovezi, să fie verificabile și să includă o declarație cu privire la nivelul dovezilor aduse; |
| --- | --- |

(c)

trebuie să se bazeze pe dovezi, să fie verificabile și să includă o declarație cu privire la nivelul dovezilor aduse;

| (d) | trebuie să fie de actualitate și să includă data la care s-a publicat cea mai recentă revizuire a informațiilor; |
| --- | --- |

(d)

trebuie să fie de actualitate și să includă data la care s-a publicat cea mai recentă revizuire a informațiilor;

| (e) | trebuie să fie fiabile, corecte și să nu inducă în eroare; |
| --- | --- |

(e)

trebuie să fie fiabile, corecte și să nu inducă în eroare;

| (f) | trebuie să fie ușor de înțeles
  și perfect lizibile pentru pacient și
  publicul larg
  și
  membrii acestuia
  , acordând o atenție deosebită nevoilor persoanelor mai în vârstă
  ; |
| --- | --- |

(f)

trebuie să fie ușor de înțeles
  și perfect lizibile pentru pacient și
  publicul larg
  și
  membrii acestuia
  , acordând o atenție deosebită nevoilor persoanelor mai în vârstă
  ;

| (g) | trebuie să specifice în mod clar sursa informațiilor, indicând autorul acestora și prezentând trimiteri către documentația pe care se bazează informațiile; |
| --- | --- |

(g)

trebuie să specifice în mod clar sursa informațiilor, indicând autorul acestora și prezentând trimiteri către documentația pe care se bazează informațiile;

| (h) | trebuie să nu contrazică informațiile prezentate în rezumatul caracteristicilor produsului, etichetă și
  prospectul însoțitor destinat pacientului
  aferente medicamentului, astfel cum au fost aprobate de autoritățile competente. |
| --- | --- |

(h)

trebuie să nu contrazică informațiile prezentate în rezumatul caracteristicilor produsului, etichetă și
  prospectul însoțitor destinat pacientului
  aferente medicamentului, astfel cum au fost aprobate de autoritățile competente.

(2)
     
  Până la ... (5), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare privind deficiențele actuale ale rezumatului caracteristicilor produsului și ale prospectului însoțitor destinat pacientului, precum și modul în care acestea ar putea fi îmbunătățite pentru a satisface mai bine nevoile pacienților și ale personalului medical. Dacă este cazul, pe baza raportului și după consultarea părților interesate relevante, Comisia prezintă propuneri pentru a îmbunătăți lizibilitatea, prezentarea și conținutul acestor documente.

(3)   Informațiile includ următoarele:

| (a) | o declarație conform căreia medicamentul în cauză este disponibil numai pe bază de rețetă și instrucțiunile de utilizare figurează pe prospectul însoțitor
  destinat pacientului
  sau pe ambalajul exterior, după caz; |
| --- | --- |

(a)

o declarație conform căreia medicamentul în cauză este disponibil numai pe bază de rețetă și instrucțiunile de utilizare figurează pe prospectul însoțitor
  destinat pacientului
  sau pe ambalajul exterior, după caz;

| (b) | o declarație prin care se indică faptul că informațiile sunt menite să sprijine, nu să înlocuiască relația dintre pacient și personalul medico-sanitar și că un membru al personalului medico-sanitar ar trebui să fie contactat în cazul în care pacientul solicită clarificări
  sau informații suplimentare
  cu privire la informațiile furnizate; |
| --- | --- |

(b)

o declarație prin care se indică faptul că informațiile sunt menite să sprijine, nu să înlocuiască relația dintre pacient și personalul medico-sanitar și că un membru al personalului medico-sanitar ar trebui să fie contactat în cazul în care pacientul solicită clarificări
  sau informații suplimentare
  cu privire la informațiile furnizate;

| (c) | o declarație prin care se indică faptul că informațiile sunt
  puse la dispoziție
  de către un
  anumit
  titular al unei autorizații de introducere pe piață
  sau în numele acestuia
  ; |
| --- | --- |

(c)

o declarație prin care se indică faptul că informațiile sunt
  puse la dispoziție
  de către un
  anumit
  titular al unei autorizații de introducere pe piață
  sau în numele acestuia
  ;

| (d) | o adresă
  poștală sau
  de e-mail la care
  pacienții și
  membrii publicul larg pot trimite observații titularului autorizației de introducere pe piață
  sau îi pot solicita acestuia informații suplimentare
  .
  Observațiile trimise de persoane fizice și răspunsurile transmise de titularul autorizației de introducere pe piață sunt înregistrate și monitorizate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

(d)

o adresă
  poștală sau
  de e-mail la care
  pacienții și
  membrii publicul larg pot trimite observații titularului autorizației de introducere pe piață
  sau îi pot solicita acestuia informații suplimentare
  .
  Observațiile trimise de persoane fizice și răspunsurile transmise de titularul autorizației de introducere pe piață sunt înregistrate și monitorizate în mod corespunzător;

| (e) | o adresă poștală sau de e-mail la care pacienții și membrii publicului larg pot transmite observații autorităților naționale competente; |
| --- | --- |

(e)

o adresă poștală sau de e-mail la care pacienții și membrii publicului larg pot transmite observații autorităților naționale competente;

| (f) | textul actual al prospectului însoțitor destinat pacientului sau o indicație cu privire la locul în care acest text poate fi găsit. În cazul site-urilor internet aflate sub monitorizarea titularilor de autorizații de introducere pe piață care se adresează direct cetățenilor din unul sau mai multe state membre, acestea trebuie să conțină rezumatul caracteristicilor produsului și prospectul însoțitor destinat pacientului în limbile oficiale ale statelor membre în care aceștia sunt autorizați, dacă informația cu privire la medicamente este pusă la dispoziție în limbile respective; |
| --- | --- |

(f)

textul actual al prospectului însoțitor destinat pacientului sau o indicație cu privire la locul în care acest text poate fi găsit. În cazul site-urilor internet aflate sub monitorizarea titularilor de autorizații de introducere pe piață care se adresează direct cetățenilor din unul sau mai multe state membre, acestea trebuie să conțină rezumatul caracteristicilor produsului și prospectul însoțitor destinat pacientului în limbile oficiale ale statelor membre în care aceștia sunt autorizați, dacă informația cu privire la medicamente este pusă la dispoziție în limbile respective;

| (g) | o declarație care să indice faptul că pacienții și membrii publicului larg sunt încurajați să comunice medicului, farmacistului, membrului personalului medical sau autorității naționale competente toate presupusele reacții adverse cauzate de medicamente, precum și numele și site-ul internet, adresa poștală și/sau numărul de telefon al autorității naționale competente respective
  . |
| --- | --- |

(g)

o declarație care să indice faptul că pacienții și membrii publicului larg sunt încurajați să comunice medicului, farmacistului, membrului personalului medical sau autorității naționale competente toate presupusele reacții adverse cauzate de medicamente, precum și numele și site-ul internet, adresa poștală și/sau numărul de telefon al autorității naționale competente respective
  .

(4)   Informațiile nu includ următoarele:

| (a) | comparații între medicamente
  în ceea ce privește calitatea, siguranța și eficiența lor, dacă informațiile sunt puse la dispoziție de titularii autorizațiilor de introducere pe piață, cu excepția cazurilor în care comparațiile respective sunt:








  — | incluse în documente aprobate oficial, cum ar fi rezumatul caracteristicilor produsului
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

comparații între medicamente
  în ceea ce privește calitatea, siguranța și eficiența lor, dacă informațiile sunt puse la dispoziție de titularii autorizațiilor de introducere pe piață, cu excepția cazurilor în care comparațiile respective sunt:

—

incluse în documente aprobate oficial, cum ar fi rezumatul caracteristicilor produsului
  ;

| — | bazate pe studii științifice comparative publicate de autoritățile naționale competente sau de Agenție; |
| --- | --- |

—

bazate pe studii științifice comparative publicate de autoritățile naționale competente sau de Agenție;

| — | incluse în rezumatul rapoartelor europene publice de evaluare menționate la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004, care enumeră celelalte opțiuni terapeutice existente și care menționează dacă noul medicament are în sine o valoare terapeutică; |
| --- | --- |

—

incluse în rezumatul rapoartelor europene publice de evaluare menționate la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004, care enumeră celelalte opțiuni terapeutice existente și care menționează dacă noul medicament are în sine o valoare terapeutică;

| (b) | niciun îndemn la consumul medicamentului și nicio promovare a acestuia; |
| --- | --- |

(b)

niciun îndemn la consumul medicamentului și nicio promovare a acestuia;

| (c) | niciunul dintre materialele menționate la articolul 90
  ; |
| --- | --- |

(c)

niciunul dintre materialele menționate la articolul 90
  ;

| (d) | informații privind alte medicamente, pentru care societatea farmaceutică nu este titulara autorizației de introducere pe piață
  . |
| --- | --- |

(d)

informații privind alte medicamente, pentru care societatea farmaceutică nu este titulara autorizației de introducere pe piață
  .

(5)   
  Pentru a asigura calitatea informațiilor puse la dispoziția pacienților și a publicului larg sau a membrilor acestuia,
  Comisia adoptă
  , prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 100m și sub rezerva condițiilor menționate la articolele 100n și 100o,
  măsurile necesare pentru punerea în aplicare a alineatelor (1), (2), (3) și (4).

▐

Articolul 100e

(1)   Statele membre se asigură că pe site-urile internet ale titularilor unei autorizații de introducere pe piață
  este reprodusă cea mai recentă versiune actualizată, așa cum a fost aprobată de autoritatea competentă, a
  rezumatului caracteristicilor
  produsului și a
  prospectului însoțitor
  destinat pacientului al medicamentelor eliberate pe bază de rețetă
  și
  comercializate de aceștia
  , în limbile oficiale ale statelor membre în care medicamentele respective sunt autorizate.

(2)
     
  Statele membre se asigură că fiecare pagină web a site-urilor internet ale titularilor de autorizații de introducere pe piață referitoare la un medicament eliberat pe bază de rețetă conține o legătură la pagina web corespunzătoare din baza de date a medicamentelor de la nivelul a Uniunii (baza de date «EudraPharm») menționată la articolul 57 alineatul (1) litera (l) și la articolul 57 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 și la portalul web național privind medicamentele menționat la articolul 106 din prezenta directivă sau la portalul web european privind medicamentele manționat la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004.

(3)
     
  Rezumatul Rapoartelor europene publice de evaluare menționate la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 conține o legătură la studiile corespunzătoare din baza de date europeană cu studii clinice («baza de date EudraCT»). menționată la articolul 11 din Directiva 2001/20/CE.

(4)   Statele membre se asigură că solicitările de informații cu privire la un medicament eliberat pe bază de rețetă, adresate de către un
  pacient sau un
  membru al publicului larg către un titular de autorizație de introducere pe piață a medicamentului în cauză, pot fi redactate în oricare dintre limbile oficiale ale Uniunii care sunt limbi oficiale ale statului membru în care este autorizat medicamentul în cauză. Răspunsul este redactat în limba în care a fost redactată solicitarea.
  Răspunsurile sunt puse la dispoziția autorităților naționale competente spre verificare.

Articolul 100f

(1)   Statele membre, fără a impune în acest fel o sarcină disproporționată pentru titularii de autorizații de introducere pe piață, garantează că aceștia din urmă se asigură de faptul că informațiile puse la dispoziție în conformitate cu prezentul titlu sunt accesibile persoanelor cu handicap.

(2)   Pentru a asigura accesibilitatea informațiilor referitoare la un medicament care sunt furnizate pe internet de către titularii de autorizații de introducere pe piață, site-urile internet respective se conformează Orientărilor privind asigurarea accesului la conținutul internet, versiunea 1.0, nivelul A, emise de Consorțiul World Wide Web (W3C). Comisia pune aceste orientări la dispoziția publicului.

▐ Pentru a ține seama de
  progresele tehnice, Comisia poate adopta, prin intermediul actelor delegate,
  în conformitate cu ▐ articolul
  100m și sub rezerva condițiilor menționate la articolele 100n și 100o, măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului alineat
  .

Articolul 100g

(1)   Statele membre se asigură
  că
  utilizarea necorespunzătoare
  este evitată prin garantarea faptului că numai
  titularul autorizației de introducere pe piață
  furnizează informații, că informațiile furnizate sunt aprobate de autoritățile competente cu privire la medicamente aprobate eliberate pe bază de rețetă și că informațiile sunt furnizate în forma aprobată pentru a fi puse la dispoziția pacienților și a publicului
  larg sau
  a membrilor
  acestuia.
  Prin derogare, statele membre pot continua să aplice tipurile de mecanisme de control pe care le-au folosit până la 31 decembrie 2008, fără să se excludă măsuri de consolidare a mecanismelor de control în cauză. Comisia verifică și aprobă astfel de mecanisme și măsurile de consolidare, consultându-se cu autoritățile competente.

Aceste
  mecanisme
  se bazează pe controlul informațiilor înainte de
  punerea la dispoziție a
  acestora, cu excepția cazului în care:

| — | conținutul informațiilor a fost deja aprobat de autoritățile competente, sau |
| --- | --- |

—

conținutul informațiilor a fost deja aprobat de autoritățile competente, sau

| — | se asigură, printr-un alt mecanism, un nivel echivalent de supraveghere adecvată și eficientă. |
| --- | --- |

—

se asigură, printr-un alt mecanism, un nivel echivalent de supraveghere adecvată și eficientă.

▐

(2)   După consultarea statelor membre
  și a tuturor părților interesate relevante, cum ar fi organizațiile de pacienți și practicienii din domeniul medicinei
  , Comisia elaborează linii directoare privind informațiile care sunt permise în temeiul prezentului titlu, aceste linii directoare conținând un cod de conduită pentru titularii de autorizații de introducere pe piață care furnizează informații
  pacienților și
  publicului larg sau membrilor acestuia privind medicamentele autorizate care sunt eliberate pe bază de rețetă.
  Liniile directoare conțin dispoziții care asigură faptul că pacienții și membrii publicului larg pot înainta autorităților competente reclamații referitoare la practici înșelătoare în ceea ce privește punerea la dispoziție a informațiilor.
  Comisia elaborează liniile directoare respective până la ... (6) și le actualizează în mod regulat, în funcție de experiența acumulată.

Articolul 100h

(1)   Statele membre se asigură că titularii de autorizații de introducere pe piață înregistrează site-urile internet
  aflate sub controlul lor, destinate în mod expres cetățenilor dintr-unul sau mai multe state membre și
  care conțin
  informații aprobate de autorități
  privind medicamentele
  eliberate numai pe bază de rețetă aflate sub incidența prezentului titlu
  , înainte de a le pune la dispoziția publicului larg. În cazul în care site-ul internet nu utilizează un cod de țară corespunzător domeniului de nivel 1, titularul autorizației de introducere pe piață selectează statul membru în care a fost înregistrat site-ul internet.
  Aceste informații respectă cerințele stabilite prin prezenta directivă și sunt în concordanță cu datele din dosarul depus pentru înregistrarea medicamentului.

După înregistrarea site-ului internet, informațiile privind un medicament care apar pe acest site pot fi transmise de către titularul autorizației de introducere pe piață unor alte site-uri internet din Uniune,
  înregistrate de către titularul autorizației de introducere pe piață în conformitate cu dispozițiile primului paragraf,
  în cazul în care conținutul este identic.
  Aceste site-uri specifică în mod clar identitatea titularului autorizației de introducere pe piață.

După înregistrarea site-ului internet, orice modificări aduse conținutului legat de medicamente eliberate pe bază de rețetă fac obiectul unei monitorizări, în conformitate cu alineatul (4). Aceste modificări nu impun reînregistrarea site-ului web.

(2)
     
  Fiecare stat membru întocmește și actualizează o listă a site-urilor de internet. Aceste liste se pun la dispoziția consumatorilor.

(3)   Site-urile internet înregistrate în conformitate cu alineatul (1) conțin legături către alte site-uri ale titularilor de autorizații de introducere pe piață numai dacă acele site-uri au fost înregistrate în conformitate cu alineatul respectiv. Site-urile în cauză permit identificarea autorității competente care a acordat autorizația de introducere pe piață precum și a adresei sale de internet.

Site-urile internet înregistrate în conformitate cu alineatul (1) nu permit identificarea
  pacienților și a
  membrilor publicului larg care le accesează
  fără acordul prealabil explicit al acestora
  , nici afișarea în cadrul lor a unor
  conținuturi
  nesolicitate, distribuite către
  pacienți și
  publicul larg sau către membri ai acestuia. Site-urile internet
  pot difuza conținuturi video dacă acestea sunt utile pentru folosirea eficace și în siguranță a medicamentului
  .

Site-urile web înregistrate afișează o notificare în partea de sus a fiecărei pagini a site-ului prin care pacienții și publicul larg sunt informaț că informațiile prezente pe acel site sunt elaborate de un anumit titular al unei autorizații de introducere pe piață. Mesajul de avertizare conține și o legătură către baza de date EudraPharm referitoare la medicamente.

(4)   Statele membre în care a fost înregistrat site-ul internet sunt responsabile de monitorizarea conținutului informațiilor
  legate de medicamente eliberate
  pe
  bază de rețetă puse la dispoziție pe
  site-ul internet respectiv.

(5)   Un stat membru nu adoptă nicio măsură cu privire la conținutul unui site internet care reproduce informații de pe un site internet înregistrat la autoritățile naționale competente dintr-un alt stat membru, cu excepția următoarelor situații:

| (a) | Dacă un stat membru are motive de a pune la îndoială corectitudinea traducerii informațiilor reproduse, acesta poate solicita unui titular de autorizație de introducere pe piață să furnizeze o traducere autorizată a informațiilor
  aprobate de autorități și puse la dispoziție
  pe site-ul internet înregistrat la autoritatea națională competentă dintr-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(a)

Dacă un stat membru are motive de a pune la îndoială corectitudinea traducerii informațiilor reproduse, acesta poate solicita unui titular de autorizație de introducere pe piață să furnizeze o traducere autorizată a informațiilor
  aprobate de autorități și puse la dispoziție
  pe site-ul internet înregistrat la autoritatea națională competentă dintr-un alt stat membru.

| (b) | Dacă un stat membru are motive de a pune la îndoială respectarea de către informațiile
  aprobate de autorități și puse la dispoziție
  pe un site internet înregistrat la autoritatea națională competentă dintr-un alt stat membru a cerințelor prezentului titlu, acesta informează statul membru în cauză asupra motivelor respective. Statele membre în cauză depun toate eforturile necesare pentru a ajunge la un acord cu privire la măsurile care urmează a fi adoptate. În cazul în care acestea nu ajung la un acord în termen de două luni, cazul va fi prezentat Comitetului farmaceutic menționat la articolul 84. Măsurile care se vor dovedi a fi necesare pot fi adoptate numai după ce comitetul a emis un aviz. Statele membre țin seama de avizele emise de Comitetul farmaceutic și îl informează pe acesta din urmă cu privire la modul în care avizul pe care acesta l-a emis a fost luat în considerare. |
| --- | --- |

(b)

Dacă un stat membru are motive de a pune la îndoială respectarea de către informațiile
  aprobate de autorități și puse la dispoziție
  pe un site internet înregistrat la autoritatea națională competentă dintr-un alt stat membru a cerințelor prezentului titlu, acesta informează statul membru în cauză asupra motivelor respective. Statele membre în cauză depun toate eforturile necesare pentru a ajunge la un acord cu privire la măsurile care urmează a fi adoptate. În cazul în care acestea nu ajung la un acord în termen de două luni, cazul va fi prezentat Comitetului farmaceutic menționat la articolul 84. Măsurile care se vor dovedi a fi necesare pot fi adoptate numai după ce comitetul a emis un aviz. Statele membre țin seama de avizele emise de Comitetul farmaceutic și îl informează pe acesta din urmă cu privire la modul în care avizul pe care acesta l-a emis a fost luat în considerare.

(6)   Statele membre
  solicită
  titularilor de autorizații de introducere pe piață care au înregistrat site-uri internet în conformitate cu dispozițiile alineatelor (1) – (5) să
  includă un mesaj de avertizare în partea de sus a fiecărei pagini a site-ului,
  prin care
  pacienții și publicul larg sunt informați că informațiile prezente pe acel site sunt elaborate de titularul autorizației de introducere pe piață și, prin urmare, fac
  obiectul monitorizării
  , pentru a se evita publicitatea exclusiv pentru medicamentele eliberate pe bază de rețetă
  . În
  mesajul
  respectiv se specifică
  cu claritate identitatea autorității naționale competente
  care supraveghează site-ul internet în cauză
  , precum și a titularului unei autorizații de introducere pe piață responsabil de site-ul internet
  . În aceasta se precizează, de asemenea, că faptul că site-ul internet este supravegheat nu presupune neapărat că informațiile prezentate pe acesta au fost aprobate în prealabil
  și se include o legătură către baza de date EudraPharm, precizându-se că informațiile validate sunt disponibile în aceasta
  .

(7)
     
  Prin intermediul unor acte delegate în conformitate cu articolul 100m și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 100n și 100o, Comisia stabilește norme și condiții detaliate pentru înregistrarea și monitorizarea site-urilor de internet menționate în prezentul titlu, precum și a informațiilor furnizate pe acestea, pentru a garanta fiabilitatea datelor prezentate și conformitatea acestora cu condițiile de autorizare și de înregistrare a medicamentelor în cauză, pentru a le oferi consumatorilor garanția că site-ul de internet sau informațiile respective sunt exacte și bazate pe fapte. Normele și condițiile menționate conțin și criterii de certificare sau de calificare ce urmează a fi aplicate site-urilor de internet înregistrate.

Articolul 100i

(1)   Statele membre adoptă măsurile adecvate pentru a se asigura de faptul că dispozițiile prezentului titlu sunt aplicate și că sunt adoptate măsuri eficiente de sancționare a nerespectării dispozițiilor respective. Printre aceste măsuri se numără următoarele:

| (a) | stabilirea sancțiunilor care se impun în cazul încălcării dispozițiilor adoptate pentru punerea în aplicare a prezentului titlu.
  Sancțiunile respective sunt eficace, proporționale și disuasive; |
| --- | --- |

(a)

stabilirea sancțiunilor care se impun în cazul încălcării dispozițiilor adoptate pentru punerea în aplicare a prezentului titlu.
  Sancțiunile respective sunt eficace, proporționale și disuasive;

| (b) | obligația de sancționare a cazurilor de neconformitate; |
| --- | --- |

(b)

obligația de sancționare a cazurilor de neconformitate;

| (c) | atribuirea de competențe către instanțele judecătorești sau autoritățile administrative, permițând acestora să dispună încetarea
  punerii la dispoziție a
  informațiilor care nu se conformează dispozițiilor prezentului titlu sau, în cazul în care aceste informații nu au fost încă
  puse la dispoziție
  dar sunt pe cale de a fi, să dispună interzicerea
  punerii la dispoziție a
  acestora. |
| --- | --- |

(c)

atribuirea de competențe către instanțele judecătorești sau autoritățile administrative, permițând acestora să dispună încetarea
  punerii la dispoziție a
  informațiilor care nu se conformează dispozițiilor prezentului titlu sau, în cazul în care aceste informații nu au fost încă
  puse la dispoziție
  dar sunt pe cale de a fi, să dispună interzicerea
  punerii la dispoziție a
  acestora.

Statele membre oferă posibilitatea de publicare a numelui unui titular al unei autorizații de introducere pe piață responsabil de punerea la dispoziție a unor informații neconforme privind un medicament.

(2)   Statele membre prevăd adoptarea măsurilor menționate la alineatul (1) în cadrul unei proceduri accelerate, cu efect provizoriu sau definitiv.

(3)
     
  Statele membre se asigură că titularii autorizației de introducere pe piață sunt reprezentați și luați în considerare în cadrul oricărei proceduri de examinare a cazurilor în care sunt acuzați de nerespectarea dispozițiilor stabilite la prezentul titlu. Titularii autorizației de introducere pe piață au dreptul de a ataca orice decizie în fața unei instanțe judiciare sau a unui alt organism. Punerea la dispoziție a informațiilor este suspendată pe durata procedurii de atac, până la luarea unei decizii contrare de către organismul responsabil.

Articolul 100j

Statele membre se asigură de faptul că titularii de autorizații de introducere pe piață, prin intermediul serviciului științific menționat la articolul 98 alineatul (1):

| (a) | păstrează la dispoziția autorităților
  competente
  sau a organismelor responsabile de monitorizarea informațiilor privind medicamentele
  care au autorizat în prealabil informațiile respective,
  o mostră din toate informațiile care sunt
  puse la dispoziție
  în conformitate cu dispozițiile prezentului titlu și informațiile privind cantitatea de informații
  puse la dispoziție
  , împreună cu o declarație care să indice persoanele cărora acestea le sunt destinate, metoda de
  punere la dispoziție
  și data
  la care a avut loc
  prima
  punere la dispoziție
  a informațiilor; |
| --- | --- |

(a)

păstrează la dispoziția autorităților
  competente
  sau a organismelor responsabile de monitorizarea informațiilor privind medicamentele
  care au autorizat în prealabil informațiile respective,
  o mostră din toate informațiile care sunt
  puse la dispoziție
  în conformitate cu dispozițiile prezentului titlu și informațiile privind cantitatea de informații
  puse la dispoziție
  , împreună cu o declarație care să indice persoanele cărora acestea le sunt destinate, metoda de
  punere la dispoziție
  și data
  la care a avut loc
  prima
  punere la dispoziție
  a informațiilor;

| (b) | se asigură că informațiile privind medicamentele emise de către întreprinderea lor sunt conforme cu cerințele prezentului titlu; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că informațiile privind medicamentele emise de către întreprinderea lor sunt conforme cu cerințele prezentului titlu;

| (c) | furnizează autorităților sau organismelor responsabile de monitorizarea informațiilor privind medicamentele informațiile
  , resursele financiare
  și asistența de care au nevoie pentru a-și îndeplini sarcinile care le revin; |
| --- | --- |

(c)

furnizează autorităților sau organismelor responsabile de monitorizarea informațiilor privind medicamentele informațiile
  , resursele financiare
  și asistența de care au nevoie pentru a-și îndeplini sarcinile care le revin;

| (d) | se asigură de respectarea imediată și integrală a deciziilor adoptate de autoritățile sau organismele responsabile de monitorizarea informațiilor privind medicamentele. |
| --- | --- |

(d)

se asigură de respectarea imediată și integrală a deciziilor adoptate de autoritățile sau organismele responsabile de monitorizarea informațiilor privind medicamentele.

Articolul 100k

Informațiile privind medicamentele homeopatice menționate la articolul 14 alineatul (1) și care au fost clasificate drept medicamente eliberate numai pe bază de rețetă fac obiectul dispozițiilor prezentului titlu.
  Același lucru este valabil în cazul informațiilor privind medicamentele pe bază de plante medicinale sau orice alt compus sau tip de terapie clasificate ca putând fi eliberate numai pe bază de rețetă.

Articolul 100l

(1)
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor prezentului titlu privind informațiile furnizate de titularii autorizațiilor de introducere pe piață, statele membre se asigură că pacienții și publicul larg sau membrii acestuia dispun de informații obiective, neutre cu privire la următoarele:

| (a) | medicamentele introduse pe piață pe teritoriul statului membru respectiv. Aceste informații includ, dar nu se rezumă doar la acestea, cel mai recent rezumat al caracteristicilor produsului, eticheta și prospectul însoțitor destinat pacientului al medicamentului, astfel cum au fost aprobate de autoritățile competente în timpul autorizării introducerii pe piață și a reînnoirii acesteia, precum și versiunea cea mai recentă și accesibilă în mod public a raportului de evaluare întocmit de autoritățile competente și actualizările acestuia; |
| --- | --- |

(a)

medicamentele introduse pe piață pe teritoriul statului membru respectiv. Aceste informații includ, dar nu se rezumă doar la acestea, cel mai recent rezumat al caracteristicilor produsului, eticheta și prospectul însoțitor destinat pacientului al medicamentului, astfel cum au fost aprobate de autoritățile competente în timpul autorizării introducerii pe piață și a reînnoirii acesteia, precum și versiunea cea mai recentă și accesibilă în mod public a raportului de evaluare întocmit de autoritățile competente și actualizările acestuia;

| (b) | bolile și condițiile de sănătate care trebuie tratate cu medicamentele introduse pe piață pe teritoriul său, precum și |
| --- | --- |

(b)

bolile și condițiile de sănătate care trebuie tratate cu medicamentele introduse pe piață pe teritoriul său, precum și

| (c) | prevenirea acestor boli și condiții. |
| --- | --- |

(c)

prevenirea acestor boli și condiții.

(2)
     
  Informațiile mențioante la alineatul (1) sunt puse la dispoziție atât în format electronic, cât și în format tipărit, precum și într-un format accesibil persoanelor cu handicap. Acestea sunt puse la dispoziție prin intermediul următoarelor canale:

| (a) | site-uri internet realizate de statul membru sau de un organism desemnat de statul membru și monitorizate de autoritatea națională competentă sau de un organism desemnat de autoritatea națională competentă; |
| --- | --- |

(a)

site-uri internet realizate de statul membru sau de un organism desemnat de statul membru și monitorizate de autoritatea națională competentă sau de un organism desemnat de autoritatea națională competentă;

| (b) | materiale tipărite puse la dispoziția pacienților și a publicului larg; |
| --- | --- |

(b)

materiale tipărite puse la dispoziția pacienților și a publicului larg;

| (c) | răspunsuri scrise la solicitări de informații din partea pacienților sau a unui membru al publicului larg. |
| --- | --- |

(c)

răspunsuri scrise la solicitări de informații din partea pacienților sau a unui membru al publicului larg.

(3)
     
  Comisia facilitează schimbul de cele mai bune practici între statele membre și adoptă orientări.

(4)
     
  Până la ... (7), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește aplicarea prezentului articol.

Articolul 100m

(1)
     
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 100d alineatul (5), la articolul 100f alineatul (2) și la articolul 100h alineatul (7) îi este conferită Comisiei pentru o perioadă de ... (8). Comisia elaborează un raport privind competențele delegate cel târziu cu șase luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se reînnoiește automat pentru perioade de timp identice, cu excepția cazurilor în care Parlamentul European și Consiliul o revocă, în conformitate cu articolul 100n.

(2)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(3)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 100n și 100o.

Articolul 100n

(1)
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 100d alineatul (5), la articolul 100f alineatul (2) și la articolul 100h alineatul (7) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu.

(2)
     
  Instituția care a demarat o procedură internă pentru a decide dacă revocă sau nu delegarea de competențe trebuie să facă tot posibilul pentru a informa cealaltă instituție și Comisia într-un interval de timp rezonabil înainte de luarea deciziei finale, indicând competențele delegate care ar putea fi revocate și motivele posibile ale revocării.

(3)
     
  Decizia de revocare duce la încetarea delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte imediat sau de la o dată ulterioară, menționată în cuprinsul acesteia. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare. Decizia se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 100o

(1)
     
  Parlamentul European sau Consiliul pot formula obiecțiuni la un act delegat în termen de trei luni de la data notificării.

La inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, termenul respectiv se prelungește cu o lună.

(2)
     
  În cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul, nu formulează obiecțiuni la actul delegat până la expirarea termenului menționat la alineatul (1), actul delegat se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și intră în vigoare la data menționată în cuprinsul său.

Actul delegat poate fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și poate intra în vigoare înainte de expirarea perioadei respective în cazul în care atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că au decis să nu formuleze obiecțiuni.

(3)
     
  În cazul în care fie Parlamentul European, fie Consiliul formulează obiecțiuni la actul delegat în termenul menționat la alineatul (1), acesta nu intră în vigoare. Instituția care formulează obiecțiuni își expune motivele care au stat la baza acestora.

Articolul 100p

Comisia publică până la data de ... (9) care aduce modificări] un raport privind experiența acumulată în procesul de punere în aplicare a dispozițiilor prezentului titlu
  , după consultarea tuturor părților interesate relevante, cum ar fi organizațiile independente din domeniul sănătății, ale pacienților și ale consumatorilor, precum și reprezentanții profesiilor din domeniul sănătății,
  și evaluează necesitatea revizuirii acestora. Comisia transmite raportul respectiv Parlamentului European și Consiliului.

| (9) | Cuvintele „prospect însoțitor” și „prospecte însoțitoare” se înlocuiesc în tot textul cu cuvintele „prospect însoțitor destinat pacientului” și „prospecte însoțitoare destinate pacientului”. |
| --- | --- |

(9)

Cuvintele „prospect însoțitor” și „prospecte însoțitoare” se înlocuiesc în tot textul cu cuvintele „prospect însoțitor destinat pacientului” și „prospecte însoțitoare destinate pacientului”.

Articolul 2

Consultarea părților interesate

Comisia consultă toate părțile interesate relevante, cum ar fi organizațiile independente din domeniul sănătății, ale pacienților și ale consumatorilor, cu privire la chestiuni legate de punerea în aplicare a prezentei directive și de aplicarea acesteia de către statele membre.

Articolul 3

Transpunerea

(1)   Statele membre pun în aplicare dispozițiile legale, de reglementare și administrative necesare în vederea conformării cu prezenta directivă până la data de ... (10). Statele membre comunică de îndată Comisiei textul dispozițiilor respective și un tabel de corespondență între prezenta directivă și aceste dispoziții.

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea prin care se efectuează această trimitere.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 4

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 5

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 306, 16.12.2009, p. 18.

1

(2)  JO C 79, 27.3.2010, p. 50.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 24 noiembrie 2010.

3

(4)  JO L 311, 28.11.2001, p. 67.

4

(5)  
  24 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

5

24 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(6)  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

6

(7)  
  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

7

Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(8)  
  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

8

Data intrării în vigoare a prezentei directive.

(9)  Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.”

9

(10)  Un an de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

10

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/203 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/203

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010Informații referitoare la medicamente (procedurile comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor) ***I

P7_TA(2010)0430

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente, în ceea ce privește informarea publicului larg în privința medicamentelor de uz uman care se eliberează pe bază de prescripții medicale (COM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD))

2012/C 99 E/49

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0662),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0517/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0517/2008),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare”(COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare”(COM(2009)0665),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolele 114 și 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolele 114 și 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul din 10 iunie 2009 al Comitetului Economic și Social European (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 10 iunie 2009 al Comitetului Economic și Social European (1),

| — | având în vedere avizul din 7 octombrie 2009 al Comitetului Regiunilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 7 octombrie 2009 al Comitetului Regiunilor (2),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0289/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0289/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată mai jos; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată mai jos;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 306, 16.12.2009, p. 33.

(2)  JO C 79, 27.3.2010, p. 50.

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010P7_TC1-COD(2008)0255

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente, în ceea ce privește informarea publicului larg în privința medicamentelor de uz uman care se eliberează pe bază de prescripții medicale

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (c),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

Întrucât:

| (1) | La 20 decembrie 2007, Comisia a prezentat o comunicare intitulată „Raportul privind practicile actuale în furnizarea către pacienți de informații referitoare la medicamente”. Raportul concluzionează că statele membre au adoptat norme și practici divergente referitoare la furnizarea de informații, ceea ce a dus la un acces inegal al pacienților și al publicului larg la informațiile privind medicamentele. Experiența acumulată din aplicarea cadrului legislativ actual a scos în evidență și anumite disparități în interpretarea normelor de la nivelul Uniunii privind publicitatea, precum și între modalitățile de furnizare a informațiilor la nivel național
  , demonstrând necesitatea urgentă de a face o distincție clară între publicitate și informare
  . |
| --- | --- |

(1)

La 20 decembrie 2007, Comisia a prezentat o comunicare intitulată „Raportul privind practicile actuale în furnizarea către pacienți de informații referitoare la medicamente”. Raportul concluzionează că statele membre au adoptat norme și practici divergente referitoare la furnizarea de informații, ceea ce a dus la un acces inegal al pacienților și al publicului larg la informațiile privind medicamentele. Experiența acumulată din aplicarea cadrului legislativ actual a scos în evidență și anumite disparități în interpretarea normelor de la nivelul Uniunii privind publicitatea, precum și între modalitățile de furnizare a informațiilor la nivel național
  , demonstrând necesitatea urgentă de a face o distincție clară între publicitate și informare
  .

| (2) | Prin introducerea unui nou titlu, VIIIa, în Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (4), se abordează aceste motive de preocupare în cadrul mai multor dispoziții destinate să garanteze existența unor informații de bună calitate, obiective, fiabile și nepublicitare privind medicamentele de uz uman care se eliberează pe bază de prescripție medicală
  , precum și să pună accentul asupra drepturilor și intereselor pacienților
  . |
| --- | --- |

(2)

Prin introducerea unui nou titlu, VIIIa, în Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (4), se abordează aceste motive de preocupare în cadrul mai multor dispoziții destinate să garanteze existența unor informații de bună calitate, obiective, fiabile și nepublicitare privind medicamentele de uz uman care se eliberează pe bază de prescripție medicală
  , precum și să pună accentul asupra drepturilor și intereselor pacienților
  .

| (3) | Disparitățile în furnizarea de informații privind medicamentele de uz uman nu se justifică în cazul medicamentelor autorizate în temeiul titlului II din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5) pentru care sunt aprobate o singură fișă sintetică a caracteristicilor produsului și un singur prospect însoțitor la nivelul Uniunii. În consecință, titlul VIIIa din Directiva 2001/83/CE ar trebui să se aplice și în cazul acestor produse. |
| --- | --- |

(3)

Disparitățile în furnizarea de informații privind medicamentele de uz uman nu se justifică în cazul medicamentelor autorizate în temeiul titlului II din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5) pentru care sunt aprobate o singură fișă sintetică a caracteristicilor produsului și un singur prospect însoțitor la nivelul Uniunii. În consecință, titlul VIIIa din Directiva 2001/83/CE ar trebui să se aplice și în cazul acestor produse.

| (4) | Directiva 2001/83/CE prevede că anumite tipuri de informații sunt supuse controlului de către autoritățile naționale competente ale statelor membre înainte
  de a fi făcute publice
  . În cazul medicamentelor de uz uman autorizate în temeiul titlului II din Regulamentul (CE) nr. 726/2004, ar trebui să se prevadă, de asemenea, ca anumite tipuri de informații să fie controlate în prealabil de Agenția Europeană pentru Medicamente („Agenția”)
  și ca Agenția să monitorizeze măsurile care sunt luate de către producător, precum și actualizarea materialului informativ, ca urmare a raportărilor referitoare la reacțiile adverse
  . |
| --- | --- |

(4)

Directiva 2001/83/CE prevede că anumite tipuri de informații sunt supuse controlului de către autoritățile naționale competente ale statelor membre înainte
  de a fi făcute publice
  . În cazul medicamentelor de uz uman autorizate în temeiul titlului II din Regulamentul (CE) nr. 726/2004, ar trebui să se prevadă, de asemenea, ca anumite tipuri de informații să fie controlate în prealabil de Agenția Europeană pentru Medicamente („Agenția”)
  și ca Agenția să monitorizeze măsurile care sunt luate de către producător, precum și actualizarea materialului informativ, ca urmare a raportărilor referitoare la reacțiile adverse
  .

| (5) | Pentru a asigura finanțarea adecvată a activităților de informare menționate, ar trebui să se prevadă perceperea de către Agenție a unor taxe de la titularii autorizației de introducere pe piață. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a asigura finanțarea adecvată a activităților de informare menționate, ar trebui să se prevadă perceperea de către Agenție a unor taxe de la titularii autorizației de introducere pe piață.

| (6) | În cazul în care costurile suplimentare suportate de Agenție ca urmare a verificării prealabile a anumitor tipuri de informații în conformitate cu cerințele prezentului regulament nu sunt acoperite de taxele percepute de la titularii autorizațiilor de introducere pe piață, ar trebui să se efectueze o verificare a contribuției Uniunii la bugetul Agenției. La nivelul statelor membre ar trebui să se urmărească, în mod similar, o adaptare a contribuției oferite Agenției de Uniune. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care costurile suplimentare suportate de Agenție ca urmare a verificării prealabile a anumitor tipuri de informații în conformitate cu cerințele prezentului regulament nu sunt acoperite de taxele percepute de la titularii autorizațiilor de introducere pe piață, ar trebui să se efectueze o verificare a contribuției Uniunii la bugetul Agenției. La nivelul statelor membre ar trebui să se urmărească, în mod similar, o adaptare a contribuției oferite Agenției de Uniune.

| (7) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, respectiv stabilirea de norme comune referitoare la informațiile privind medicamentele de uz uman care se eliberează numai pe bază de prescripție medicală autorizate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(7)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, respectiv stabilirea de norme comune referitoare la informațiile privind medicamentele de uz uman care se eliberează numai pe bază de prescripție medicală autorizate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (8) | Regulamentul (CE) nr. 726/2004 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (CE) nr. 726/2004 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 726/2004

Regulamentul (CE) nr. 726/2004 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 9 alineatul (4), se adaugă următoarea literă:










  „(f) | rezumatul Raportului european public de evaluare menționat la articolul 13 alineatul (3).” |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 9 alineatul (4), se adaugă următoarea literă:

„(f)

rezumatul Raportului european public de evaluare menționat la articolul 13 alineatul (3).”

| 2. | Se introduc următoarele articole:
  „Articolul 20a

  (1)   Titlul VIIIa din Directiva 2001/83/CE se aplică medicamentelor care se autorizează în temeiul prezentului titlu și se eliberează pe bază de prescripție medicală.

  Articolul 20b

  (1)   Prin derogare de la articolul 100 g alineatul (1) din Directiva 2001/83/CE, informațiile privind medicamentul la care se face referire la articolul 100b litera (d) din directiva respectivă sunt verificate de către Agenție înainte de a fi
  făcute publice, cu excepția cazurilor în care aceste informații se găsesc pe un site de internet, iar controlul conținutului publicat este responsabilitatea unui stat membru în temeiul articolului 100h din Directiva 2001/83/CE
  .
  (2)   În sensul alineatului (1), titularul autorizației de introducere pe piață transmite Agenției o machetă a informațiilor care urmează a fi
  făcute publice
  .
  (3)   Agenția poate formula obiecții la adresa informațiilor furnizate sau a unor părți ale respectivelor informații, pentru motive legate de nerespectarea dispozițiilor titlului VIIIa din Directiva 2001/83/CE, în termen de
  90 de zile
  de la primirea notificării. În cazul în care Agenția nu emite nicio obiecție în termen de
  90 de zile
  , informațiile sunt considerate acceptate și pot fi publicate.
  Titularul autorizației de introducere pe piață este în continuare responsabil în totalitate de informațiile furnizate în orice situație.




  (4)
     
  Dacă Agenția solicită modificarea informațiilor transmise de titularul autorizației de introducere pe piață, iar acesta prezintă o machetă îmbunătățită a informațiilor în termen de 30 de zile lucrătoare, Agenția comunică răspunsul cu privire la noua propunere în termen de 60 de zile lucrătoare.




  Agenția percepe de la titularul autorizației de introducere pe piață o taxă suplimentară pentru această evaluare.


  (5)   Transmiterea informațiilor către Agenție în conformitate cu alineatele (1), (2) (3) și (4) se face după achitarea unei taxe, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 297/95 al Consiliului din 10 februarie 1995 privind taxele datorate Agenției Europene pentru Evaluarea Medicamentelor (6). |
| --- | --- |

2.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 20a

(1)   Titlul VIIIa din Directiva 2001/83/CE se aplică medicamentelor care se autorizează în temeiul prezentului titlu și se eliberează pe bază de prescripție medicală.

Articolul 20b

(1)   Prin derogare de la articolul 100 g alineatul (1) din Directiva 2001/83/CE, informațiile privind medicamentul la care se face referire la articolul 100b litera (d) din directiva respectivă sunt verificate de către Agenție înainte de a fi
  făcute publice, cu excepția cazurilor în care aceste informații se găsesc pe un site de internet, iar controlul conținutului publicat este responsabilitatea unui stat membru în temeiul articolului 100h din Directiva 2001/83/CE
  .

(2)   În sensul alineatului (1), titularul autorizației de introducere pe piață transmite Agenției o machetă a informațiilor care urmează a fi
  făcute publice
  .

(3)   Agenția poate formula obiecții la adresa informațiilor furnizate sau a unor părți ale respectivelor informații, pentru motive legate de nerespectarea dispozițiilor titlului VIIIa din Directiva 2001/83/CE, în termen de
  90 de zile
  de la primirea notificării. În cazul în care Agenția nu emite nicio obiecție în termen de
  90 de zile
  , informațiile sunt considerate acceptate și pot fi publicate.
  Titularul autorizației de introducere pe piață este în continuare responsabil în totalitate de informațiile furnizate în orice situație.

(4)
     
  Dacă Agenția solicită modificarea informațiilor transmise de titularul autorizației de introducere pe piață, iar acesta prezintă o machetă îmbunătățită a informațiilor în termen de 30 de zile lucrătoare, Agenția comunică răspunsul cu privire la noua propunere în termen de 60 de zile lucrătoare.

Agenția percepe de la titularul autorizației de introducere pe piață o taxă suplimentară pentru această evaluare.

(5)   Transmiterea informațiilor către Agenție în conformitate cu alineatele (1), (2) (3) și (4) se face după achitarea unei taxe, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 297/95 al Consiliului din 10 februarie 1995 privind taxele datorate Agenției Europene pentru Evaluarea Medicamentelor (6).

| (3) | Articolul 57 se modifică după cum urmează:










  (a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:










  (i) | litera (l) se înlocuiește cu următorul text:










  „(l) | creează o bază de date a medicamentelor, care urmează să fie accesibilă publicului larg în toate limbile oficiale ale Uniunii și se asigură că aceasta este actualizată și gestionată independent de interesele comerciale ale companiilor farmaceutice. Baza de date facilitează căutarea informațiilor deja autorizate pentru prospecte însoțitoare, include o secțiune privind medicamentele autorizate pentru tratamentul copiilor iar informațiile furnizate publicului sunt formulate într-o formă accesibilă și ușor de înțeles, pentru un public care nu este specialist în domeniu;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Articolul 57 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(i)

litera (l) se înlocuiește cu următorul text:

„(l)

creează o bază de date a medicamentelor, care urmează să fie accesibilă publicului larg în toate limbile oficiale ale Uniunii și se asigură că aceasta este actualizată și gestionată independent de interesele comerciale ale companiilor farmaceutice. Baza de date facilitează căutarea informațiilor deja autorizate pentru prospecte însoțitoare, include o secțiune privind medicamentele autorizate pentru tratamentul copiilor iar informațiile furnizate publicului sunt formulate într-o formă accesibilă și ușor de înțeles, pentru un public care nu este specialist în domeniu;”;

| (ii) | se adaugă următoarele litere:






  „(u) | formularea de opinii legate de informarea publicului larg cu privire la medicamentele de uz uman care se eliberează pe bază de prescripție medicală; |
| --- | --- | --- |

(ii)

se adaugă următoarele litere:

„(u)

formularea de opinii legate de informarea publicului larg cu privire la medicamentele de uz uman care se eliberează pe bază de prescripție medicală;

| (v) | promovează sursele existente de informații independente fiabile referitoare la sănătate.
  ”; |
| --- | --- |

(v)

promovează sursele existente de informații independente fiabile referitoare la sănătate.
  ”;

| (b) | alineatul (2) se modifică după cum urmează:










  (i) | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „(2)
     
  Baza de date prevăzută la alineatul (1) litera (l) include rezumatele caracteristicilor produsului, prospectul însoțitor pentru pacient sau utilizator și informațiile de pe etichetă. Baza de date este realizată în etape, prioritare fiind medicamentele autorizate conform prezentului regulament, precum și medicamentele autorizate în conformitate cu titlul III capitolul 4 din Directiva 2001/83/CE și în conformitate cu titlul III capitolul 4 din Directiva 2001/82/CE. Ulterior, baza de date se extinde pentru a include toate medicamentele introduse pe piața din interiorul Uniunii. Baza de date respectivă trebuie promovată în mod activ pentru cetățenii UE.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

alineatul (2) se modifică după cum urmează:

(i)

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(2)
     
  Baza de date prevăzută la alineatul (1) litera (l) include rezumatele caracteristicilor produsului, prospectul însoțitor pentru pacient sau utilizator și informațiile de pe etichetă. Baza de date este realizată în etape, prioritare fiind medicamentele autorizate conform prezentului regulament, precum și medicamentele autorizate în conformitate cu titlul III capitolul 4 din Directiva 2001/83/CE și în conformitate cu titlul III capitolul 4 din Directiva 2001/82/CE. Ulterior, baza de date se extinde pentru a include toate medicamentele introduse pe piața din interiorul Uniunii. Baza de date respectivă trebuie promovată în mod activ pentru cetățenii UE.”;

| (ii) | se adaugă un al patrulea paragraf:




  „Informațiile comunicate de titularii de autorizații de introducere pe piață și aprobate de autoritățile naționale trebuie transmise de acestea Agenției și introduse în baza de date menționată la primul paragraf și care este accesibilă publicului.” |
| --- | --- |

(ii)

se adaugă un al patrulea paragraf:

„Informațiile comunicate de titularii de autorizații de introducere pe piață și aprobate de autoritățile naționale trebuie transmise de acestea Agenției și introduse în baza de date menționată la primul paragraf și care este accesibilă publicului.”

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 306, 16.12.2009, p. 33.

1

(2)  JO C 79, 27.3.2010, p. 50.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 24 noiembrie 2010.

3

(4)  JO L 311, 28.11.2001, p. 67.

4

(5)  JO L 136, 30.4.2004, p. 1.

5

(6)  JO L 35, 15.2.1995, p. 1.”

6

---

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 99/207 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 99/207

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010Restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice ***I

P7_TA(2010)0431

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (reformare) (COM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD))

2012/C 99 E/50

(Procedură legislativă ordinară: prima lectură - reformare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0809), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0809),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0471/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0471/2008),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată: „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată: „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iunie 2009 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iunie 2009 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 decembrie 2009 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 decembrie 2009 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 noiembrie 2010, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 noiembrie 2010, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul Interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind o utilizare mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul Interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind o utilizare mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (3),

| — | având în vedere scrisoarea din 11 noiembrie 2009 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 11 noiembrie 2009 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0196/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0196/2010),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare, luând în considerare recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare, luând în considerare recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | aprobă declarația sa anexată prezentei rezoluții; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația sa anexată prezentei rezoluții;

| 3. | ia act de declarațiile Comisiei anexate prezentei rezoluții; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarațiile Comisiei anexate prezentei rezoluții;

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 306, 16.12.2009, p. 36.

(2)  JO C 141, 29.5.2010, p. 55.

(3)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Miercuri, 24 noiembrie 2010P7_TC1-COD(2008)0240

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 24 noiembrie 2010 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2011/65/UE.)

Miercuri, 24 noiembrie 2010ANEXĂ

Declarații

Declarația Parlamentului European

Parlamentul European regretă faptul că Consiliul nu a fost pregătit să accepte publicarea obligatorie a tabelelor de corespondență în contextul reformării Directivei 2002/95/CE. În vederea prezentării unei soluții orizontale și interinstituționale la această problemă, Parlamentul European invită Comisia European să prezinte un raport în termen de șase luni de la adoptarea prezentului acord în sesiune plenară cu privire la practicile statelor membre de a elabora tabele de corelație în domeniul legislației europene de protecție a mediului și să le facă publice, inclusiv o evaluare a modului în care actualele practici afectează rolul Comisiei de „gardian al tratatelor” în controlarea transpunerii corecte a directivelor UE în legislația națională în domeniul protecției mediului.

Declarația Comisiei privind domeniul de aplicare (Articolul 2 alineatul (2))

Comisia interpretează articolul 2 alineatul (2) după cum urmează: echipamentele electrice și electronice care nu erau incluse în domeniul de aplicare a Directivei 2002/95/CE, dar care vor face obiectul noii directive, nu trebuie să se conformeze cerințelor acestei directive pe o perioadă de tranziție de opt ani.

Categoria echipamentelor electrice și electronice (EEE) care nu erau incluse în domeniul de aplicare a Directivei 2002/95/CE, dar care vor face obiectul noii directive, cuprinde, printre altele, EEE vizate de:

| — | noua categorie 11 din anexa I; |
| --- | --- |

—

noua categorie 11 din anexa I;

| — | noua definiție a conceptului de „dependent” de la articolul 3 alineatul (2); |
| --- | --- |

—

noua definiție a conceptului de „dependent” de la articolul 3 alineatul (2);

| — | „cablurile” menționate la articolul 4 și definiția aferentă de la articolul 3 alineatul (5); |
| --- | --- |

—

„cablurile” menționate la articolul 4 și definiția aferentă de la articolul 3 alineatul (5);

| — | vehiculele cu două roți care nu au primit omologarea de tip [articolul 2 alineatul (4) litera (f)]. |
| --- | --- |

—

vehiculele cu două roți care nu au primit omologarea de tip [articolul 2 alineatul (4) litera (f)].

În timpul perioadei de tranziție de opt ani, conform interpretării Comisiei, din articolul 2 alineatul (2) reiese că statele membre au obligația de a permite punerea pe piață a echipamentelor electrice și electronice care nu erau incluse în domeniul de aplicare a Directivei 2002/95/CE, dar care vor face obiectul noii directive.

Declarația Comisiei privind revizuirea (Articolul 24)

În temeiul articolului 24, Comisia intenționează, în termen de cel mult trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive, să efectueze o evaluare a impactului (revizuire) articolului 2, axându-se pe modificările domeniului de aplicare a prezentei directive în comparație cu Directiva 2002/95/CE, al căror impact nu a fost încă evaluat.

Evaluarea, urmată de un raport adresat Consiliului și Parlamentului, poate fi însoțită de o propunere legislativă, în cazul în care Comisia consideră necesar acest demers. Amploarea conținutului evaluării și al propunerii legislative rămâne să fie stabilită de Comisie în conformitate cu dreptul său de inițiativă legislativă, în temeiul tratatelor.

Declarația Comisiei privind nano-materialele (considerentul 16 și articolul 6)

Comisia constată că se lucrează în continuare la formularea unei definiții comune a nanomaterialelor și intenționează să adopte în viitorul apropiat o recomandare a Comisiei privind o definiție comună pentru toate sectoarele legislative. Comisia consideră că dispozițiile referitoare la restricțiile de utilizare a anumitor substan,e periculoase vizează diverse tipuri de substanțe (inclusiv nanoformele) în prezent interzise și tipuri de substanțe care vor face în viitor obiectul unei evaluări prealabile în cadrul restricțiilor de utilizare a anumitor substanțe periculoase.

Declarția Comisiei privind tabelele de corespondență

Comisia reamintește angajamentul pe care și l-a asumat de a asigura că statele membre întocmesc tabele de corespondență între măsurile adoptate și directiva UE și le transmit Comisiei în cadrul procesului de transpunere a legislației UE, în interesul cetățenilor, în scopul unei mai bune legiferări și al creșterii transparenței juridice, precum și în vederea facilitării examinării conformității legislației naționale cu dispozițiile UE.

Comisia regretă lipsa sprijinului pentru dispoziția inclusă în propunerea de directivă a Comisiei din 2008 privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (reformare), care avea ca scop introducerea obligativității de a întocmi tabele de corespondență.

Comisia, în spiritul compromisului și în vederea asigurării adoptării imediate a propunerii menționate, poate accepta substituirea dispoziției incluse în text referitoare la obligativitatea întocmirii tabelelor de corespondență cu un considerent prin care statele membre să fie încurajate să urmeze această practică.

Totuși, poziția Comisiei în cazul acestui dosar nu trebuie considerată drept un precedent. Comisia își continuă eforturile în vederea identificării, împreună cu Consiliul și cu Parlamentul European, a unei soluții adecvate la această problemă instituțională de tip orizontal.

---