# Uradni list C 100/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.100.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 100 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 553. april 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.100.slv

Uradni list

Evropske unije

C 100

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 553. april 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | OLAF |
| 2012/C 100/01 | Poročilo o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF (januar 2011–november 2011) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

OLAF

2012/C 100/01

Poročilo o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF (januar 2011–november 2011)

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

OLAF

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 100/1

---

Poročilo o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF

januar 2011–november 2011

2012/C 100/01

Člani nadzornega odbora urada OLAF

| | Diemut R. THEATO

  Predsednica
  Nekdanja poslanka Evropskega parlamenta
  Nekdanja predsednica Odbora za proračunski nadzor Evropskega parlamenta, Nemčija |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Predsednica

Nekdanja poslanka Evropskega parlamenta

Nekdanja predsednica Odbora za proračunski nadzor Evropskega parlamenta, Nemčija

| | Peter STRÖMBERG

  Direktor Nadzornega odbora javnih revizorjev, Švedska |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Direktor Nadzornega odbora javnih revizorjev, Švedska

| | Kálmán GYÖRGYI

  Nekdanji generalni državni tožilec Republike Madžarske, Madžarska |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Nekdanji generalni državni tožilec Republike Madžarske, Madžarska

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  Javni tožilec na Vrhovnem sodišču, Španija |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Javni tožilec na Vrhovnem sodišču, Španija

| | Rosalind WRIGHT

  Predsednica Svetovalnega odbora za goljufije, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

Predsednica Svetovalnega odbora za goljufije, Združeno kraljestvo

VSEBINA

PREDGOVOR PREDSEDNICE K POROČILU O DEJAVNOSTIH NADZORNEGA ODBORA

| 1 | UVOD |
| --- | --- |

1

| 2 | PRAVNA JAMSTVA ZA PREISKOVALNO NEODVISNOST URADA OLAF |
| --- | --- |

2

| 2.1 | Neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Zaposlitev generalnega direktorja urada OLAF |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Načini za zagotovitev neodvisnosti generalnega direktorja urada OLAF |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Namestnik generalnega direktorja |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.2 | Vloga nadzornega odbora |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Dostop nadzornega odbora do spisov primerov urada OLAF |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Sekretariat nadzornega odbora |
| --- | --- |

2.2.2

| 3 | SPREMLJANJE IZVAJANJA PREISKOVALNE FUNKCIJE URADA OLAF |
| --- | --- |

3

| 3.1 | Pristojnost in pooblastila urada OLAF v zvezi s preiskavami |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Trajanje preiskav |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Spoštovanje postopkovnih jamstev med preiskavami |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sodelovanje in izmenjava informacij z državami članicami |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Sodelovanje in izmenjava informacij v zvezi s preiskovalno funkcijo urada OLAF z institucijami, organi, uradi in agencijami |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Dostop urada OLAF do podatkov, s katerimi razpolagajo institucije |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Odnosi z uradom IDOC in drugimi službami institucij EU |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Upoštevanje priporočil urada OLAF s strani institucij |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Soglasje generalnega sekretarja / predsednika institucije, organa, urada ali agencije za začasno odložitev obveznosti, da se oseba, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Prenos poročil o primerih ter zagotavljanje informacij institucijam, organom, uradom in agencijam s strani urada OLAF |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | Izmenjava mnenj z institucijami |
| --- | --- |

3.5.6

| 4 | SPREMLJANJE VPLIVA VODSTVA NA PREISKOVALNO FUNKCIJO URADA OLAF |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Vodenje preiskav |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Načrtovanje in strateško usmerjanje preiskav |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Notranji nadzor preiskav |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | Proračun, upravna organizacija in kadrovska politika v povezavi s preiskovalno funkcijo urada OLAF |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Postopkovna pravila za preiskave urada OLAF (priročnik) |
| --- | --- |

4.3

SKLEPNE UGOTOVITVE

| PRILOGA I | Koledar sestankov nadzornega odbora |
| --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | Seznam mnenj, ki jih je nadzorni odbor sprejel med 1. decembrom 2005 in 30. novembrom 2011 |
| --- | --- |

PRILOGA II

| PRILOGA III | Mnenje št. 1/2011 Dostop urada OLAF do podatkov o osebju, s katerimi razpolaga Komisija |
| --- | --- |

PRILOGA III

| PRILOGA IV | Mnenje št. 2/2011 Pristojnost Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za neodvisno izvajanje notranjih preiskav v institucijah EU |
| --- | --- |

PRILOGA IV

| PRILOGA V | Mnenje št. 3/2011 Predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2012 |
| --- | --- |

PRILOGA V

| PRILOGA VI | Mnenje št. 4/2011 o spremenjenem predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 |
| --- | --- |

PRILOGA VI

| PRILOGA VII | Mnenje št. 5/2011 Končna poročila o notranjih preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja, ki jih Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) posreduje institucijam |
| --- | --- |

PRILOGA VII

PREDGOVOR PREDSEDNICE K POROČILU O DEJAVNOSTIH NADZORNEGA ODBORA

Z zadovoljstvom oddajam zadnje poročilo o dejavnostih nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF). To je zadnje poročilo o dejavnostih našega odbora, katerega mandat se je začel decembra 2005.

Zadnje leto našega mandata, ki je bilo zaznamovano s prihodom novega generalnega direktorja, pospešitvijo reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999 in s tem začetkom razprave, v katero se je dejavno vključil nadzorni odbor, ter naknadno revizijo urada OLAF, ki jo je opravilo Evropsko računsko sodišče, je bilo za naš odbor izredno zahtevno.

Prišel je čas za splošno oceno našega dela. Oblika tega zadnjega letnega poročila nadzornega odbora je torej drugačna, da bi bolje odražala dejavnosti odbora v njegovem šestletnem mandatu. Poleg povzetka naših dejavnosti v letu 2011 je namen tega poročila zagotoviti pregled glavnih vprašanj, na katera je nadzorni odbor osredotočil svoje nadzorne dejavnosti.

Nadzorni odbor je še naprej povsem predano pomagal uradu OLAF v boju proti goljufijam, korupciji in katerim koli drugim nezakonitim dejavnostim, ki vplivajo na finančne interese Evropske unije, ter krepitvi neodvisnosti urada z rednim spremljanjem njegovih preiskav.

Nadzorni odbor je več let tesno sodeloval s prvim generalnim direktorjem urada OLAF, pokojnim Franzem-Hermannom Brünerjem, od januarja 2010 pa z Nicholasom Ilettom kot vršilcem dolžnosti generalnega direktorja. Nadzorni odbor je leta 2010 dejavno sodeloval pri izbirnem postopku za novega generalnega direktorja in se je po imenovanju Giovannija Kesslerja februarja 2011 z njim večkrat sestal.

Nadzorni odbor je imel za prednostno nalogo ohranjati redne stike z institucijami EU ter partnerji in zainteresiranimi stranmi urada OLAF, zlasti ker se urad opira nanje v zvezi z učinkovitim izvajanjem svojih priporočil po preiskavah. Nadzorni odbor ceni dobre odnose, ki jih ima z Evropsko komisijo, Evropskim parlamentom, Svetom in Evropskim računskim sodiščem, s katerimi se je redno sestajal, da bi razpravljali o vprašanjih skupnega interesa, ki se nanašajo na urad OLAF. Nadzorni odbor si resnično želi, da bi se ta ploden odnos nadaljeval tudi v prihodnje.

Nadzorni odbor je kot kritični zaveznik urada OLAF po potrebi podpiral urad OLAF in ga spodbujal k ohranjanju dobrih praks, hkrati pa ga je opozarjal na vidike izvajanja njegove preiskovalne funkcije, ki jih je bilo treba izboljšati.

Nadzorni odbor je zlasti dosledno poudarjal potrebo, da se urad OLAF z razvojem skladne in trdne politike de minimis osredotoči na svojo temeljno preiskovalno dejavnost ter usmeri svoja prizadevanja v večje primere. Nadzorni odbor je tudi priporočil uradu OLAF, naj si prizadeva za pospešitev preiskovalnega postopka z boljšim upravljanjem, izboljšanim načrtovanjem vseh preiskovalnih dejavnosti in učinkovitejšim določanjem prednostnih nalog glede dela v zvezi s primeri. Poleg tega je nadzorni odbor stalno poudarjal potrebo po ustreznih in jasnih postopkovnih pravilih za preiskave ter priporočil izboljšanje pravil v priročniku urada OLAF in njihovega izvajanja v posameznih fazah preiskav.

Naše delo v letu 2011 je mogoče obravnavati kot še en primer vloge odbora kot podpornika, pa tudi kritika. Nadzorni odbor je skupaj izdal pet mnenj v zvezi s preiskovalno funkcijo urada OLAF. Prvo mnenje je izdal na zahtevo vršilca dolžnosti generalnega direktorja in v njem potrdil potrebo urada OLAF po dostopu do zbirk podatkov o osebju Evropske komisije v fazi preiskave v zvezi z vrednotenjem. Drugo mnenje je odbor pripravil na zahtevo novega generalnega direktorja in v njem potrdil pristojnost urada OLAF za preiskavo domnevnega korupcijskega vedenja poslancev Evropskega parlamenta. Tretje mnenje se je nanašalo na osnutek proračuna urada OLAF za leto 2012. Nadzorni odbor je podprl željo vodstva urada OLAF, da bi lahko neodvisno odločalo o razporeditvi zmanjšanja izdatkov znotraj urada OLAF, ki ga je Evropska komisija uvedla za naslednje leto. V četrtem mnenju je nadzorni odbor proučil predlog Evropske komisije o reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). V svojem zadnjem mnenju je nadzorni odbor obravnaval prakso urada OLAF v zvezi s posredovanjem poročil o primerih, pripravljenih po notranjih preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega spremljanja, zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam. Nadzorni odbor je opozoril na posledice te prakse na področju učinkovitosti in neodvisnosti preiskav urada OLAF.

Nadzorni odbor izraža zadovoljstvo ob dejstvu, da je urad OLAF v vseh teh letih sprejel ukrepe za izvedbo velikega števila njegovih priporočil. Vendar se nadzorni odbor zaveda, da so na številnih področjih še vedno potrebne izboljšave. Urad OLAF mora zlasti sprejeti ukrepe za preusmeritev pozornosti na preiskovalno funkcijo, za izboljšanje splošne učinkovitosti z boljšim upravljanjem preiskav, zlasti glede trajanja preiskav, ter za nadzor upravljanja in spremljanja preiskav. Nadzorni odbor upa, da bodo te težave odpravljene z reorganizacijo urada OLAF, ki bo začela veljati 1. februarja 2012. Napredek urada OLAF, predvsem na navedenih posebnih področjih, bo nadalje spremljal naslednji nadzorni odbor.

Med našim mandatom smo z uradom OLAF vzpostavili konstruktiven odnos. Na številnih srečanjih z vodstvenimi delavci in osebjem urada OLAF smo si imeli priložnost izmenjati pomembna stališča in informacije. Nadzorni odbor se zahvaljuje osebju in generalnemu direktorju urada OLAF, da so bili v celotnem mandatu pripravljeni sodelovati pri delu nadzornega odbora, pri čemer je bilo opravljanje naših nalog zaradi njihove pomoči lažje in prijetnejše, kot bi bilo sicer.

Zlasti pa se želim v svojem imenu in imenu članov odbora zahvaliti osebju našega sekretariata, saj brez njegove marljivosti in zveste podpore ne bi mogli opraviti svojega dela. V veselje mi je bilo delati z njimi.

Diemut THEATO,

Predsednica,

Nadzorni organ urada OLAF

1   UVOD

UVOD

| 1. | Nadzorni odbor Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) je bil ustanovljen z namenom povečati neodvisnost urada OLAF na podlagi rednega spremljanja njegove preiskovalne funkcije, pri čemer se mora vzdržati vmešavanja v izvajanje preiskav v teku. Nadzorni odbor tudi pomaga generalnemu direktorju urada OLAF pri izvajanju njegovih odgovornosti, da bi podprl delo urada OLAF in zagotovil, da preiskave potekajo v skladu z najvišjimi standardi. |
| --- | --- |

1.

Nadzorni odbor Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) je bil ustanovljen z namenom povečati neodvisnost urada OLAF na podlagi rednega spremljanja njegove preiskovalne funkcije, pri čemer se mora vzdržati vmešavanja v izvajanje preiskav v teku. Nadzorni odbor tudi pomaga generalnemu direktorju urada OLAF pri izvajanju njegovih odgovornosti, da bi podprl delo urada OLAF in zagotovil, da preiskave potekajo v skladu z najvišjimi standardi.

| 2. | Nadzorni odbor opravlja to vlogo tako, da za generalnega direktorja urada OLAF pripravlja mnenja, v katera vključi priporočila uradu OLAF za izboljšave, če je to po njegovem mnenju primerno in potrebno. Poleg tega vsako leto institucijam EU predloži poročilo o svojih dejavnostih. |
| --- | --- |

2.

Nadzorni odbor opravlja to vlogo tako, da za generalnega direktorja urada OLAF pripravlja mnenja, v katera vključi priporočila uradu OLAF za izboljšave, če je to po njegovem mnenju primerno in potrebno. Poleg tega vsako leto institucijam EU predloži poročilo o svojih dejavnostih.

| 3. | To poročilo o dejavnostih zajema šestletni mandat nadzornega odbora, katerega člani so svoj mandat nastopili decembra 2005. |
| --- | --- |

3.

To poročilo o dejavnostih zajema šestletni mandat nadzornega odbora, katerega člani so svoj mandat nastopili decembra 2005.

| 4. | Glavna odgovornost nadzornega odbora med mandatom je bila zagotoviti, da neodvisnost urada OLAF nikakor ni ogrožena. Nadzorni odbor meni, da lahko tveganje nedovoljenega vplivanja na začetek, izvajanje in vodenje preiskave izhaja iz katerega koli vira, pri čemer je posebno pozornost namenjal bolj prikritim pritiskom, ki bi lahko vplivali na neodvisnost urada OLAF, kot so prizadevanja institucij, organov, uradov, agencij, držav članic ali drugih tretjih strani, da bi ovirale urad OLAF v fazi začetka ali med izvajanjem preiskave, tako da zavračajo ali zavlačujejo prenos dokazov ali dokumentacije uradu OLAF, ga ovirajo pri preiskovalnih dejavnostih ali nedovoljeno omejujejo tako operativne in finančne kot tudi človeške vire urada OLAF. Nadzorni odbor je torej pri spremljanju preiskav urada OLAF zajel številna vprašanja. |
| --- | --- |

4.

Glavna odgovornost nadzornega odbora med mandatom je bila zagotoviti, da neodvisnost urada OLAF nikakor ni ogrožena. Nadzorni odbor meni, da lahko tveganje nedovoljenega vplivanja na začetek, izvajanje in vodenje preiskave izhaja iz katerega koli vira, pri čemer je posebno pozornost namenjal bolj prikritim pritiskom, ki bi lahko vplivali na neodvisnost urada OLAF, kot so prizadevanja institucij, organov, uradov, agencij, držav članic ali drugih tretjih strani, da bi ovirale urad OLAF v fazi začetka ali med izvajanjem preiskave, tako da zavračajo ali zavlačujejo prenos dokazov ali dokumentacije uradu OLAF, ga ovirajo pri preiskovalnih dejavnostih ali nedovoljeno omejujejo tako operativne in finančne kot tudi človeške vire urada OLAF. Nadzorni odbor je torej pri spremljanju preiskav urada OLAF zajel številna vprašanja.

| 5. | Nadzorni odbor je posebno pozornost namenil izvajanju pravnih določb iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (1), ki zagotavljajo neodvisnost urada OLAF – jamstva v zvezi z delovnim mestom generalnega direktorja urada OLAF ter obstojem in pooblastili nadzornega odbora. Nadzorni odbor je dejavno sodeloval pri postopku kadrovanja za novega generalnega direktorja urada OLAF in izrazil svoja stališča glede sprememb reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999 (2) v zvezi s tem postopkom ter glede tistih sprememb, ki se nanašajo na mandat, status, vlogo in neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF. |
| --- | --- |

5.

Nadzorni odbor je posebno pozornost namenil izvajanju pravnih določb iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (1), ki zagotavljajo neodvisnost urada OLAF – jamstva v zvezi z delovnim mestom generalnega direktorja urada OLAF ter obstojem in pooblastili nadzornega odbora. Nadzorni odbor je dejavno sodeloval pri postopku kadrovanja za novega generalnega direktorja urada OLAF in izrazil svoja stališča glede sprememb reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999 (2) v zvezi s tem postopkom ter glede tistih sprememb, ki se nanašajo na mandat, status, vlogo in neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF.

1

2

| 6. | Nadzorni odbor je pozorno spremljal izvrševanje preiskovalne funkcije urada OLAF, da bi lahko opredelil kakršne koli nedovoljene pritiske na urad OLAF, ki bi lahko ogrozili njegovo neodvisnost. Na podlagi temeljite proučitve reprezentativnega vzorca različnih primerov ter številnih razprav s preiskovalci, upravitelji in direktorji urada OLAF je nadzorni odbor ocenil tiste vidike, ki so po njegovem mnenju bistveni za uspešnost, učinkovitost in neodvisnost preiskovalnega dela urada OLAF: pristojnost in pooblastila urada OLAF v zvezi s preiskavami, trajanje preiskav, spoštovanje postopkovnih pravil med preiskavami s strani urada OLAF, sodelovanje in izmenjava informacij v zvezi s preiskovalno funkcijo urada OLAF z državami članicami ter institucijami, organi, uradi in agencijami. |
| --- | --- |

6.

Nadzorni odbor je pozorno spremljal izvrševanje preiskovalne funkcije urada OLAF, da bi lahko opredelil kakršne koli nedovoljene pritiske na urad OLAF, ki bi lahko ogrozili njegovo neodvisnost. Na podlagi temeljite proučitve reprezentativnega vzorca različnih primerov ter številnih razprav s preiskovalci, upravitelji in direktorji urada OLAF je nadzorni odbor ocenil tiste vidike, ki so po njegovem mnenju bistveni za uspešnost, učinkovitost in neodvisnost preiskovalnega dela urada OLAF: pristojnost in pooblastila urada OLAF v zvezi s preiskavami, trajanje preiskav, spoštovanje postopkovnih pravil med preiskavami s strani urada OLAF, sodelovanje in izmenjava informacij v zvezi s preiskovalno funkcijo urada OLAF z državami članicami ter institucijami, organi, uradi in agencijami.

| 7. | Nadzorni odbor je ocenil vpliv vodstva urada OLAF na preiskave. Nadzorni odbor je pozornost namenil zlasti vprašanjem, kot so vodenje preiskav, proračun ter upravna organizacija in kadrovska politika v povezavi s preiskovalno funkcijo in postopkovnimi pravili za preiskave urada OLAF. |
| --- | --- |

7.

Nadzorni odbor je ocenil vpliv vodstva urada OLAF na preiskave. Nadzorni odbor je pozornost namenil zlasti vprašanjem, kot so vodenje preiskav, proračun ter upravna organizacija in kadrovska politika v povezavi s preiskovalno funkcijo in postopkovnimi pravili za preiskave urada OLAF.

2   PRAVNA JAMSTVA ZA PREISKOVALNO NEODVISNOST URADA OLAF

PRAVNA JAMSTVA ZA PREISKOVALNO NEODVISNOST URADA OLAF

| 8. | Čeprav je urad OLAF z upravnega vidika uradno del Evropske komisije, svoje preiskovalne dejavnosti opravlja neodvisno od nje. Pravni okvir, ki ureja preiskave urada OLAF, določa dva sklopa jamstev, katerih namen je zagotoviti operativno neodvisnost urada OLAF in „pravilno izvajanje preiskav“ (3): neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF in vlogo nadzornega odbora. |
| --- | --- |

8.

Čeprav je urad OLAF z upravnega vidika uradno del Evropske komisije, svoje preiskovalne dejavnosti opravlja neodvisno od nje. Pravni okvir, ki ureja preiskave urada OLAF, določa dva sklopa jamstev, katerih namen je zagotoviti operativno neodvisnost urada OLAF in „pravilno izvajanje preiskav“ (3): neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF in vlogo nadzornega odbora.

3

2.1   
  Neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF

Neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF

| 9. | Začetek, izvajanje in zaključek zadev urada OLAF so v izključni pristojnosti generalnega direktorja urada OLAF. Zato je njegova neodvisnost nujna za preprečevanje zunanjih vplivov ali pritiskov na urad OLAF pri izvajanju upravnih preiskav. Nadzorni odbor je v več mnenjih izrazil svoja stališča glede zaposlitve direktorja, načinov zagotavljanja njegove neodvisnosti in vprašanja namestnika generalnega direktorja. |
| --- | --- |

9.

Začetek, izvajanje in zaključek zadev urada OLAF so v izključni pristojnosti generalnega direktorja urada OLAF. Zato je njegova neodvisnost nujna za preprečevanje zunanjih vplivov ali pritiskov na urad OLAF pri izvajanju upravnih preiskav. Nadzorni odbor je v več mnenjih izrazil svoja stališča glede zaposlitve direktorja, načinov zagotavljanja njegove neodvisnosti in vprašanja namestnika generalnega direktorja.

2.1.1   Zaposlitev generalnega direktorja urada OLAF

Zaposlitev generalnega direktorja urada OLAF

| 10. | Nadzorni odbor je leta 2010 dejavno sodeloval v postopku imenovanja za mesto generalnega direktorja in izdal Mnenje št. 2/2010 o predlogu za kandidata za generalnega direktorja urada OLAF. Nadzorni odbor je navedel, da je za uspešno delovanje urada OLAF potreben generalni direktor, ki ima dobre vodstvene sposobnosti in sposobnosti upravljanja ter lahko dokaže zmožnost vodenja velikih skupin. Natančneje, nadzorni odbor je poudaril, da mora biti generalni direktor urada OLAF sposoben in odločen voditi kompleksno organizacijo, ki opravlja več nalog hkrati, v mednarodnem okolju, saj le tako lahko doseže konkretne rezultate v boju proti goljufijam in korupciji v Evropi. Na tem področju mora imeti zadostne izkušnje, da si lahko pridobi lojalnost in spoštovanje visoko usposobljene skupine ter si zagotovi verodostojnost znotraj in zunaj urada OLAF. |
| --- | --- |

10.

Nadzorni odbor je leta 2010 dejavno sodeloval v postopku imenovanja za mesto generalnega direktorja in izdal Mnenje št. 2/2010 o predlogu za kandidata za generalnega direktorja urada OLAF. Nadzorni odbor je navedel, da je za uspešno delovanje urada OLAF potreben generalni direktor, ki ima dobre vodstvene sposobnosti in sposobnosti upravljanja ter lahko dokaže zmožnost vodenja velikih skupin. Natančneje, nadzorni odbor je poudaril, da mora biti generalni direktor urada OLAF sposoben in odločen voditi kompleksno organizacijo, ki opravlja več nalog hkrati, v mednarodnem okolju, saj le tako lahko doseže konkretne rezultate v boju proti goljufijam in korupciji v Evropi. Na tem področju mora imeti zadostne izkušnje, da si lahko pridobi lojalnost in spoštovanje visoko usposobljene skupine ter si zagotovi verodostojnost znotraj in zunaj urada OLAF.

| 11. | Poleg tega je nadzorni odbor v Mnenju št. 3/2010 izrazil zadovoljstvo ob uvedbi novega postopka zaposlovanja iz člena 12(2) spremenjene Uredbe (ES) št. 1073/1999. Ta postopek v celoti ustreza zahtevi glede neodvisnosti, skupni sporazum treh institucij – Evropskega parlamenta (EP), Sveta in Komisije – pa bo okrepil položaj generalnega direktorja urada OLAF. |
| --- | --- |

11.

Poleg tega je nadzorni odbor v Mnenju št. 3/2010 izrazil zadovoljstvo ob uvedbi novega postopka zaposlovanja iz člena 12(2) spremenjene Uredbe (ES) št. 1073/1999. Ta postopek v celoti ustreza zahtevi glede neodvisnosti, skupni sporazum treh institucij – Evropskega parlamenta (EP), Sveta in Komisije – pa bo okrepil položaj generalnega direktorja urada OLAF.

2.1.2   Načini za zagotovitev neodvisnosti generalnega direktorja urada OLAF

Načini za zagotovitev neodvisnosti generalnega direktorja urada OLAF

| 12. | Generalni direktor urada OLAF mora svoje naloge opravljati povsem neodvisno. Poleg tega je splošno odgovoren za zagotavljanje neodvisnosti urada OLAF kot celote pri opravljanju operativnih dejavnosti, pri čemer ga je pri tej nalogi vedno podpiral nadzorni odbor. Pravni okvir, ki ureja preiskave urada OLAF, določa več načinov, ki generalnemu direktorju urada OLAF omogočajo neodvisno delovanje. Nadzorni odbor je svoja stališča glede nekaterih načinov navedel v svojih mnenjih in prejšnjih letnih poročilih. |
| --- | --- |

12.

Generalni direktor urada OLAF mora svoje naloge opravljati povsem neodvisno. Poleg tega je splošno odgovoren za zagotavljanje neodvisnosti urada OLAF kot celote pri opravljanju operativnih dejavnosti, pri čemer ga je pri tej nalogi vedno podpiral nadzorni odbor. Pravni okvir, ki ureja preiskave urada OLAF, določa več načinov, ki generalnemu direktorju urada OLAF omogočajo neodvisno delovanje. Nadzorni odbor je svoja stališča glede nekaterih načinov navedel v svojih mnenjih in prejšnjih letnih poročilih.

| 13. | Generalni direktor urada OLAF je med drugim pristojen za sprejemanje odločitev v zvezi z začetkom in izvajanjem preiskav ter poročanjem o preiskavah, ne da bi moral zahtevati ali sprejemati zunanja navodila (4). Prav tako lahko generalni direktor urada OLAF vloži tožbo proti Evropski komisiji, če meni, da ukrep, ki ga je sprejela, zbuja dvome o njegovi neodvisnosti. Ob upoštevanju nedavnega nesporazuma med Evropskim parlamentom in uradom OLAF je nadzorni odbor v Mnenju št. 4/2011 navedel, da je treba v spremenjenem predlogu Uredbe (ES) št. 1073/1999 to možnost razširiti na vse institucije, organe, urade in agencije (5). V takem primeru mora direktor nemudoma obvestiti nadzorni odbor in ga zaprositi za popolno podporo. |
| --- | --- |

13.

Generalni direktor urada OLAF je med drugim pristojen za sprejemanje odločitev v zvezi z začetkom in izvajanjem preiskav ter poročanjem o preiskavah, ne da bi moral zahtevati ali sprejemati zunanja navodila (4). Prav tako lahko generalni direktor urada OLAF vloži tožbo proti Evropski komisiji, če meni, da ukrep, ki ga je sprejela, zbuja dvome o njegovi neodvisnosti. Ob upoštevanju nedavnega nesporazuma med Evropskim parlamentom in uradom OLAF je nadzorni odbor v Mnenju št. 4/2011 navedel, da je treba v spremenjenem predlogu Uredbe (ES) št. 1073/1999 to možnost razširiti na vse institucije, organe, urade in agencije (5). V takem primeru mora direktor nemudoma obvestiti nadzorni odbor in ga zaprositi za popolno podporo.

4

5

| 14. | Poleg tega je generalni direktor urada OLAF, za razliko od drugih generalnih direktorjev znotraj Evropske komisije, pooblaščen, da deluje kot organ, pristojen za imenovanja, ali organ, pooblaščen za sklepanje pogodb o zaposlovanju (6). Glede na to, da mora upravljati s človeškimi viri na način, ki najbolj ustreza operativnim potrebam urada OLAF, je nadzorni odbor prepričan, da je treba to vlogo okrepiti, s čimer bi generalni direktor postal neodvisen pri zaposlovanju ustrezno usposobljenega in kvalificiranega preiskovalnega osebja za izvajanje vseh operativnih dejavnosti urada OLAF. To bi moralo biti v izključni pristojnosti generalnega direktorja in neodvisno od postopkov zaposlovanja preostalega osebja Komisije. Ta pristojnost se ne sme prenesti na Komisijo. Nadzorni odbor še enkrat opozarja, da je treba bolje razviti kadrovsko politiko, in sicer z uvedbo strategije, ki bo odražala operativne prednostne naloge, ki jih določi vodstvo (7). |
| --- | --- |

14.

Poleg tega je generalni direktor urada OLAF, za razliko od drugih generalnih direktorjev znotraj Evropske komisije, pooblaščen, da deluje kot organ, pristojen za imenovanja, ali organ, pooblaščen za sklepanje pogodb o zaposlovanju (6). Glede na to, da mora upravljati s človeškimi viri na način, ki najbolj ustreza operativnim potrebam urada OLAF, je nadzorni odbor prepričan, da je treba to vlogo okrepiti, s čimer bi generalni direktor postal neodvisen pri zaposlovanju ustrezno usposobljenega in kvalificiranega preiskovalnega osebja za izvajanje vseh operativnih dejavnosti urada OLAF. To bi moralo biti v izključni pristojnosti generalnega direktorja in neodvisno od postopkov zaposlovanja preostalega osebja Komisije. Ta pristojnost se ne sme prenesti na Komisijo. Nadzorni odbor še enkrat opozarja, da je treba bolje razviti kadrovsko politiko, in sicer z uvedbo strategije, ki bo odražala operativne prednostne naloge, ki jih določi vodstvo (7).

6

7

| 15. | Ne nazadnje, nadzorni odbor v svojem Mnenju št. 4/2011 poudarja, da je stalno in neodvisno izvajanje preiskav urada OLAF nujno in da prenos preiskovalnih nalog generalnega direktorja na enega ali več članov osebja urada OLAF ne sme zmanjšati obveznosti imenovane osebe do institucij ali ogroziti neodvisnosti direktorja (8). |
| --- | --- |

15.

Ne nazadnje, nadzorni odbor v svojem Mnenju št. 4/2011 poudarja, da je stalno in neodvisno izvajanje preiskav urada OLAF nujno in da prenos preiskovalnih nalog generalnega direktorja na enega ali več članov osebja urada OLAF ne sme zmanjšati obveznosti imenovane osebe do institucij ali ogroziti neodvisnosti direktorja (8).

8

2.1.3   Namestnik generalnega direktorja

Namestnik generalnega direktorja

| 16. | Januarja 2010 so se institucije znašle v situaciji, ko nihče ni bil imenovan za mesto generalnega direktorja urada OLAF v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 1073/1999, pri čemer je Komisija imenovala vršilca dolžnosti generalnega direktorja brez predhodnega posvetovanja ali dogovora z drugima dvema institucijama (Evropskim parlamentom in Svetom). Nadzorni odbor je izrazil mnenje, da morajo osebo, ki bo v vmesnem obdobju opravljala vlogo vršilca dolžnosti generalnega direktorja urada OLAF, soglasno imenovati vse tri institucije (9). |
| --- | --- |

16.

Januarja 2010 so se institucije znašle v situaciji, ko nihče ni bil imenovan za mesto generalnega direktorja urada OLAF v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 1073/1999, pri čemer je Komisija imenovala vršilca dolžnosti generalnega direktorja brez predhodnega posvetovanja ali dogovora z drugima dvema institucijama (Evropskim parlamentom in Svetom). Nadzorni odbor je izrazil mnenje, da morajo osebo, ki bo v vmesnem obdobju opravljala vlogo vršilca dolžnosti generalnega direktorja urada OLAF, soglasno imenovati vse tri institucije (9).

9

| 17. | Zato je nadzorni odbor ob upoštevanju navedenih dogodkov menil, da je pomembno zagotoviti neprekinjeno neodvisno izvajanje preiskav urada OLAF, tako da se z Uredbo (ES) št. 1073/1999 ustvari delovno mesto stalnega namestnika generalnega direktorja, ki bi nadomestil generalnega direktorja, če bi ta odstopil, se upokojil, bil odsoten zaradi bolezni ali kako drugače nezmožen opravljati svoje dolžnosti (10). Takega namestnika vse tri institucije soglasno izberejo med direktorji urada OLAF. |
| --- | --- |

17.

Zato je nadzorni odbor ob upoštevanju navedenih dogodkov menil, da je pomembno zagotoviti neprekinjeno neodvisno izvajanje preiskav urada OLAF, tako da se z Uredbo (ES) št. 1073/1999 ustvari delovno mesto stalnega namestnika generalnega direktorja, ki bi nadomestil generalnega direktorja, če bi ta odstopil, se upokojil, bil odsoten zaradi bolezni ali kako drugače nezmožen opravljati svoje dolžnosti (10). Takega namestnika vse tri institucije soglasno izberejo med direktorji urada OLAF.

10

2.2   
  Vloga nadzornega odbora

Vloga nadzornega odbora

| 18. | Nadzorni odbor je bil ustanovljen, da bi se z rednim spremljanjem izvajanja preiskovalne funkcije urada OLAF povečala neodvisnost urada. Neodvisnost nadzornega odbora je ključna za operativno neodvisnost samega urada OLAF. Zato morajo biti sredstva nadzornega odbora (dostop do spisov primerov urada OLAF in podpora sekretariata nadzornega odbora) primerna in zadostna, da se mu omogoči povsem neodvisno opravljanje njegove vloge in izvajanje njegovih funkcij. Nadzorni odbor je v letnih poročilih in mnenjih redno izražal svoja stališča v zvezi s tem. |
| --- | --- |

18.

Nadzorni odbor je bil ustanovljen, da bi se z rednim spremljanjem izvajanja preiskovalne funkcije urada OLAF povečala neodvisnost urada. Neodvisnost nadzornega odbora je ključna za operativno neodvisnost samega urada OLAF. Zato morajo biti sredstva nadzornega odbora (dostop do spisov primerov urada OLAF in podpora sekretariata nadzornega odbora) primerna in zadostna, da se mu omogoči povsem neodvisno opravljanje njegove vloge in izvajanje njegovih funkcij. Nadzorni odbor je v letnih poročilih in mnenjih redno izražal svoja stališča v zvezi s tem.

2.2.1   Dostop nadzornega odbora do spisov primerov urada OLAF

Dostop nadzornega odbora do spisov primerov urada OLAF

| 19. | Kot je poudarjeno v Mnenju št. 4/2011, nadzorna dejavnost nadzornega odbora kot neodvisnega organa ne sme temeljiti le na informacijah, ki jih prejme od urada OLAF. Nadzorni odbor mora biti zmožen izvesti svojo lastno analizo, pri čemer ne uporablja le dokumentov in informacij, ki mu jih je predložil urad OLAF v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999, ampak tudi vso dokumentacijo, ki je po mnenju nadzornega odbora nujna za izvedbo te naloge. V tem smislu je dostop nadzornega odbora in njegovega sekretariata do spisov primerov urada OLAF nujen za pridobitev informacij, ki so potrebne, da bi nadzorni odbor lahko izpolnil svojo nalogo povečanja neodvisnosti urada OLAF z rednim spremljanjem njegove preiskovalne funkcije. |
| --- | --- |

19.

Kot je poudarjeno v Mnenju št. 4/2011, nadzorna dejavnost nadzornega odbora kot neodvisnega organa ne sme temeljiti le na informacijah, ki jih prejme od urada OLAF. Nadzorni odbor mora biti zmožen izvesti svojo lastno analizo, pri čemer ne uporablja le dokumentov in informacij, ki mu jih je predložil urad OLAF v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999, ampak tudi vso dokumentacijo, ki je po mnenju nadzornega odbora nujna za izvedbo te naloge. V tem smislu je dostop nadzornega odbora in njegovega sekretariata do spisov primerov urada OLAF nujen za pridobitev informacij, ki so potrebne, da bi nadzorni odbor lahko izpolnil svojo nalogo povečanja neodvisnosti urada OLAF z rednim spremljanjem njegove preiskovalne funkcije.

2.2.2   Sekretariat nadzornega odbora

Sekretariat nadzornega odbora

| 20. | Članom nadzornega odbora pri opravljanju njihovih nalog pomaga sekretariat, ki ga zagotavlja urad OLAF (11). Nadzorni odbor je stalno poudarjal, da mora sekretariat nadzornega odbora delo opravljati neodvisno ter pod nadzorom in v skladu z navodili predsednika nadzornega odbora in njegovih članov. Nadzorni odbor meni, da je treba za neodvisno delovanje sekretariata v samo besedilo Uredbe (ES) št. 1073/1999 vključiti dodatne zaščitne ukrepe, kot so tisti, ki jih je nadzorni odbor predlagal v Mnenju št. 4/2011 (12), v zvezi s številom članov sekretariata ter njihovim imenovanjem in ocenjevanjem. |
| --- | --- |

20.

Članom nadzornega odbora pri opravljanju njihovih nalog pomaga sekretariat, ki ga zagotavlja urad OLAF (11). Nadzorni odbor je stalno poudarjal, da mora sekretariat nadzornega odbora delo opravljati neodvisno ter pod nadzorom in v skladu z navodili predsednika nadzornega odbora in njegovih članov. Nadzorni odbor meni, da je treba za neodvisno delovanje sekretariata v samo besedilo Uredbe (ES) št. 1073/1999 vključiti dodatne zaščitne ukrepe, kot so tisti, ki jih je nadzorni odbor predlagal v Mnenju št. 4/2011 (12), v zvezi s številom članov sekretariata ter njihovim imenovanjem in ocenjevanjem.

11

12

| 21. | Nadzorni odbor je ves svoj mandat stalno navajal zahtevo po ustreznem osebju sekretariata, tako v zvezi s številom kot stopnjo: eden vodja enote, štirje upravni uslužbenci in trije pomočniki. Zato nadzorni odbor z velikim razočaranjem ugotavlja, da urad OLAF ni v celoti upošteval njegovih večkratnih priporočil in da poleg tega nova organizacija urada OLAF predvideva zmanjšanje števila delovnih mest z osem na šest. Nadzorni odbor je zaskrbljen tudi glede dejstva, da je naslednjega vodjo sekretariata nadzornega odbora imenoval generalni direktor urada OLAF, pri čemer sta bili obe navedeni odločitvi sprejeti brez kakršnega koli predhodnega posvetovanja z nadzornim odborom. |
| --- | --- |

21.

Nadzorni odbor je ves svoj mandat stalno navajal zahtevo po ustreznem osebju sekretariata, tako v zvezi s številom kot stopnjo: eden vodja enote, štirje upravni uslužbenci in trije pomočniki. Zato nadzorni odbor z velikim razočaranjem ugotavlja, da urad OLAF ni v celoti upošteval njegovih večkratnih priporočil in da poleg tega nova organizacija urada OLAF predvideva zmanjšanje števila delovnih mest z osem na šest. Nadzorni odbor je zaskrbljen tudi glede dejstva, da je naslednjega vodjo sekretariata nadzornega odbora imenoval generalni direktor urada OLAF, pri čemer sta bili obe navedeni odločitvi sprejeti brez kakršnega koli predhodnega posvetovanja z nadzornim odborom.

| 22. | Nadzorni odbor ocenjuje, da je treba v prihodnje in v skladu s členom 11 poslovnika odbora (13) člane njegovega sekretariata imenovati na predlog nadzornega odbora in ne na podlagi pooblastila generalnega direktorja urada OLAF, pri čemer so pri opravljanju svojega dela odgovorni nadzornemu odboru in morajo v celoti izpolnjevati le navodila nadzornega odbora, ki jih redno ocenjuje (14). Na podlagi izkušenj šestletnega mandata nadzorni odbor meni, da bi bila njegova neodvisnost in neodvisnost njegovega sekretariata samo navidezna, če bo osebje sekretariata nadzornega odbora še naprej imenoval, upravljal in ocenjeval urad, ki ga mora odbor spremljati. |
| --- | --- |

22.

Nadzorni odbor ocenjuje, da je treba v prihodnje in v skladu s členom 11 poslovnika odbora (13) člane njegovega sekretariata imenovati na predlog nadzornega odbora in ne na podlagi pooblastila generalnega direktorja urada OLAF, pri čemer so pri opravljanju svojega dela odgovorni nadzornemu odboru in morajo v celoti izpolnjevati le navodila nadzornega odbora, ki jih redno ocenjuje (14). Na podlagi izkušenj šestletnega mandata nadzorni odbor meni, da bi bila njegova neodvisnost in neodvisnost njegovega sekretariata samo navidezna, če bo osebje sekretariata nadzornega odbora še naprej imenoval, upravljal in ocenjeval urad, ki ga mora odbor spremljati.

13

14

3   SPREMLJANJE IZVAJANJA PREISKOVALNE FUNKCIJE URADA OLAF

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREISKOVALNE FUNKCIJE URADA OLAF

| 23. | Med svojim mandatom je nadzorni odbor v največji možni meri uporabljal tiste pravne mehanizme, ki mu jih je v zvezi z rednim spremljanjem preiskovalne funkcije urada OLAF zagotovil zakonodajalec, da bi preprečil ogroženost njegove neodvisnosti. Na podlagi informacij, ki mu jih je poslal generalni direktor urada OLAF (15), ali na lastno pobudo (16) je nadzorni odbor pregledal tiste vidike preiskovalne funkcije urada OLAF, za katere je menil, da so bistveni za zaščito njegove operativne neodvisnosti: pristojnost in pooblastila urada OLAF v zvezi s preiskavami, trajanje preiskav, spoštovanje postopkovnih pravic, sodelovanje in izmenjava informacij z državami članicami ter institucijami, organi, uradi in agencijami. |
| --- | --- |

23.

Med svojim mandatom je nadzorni odbor v največji možni meri uporabljal tiste pravne mehanizme, ki mu jih je v zvezi z rednim spremljanjem preiskovalne funkcije urada OLAF zagotovil zakonodajalec, da bi preprečil ogroženost njegove neodvisnosti. Na podlagi informacij, ki mu jih je poslal generalni direktor urada OLAF (15), ali na lastno pobudo (16) je nadzorni odbor pregledal tiste vidike preiskovalne funkcije urada OLAF, za katere je menil, da so bistveni za zaščito njegove operativne neodvisnosti: pristojnost in pooblastila urada OLAF v zvezi s preiskavami, trajanje preiskav, spoštovanje postopkovnih pravic, sodelovanje in izmenjava informacij z državami članicami ter institucijami, organi, uradi in agencijami.

15

16

3.1   
  Pristojnost in pooblastila urada OLAF v zvezi s preiskavami

Pristojnost in pooblastila urada OLAF v zvezi s preiskavami

| 24. | V Mnenju št. 3/2010 je nadzorni odbor izrazil željo, da se v spremenjeno Uredbo (ES) št. 1073/1999 vključi jasna opredelitev pristojnosti in pooblastil urada OLAF v zvezi s preiskavami za vsako fazo, zlasti glede pooblastil urada OLAF za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem, kot določa Uredba (Euratom, ES) št. 2185/96 (17). Nedavni izzivi so pokazali, da je treba okrepiti tudi pooblastilo urada OLAF za neposreden in nenapovedan dostop do kakršnih koli informacij, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi ali agencije (18). |
| --- | --- |

24.

V Mnenju št. 3/2010 je nadzorni odbor izrazil željo, da se v spremenjeno Uredbo (ES) št. 1073/1999 vključi jasna opredelitev pristojnosti in pooblastil urada OLAF v zvezi s preiskavami za vsako fazo, zlasti glede pooblastil urada OLAF za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem, kot določa Uredba (Euratom, ES) št. 2185/96 (17). Nedavni izzivi so pokazali, da je treba okrepiti tudi pooblastilo urada OLAF za neposreden in nenapovedan dostop do kakršnih koli informacij, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi ali agencije (18).

17

18

| 25. | Uradu OLAF je bil pri odločanju, ali naj uvede preiskavo, onemogočen neposreden in samodejen dostop do zbirke podatkov Evropske komisije, ki vključuje osebne podatke. Nadzorni odbor je v Mnenju št. 1/2011, izdanem na zahtevo generalnega direktorja urada OLAF, podprl urad OLAF v dialogu z Evropsko komisijo v zvezi s tem (za dodatne podrobnosti glej točko 3.5.1). |
| --- | --- |

25.

Uradu OLAF je bil pri odločanju, ali naj uvede preiskavo, onemogočen neposreden in samodejen dostop do zbirke podatkov Evropske komisije, ki vključuje osebne podatke. Nadzorni odbor je v Mnenju št. 1/2011, izdanem na zahtevo generalnega direktorja urada OLAF, podprl urad OLAF v dialogu z Evropsko komisijo v zvezi s tem (za dodatne podrobnosti glej točko 3.5.1).

| 26. | Izpodbijana sta bila tudi pristojnost urada OLAF za uvedbo in izvajanje notranje preiskave v zvezi s poslanci Evropskega parlamenta ter njegovo pooblastilo za neposreden in nenapovedan dostop do kakršnih koli informacij te institucije in do njenih prostorov. Nadzorni odbor je ponovno podprl urad OLAF in na zahtevo generalnega direktorja urada OLAF izdal Mnenje št. 2/2011, v katerem je navedel, da preprečevanje uradu OLAF, da bi opravljal to ključno preiskovalno dejavnost, po razlagi mandata urada OLAF s strani institucije, organa, urada in agencije pomeni omejevanje urada OLAF pri neodvisnem izvajanju preiskav. |
| --- | --- |

26.

Izpodbijana sta bila tudi pristojnost urada OLAF za uvedbo in izvajanje notranje preiskave v zvezi s poslanci Evropskega parlamenta ter njegovo pooblastilo za neposreden in nenapovedan dostop do kakršnih koli informacij te institucije in do njenih prostorov. Nadzorni odbor je ponovno podprl urad OLAF in na zahtevo generalnega direktorja urada OLAF izdal Mnenje št. 2/2011, v katerem je navedel, da preprečevanje uradu OLAF, da bi opravljal to ključno preiskovalno dejavnost, po razlagi mandata urada OLAF s strani institucije, organa, urada in agencije pomeni omejevanje urada OLAF pri neodvisnem izvajanju preiskav.

| 27. | V Mnenju št. 4/2011 je nadzorni odbor izrazil obžalovanje, da pristojnost urada OLAF za izvajanje preiskav in njegova preiskovalna pooblastila še vedno niso jasno opredeljena, zlasti v zvezi s preiskavami znotraj institucij, organov, uradov in agencij (19). |
| --- | --- |

27.

V Mnenju št. 4/2011 je nadzorni odbor izrazil obžalovanje, da pristojnost urada OLAF za izvajanje preiskav in njegova preiskovalna pooblastila še vedno niso jasno opredeljena, zlasti v zvezi s preiskavami znotraj institucij, organov, uradov in agencij (19).

19

3.2   
  Trajanje preiskav

Trajanje preiskav

| 28. | Nadzorni odbor je pozorno proučil trajanje preiskav urada OLAF, pri čemer je posebno pozornost namenil upoštevanju rokov in nepojasnjenim zamudam med preiskavami. Poleg tega je spremljal dolžino preiskav, da bi preveril, ali so morebitne neupravičene zamude povezane s kakršnim koli razlogom, ki bi ogrozil neodvisno izvajanje preiskav ali njihove rezultate. Nadzorni odbor je proučil skupno 425 primerov, ki so trajali več kot devet mesecev, ter številne primere, ki so po štirih letih preiskovanja še vedno odprti. Ugotovitve so bile predstavljene v dveh mnenjih (20) in vključene v vsako letno poročilo nadzornega odbora. |
| --- | --- |

28.

Nadzorni odbor je pozorno proučil trajanje preiskav urada OLAF, pri čemer je posebno pozornost namenil upoštevanju rokov in nepojasnjenim zamudam med preiskavami. Poleg tega je spremljal dolžino preiskav, da bi preveril, ali so morebitne neupravičene zamude povezane s kakršnim koli razlogom, ki bi ogrozil neodvisno izvajanje preiskav ali njihove rezultate. Nadzorni odbor je proučil skupno 425 primerov, ki so trajali več kot devet mesecev, ter številne primere, ki so po štirih letih preiskovanja še vedno odprti. Ugotovitve so bile predstavljene v dveh mnenjih (20) in vključene v vsako letno poročilo nadzornega odbora.

20

| 29. | Po tem, ko je nadzorni odbor v Mnenju št. 1/2007 priporočil, naj oblika poročil, ki jih urad OLAF predloži nadzornemu odboru v zvezi s preiskavami, daljšimi od devetih mesecev, jasneje izraža razloge za zamude med preiskavami v izjemnih primerih (21), lahko lažje ugotavlja razloge za te zamude, medtem ko je urad OLAF s spremembo oblike „devetmesečnih poročil“ v veliki meri odpravil nepojasnjene razloge. |
| --- | --- |

29.

Po tem, ko je nadzorni odbor v Mnenju št. 1/2007 priporočil, naj oblika poročil, ki jih urad OLAF predloži nadzornemu odboru v zvezi s preiskavami, daljšimi od devetih mesecev, jasneje izraža razloge za zamude med preiskavami v izjemnih primerih (21), lahko lažje ugotavlja razloge za te zamude, medtem ko je urad OLAF s spremembo oblike „devetmesečnih poročil“ v veliki meri odpravil nepojasnjene razloge.

21

| 30. | To ne pomeni, da je nadzorni odbor zadovoljen, ker so preiskave zaključene v sprejemljivem času. Ravno nasprotno, nadzorni odbor je ugotovil, da preiskave, ki se včasih nanašajo na dokaj enostavne primere, pogosto trajajo neobičajno dolgo. Predvsem je treba opozoriti na 36 primerov, katerih preiskave trajajo že več kot 4 leta (22). Razlog za to je lahko nezadostno število izkušenega osebja, dodeljenega posameznim preiskavam, ali dejstvo, da morajo preiskovalci, preden zaključijo eno preiskavo, že začeti drugo. Nadzorni odbor pripisuje temu vprašanju velik pomen in je težavo med drugim obravnaval tako, da je predlagal boljše metode nadzora in načrtovanja preiskav, da bi vodje lahko bolje razporedili svoje preiskovalce in učinkoviteje usmerjali potek preiskav (23). |
| --- | --- |

30.

To ne pomeni, da je nadzorni odbor zadovoljen, ker so preiskave zaključene v sprejemljivem času. Ravno nasprotno, nadzorni odbor je ugotovil, da preiskave, ki se včasih nanašajo na dokaj enostavne primere, pogosto trajajo neobičajno dolgo. Predvsem je treba opozoriti na 36 primerov, katerih preiskave trajajo že več kot 4 leta (22). Razlog za to je lahko nezadostno število izkušenega osebja, dodeljenega posameznim preiskavam, ali dejstvo, da morajo preiskovalci, preden zaključijo eno preiskavo, že začeti drugo. Nadzorni odbor pripisuje temu vprašanju velik pomen in je težavo med drugim obravnaval tako, da je predlagal boljše metode nadzora in načrtovanja preiskav, da bi vodje lahko bolje razporedili svoje preiskovalce in učinkoviteje usmerjali potek preiskav (23).

22

23

3.3   
  Spoštovanje postopkovnih jamstev med preiskavami

Spoštovanje postopkovnih jamstev med preiskavami

| 31. | Neodvisnost urada OLAF v veliki meri temelji na njegovi zmožnosti in pripravljenosti, da pri izvajanju preiskav spoštuje temeljne pravice in postopkovna jamstva. V nasprotnem primeru bi bil izpostavljen kritikam, odporu zadevnih strani in političnim posredovanjem. Zato je nadzorni odbor vedno zelo veliko pozornosti namenjal spoštovanju teh pravic in jamstev s strani urada OLAF ter si zelo prizadeval, da bi ocenil, kako urad OLAF zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev, in dejavno spodbujal razvoj zadevnih standardov na tem področju, ki se uporabljajo za urad OLAF. |
| --- | --- |

31.

Neodvisnost urada OLAF v veliki meri temelji na njegovi zmožnosti in pripravljenosti, da pri izvajanju preiskav spoštuje temeljne pravice in postopkovna jamstva. V nasprotnem primeru bi bil izpostavljen kritikam, odporu zadevnih strani in političnim posredovanjem. Zato je nadzorni odbor vedno zelo veliko pozornosti namenjal spoštovanju teh pravic in jamstev s strani urada OLAF ter si zelo prizadeval, da bi ocenil, kako urad OLAF zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev, in dejavno spodbujal razvoj zadevnih standardov na tem področju, ki se uporabljajo za urad OLAF.

| 32. | Pri proučevanju zadev, ki so bile posredovane nacionalnim pravosodnim organom, je nadzorni odbor posebno pozornost namenil vsebinskim in postopkovnim vidikom preiskav. Na podlagi teh primerov je nadzorni odbor ocenil, kako urad OLAF med izvajanjem preiskav zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev. Ugotovitve in priporočila nadzornega odbora so povzeta v Mnenju št. 5/2010. Nadzorni odbor v tem mnenju ugotavlja, da urad OLAF na splošno spoštuje temeljne pravice in postopkovna jamstva. Vendar je nadzorni odbor odkril posamezne težave, kot so postopkovne pomanjkljivosti, upravne napake in uporaba različnih praks znotraj preiskovalnih enot. |
| --- | --- |

32.

Pri proučevanju zadev, ki so bile posredovane nacionalnim pravosodnim organom, je nadzorni odbor posebno pozornost namenil vsebinskim in postopkovnim vidikom preiskav. Na podlagi teh primerov je nadzorni odbor ocenil, kako urad OLAF med izvajanjem preiskav zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev. Ugotovitve in priporočila nadzornega odbora so povzeta v Mnenju št. 5/2010. Nadzorni odbor v tem mnenju ugotavlja, da urad OLAF na splošno spoštuje temeljne pravice in postopkovna jamstva. Vendar je nadzorni odbor odkril posamezne težave, kot so postopkovne pomanjkljivosti, upravne napake in uporaba različnih praks znotraj preiskovalnih enot.

| 33. | Nadzorni odbor je pripravil priporočila za izboljšanje sedanje prakse izvajanja preiskav. Nadzorni odbor zlasti predlaga, da urad OLAF sprejme posebne ukrepe za okrepitev spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v vsaki fazi preiskave. Poleg tega je uradu OLAF priporočil, naj opravi posebne izboljšave svojega priročnika (24) in zagotovi spoštovanje pravil priročnika. Nadzorni odbor je priporočil tudi okrepitev mehanizmov za nadzor nepristranskosti in zaupnosti preiskav ter njihovega trajanja. Uradu OLAF je posredoval shematsko analizo spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev, ki naj bi pomagala preiskovalcem pri preiskavah in vodstvenim delavcem pri nadzoru njihove zakonitosti. |
| --- | --- |

33.

Nadzorni odbor je pripravil priporočila za izboljšanje sedanje prakse izvajanja preiskav. Nadzorni odbor zlasti predlaga, da urad OLAF sprejme posebne ukrepe za okrepitev spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v vsaki fazi preiskave. Poleg tega je uradu OLAF priporočil, naj opravi posebne izboljšave svojega priročnika (24) in zagotovi spoštovanje pravil priročnika. Nadzorni odbor je priporočil tudi okrepitev mehanizmov za nadzor nepristranskosti in zaupnosti preiskav ter njihovega trajanja. Uradu OLAF je posredoval shematsko analizo spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev, ki naj bi pomagala preiskovalcem pri preiskavah in vodstvenim delavcem pri nadzoru njihove zakonitosti.

24

| 34. | Nadzorni odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da se je generalni direktor urada OLAF na podlagi Mnenja št. 5/2010 odločil, da bo v uradu izvajal večino priporočil odbora. |
| --- | --- |

34.

Nadzorni odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da se je generalni direktor urada OLAF na podlagi Mnenja št. 5/2010 odločil, da bo v uradu izvajal večino priporočil odbora.

| 35. | Nadzorni odbor je tudi prispeval k razpravi o reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999, pri čemer je Evropsko komisijo in zakonodajalca pozval, naj to reformo izkoristita za okrepitev varstva temeljnih pravic in postopkovnih jamstev oseb, ki sodelujejo v preiskavah urada OLAF. Nadzorni odbor je v zvezi s tem izdal tri mnenja (25). |
| --- | --- |

35.

Nadzorni odbor je tudi prispeval k razpravi o reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999, pri čemer je Evropsko komisijo in zakonodajalca pozval, naj to reformo izkoristita za okrepitev varstva temeljnih pravic in postopkovnih jamstev oseb, ki sodelujejo v preiskavah urada OLAF. Nadzorni odbor je v zvezi s tem izdal tri mnenja (25).

25

| 36. | Nadzorni odbor je zlasti poudaril, da je treba pri določanju standardov za postopkovna jamstva vedno upoštevati ravnovesje med interesi zadevnih strank in učinkovitostjo izvajanja preiskav. To ravnovesje je zlasti občutljivo pri urejanju upravnega postopka, ki ne vključuje nobenih prisilnih ukrepov in ima precej omejen vpliv na pravni status osebe, ki je predmet preiskave. Pripisovanje prevelikega pomena postopkovnim vidikom primera pomeni tveganje zmanjšanja učinkovitosti izvajanja preiskave. Primer tega je zapleteno vprašanje začasne odložitve obveznosti urada OLAF, da osebo, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč, in dejstvo, da mora urad OLAF pridobiti predhodno soglasje generalnega sekretarja / predsednika zadevne institucije, organa, urada ali agencije (glej točko 3.5.4). |
| --- | --- |

36.

Nadzorni odbor je zlasti poudaril, da je treba pri določanju standardov za postopkovna jamstva vedno upoštevati ravnovesje med interesi zadevnih strank in učinkovitostjo izvajanja preiskav. To ravnovesje je zlasti občutljivo pri urejanju upravnega postopka, ki ne vključuje nobenih prisilnih ukrepov in ima precej omejen vpliv na pravni status osebe, ki je predmet preiskave. Pripisovanje prevelikega pomena postopkovnim vidikom primera pomeni tveganje zmanjšanja učinkovitosti izvajanja preiskave. Primer tega je zapleteno vprašanje začasne odložitve obveznosti urada OLAF, da osebo, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč, in dejstvo, da mora urad OLAF pridobiti predhodno soglasje generalnega sekretarja / predsednika zadevne institucije, organa, urada ali agencije (glej točko 3.5.4).

3.4   
  Sodelovanje in izmenjava informacij z državami članicami

Sodelovanje in izmenjava informacij z državami članicami

| 37. | Učinkovitost operativne dejavnosti urada OLAF je zelo odvisna od njegovega sodelovanja z državami članicami ter od njihovega prispevka med preiskavo in v fazah nadaljnjega spremljanja. S tega vidika je bilo spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF s strani nadzornega odbora dvojno. |
| --- | --- |

37.

Učinkovitost operativne dejavnosti urada OLAF je zelo odvisna od njegovega sodelovanja z državami članicami ter od njihovega prispevka med preiskavo in v fazah nadaljnjega spremljanja. S tega vidika je bilo spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF s strani nadzornega odbora dvojno.

| 38. | Nadzorni odbor se je zlasti zavedal pomembnosti izboljšanja pretoka informacij med organi držav članic in uradom OLAF. Nadzorni odbor si je zlasti prizadeval zagotoviti, da države članice ne bi delovale na način, ki bi lahko dejavno oviral urad OLAF pri njegovi preiskovalni dejavnosti, na primer tako, da bi zavrnile prenos ali zamujale pri prenosu dokazov ali dokumentacije uradu OLAF. Pri proučevanju poročil o primerih, daljših od devet mesecev, je nadzorni odbor odkril številne primere, pri katerih je urad OLAF kot razlog za nedokončanje preiskave v navedenem obdobju navedel pomanjkanje sodelovanja držav članic (26). Medtem ko je bil v nekaterih proučenih primerih ta razlog napačno uporabljen, je bil v drugih primerih opredeljen kot upravičen. Nadzorni odbor je tudi ugotovil, da je imel urad OLAF težave pri ugotavljanju, kateri so ustrezni pristojni nacionalni organi, ki mu lahko pomagajo, na primer pri opravljanju pregledov na kraju samem v prostorih gospodarskih subjektov. Zato je nadzorni odbor v Mnenju št. 4/2011 podprl spremembo Uredbe (ES) št. 1073/1999, katere namen je vsaki državi članici naložiti obveznost, da hitro določi zadeven pristojni nacionalni organ, ki bo uradu OLAF pomagal pri preiskavah, predvsem na področju neposrednih odhodkov. |
| --- | --- |

38.

Nadzorni odbor se je zlasti zavedal pomembnosti izboljšanja pretoka informacij med organi držav članic in uradom OLAF. Nadzorni odbor si je zlasti prizadeval zagotoviti, da države članice ne bi delovale na način, ki bi lahko dejavno oviral urad OLAF pri njegovi preiskovalni dejavnosti, na primer tako, da bi zavrnile prenos ali zamujale pri prenosu dokazov ali dokumentacije uradu OLAF. Pri proučevanju poročil o primerih, daljših od devet mesecev, je nadzorni odbor odkril številne primere, pri katerih je urad OLAF kot razlog za nedokončanje preiskave v navedenem obdobju navedel pomanjkanje sodelovanja držav članic (26). Medtem ko je bil v nekaterih proučenih primerih ta razlog napačno uporabljen, je bil v drugih primerih opredeljen kot upravičen. Nadzorni odbor je tudi ugotovil, da je imel urad OLAF težave pri ugotavljanju, kateri so ustrezni pristojni nacionalni organi, ki mu lahko pomagajo, na primer pri opravljanju pregledov na kraju samem v prostorih gospodarskih subjektov. Zato je nadzorni odbor v Mnenju št. 4/2011 podprl spremembo Uredbe (ES) št. 1073/1999, katere namen je vsaki državi članici naložiti obveznost, da hitro določi zadeven pristojni nacionalni organ, ki bo uradu OLAF pomagal pri preiskavah, predvsem na področju neposrednih odhodkov.

26

| 39. | Še vedno je treba opraviti natančno analizo primerov, pri katerih je imel urad OLAF težave zaradi pomanjkanja sodelovanja držav članic. |
| --- | --- |

39.

Še vedno je treba opraviti natančno analizo primerov, pri katerih je imel urad OLAF težave zaradi pomanjkanja sodelovanja držav članic.

| 40. | Ob upoštevanju, da urad OLAF nima pooblastil za kazenski pregon, nadzorni odbor meni, da sta tesno sodelovanje med uradom OLAF in nacionalnimi pravosodnimi organi ter ustrezno spoštovanje priporočil urada OLAF še vedno bistvena za uspešen izid njegovih preiskav. Na podlagi teh premislekov je nadzorni odbor proučil primere, pri katerih je potreben prenos informacij navedenim organom. Namen nadzornega odbora pri tem je bil oceniti kakovost in uporabnost poročil urada OLAF o preiskavah za navedene organe ter ugotoviti, zakaj ti organi niso prevzeli nekaterih primerov (27). Nadzorni odbor je hotel tudi zagotoviti, da ugotovitve preiskav temeljijo izključno na elementih z dokazno vrednostjo v sodnih postopkih države članice, v kateri se je njihova uporaba izkazala za potrebno (28). |
| --- | --- |

40.

Ob upoštevanju, da urad OLAF nima pooblastil za kazenski pregon, nadzorni odbor meni, da sta tesno sodelovanje med uradom OLAF in nacionalnimi pravosodnimi organi ter ustrezno spoštovanje priporočil urada OLAF še vedno bistvena za uspešen izid njegovih preiskav. Na podlagi teh premislekov je nadzorni odbor proučil primere, pri katerih je potreben prenos informacij navedenim organom. Namen nadzornega odbora pri tem je bil oceniti kakovost in uporabnost poročil urada OLAF o preiskavah za navedene organe ter ugotoviti, zakaj ti organi niso prevzeli nekaterih primerov (27). Nadzorni odbor je hotel tudi zagotoviti, da ugotovitve preiskav temeljijo izključno na elementih z dokazno vrednostjo v sodnih postopkih države članice, v kateri se je njihova uporaba izkazala za potrebno (28).

27

28

| 41. | Nadzorni odbor je ugotovil, da nacionalni pravosodni organi v nekaterih primerih niso upoštevali priporočil urada OLAF zaradi različnih razlogov: roka zastaranja, odsotnosti prednostnega razvrščanja ali očitnega pomanjkanja dokazov. Vendar je nadzorni odbor ugotovil, da se je število primerov, pri katerih navedeni organi niso mogli ukrepati zaradi zastaranja, z izboljšanjem kakovosti informacij v poročilih, zlasti analize domnevno storjenih kaznivih dejanj in veljavnih pravil v državi članici, kateri se je poročilo posredovalo, postopno zmanjšalo. |
| --- | --- |

41.

Nadzorni odbor je ugotovil, da nacionalni pravosodni organi v nekaterih primerih niso upoštevali priporočil urada OLAF zaradi različnih razlogov: roka zastaranja, odsotnosti prednostnega razvrščanja ali očitnega pomanjkanja dokazov. Vendar je nadzorni odbor ugotovil, da se je število primerov, pri katerih navedeni organi niso mogli ukrepati zaradi zastaranja, z izboljšanjem kakovosti informacij v poročilih, zlasti analize domnevno storjenih kaznivih dejanj in veljavnih pravil v državi članici, kateri se je poročilo posredovalo, postopno zmanjšalo.

| 42. | Nadzorni odbor je prepričan, da bi se večina teh težav lahko preprečila s pravočasno vključitvijo strokovnjakov v zadevnih nacionalnih pravnih sistemih, na primer sodnikov enote za sodno in pravno svetovanje ali nekoga s podobno funkcijo v organizaciji preiskav urada OLAF. |
| --- | --- |

42.

Nadzorni odbor je prepričan, da bi se večina teh težav lahko preprečila s pravočasno vključitvijo strokovnjakov v zadevnih nacionalnih pravnih sistemih, na primer sodnikov enote za sodno in pravno svetovanje ali nekoga s podobno funkcijo v organizaciji preiskav urada OLAF.

3.5   
  Sodelovanje in izmenjava informacij v zvezi s preiskovalno funkcijo urada OLAF z institucijami, organi, uradi in agencijami

Sodelovanje in izmenjava informacij v zvezi s preiskovalno funkcijo urada OLAF z institucijami, organi, uradi in agencijami

| 43. | Da bi urad OLAF lahko služil svojemu namenu, mora pri opravljanju svoje vloge imeti popolno podporo in zaupanje institucij, organov, uradov in agencij. Brez njihovega zaupanja urad OLAF ne more izvajati celovitih in učinkovitih preiskav v popolni neodvisnosti, saj je pri nekaterih primerih nujno sodelovanje njihovega osebja. |
| --- | --- |

43.

Da bi urad OLAF lahko služil svojemu namenu, mora pri opravljanju svoje vloge imeti popolno podporo in zaupanje institucij, organov, uradov in agencij. Brez njihovega zaupanja urad OLAF ne more izvajati celovitih in učinkovitih preiskav v popolni neodvisnosti, saj je pri nekaterih primerih nujno sodelovanje njihovega osebja.

| 44. | Nadzorni odbor je vedno poudarjal, da sta tesno sodelovanje med uradom OLAF, institucijami in pristojnimi organi ter ustrezno upoštevanje priporočil urada OLAF nujna za uspešen izid njegovih preiskav. Vendar si nadzorni odbor prizadeva zagotoviti, da nobena stran, ki sodeluje z uradom OLAF, ne bi delovala na način, ki bi lahko dejavno oviral delo urada. Zato je nadzorni odbor pozorno proučeval in spremljal tiste vidike tega sodelovanja, ki so povezani z operativno neodvisnostjo urada OLAF: dostop urada OLAF do informacij, s katerimi razpolagajo institucije, odnose s Preiskovalnim in disciplinskim uradom (v nadaljnjem besedilu: urad IDOC) ter drugimi službami institucij EU, upoštevanje priporočil urada OLAF s strani institucij, primere, v katerih urad OLAF odloži obveznost, da osebi, ki je predmet preiskave, omogoči predložitev stališč, prenos poročil o primerih, zagotavljanje informacij urada OLAF institucijam, organom, uradom in agencijam ter izmenjavo mnenj z institucijami. |
| --- | --- |

44.

Nadzorni odbor je vedno poudarjal, da sta tesno sodelovanje med uradom OLAF, institucijami in pristojnimi organi ter ustrezno upoštevanje priporočil urada OLAF nujna za uspešen izid njegovih preiskav. Vendar si nadzorni odbor prizadeva zagotoviti, da nobena stran, ki sodeluje z uradom OLAF, ne bi delovala na način, ki bi lahko dejavno oviral delo urada. Zato je nadzorni odbor pozorno proučeval in spremljal tiste vidike tega sodelovanja, ki so povezani z operativno neodvisnostjo urada OLAF: dostop urada OLAF do informacij, s katerimi razpolagajo institucije, odnose s Preiskovalnim in disciplinskim uradom (v nadaljnjem besedilu: urad IDOC) ter drugimi službami institucij EU, upoštevanje priporočil urada OLAF s strani institucij, primere, v katerih urad OLAF odloži obveznost, da osebi, ki je predmet preiskave, omogoči predložitev stališč, prenos poročil o primerih, zagotavljanje informacij urada OLAF institucijam, organom, uradom in agencijam ter izmenjavo mnenj z institucijami.

3.5.1   Dostop urada OLAF do podatkov, s katerimi razpolagajo institucije

Dostop urada OLAF do podatkov, s katerimi razpolagajo institucije

| 45. | Področje, v zvezi s katerim je bil nadzorni odbor opozorjen, da dozdevno ni več zaupanja, je dostop urada OLAF do zbirk podatkov Evropske komisije. V prvem odstavku člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 je jasno navedeno, da ima urad OLAF pravico do neposrednega in nenapovedanega dostopa do vseh podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije. Vendar je nadzorni odbor ugotovil, da je imel urad OLAF od svoje ustanovitve težave pri pridobivanju dostopa do podatkov, s katerimi razpolagajo nekatere institucije. Te institucije zaradi zelo ozke razlage Uredbe (ES) št. 45/2001 (29) uradu OLAF zlasti nerade omogočijo hiter in diskreten dostop do nekaterih kategorij osebnih podatkov. Nadzorni odbor meni, da je tak položaj znak nezaupanja uradu OLAF in bi lahko tudi ogrozil njegovo preiskovalno neodvisnost. |
| --- | --- |

45.

Področje, v zvezi s katerim je bil nadzorni odbor opozorjen, da dozdevno ni več zaupanja, je dostop urada OLAF do zbirk podatkov Evropske komisije. V prvem odstavku člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 je jasno navedeno, da ima urad OLAF pravico do neposrednega in nenapovedanega dostopa do vseh podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije. Vendar je nadzorni odbor ugotovil, da je imel urad OLAF od svoje ustanovitve težave pri pridobivanju dostopa do podatkov, s katerimi razpolagajo nekatere institucije. Te institucije zaradi zelo ozke razlage Uredbe (ES) št. 45/2001 (29) uradu OLAF zlasti nerade omogočijo hiter in diskreten dostop do nekaterih kategorij osebnih podatkov. Nadzorni odbor meni, da je tak položaj znak nezaupanja uradu OLAF in bi lahko tudi ogrozil njegovo preiskovalno neodvisnost.

29

| 46. | Nadzorni odbor je maja 2011 objavil mnenje (30), v katerem je navedel nujnost hitrega in diskretnega dostopa, zlasti v začetni fazi preiskave, preden urad OLAF uvede postopek, da lahko urad oceni, ali gradivo resnično izpolnjuje merila za preiskavo. To je zlasti pomembno v primerih, v katerih je morda prišlo do morebitnega navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

46.

Nadzorni odbor je maja 2011 objavil mnenje (30), v katerem je navedel nujnost hitrega in diskretnega dostopa, zlasti v začetni fazi preiskave, preden urad OLAF uvede postopek, da lahko urad oceni, ali gradivo resnično izpolnjuje merila za preiskavo. To je zlasti pomembno v primerih, v katerih je morda prišlo do morebitnega navzkrižja interesov.

30

| 47. | Uradu OLAF je treba omogočiti dostop do podatkov v zbirkah podatkov o človeških virih, ki jih vzdržuje Evropska komisija. Urad OLAF potrebuje zlasti dostop do podatkov v zvezi s posameznimi zaposlenimi in njihovimi družinskimi člani (tako imenovani podatki o družinskem drevesu). |
| --- | --- |

47.

Uradu OLAF je treba omogočiti dostop do podatkov v zbirkah podatkov o človeških virih, ki jih vzdržuje Evropska komisija. Urad OLAF potrebuje zlasti dostop do podatkov v zvezi s posameznimi zaposlenimi in njihovimi družinskimi člani (tako imenovani podatki o družinskem drevesu).

| 48. | To vprašanje je že staro in do zdaj še ni bil dosežen dogovor o načrtu za prihodnost. Upati je, da se bo ob upoštevanju priporočil nadzornega odbora in na podlagi dialoga, ki sta ga zdaj vzpostavila urad OLAF in Evropska komisija, morda našla rešitev za to dolgoletno težavo. |
| --- | --- |

48.

To vprašanje je že staro in do zdaj še ni bil dosežen dogovor o načrtu za prihodnost. Upati je, da se bo ob upoštevanju priporočil nadzornega odbora in na podlagi dialoga, ki sta ga zdaj vzpostavila urad OLAF in Evropska komisija, morda našla rešitev za to dolgoletno težavo.

| 49. | Nadzorni odbor je prepričan, da bi bilo obravnavanje tega vprašanja primerno tudi v okviru reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999. V Mnenju št. 4/2011 je nadzorni odbor navedel, da mora nova uredba vključevati določbe, ki bi omogočale pravično ravnovesje med potrebo urada OLAF po dostopu do podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, pred uvedbo postopka in v kateri koli fazi preiskave, ter zadevnimi predpisi o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

49.

Nadzorni odbor je prepričan, da bi bilo obravnavanje tega vprašanja primerno tudi v okviru reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999. V Mnenju št. 4/2011 je nadzorni odbor navedel, da mora nova uredba vključevati določbe, ki bi omogočale pravično ravnovesje med potrebo urada OLAF po dostopu do podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, pred uvedbo postopka in v kateri koli fazi preiskave, ter zadevnimi predpisi o varstvu podatkov.

| 50. | Nadzorni odbor tudi priporoča uradu OLAF, da mu sistematično pošilja kakršne koli informacije v zvezi z zamudami pri poročanju ali neporočanjem o primerih goljufij ter onemogočanjem dostopa do podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi ali agencije. |
| --- | --- |

50.

Nadzorni odbor tudi priporoča uradu OLAF, da mu sistematično pošilja kakršne koli informacije v zvezi z zamudami pri poročanju ali neporočanjem o primerih goljufij ter onemogočanjem dostopa do podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi ali agencije.

3.5.2   Odnosi z uradom IDOC in drugimi službami institucij EU

Odnosi z uradom IDOC in drugimi službami institucij EU

| 51. | Nadzorni odbor je stalno zaskrbljen zaradi načina, kako urad OLAF razporeja svoja omejena preiskovalna sredstva. Nadzorni odbor meni, da mora urad OLAF svoja prizadevanja osredotočiti na primere, za katere je verjetno, da bodo uspešno zaključeni, in zagotoviti stroškovno učinkovitost. Samo z uspešno in učinkovito uporabo svojih sredstev bo urad OLAF lahko izvajal preiskave resnejših primerov goljufije ali nepravilnosti, ki vplivajo na finančne interese EU, pri čemer bo obravnavo drugih primerov prepustil ustreznejšim organom, kot so urad IDOC, Varnostni urad Evropske komisije ali pristojne službe drugih institucij. |
| --- | --- |

51.

Nadzorni odbor je stalno zaskrbljen zaradi načina, kako urad OLAF razporeja svoja omejena preiskovalna sredstva. Nadzorni odbor meni, da mora urad OLAF svoja prizadevanja osredotočiti na primere, za katere je verjetno, da bodo uspešno zaključeni, in zagotoviti stroškovno učinkovitost. Samo z uspešno in učinkovito uporabo svojih sredstev bo urad OLAF lahko izvajal preiskave resnejših primerov goljufije ali nepravilnosti, ki vplivajo na finančne interese EU, pri čemer bo obravnavo drugih primerov prepustil ustreznejšim organom, kot so urad IDOC, Varnostni urad Evropske komisije ali pristojne službe drugih institucij.

| 52. | Na podlagi teh premislekov je nadzorni odbor uradu OLAF priporočil, naj v skladu s svojo preiskovalno politiko in prednostnimi nalogami razvije notranjo politiko de minimis, da bi svoja sredstva, kadar je to mogoče, dodelil preiskavam resnejših primerov. Nadzorni odbor je to politiko pregledal in svoje ugotovitve povzel v Mnenju št. 5/2008. Predložil je sklop priporočil, pri čemer je med drugim upošteval potrebo po sodelovanju z uradom IDOC in službami drugih institucij EU. Delitev dela z njimi temelji na določitvi razmejitve odgovornosti za preiskavo. Nadzorni odbor je zato spodbudil urad OLAF k izboljšanju postopka izmenjave informacij in sodelovanja s temi službami, vendar je poudaril, da nobena dogovorjena ureditev sodelovanja ne sme omejevati ključnih pristojnosti urada OLAF ali njegove preiskovalne neodvisnosti. |
| --- | --- |

52.

Na podlagi teh premislekov je nadzorni odbor uradu OLAF priporočil, naj v skladu s svojo preiskovalno politiko in prednostnimi nalogami razvije notranjo politiko de minimis, da bi svoja sredstva, kadar je to mogoče, dodelil preiskavam resnejših primerov. Nadzorni odbor je to politiko pregledal in svoje ugotovitve povzel v Mnenju št. 5/2008. Predložil je sklop priporočil, pri čemer je med drugim upošteval potrebo po sodelovanju z uradom IDOC in službami drugih institucij EU. Delitev dela z njimi temelji na določitvi razmejitve odgovornosti za preiskavo. Nadzorni odbor je zato spodbudil urad OLAF k izboljšanju postopka izmenjave informacij in sodelovanja s temi službami, vendar je poudaril, da nobena dogovorjena ureditev sodelovanja ne sme omejevati ključnih pristojnosti urada OLAF ali njegove preiskovalne neodvisnosti.

de minimis

| 53. | Nadzorni odbor je spremljal izvajanje svojega mnenja (31) in z zadovoljstvom ugotovil, da so bila pravila de minimis urada OLAF vključena v priročnik urada (32). Nadzorni odbor je tudi izrazil zadovoljstvo ob pobudi za pojasnitev izvajanja politike de minimis z operativnimi smernicami ter oblikovanje priloge de minimis, ki navaja različna merila za presojo, ali naj se uvede zunanja preiskava. |
| --- | --- |

53.

Nadzorni odbor je spremljal izvajanje svojega mnenja (31) in z zadovoljstvom ugotovil, da so bila pravila de minimis urada OLAF vključena v priročnik urada (32). Nadzorni odbor je tudi izrazil zadovoljstvo ob pobudi za pojasnitev izvajanja politike de minimis z operativnimi smernicami ter oblikovanje priloge de minimis, ki navaja različna merila za presojo, ali naj se uvede zunanja preiskava.

31

de minimis

32

de minimis

de minimis

3.5.3   Upoštevanje priporočil urada OLAF s strani institucij

Upoštevanje priporočil urada OLAF s strani institucij

| 54. | Generalni direktor urada OLAF je zavezan obvestiti nadzorni odbor o primerih, v katerih zadevna institucija, organ, urad ali agencija ne upošteva priporočil urada (33). Nadzorni odbor je to vprašanje obravnaval v vsakem letnem poročilu, pri čemer je ugotovil, da je bil v šestletnem mandatu obveščen le o dveh takih primerih. Zaradi tako majhnega števila sporočenih primerov nadzorni odbor ni mogel sprejeti nobenih splošnih sklepov ali oblikovati kakršnih koli priporočil. Nadzorni odbor je izrazil zaskrbljenost, da odsotnost poročil morda pomeni odsotnost ustreznega mehanizma spremljanja, in je uradu OLAF priporočil, naj čim prej vzpostavi sistem sistematičnega poročanja o takih primerih. Po mnenju nadzornega odbora je lahko neodvisnost urada OLAF resno ogrožena, če urad ne ukrepa, kadar organi, s katerimi sodeluje, ne upoštevajo njegovih priporočil. |
| --- | --- |

54.

Generalni direktor urada OLAF je zavezan obvestiti nadzorni odbor o primerih, v katerih zadevna institucija, organ, urad ali agencija ne upošteva priporočil urada (33). Nadzorni odbor je to vprašanje obravnaval v vsakem letnem poročilu, pri čemer je ugotovil, da je bil v šestletnem mandatu obveščen le o dveh takih primerih. Zaradi tako majhnega števila sporočenih primerov nadzorni odbor ni mogel sprejeti nobenih splošnih sklepov ali oblikovati kakršnih koli priporočil. Nadzorni odbor je izrazil zaskrbljenost, da odsotnost poročil morda pomeni odsotnost ustreznega mehanizma spremljanja, in je uradu OLAF priporočil, naj čim prej vzpostavi sistem sistematičnega poročanja o takih primerih. Po mnenju nadzornega odbora je lahko neodvisnost urada OLAF resno ogrožena, če urad ne ukrepa, kadar organi, s katerimi sodeluje, ne upoštevajo njegovih priporočil.

33

3.5.4   Soglasje generalnega sekretarja / predsednika institucije, organa, urada ali agencije za začasno odložitev obveznosti, da se oseba, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč

Soglasje generalnega sekretarja / predsednika institucije, organa, urada ali agencije za začasno odložitev obveznosti, da se oseba, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč

| 55. | Pri izvajanju notranjih preiskav mora urad OLAF, kadar se odloči, da bo začasno odložil obveznost, da osebo, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč, najprej pridobiti soglasje generalnega sekretarja ali predsednika zadevne institucije, organa, urada ali agencije. Namen te zahteve je zagotoviti spoštovanje pravic obrambe oseb, ki so predmet preiskave (34). Vendar nadzorni odbor meni, da je preiskovalna neodvisnost urada OLAF lahko ogrožena, kadar institucija ne da svojega soglasja ali odlaša s soglasjem (35). Nadzorni odbor je ugotovil, da je prenos spisov primerov urada OLAF nacionalnim pravosodnim organom večkrat preprečila odložitev pri pridobivanju soglasja zadevne institucije ali organa. Nadzorni odbor je v Mnenju št. 4/2011 navedel, da mora nova uredba torej vključevati določbe, ki bi omogočale, da se v prihodnje preprečijo taki primeri, in je način obravnavanja te težave v sedanjem predlogu za reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999 označil kot neustrezen. |
| --- | --- |

55.

Pri izvajanju notranjih preiskav mora urad OLAF, kadar se odloči, da bo začasno odložil obveznost, da osebo, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč, najprej pridobiti soglasje generalnega sekretarja ali predsednika zadevne institucije, organa, urada ali agencije. Namen te zahteve je zagotoviti spoštovanje pravic obrambe oseb, ki so predmet preiskave (34). Vendar nadzorni odbor meni, da je preiskovalna neodvisnost urada OLAF lahko ogrožena, kadar institucija ne da svojega soglasja ali odlaša s soglasjem (35). Nadzorni odbor je ugotovil, da je prenos spisov primerov urada OLAF nacionalnim pravosodnim organom večkrat preprečila odložitev pri pridobivanju soglasja zadevne institucije ali organa. Nadzorni odbor je v Mnenju št. 4/2011 navedel, da mora nova uredba torej vključevati določbe, ki bi omogočale, da se v prihodnje preprečijo taki primeri, in je način obravnavanja te težave v sedanjem predlogu za reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999 označil kot neustrezen.

34

35

| 56. | Kot varuh neodvisnosti urada OLAF mora biti nadzorni odbor sistematično obveščen o vseh primerih, v katerih institucije, organi, uradi ali agencije niso soglašali ali so nepotrebno odlašali s soglasjem za začasno odložitev obveznosti, da se oseba, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč. |
| --- | --- |

56.

Kot varuh neodvisnosti urada OLAF mora biti nadzorni odbor sistematično obveščen o vseh primerih, v katerih institucije, organi, uradi ali agencije niso soglašali ali so nepotrebno odlašali s soglasjem za začasno odložitev obveznosti, da se oseba, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč.

3.5.5   Prenos poročil o primerih ter zagotavljanje informacij institucijam, organom, uradom in agencijam s strani urada OLAF

Prenos poročil o primerih ter zagotavljanje informacij institucijam, organom, uradom in agencijam s strani urada OLAF

Zagotavljanje informacij institucijam, organom, uradom in agencijam s strani urada OLAF

Zagotavljanje informacij institucijam, organom, uradom in agencijam s strani urada OLAF

| 57. | V skladu z veljavno zakonodajo je urad OLAF pravno zavezan, da obvesti institucijo, organ, urad ali agencijo o primerih, pri katerih je bilo z notranjo preiskavo ugotovljeno, da se morda nanašajo na njihovega uslužbenca, razen v primerih, v katerih je zaradi preiskave potrebna popolna tajnost, ali če preiskava spada v pristojnost nacionalnega pravosodnega organa. V Mnenju št. 4/2011 je nadzorni odbor izrazil zaskrbljenost glede zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 in teh pravil (36), ker lahko uradu OLAF odvzame možnost, da ohrani zaupnost svoje preiskave, kadar je to potrebno. |
| --- | --- |

57.

V skladu z veljavno zakonodajo je urad OLAF pravno zavezan, da obvesti institucijo, organ, urad ali agencijo o primerih, pri katerih je bilo z notranjo preiskavo ugotovljeno, da se morda nanašajo na njihovega uslužbenca, razen v primerih, v katerih je zaradi preiskave potrebna popolna tajnost, ali če preiskava spada v pristojnost nacionalnega pravosodnega organa. V Mnenju št. 4/2011 je nadzorni odbor izrazil zaskrbljenost glede zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 in teh pravil (36), ker lahko uradu OLAF odvzame možnost, da ohrani zaupnost svoje preiskave, kadar je to potrebno.

36

Prenos poročil o primerih institucijam, organom, uradom in agencijam s strani urada OLAF

Prenos poročil o primerih institucijam, organom, uradom in agencijam s strani urada OLAF

| 58. | Nadzorni odbor je upošteval odločitev urada OLAF, da bo Evropski komisiji na zahtevo poslal vsa končna poročila o primerih, pripravljena po notranjih preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega spremljanja. Poleg tega se je urad OLAF odločil, da bo v zvezi z drugimi institucijami in organi uporabil podobno politiko, razen v primeru drugačnih zahtev. Nadzorni odbor je sklenil oceniti to prakso, zlasti da bi ugotovil, ali lahko ogrozi preiskovalno neodvisnost urada OLAF. Mnenje št. 5/2011 nadzornega odbora vključuje pregled njegovih ugotovitev po proučitvi 17 primerov ter njegovo stališče glede pravne podlage teh prenosov in skladnosti te prakse z zakonodajo EU. |
| --- | --- |

58.

Nadzorni odbor je upošteval odločitev urada OLAF, da bo Evropski komisiji na zahtevo poslal vsa končna poročila o primerih, pripravljena po notranjih preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega spremljanja. Poleg tega se je urad OLAF odločil, da bo v zvezi z drugimi institucijami in organi uporabil podobno politiko, razen v primeru drugačnih zahtev. Nadzorni odbor je sklenil oceniti to prakso, zlasti da bi ugotovil, ali lahko ogrozi preiskovalno neodvisnost urada OLAF. Mnenje št. 5/2011 nadzornega odbora vključuje pregled njegovih ugotovitev po proučitvi 17 primerov ter njegovo stališče glede pravne podlage teh prenosov in skladnosti te prakse z zakonodajo EU.

| 59. | Natančneje, nadzorni odbor je izrazil zaskrbljenost, da bi ta prenos lahko vplival na pravice oseb, vključenih v preiskave, ki bi zato pri Evropskem sodišču vložile odškodninske tožbe, kar bi škodovalo verodostojnosti in ugledu urada OLAF. Prenos končnih poročil o primerih, ki vključujejo občutljive informacije o pričah, prijaviteljih in internih prijaviteljih nepravilnosti, lahko tudi ogrozi uspeh preiskav, tako da te osebe odvrne od tega, da se izpostavijo in pomagajo uradu OLAF, ter tako, da razkrije nepotrebne informacije v zvezi z drugimi preiskavami urada, ki so v teku. Če nič drugega, lahko ta praksa drugim institucijam neprimerno omogoči, da vplivajo na preiskovalno dejavnost urada OLAF, kar bi škodilo zaupanju javnosti v neodvisnost urada. |
| --- | --- |

59.

Natančneje, nadzorni odbor je izrazil zaskrbljenost, da bi ta prenos lahko vplival na pravice oseb, vključenih v preiskave, ki bi zato pri Evropskem sodišču vložile odškodninske tožbe, kar bi škodovalo verodostojnosti in ugledu urada OLAF. Prenos končnih poročil o primerih, ki vključujejo občutljive informacije o pričah, prijaviteljih in internih prijaviteljih nepravilnosti, lahko tudi ogrozi uspeh preiskav, tako da te osebe odvrne od tega, da se izpostavijo in pomagajo uradu OLAF, ter tako, da razkrije nepotrebne informacije v zvezi z drugimi preiskavami urada, ki so v teku. Če nič drugega, lahko ta praksa drugim institucijam neprimerno omogoči, da vplivajo na preiskovalno dejavnost urada OLAF, kar bi škodilo zaupanju javnosti v neodvisnost urada.

| 60. | Nadzorni odbor je uradu OLAF priporočil, naj ponovno prouči svojo odločitev o prenosu teh poročil o primerih zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam, ne da bi sprejel vse potrebne ukrepe, za zagotovitev, da je ta praksa v skladu z zakonodajo EU ter ne ogroža učinkovitosti in neodvisnosti njegovih preiskav. |
| --- | --- |

60.

Nadzorni odbor je uradu OLAF priporočil, naj ponovno prouči svojo odločitev o prenosu teh poročil o primerih zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam, ne da bi sprejel vse potrebne ukrepe, za zagotovitev, da je ta praksa v skladu z zakonodajo EU ter ne ogroža učinkovitosti in neodvisnosti njegovih preiskav.

3.5.6   Izmenjava mnenj z institucijami

Izmenjava mnenj z institucijami

| 61. | Eden od ciljev reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999 je izboljšati upravljanje urada OLAF in povečati njegovo sodelovanje z institucijami ob spoštovanju njegove operativne neodvisnosti. Prvotno predlagani reden medinstitucionalni dialog je bil nadomeščen z manj uradno izmenjavo mnenj med Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo, pri čemer sodelujeta urad OLAF in nadzorni odbor. Nadzorni odbor je svoja stališča glede obeh predlogov izrazil v svojih mnenjih št. 3/2010 in št. 4/2011. |
| --- | --- |

61.

Eden od ciljev reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999 je izboljšati upravljanje urada OLAF in povečati njegovo sodelovanje z institucijami ob spoštovanju njegove operativne neodvisnosti. Prvotno predlagani reden medinstitucionalni dialog je bil nadomeščen z manj uradno izmenjavo mnenj med Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo, pri čemer sodelujeta urad OLAF in nadzorni odbor. Nadzorni odbor je svoja stališča glede obeh predlogov izrazil v svojih mnenjih št. 3/2010 in št. 4/2011.

| 62. | Nadzorni odbor je navedel, da se lahko dejavnosti urada OLAF podprejo bodisi z uradnim dialogom bodisi z izmenjavo mnenj z institucijami, vendar se pri tem v nobenem primeru ne sme zmanjšati operativna neodvisnost urada OLAF (37). Nadzorni odbor je zlasti ugotovil, da lahko predlog glede obveznosti urada OLAF, da ustrezno ukrepa ob upoštevanju mnenj, izraženih v okviru izmenjave stališč, ogrozi neodvisnost generalnega direktorja. Generalni direktor bi bil lahko izpostavljen pritisku institucij, zlasti v zvezi z določitvijo strateških prednostnih nalog za preiskovalne politike urada OLAF. |
| --- | --- |

62.

Nadzorni odbor je navedel, da se lahko dejavnosti urada OLAF podprejo bodisi z uradnim dialogom bodisi z izmenjavo mnenj z institucijami, vendar se pri tem v nobenem primeru ne sme zmanjšati operativna neodvisnost urada OLAF (37). Nadzorni odbor je zlasti ugotovil, da lahko predlog glede obveznosti urada OLAF, da ustrezno ukrepa ob upoštevanju mnenj, izraženih v okviru izmenjave stališč, ogrozi neodvisnost generalnega direktorja. Generalni direktor bi bil lahko izpostavljen pritisku institucij, zlasti v zvezi z določitvijo strateških prednostnih nalog za preiskovalne politike urada OLAF.

37

4   SPREMLJANJE VPLIVA VODSTVA NA PREISKOVALNO FUNKCIJO URADA OLAF

SPREMLJANJE VPLIVA VODSTVA NA PREISKOVALNO FUNKCIJO URADA OLAF

| 63. | Nadzorni odbor je od začetka svojega mandata stalno poudarjal, da mora urad OLAF izvajati trdno in učinkovito politiko vodenja, določiti jasna preiskovalna pravila ter zagotoviti ustrezno vodenje preiskav. Poleg tega nadzorni odbor pripisuje velik pomen uvedbi mehanizmov notranjega nadzora v zvezi s trajanjem preiskav ter spoštovanjem postopkovnih jamstev v preiskavah in primerih morebitnega navzkrižja interesov. Vse te zadeve neposredno vplivajo na neodvisno izvajanje preiskav, zato jih nadzorni odbor pozorno spremlja. |
| --- | --- |

63.

Nadzorni odbor je od začetka svojega mandata stalno poudarjal, da mora urad OLAF izvajati trdno in učinkovito politiko vodenja, določiti jasna preiskovalna pravila ter zagotoviti ustrezno vodenje preiskav. Poleg tega nadzorni odbor pripisuje velik pomen uvedbi mehanizmov notranjega nadzora v zvezi s trajanjem preiskav ter spoštovanjem postopkovnih jamstev v preiskavah in primerih morebitnega navzkrižja interesov. Vse te zadeve neposredno vplivajo na neodvisno izvajanje preiskav, zato jih nadzorni odbor pozorno spremlja.

4.1   
  Vodenje preiskav

Vodenje preiskav

4.1.1   Načrtovanje in strateško usmerjanje preiskav

Načrtovanje in strateško usmerjanje preiskav

| 64. | Nadzorni odbor je na podlagi analize poročil o devetmesečnih preiskavah (38) ugotovil, da se preiskovalna metodologija ne izvaja ter da bi se številne zamude pri obdelavi spisov primerov lahko preprečile z boljšim upravljanjem in načrtovanjem preiskav. Nadzorni odbor je bil zaradi teh ugotovitev zaskrbljen in je navedel, da pri preiskavah, katerih faze niso ustrezno načrtovane, vedno obstaja nevarnost, da bodo preiskovalci svoje dejavnosti preusmerili s ciljev, zastavljenih na začetku preiskave. To lahko vodi k pomanjkanju odgovornosti in tako ogrozi neodvisnost same preiskave. Ob upoštevanju, da je dobro načrtovanje preiskav ključno za uspešne in osredotočene preiskave, je nadzorni odbor proučil številne primere urada OLAF, da bi preveril, ali in v kolikšni meri načrtovanje preiskav pomaga uradu OLAF pri izvajanju preiskav. |
| --- | --- |

64.

Nadzorni odbor je na podlagi analize poročil o devetmesečnih preiskavah (38) ugotovil, da se preiskovalna metodologija ne izvaja ter da bi se številne zamude pri obdelavi spisov primerov lahko preprečile z boljšim upravljanjem in načrtovanjem preiskav. Nadzorni odbor je bil zaradi teh ugotovitev zaskrbljen in je navedel, da pri preiskavah, katerih faze niso ustrezno načrtovane, vedno obstaja nevarnost, da bodo preiskovalci svoje dejavnosti preusmerili s ciljev, zastavljenih na začetku preiskave. To lahko vodi k pomanjkanju odgovornosti in tako ogrozi neodvisnost same preiskave. Ob upoštevanju, da je dobro načrtovanje preiskav ključno za uspešne in osredotočene preiskave, je nadzorni odbor proučil številne primere urada OLAF, da bi preveril, ali in v kolikšni meri načrtovanje preiskav pomaga uradu OLAF pri izvajanju preiskav.

38

| 65. | V Mnenju nadzornega odbora št. 4/2010 je bilo ugotovljeno ponavljajoče se pomanjkanje ustreznega načrtovanja preiskav, kar negativno vpliva na učinkovitost dela urada OLAF in trajanje njegovih preiskav. Nadzorni odbor je tudi ugotovil, da priročnik urada OLAF določa smernice za pripravo začetnega delovnega načrta v fazi ocenjevanja, vendar ne vključuje določbe za pripravo celotnega načrta preiskave po njenem začetku. |
| --- | --- |

65.

V Mnenju nadzornega odbora št. 4/2010 je bilo ugotovljeno ponavljajoče se pomanjkanje ustreznega načrtovanja preiskav, kar negativno vpliva na učinkovitost dela urada OLAF in trajanje njegovih preiskav. Nadzorni odbor je tudi ugotovil, da priročnik urada OLAF določa smernice za pripravo začetnega delovnega načrta v fazi ocenjevanja, vendar ne vključuje določbe za pripravo celotnega načrta preiskave po njenem začetku.

| 66. | Nadzorni odbor je poudaril, da mora urad OLAF omejiti prekomerno trajanje nekaterih preiskav z določitvijo jasnih preiskovalnih postopkov in rokov. Nadzorni odbor je uradu OLAF priporočil, naj izvaja politiko ustreznega načrtovanja vseh faz preiskave, vključno z rednimi pregledi, realnimi časovnimi razporedi in občasnimi posodobitvami za zagotovitev skladnosti. Zlasti je priporočil, naj se na začetku vsake preiskave pripravi podroben načrt preiskave, ki naj vključuje njene cilje, sredstva, ki bodo verjetno potrebna za njeno izvedbo, in predvidene stroške. Poleg tega je nadzorni odbor predlagal, naj vodstvo redno pregleduje načrte preiskav na ravni enote z namenom spremljanja in po potrebi vodenja razvoja primerov. |
| --- | --- |

66.

Nadzorni odbor je poudaril, da mora urad OLAF omejiti prekomerno trajanje nekaterih preiskav z določitvijo jasnih preiskovalnih postopkov in rokov. Nadzorni odbor je uradu OLAF priporočil, naj izvaja politiko ustreznega načrtovanja vseh faz preiskave, vključno z rednimi pregledi, realnimi časovnimi razporedi in občasnimi posodobitvami za zagotovitev skladnosti. Zlasti je priporočil, naj se na začetku vsake preiskave pripravi podroben načrt preiskave, ki naj vključuje njene cilje, sredstva, ki bodo verjetno potrebna za njeno izvedbo, in predvidene stroške. Poleg tega je nadzorni odbor predlagal, naj vodstvo redno pregleduje načrte preiskav na ravni enote z namenom spremljanja in po potrebi vodenja razvoja primerov.

| 67. | Na podlagi dela nadzornega odbora na tem področju se je urad OLAF seznanil s potrebo po sprejetju enotnega pristopa k strateškemu načrtovanju primerov in zdaj ob začetku primera pripravi podrobne načrte dela. Poleg tega nadzorni odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da je generalni direktor urada OLAF že na samem začetku svojega mandata zahteval, da se priročnik spremeni v skladu s priporočili odbora. |
| --- | --- |

67.

Na podlagi dela nadzornega odbora na tem področju se je urad OLAF seznanil s potrebo po sprejetju enotnega pristopa k strateškemu načrtovanju primerov in zdaj ob začetku primera pripravi podrobne načrte dela. Poleg tega nadzorni odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da je generalni direktor urada OLAF že na samem začetku svojega mandata zahteval, da se priročnik spremeni v skladu s priporočili odbora.

| 68. | Dodatno je treba oceniti učinkovitost ukrepov, ki jih je sprejel urad OLAF. |
| --- | --- |

68.

Dodatno je treba oceniti učinkovitost ukrepov, ki jih je sprejel urad OLAF.

4.1.2   Notranji nadzor preiskav

Notranji nadzor preiskav

| 69. | Nadzorni odbor je zlasti poudaril pomembnost ustreznih notranjih mehanizmov za nadzor kakovosti in preprečevanje zamud ter v celoti delujočega sistema povratnih informacij in vrednotenja preiskav za zagotovitev neodvisnosti in učinkovitosti preiskav urada OLAF. Obstoj učinkovitega nadzornega sistema in meril uspešnosti bi vodstvu urada OLAF omogočil ne le lažje spremljanje učinkovitosti in opredeljevanje težavnih področij, ampak tudi sprejetje popravnih ukrepov na podlagi pridobljenih izkušenj po predložitvi priporočil. |
| --- | --- |

69.

Nadzorni odbor je zlasti poudaril pomembnost ustreznih notranjih mehanizmov za nadzor kakovosti in preprečevanje zamud ter v celoti delujočega sistema povratnih informacij in vrednotenja preiskav za zagotovitev neodvisnosti in učinkovitosti preiskav urada OLAF. Obstoj učinkovitega nadzornega sistema in meril uspešnosti bi vodstvu urada OLAF omogočil ne le lažje spremljanje učinkovitosti in opredeljevanje težavnih področij, ampak tudi sprejetje popravnih ukrepov na podlagi pridobljenih izkušenj po predložitvi priporočil.

| 70. | Ob upoštevanju teh premislekov je nadzorni odbor posebno pozornost namenil ustreznosti in učinkovitosti teh mehanizmov, zlasti v okviru svojega spremljanja trajanja preiskav ter spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev s strani urada OLAF. |
| --- | --- |

70.

Ob upoštevanju teh premislekov je nadzorni odbor posebno pozornost namenil ustreznosti in učinkovitosti teh mehanizmov, zlasti v okviru svojega spremljanja trajanja preiskav ter spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev s strani urada OLAF.

Nadzor trajanja preiskav

Nadzor trajanja preiskav

| 71. | Nadzorni odbor je v dveh mnenjih (39) izpostavil več pomanjkljivosti pri vodenju preiskav, pri čemer so nekatere povezane z operativni dejavniki, druge pa so posledica nepreudarnega načrtovanja ali nepopolne notranje organizacije. Nadzorni odbor je zlasti ugotovil, da so preiskave pogosto trajale dlje časa zaradi pomanjkljivega vodenja nekaterih preiskav ali nezadostnega vodstvenega nadzora pravih razlogov za trajanje preiskav, ocen rokov za zaključek preiskav in časovne razporeditve za sprejetje preiskovalnih ukrepov. Po mnenju nadzornega odbora te različne ugotovitve kažejo na nezadostno spremljanje in nadzor vsakodnevnega vodenja primerov. |
| --- | --- |

71.

Nadzorni odbor je v dveh mnenjih (39) izpostavil več pomanjkljivosti pri vodenju preiskav, pri čemer so nekatere povezane z operativni dejavniki, druge pa so posledica nepreudarnega načrtovanja ali nepopolne notranje organizacije. Nadzorni odbor je zlasti ugotovil, da so preiskave pogosto trajale dlje časa zaradi pomanjkljivega vodenja nekaterih preiskav ali nezadostnega vodstvenega nadzora pravih razlogov za trajanje preiskav, ocen rokov za zaključek preiskav in časovne razporeditve za sprejetje preiskovalnih ukrepov. Po mnenju nadzornega odbora te različne ugotovitve kažejo na nezadostno spremljanje in nadzor vsakodnevnega vodenja primerov.

39

| 72. | Nadzorni odbor obžaluje, da se izvedeni ukrepi za uvedbo rednega preverjanja trajanja preiskav kljub njegovim večkratnim priporočilom niso uporabljali dovolj sistematično. Zato nadzorni odbor ponovno opozarja na potrebo po učinkovitem in uspešnem nadzoru trajanja preiskav. |
| --- | --- |

72.

Nadzorni odbor obžaluje, da se izvedeni ukrepi za uvedbo rednega preverjanja trajanja preiskav kljub njegovim večkratnim priporočilom niso uporabljali dovolj sistematično. Zato nadzorni odbor ponovno opozarja na potrebo po učinkovitem in uspešnem nadzoru trajanja preiskav.

Nadzor nepristranskosti preiskav

Nadzor nepristranskosti preiskav

| 73. | Po mnenju nadzornega odbora je nepristranskost vodenja preiskav neločljivo povezana z operativno neodvisnostjo urada OLAF. Zato je nadzorni odbor uradu OLAF večkrat priporočil, naj vzpostavi mehanizme strogega notranjega nadzora, ki so potrebni za preprečevanje kakršnih koli navzkrižij interesov, ki bi lahko škodovala neodvisnosti in ugledu urada OLAF (40). Nadzorni odbor je v Mnenju št. 5/2010 navedel posebna priporočila, na podlagi katerih bi urad OLAF okrepil obstoječe mehanizme nadzora glede nepristranskosti preiskav. Nadzorni odbor je pri oceni, ali urad OLAF v okviru svojih preiskav spoštuje temeljne pravice in postopkovna jamstva, posebno pozornost namenil temu vprašanju, pri čemer obžaluje, da so ukrepi, ki jih je doslej sprejel urad OLAF, še vedno nezadostni. |
| --- | --- |

73.

Po mnenju nadzornega odbora je nepristranskost vodenja preiskav neločljivo povezana z operativno neodvisnostjo urada OLAF. Zato je nadzorni odbor uradu OLAF večkrat priporočil, naj vzpostavi mehanizme strogega notranjega nadzora, ki so potrebni za preprečevanje kakršnih koli navzkrižij interesov, ki bi lahko škodovala neodvisnosti in ugledu urada OLAF (40). Nadzorni odbor je v Mnenju št. 5/2010 navedel posebna priporočila, na podlagi katerih bi urad OLAF okrepil obstoječe mehanizme nadzora glede nepristranskosti preiskav. Nadzorni odbor je pri oceni, ali urad OLAF v okviru svojih preiskav spoštuje temeljne pravice in postopkovna jamstva, posebno pozornost namenil temu vprašanju, pri čemer obžaluje, da so ukrepi, ki jih je doslej sprejel urad OLAF, še vedno nezadostni.

40

Nadzor zakonitosti preiskav

Nadzor zakonitosti preiskav

| 74. | Nadzorni odbor z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se pravni nadzor preiskovalnega dela urada OLAF ni sistematično izvajal v vsaki fazi preiskave. Zaradi tega pomanjkanja stalnega pravnega preverjanja med preiskavami niso bile upoštevane postopkovne zahteve. Nadzorni odbor je stalno navajal svoje stališče, da je treba za zagotovitev učinkovitega spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev uvesti preglede zakonitosti preiskav na podlagi večjega in stalnega sodelovanja članov enote za sodno in pravno svetovanje (41). |
| --- | --- |

74.

Nadzorni odbor z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se pravni nadzor preiskovalnega dela urada OLAF ni sistematično izvajal v vsaki fazi preiskave. Zaradi tega pomanjkanja stalnega pravnega preverjanja med preiskavami niso bile upoštevane postopkovne zahteve. Nadzorni odbor je stalno navajal svoje stališče, da je treba za zagotovitev učinkovitega spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev uvesti preglede zakonitosti preiskav na podlagi večjega in stalnega sodelovanja članov enote za sodno in pravno svetovanje (41).

41

| 75. | Nadzorni odbor je v vseh prejšnjih poročilih o dejavnostih obravnaval vprašanje dodatne vloge teh sodnikov. Ti sodniki so glavna kontaktna točka nacionalnih pravosodnih organov, poleg tega pa imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da dokazi v spisih, posredovanih nacionalnim pravosodnim organom, izpolnjujejo pravne zahteve posamezne države članice. Zaradi te pomembne vloge je nadzorni odbor redno spodbujal tesnejše sodelovanje sodnikov v preiskavah. Nadzorni odbor ugotavlja, da se bo osebje urada OLAF s pravnimi in sodnimi izkušnjami pridružilo na novo ustanovljeni preiskovalni enoti za izbor in pregledovanje. Odbor meni, da bi moralo osebje ne glede na svoje mesto v novi organizaciji urada OLAF obdržati svojo prejšnjo vlogo. Zaradi izpolnjevanja svoje pravne obveznosti (42) glede posredovanja poročil in informacij, pridobljenih med preiskavami, državam članicam potrebuje urad OLAF strokovnjake na področju pravnih in preiskovalnih postopkov iz večine držav članic. |
| --- | --- |

75.

Nadzorni odbor je v vseh prejšnjih poročilih o dejavnostih obravnaval vprašanje dodatne vloge teh sodnikov. Ti sodniki so glavna kontaktna točka nacionalnih pravosodnih organov, poleg tega pa imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da dokazi v spisih, posredovanih nacionalnim pravosodnim organom, izpolnjujejo pravne zahteve posamezne države članice. Zaradi te pomembne vloge je nadzorni odbor redno spodbujal tesnejše sodelovanje sodnikov v preiskavah. Nadzorni odbor ugotavlja, da se bo osebje urada OLAF s pravnimi in sodnimi izkušnjami pridružilo na novo ustanovljeni preiskovalni enoti za izbor in pregledovanje. Odbor meni, da bi moralo osebje ne glede na svoje mesto v novi organizaciji urada OLAF obdržati svojo prejšnjo vlogo. Zaradi izpolnjevanja svoje pravne obveznosti (42) glede posredovanja poročil in informacij, pridobljenih med preiskavami, državam članicam potrebuje urad OLAF strokovnjake na področju pravnih in preiskovalnih postopkov iz večine držav članic.

42

| 76. | V prihodnosti je treba obravnavati, ali je urad OLAF po svoji notranji reorganizaciji učinkovit pri posredovanju poročil o primerih in informacij nacionalnim pravosodnim organom. |
| --- | --- |

76.

V prihodnosti je treba obravnavati, ali je urad OLAF po svoji notranji reorganizaciji učinkovit pri posredovanju poročil o primerih in informacij nacionalnim pravosodnim organom.

Revizijski svetovalec

Revizijski svetovalec

| 77. | Vloga nadzornega odbora je predvsem izvajanje sistemskih analiz preiskav urada OLAF in ne obravnavanje posameznih primerov. Nadzorni odbor je v Mnenju št. 4/2011 izrazil mnenje, da obstaja jasna potreba po dodelitvi nalog v zvezi s pregledovanjem postopkov ali obravnavanjem pritožb neodvisni osebi. Mandat te osebe mora biti jasen in se ne sme prekrivati z mandatom nadzornega odbora, pri čemer je treba tej osebi zagotoviti neodvisnost. Nadzorni odbor zlasti meni, da je treba tej osebi omogočiti analizo pritožb zoper urad OLAF in tudi ukrepanje na lastno pobudo z rednim zagotavljanjem spoštovanja postopkovnih pravic med postopkom preiskave. |
| --- | --- |

77.

Vloga nadzornega odbora je predvsem izvajanje sistemskih analiz preiskav urada OLAF in ne obravnavanje posameznih primerov. Nadzorni odbor je v Mnenju št. 4/2011 izrazil mnenje, da obstaja jasna potreba po dodelitvi nalog v zvezi s pregledovanjem postopkov ali obravnavanjem pritožb neodvisni osebi. Mandat te osebe mora biti jasen in se ne sme prekrivati z mandatom nadzornega odbora, pri čemer je treba tej osebi zagotoviti neodvisnost. Nadzorni odbor zlasti meni, da je treba tej osebi omogočiti analizo pritožb zoper urad OLAF in tudi ukrepanje na lastno pobudo z rednim zagotavljanjem spoštovanja postopkovnih pravic med postopkom preiskave.

4.2   
  Proračun, upravna organizacija in kadrovska politika v povezavi s preiskovalno funkcijo urada OLAF

Proračun, upravna organizacija in kadrovska politika v povezavi s preiskovalno funkcijo urada OLAF

| 78. | Nadzorni odbor je pravno zavezan k predložitvi mnenja o predlogu osnutka letnega proračuna urada OLAF (43). V mnenjih št. 1/2006, št. 2/2007, št. 3/2008, št. 3/2009, št. 1/2010 in št. 3/2011 je nadzorni odbor obravnaval tehnične proračunske zadeve in načelne zadeve. |
| --- | --- |

78.

Nadzorni odbor je pravno zavezan k predložitvi mnenja o predlogu osnutka letnega proračuna urada OLAF (43). V mnenjih št. 1/2006, št. 2/2007, št. 3/2008, št. 3/2009, št. 1/2010 in št. 3/2011 je nadzorni odbor obravnaval tehnične proračunske zadeve in načelne zadeve.

43

| 79. | Natančneje, nadzorni odbor je poudaril, da je najpomembnejši ukrep, ki ga je treba sprejeti za zagotovitev neodvisnosti urada OLAF v preiskavah, dodelitev zadostnih sredstev uradu. Sčasoma je treba zagotoviti zanesljivo financiranje. V času gospodarske recesije so zmanjšanja proračuna potrebna povsod v EU. Urad OLAF nikakor ne sme biti izvzet iz teh omejitev, vendar mu je treba kot neodvisnemu preiskovalnemu organu zagotoviti čim večjo proračunsko neodvisnost. V skladu s priporočilom nadzornega odbora iz Mnenja št. 3/2011 bi moral imeti samo generalni direktor urada OLAF pravico do odločanja, kje naj se uvedejo zmanjšanja proračuna, ki vplivajo na urad. |
| --- | --- |

79.

Natančneje, nadzorni odbor je poudaril, da je najpomembnejši ukrep, ki ga je treba sprejeti za zagotovitev neodvisnosti urada OLAF v preiskavah, dodelitev zadostnih sredstev uradu. Sčasoma je treba zagotoviti zanesljivo financiranje. V času gospodarske recesije so zmanjšanja proračuna potrebna povsod v EU. Urad OLAF nikakor ne sme biti izvzet iz teh omejitev, vendar mu je treba kot neodvisnemu preiskovalnemu organu zagotoviti čim večjo proračunsko neodvisnost. V skladu s priporočilom nadzornega odbora iz Mnenja št. 3/2011 bi moral imeti samo generalni direktor urada OLAF pravico do odločanja, kje naj se uvedejo zmanjšanja proračuna, ki vplivajo na urad.

| 80. | Nadzorni odbor je poudaril, kako pomembno je uradu OLAF zagotoviti ustrezno osebje in dodeljena proračunska sredstva za njegove temeljne preiskovalne funkcije. Urad OLAF je pri svojih preiskavah odvisen od ljudi, ki so ustrezno usposobljeni na izredno specializiranih področjih in jih ni mogoče enostavno pridobiti z običajnimi postopki zaposlovanja, ki jih zagotavlja Evropska komisija. Nadzorni odbor je večkrat poudaril, da mora urad OLAF imeti in vzdrževati lastno kadrovsko politiko. Tako bi lahko pritegnil začasne uslužbence iz preiskovalnih in pravosodnih organov držav članic ter jim ponudil privlačne poklicne možnosti v smislu plače in napredovanja ali možnosti stalne zaposlitve. |
| --- | --- |

80.

Nadzorni odbor je poudaril, kako pomembno je uradu OLAF zagotoviti ustrezno osebje in dodeljena proračunska sredstva za njegove temeljne preiskovalne funkcije. Urad OLAF je pri svojih preiskavah odvisen od ljudi, ki so ustrezno usposobljeni na izredno specializiranih področjih in jih ni mogoče enostavno pridobiti z običajnimi postopki zaposlovanja, ki jih zagotavlja Evropska komisija. Nadzorni odbor je večkrat poudaril, da mora urad OLAF imeti in vzdrževati lastno kadrovsko politiko. Tako bi lahko pritegnil začasne uslužbence iz preiskovalnih in pravosodnih organov držav članic ter jim ponudil privlačne poklicne možnosti v smislu plače in napredovanja ali možnosti stalne zaposlitve.

| 81. | Nadzorni odbor je v različnih mnenjih o proračunu urada OLAF pozval tudi k napredovanju začasnih uslužbencev urada OLAF, kot je predvideno v sklepu generalnega direktorja urada OLAF z dne 30. junija 2005. Nadzorni odbor je zelo razočaran, da doslej kljub obljubam ni bil sprejet noben ukrep v zvezi s tem. |
| --- | --- |

81.

Nadzorni odbor je v različnih mnenjih o proračunu urada OLAF pozval tudi k napredovanju začasnih uslužbencev urada OLAF, kot je predvideno v sklepu generalnega direktorja urada OLAF z dne 30. junija 2005. Nadzorni odbor je zelo razočaran, da doslej kljub obljubam ni bil sprejet noben ukrep v zvezi s tem.

4.3   
  Postopkovna pravila za preiskave urada OLAF (priročnik)

Postopkovna pravila za preiskave urada OLAF (priročnik)

| 82. | Nadzorni odbor je med svojim mandatom večkrat izrazil zaskrbljenost, da se preiskave urada OLAF izvajajo na podlagi različnih navodil in praks, pri čemer primanjkuje jasnih pravil. Nadzorni odbor je redno poudarjal, da bi se s sprejetjem jasnih, praktičnih in uporabnih navodil za preiskave, ki bi vključevala tudi roke za dokončanje posameznih faz preiskave, zagotovil skladen okvir za preiskave urada OLAF in okrepila njegova operativna neodvisnost. Potreba po ustreznih in jasnih postopkovnih pravilih za preiskave, ki bi povečala zakonitost, učinkovitost in preglednost preiskav ter odgovornost urada OLAF, je bila stalen predmet razprav med nadzornim odborom, generalnim direktorjem urada OLAF in preiskovalci urada. Poleg tega je nadzorni odbor pri proučevanju različnih vidikov izvajanja preiskovalne funkcije urada OLAF ocenil uporabnost priročnika urada. |
| --- | --- |

82.

Nadzorni odbor je med svojim mandatom večkrat izrazil zaskrbljenost, da se preiskave urada OLAF izvajajo na podlagi različnih navodil in praks, pri čemer primanjkuje jasnih pravil. Nadzorni odbor je redno poudarjal, da bi se s sprejetjem jasnih, praktičnih in uporabnih navodil za preiskave, ki bi vključevala tudi roke za dokončanje posameznih faz preiskave, zagotovil skladen okvir za preiskave urada OLAF in okrepila njegova operativna neodvisnost. Potreba po ustreznih in jasnih postopkovnih pravilih za preiskave, ki bi povečala zakonitost, učinkovitost in preglednost preiskav ter odgovornost urada OLAF, je bila stalen predmet razprav med nadzornim odborom, generalnim direktorjem urada OLAF in preiskovalci urada. Poleg tega je nadzorni odbor pri proučevanju različnih vidikov izvajanja preiskovalne funkcije urada OLAF ocenil uporabnost priročnika urada.

| 83. | Nadzorni odbor je z velikim zanimanjem spremljal napredek pri posodabljanju priročnika. Proučil je več različic in v svojih prejšnjih letnih poročilih uradu OLAF predložil številne pisne pripombe. Nadzorni odbor je vztrajno poudarjal razočaranje, da nobena od različic ne izpolnjuje njegovih pričakovanj. Kljub postopnim izboljšavam oblike in vsebine v vsaki fazi priprave novi priročnik še ne zagotavlja zbirke trdnih in jasnih pravil, ki bi lahko preiskovalce vodila v vseh fazah preiskave. Zato je nadzorni odbor večkrat priporočil izboljšavo priročnika. Nadzorni odbor je pozval urad OLAF zlasti k izvajanju priporočil iz njegovih prejšnjih poročil o dejavnostih in različnih mnenj, zlasti v zvezi s politiko de minimis, načrtovanjem preiskav ter varstvom temeljnih pravic in postopkovnih jamstev (44). Nadzorni odbor je tudi priporočil, naj priročnik vključuje primere dobrih praks, razvitih med preiskavami, in naj se redno izvajajo poglobljena usposabljanja o priročniku. |
| --- | --- |

83.

Nadzorni odbor je z velikim zanimanjem spremljal napredek pri posodabljanju priročnika. Proučil je več različic in v svojih prejšnjih letnih poročilih uradu OLAF predložil številne pisne pripombe. Nadzorni odbor je vztrajno poudarjal razočaranje, da nobena od različic ne izpolnjuje njegovih pričakovanj. Kljub postopnim izboljšavam oblike in vsebine v vsaki fazi priprave novi priročnik še ne zagotavlja zbirke trdnih in jasnih pravil, ki bi lahko preiskovalce vodila v vseh fazah preiskave. Zato je nadzorni odbor večkrat priporočil izboljšavo priročnika. Nadzorni odbor je pozval urad OLAF zlasti k izvajanju priporočil iz njegovih prejšnjih poročil o dejavnostih in različnih mnenj, zlasti v zvezi s politiko de minimis, načrtovanjem preiskav ter varstvom temeljnih pravic in postopkovnih jamstev (44). Nadzorni odbor je tudi priporočil, naj priročnik vključuje primere dobrih praks, razvitih med preiskavami, in naj se redno izvajajo poglobljena usposabljanja o priročniku.

de minimis

44

| 84. | Trenutno poteka pregled priročnika po predlaganih spremembah strukture urada OLAF in novem načinu dela. Posodobljena različica bo zahtevala poglobljeno oceno, pri čemer se bo treba med postopkom priprave posvetovati z nadzornim odborom. |
| --- | --- |

84.

Trenutno poteka pregled priročnika po predlaganih spremembah strukture urada OLAF in novem načinu dela. Posodobljena različica bo zahtevala poglobljeno oceno, pri čemer se bo treba med postopkom priprave posvetovati z nadzornim odborom.

SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

V prejšnjih letnih poročilih je nadzorni odbor ugotovil, da se dejanske grožnje za neodvisnost urada OLAF niso pojavile, odboru niso bile sporočene in jih odbor ni ugotovil.

V tem poročilu je nadzorni odbor med drugim poročal o:

| (a) | zmožnosti urada OLAF, da dostopa do prostorov poslancev Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

(a)

zmožnosti urada OLAF, da dostopa do prostorov poslancev Evropskega parlamenta;

| (b) | dostopu urada OLAF do nekaterih osebnih podatkov in spisov, s katerimi razpolaga Evropska komisija; |
| --- | --- |

(b)

dostopu urada OLAF do nekaterih osebnih podatkov in spisov, s katerimi razpolaga Evropska komisija;

| (c) | posredovanju končnih poročil o primerih, pripravljenih po notranjih preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega spremljanja, zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam s strani urada OLAF; |
| --- | --- |

(c)

posredovanju končnih poročil o primerih, pripravljenih po notranjih preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega spremljanja, zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam s strani urada OLAF;

| (d) | obveznosti urada OLAF, da pred odložitvijo obveznosti, da osebe, ki so predmet notranjih preiskav, pozove k predložitvi stališč, pridobi predhodno soglasje generalnega sekretarja ali predsednika institucije, organa, urada ali agencije. |
| --- | --- |

(d)

obveznosti urada OLAF, da pred odložitvijo obveznosti, da osebe, ki so predmet notranjih preiskav, pozove k predložitvi stališč, pridobi predhodno soglasje generalnega sekretarja ali predsednika institucije, organa, urada ali agencije.

Nadzorni odbor obžaluje, da navedena vprašanja ogrožajo neodvisnost urada OLAF od institucij pri izvajanju preiskav.

| (a) | Evropski parlament ni samo ogrozil pooblastila urada OLAF za dostop do prostorov Parlamenta, ampak ga je tudi oviral, kar je po mnenju nadzornega odbora ravnanje zoper jasne pravne določbe; |
| --- | --- |

(a)

Evropski parlament ni samo ogrozil pooblastila urada OLAF za dostop do prostorov Parlamenta, ampak ga je tudi oviral, kar je po mnenju nadzornega odbora ravnanje zoper jasne pravne določbe;

| (b) | nadzorni odbor je ugotovil, da Evropska komisija uradu OLAF ni pripravljena omogočiti neposrednega in takojšnjega dostopa do nekaterih osebnih podatkov, k čemur jo je spodbudila zelo ozka razlaga pravil o varstvu osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

nadzorni odbor je ugotovil, da Evropska komisija uradu OLAF ni pripravljena omogočiti neposrednega in takojšnjega dostopa do nekaterih osebnih podatkov, k čemur jo je spodbudila zelo ozka razlaga pravil o varstvu osebnih podatkov;

| (c) | nadzorni odbor je zaskrbljen zaradi ugotovitve, da urad OLAF izpolnjuje zahtevo Evropske komisije glede rednega posredovanja končnih poročil o notranjih primerih, zaključenih brez nadaljnjega spremljanja, čeprav lahko ta poročila vsebujejo zelo občutljive informacije; |
| --- | --- |

(c)

nadzorni odbor je zaskrbljen zaradi ugotovitve, da urad OLAF izpolnjuje zahtevo Evropske komisije glede rednega posredovanja končnih poročil o notranjih primerih, zaključenih brez nadaljnjega spremljanja, čeprav lahko ta poročila vsebujejo zelo občutljive informacije;

| (d) | nadzorni odbor ugotavlja, da lahko institucije, organi, uradi ali agencije zavirajo napredek katere koli notranje preiskave v teku, tako da ne dajo soglasja ali odlašajo s soglasjem za odložitev obveznosti, da se oseba, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč. |
| --- | --- |

(d)

nadzorni odbor ugotavlja, da lahko institucije, organi, uradi ali agencije zavirajo napredek katere koli notranje preiskave v teku, tako da ne dajo soglasja ali odlašajo s soglasjem za odložitev obveznosti, da se oseba, ki je predmet preiskave, pozove k predložitvi stališč.

Nadzorni odbor noče trditi, da so ti primeri znak kakršnega koli namernega ravnanja zadevnih institucij z namenom oviranja preiskovalne neodvisnosti urada OLAF, vendar njihov splošni učinek v praksi delno zmanjšuje neodvisnost urada.

Nadzorni odbor poudarja, da je neodvisno delovanje urada OLAF mogoče zagotoviti le z neodvisnostjo nadzornega odbora. Oviranje pravilnega delovanja sekretariata nadzornega odbora s strani urada OLAF lahko samo ogrozi neodvisnost odbora in s tem neodvisnost urada.

Nadzorni odbor meni, da gre očitno za razvoj v napačni smeri. Prihodnjemu nadzornemu odboru svetuje, naj pozorno spremlja kakršne koli prihodnje dogodke, ki bi lahko vplivali na neodvisnost urada OLAF.

---

(1)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

1

(2)  Glej dokument o razmisleku Evropske komisije o reformi urada OLAF z dne 6. julija 2010, SEC(2010) 859, in Mnenje nadzornega odbora št. 3/2010; glej tudi spremenjeni predlog Evropske komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999 z dne 17. marca 2011, COM(2011) 135 konč., in Mnenje nadzornega odbora št. 4/2011.

2

(3)  Uvodna izjava 5 Sklepa Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 20).

3

(4)  Člen 12(3) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

4

(5)  Mnenje št. 4/2011, točka 6.

5

(6)  Člen 6(1) Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom.

6

(7)  Mnenje št. 3/2011.

7

(8)  Mnenje št. 4/2011, točka 4.2.1.

8

(9)  Poročilo o dejavnostih nadzornega odbora 2009–2010, točka 3.1.1.

9

(10)  Mnenji št. 3/2010 in št. 4/2011.

10

(11)  Člen 11(6) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

11

(12)  Mnenje št. 4/2011, točka 41.

12

(13)  UL L 308, 24.11.2011, str. 114.

13

(14)  Glej točko 44 Mnenja Evropskega računskega sodišča št. 6/2011 o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999 (UL C 254, 30.8.2011, str. 1).

14

(15)  Člen 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

15

(16)  Člen 11(1) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

16

(17)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

17

(18)  Člen 4(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

18

(19)  Mnenje št. 4/2011, točka 5.

19

(20)  Mnenji št. 1/2007 in št. 2/2009.

20

(21)  Nadzorni odbor je priporočil vključitev informacij v zvezi s tem, kdaj so se zgodili dogodki v okviru preiskave; roki zastaranja dejanj, ki se preiskujejo; pravnim opisom nepravilnosti, ki se preiskuje; možnimi sankcijami ali pravnimi posledicami dejanj, ki se preiskujejo, in pričakovanim časom zaključitve skupaj z utemeljeno razlago.

21

(22)  Oktober 2011.

22

(23)  Mnenje št. 4/2010.

23

(24)  Priročnik urada OLAF – Operativni postopki.

24

(25)  Mnenja št. 2/2006, št. 3/2010 in št. 4/2011.

25

(26)  Mnenje št. 2/2009.

26

(27)  Za nadaljnje podrobnosti v zvezi z ugotovitvami nadzornega odbora v zvezi s tem glej njegovo prejšnje poročilo o dejavnostih.

27

(28)  Uvodna izjava 10 in člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

28

(29)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

29

(30)  Mnenje št. 1/2011.

30

(31)  Glej poročilo o dejavnostih nadzornega odbora 2009–2010, točka 3.2.

31

(32)  Glej Prilogo 9 priročnika.

32

(33)  Člen 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

33

(34)  Sodišče prve stopnje, Franchet in Byk proti Komisiji (št. 2), 8. julija 2008, zadeva T-48/05, točka 151.

34

Franchet in Byk

Komisiji

(35)  Glej Mnenje št. 5/2010, odst. 36 in 37.

35

(36)  Člen 4(6) spremenjenega predloga: „Urad bo v izjemnih primerih, v katerih ni mogoče zagotoviti spoštovanja zaupnosti preiskave, uporabil ustrezne alternativne poti za obveščanje.“

36

(37)  Mnenje št. 3/2010, točka 2.1, in Mnenje št. 4/2011, točka 4.3.

37

(38)  Mnenji št. 1/2007 in št. 2/2009.

38

(39)  Mnenji št. 2/2009 in št. 5/2010.

39

(40)  Glej poročili o dejavnostih nadzornega odbora za obdobje 2005–2007 in obdobje 2008–2009.

40

(41)  Glej prejšnja poročila o dejavnostih nadzornega odbora in Mnenje št. 4/2011.

41

(42)  Člena 9 in 10 Uredbe (ES) št. 1073/1999.

42

(43)  Člen 6(2) navedenega Sklepa Komisije z dne 28. aprila 1999.

43

(44)  Glej mnenja nadzornega odbora št. 5/2008, št. 4/2010 in št. 5/2010.

44

---

PRILOGA I

KOLEDAR SESTANKOV NADZORNEGA ODBORA

2011

| Mesec | Datum sestanka |
| --- | --- |
| JANUAR | ponedeljek, 17.1., in torek, 18. 1. |
| FEBRUAR | torek, 15. 2., in sreda, 16. 2. |
| MAREC | torek, 15. 3., in sreda, 16. 3. |
| APRIL | sreda, 6. 4., in četrtek, 7. 4. |
| MAJ | torek, 10. 5., in sreda, 11. 5. |
| JUNIJ | torek, 28. 6., in sreda, 29. 6. |
| SEPTEMBER | torek, 6. 9., in sreda, 7. 9. |
| OKTOBER | sreda, 5. 10. (ves dan) |
| NOVEMBER | torek, 8. 11., in sreda, 9. 11. |
| NOVEMBER | torek, 29. 11., in sreda, 30. 11. |

Mesec

Datum sestanka

JANUAR

ponedeljek, 17.1., in torek, 18. 1.

FEBRUAR

torek, 15. 2., in sreda, 16. 2.

MAREC

torek, 15. 3., in sreda, 16. 3.

APRIL

sreda, 6. 4., in četrtek, 7. 4.

MAJ

torek, 10. 5., in sreda, 11. 5.

JUNIJ

torek, 28. 6., in sreda, 29. 6.

SEPTEMBER

torek, 6. 9., in sreda, 7. 9.

OKTOBER

sreda, 5. 10. (ves dan)

NOVEMBER

torek, 8. 11., in sreda, 9. 11.

NOVEMBER

torek, 29. 11., in sreda, 30. 11.

---

PRILOGA II

Seznam mnenj, ki jih je nadzorni odbor sprejel med 1. decembrom 2005 in 30. novembrom 2011

2005–2007

Mnenje št. 2/2006 o reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

Mnenje št. 3/2006 Kazalniki uspešnosti urada OLAF

Mnenje št. 1/2007 Poročila urada OLAF o preiskavah, ki potekajo več kot devet mesecev

Mnenje št. 1/2006 Predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2007

Mnenje št. 2/2007 Predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2008

2007–2008

Mnenje št. 1/2008 Očitno neutemeljene zadeve (Prima facie Non-Cases)

Mnenje št. 2/2008 Letni načrt upravljanja urada OLAF za leto 2008

Mnenje št. 3/2008 Predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2009

2008–2009

Mnenje št. 5/2008 Politika de minimis urada OLAF

Mnenje št. 1/2009 Letni načrt upravljanja urada OLAF za leto 2009

Mnenje št. 2/2009 Poročila urada OLAF o preiskavah, ki potekajo več kot devet mesecev

Mnenje št. 3/2009 Predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2010

2009–2010

Mnenje št. 1/2010 Predhodni osnutek proračuna urada OLAF za leto 2011

Mnenje št. 2/2010 Mnenje o imenovanju generalnega direktorja urada OLAF

Mnenje št. 3/2010 o Dokumentu o razmisleku o reformi urada OLAF

Mnenje št. 4/2010 Načrtovanje preiskav

Mnenje št. 5/2010 Spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v preiskavah urada OLAF

2011

Mnenje št. 1/2011 Dostop urada OLAF do podatkov o osebju, s katerimi razpolaga Komisija

Mnenje št. 2/2011 Pooblastila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za neodvisno izvajanje notranjih preiskav v institucijah EU

Mnenje št. 3/2011 Predhodni osnutek proračuna urada OLAF za leto 2012

Mnenje št. 4/2011 o spremenjenem predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999

Mnenje št. 5/2011 Posredovanje končnih poročil o primerih s strani Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), pripravljenih po notranjih preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega spremljanja, institucijam

---

PRILOGA III

MNENJE št. 1/2011

Dostop urada OLAF do podatkov o osebju, s katerimi razpolaga Komisija

V Bruslju, 30. maja 2011

1.   Ozadje

| 1.1 | V zvezi z ocenjevanjem začetnih podatkov, ki jih prejme urad OLAF, mora oddelek C4, tj. „operativni obveščevalni oddelek“, ki podpira dva direktorata, odgovorna za preiskave in operativne zadeve, hitro, natančno in diskretno odkriti domnevno osebo, zlasti v primerih, kjer se lahko pojavijo navedbe navzkrižja interesov. OLAF mora imeti v ta namen dostop do podatkov iz podatkovnih baz zaposlenih, ki jih vzdržuje Komisija. Urad OLAF potrebuje dostop zlasti do podatkov v zvezi s posameznimi uslužbenci ter njihovim družinskim statusom in povezavami, domačimi naslovi in telefonskimi številkami ter datumi rojstva uslužbencev in njihovih družinskih članov. Slednji podatki se imenujejo podatki z „družinskega drevesa“. |
| --- | --- |

1.1

V zvezi z ocenjevanjem začetnih podatkov, ki jih prejme urad OLAF, mora oddelek C4, tj. „operativni obveščevalni oddelek“, ki podpira dva direktorata, odgovorna za preiskave in operativne zadeve, hitro, natančno in diskretno odkriti domnevno osebo, zlasti v primerih, kjer se lahko pojavijo navedbe navzkrižja interesov. OLAF mora imeti v ta namen dostop do podatkov iz podatkovnih baz zaposlenih, ki jih vzdržuje Komisija. Urad OLAF potrebuje dostop zlasti do podatkov v zvezi s posameznimi uslužbenci ter njihovim družinskim statusom in povezavami, domačimi naslovi in telefonskimi številkami ter datumi rojstva uslužbencev in njihovih družinskih članov. Slednji podatki se imenujejo podatki z „družinskega drevesa“.

| 1.2 | Urad OLAF si prizadeva, da pri dostopu do podatkov ne bi bila povzročena škoda za ugled nedolžnih posameznikov, ki delajo v Komisiji ali drugih organih EU, in da se v primerih, ko so navedbe brezpredmetne, to lahko preverja brez širjenja obtožb, ki včasih temeljijo na zelo šibki podlagi. Urad OLAF si prav tako prizadeva, da bi bilo na tej predhodni stopnji v primerih, ko so navedbe dobro utemeljene, o obtožbah obveščenih čim manj oseb, tako da oseba, ki bi bila morda predmet postopka preiskave, na to ne bi bila prezgodaj opozorjena. |
| --- | --- |

1.2

Urad OLAF si prizadeva, da pri dostopu do podatkov ne bi bila povzročena škoda za ugled nedolžnih posameznikov, ki delajo v Komisiji ali drugih organih EU, in da se v primerih, ko so navedbe brezpredmetne, to lahko preverja brez širjenja obtožb, ki včasih temeljijo na zelo šibki podlagi. Urad OLAF si prav tako prizadeva, da bi bilo na tej predhodni stopnji v primerih, ko so navedbe dobro utemeljene, o obtožbah obveščenih čim manj oseb, tako da oseba, ki bi bila morda predmet postopka preiskave, na to ne bi bila prezgodaj opozorjena.

| 1.3 | Urad OLAF zato predlaga, da ima le omejeno število osebja v oddelku C4 neposreden in zaupen dostop do podatkov z družinskega drevesa, ki se lahko le berejo in do katerih uslužbenci dostopajo na zahtevo, kar jim omogoča, da vidijo le omejen niz podatkov, s katerimi je mogoče potrditi navedbe pred začetkom poteka preiskave. |
| --- | --- |

1.3

Urad OLAF zato predlaga, da ima le omejeno število osebja v oddelku C4 neposreden in zaupen dostop do podatkov z družinskega drevesa, ki se lahko le berejo in do katerih uslužbenci dostopajo na zahtevo, kar jim omogoča, da vidijo le omejen niz podatkov, s katerimi je mogoče potrditi navedbe pred začetkom poteka preiskave.

2.   Sedanji položaj

| 2.1 | Člen 4(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 določa, da:






  — | ima urad pravico do neposrednega in nenapovedanega dostopa do vseh podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije in do njihovih prostorov. Urad ima pooblastilo za pregled poslovnih knjig institucij, organov, uradov in agencij. Urad lahko naredi kopijo in povzetek vsakega dokumenta ali vsebine vsakega podatkovnega medija institucij, organov, uradov in agencij in po potrebi opravi nadzor nad temi dokumenti ali podatki, da prepreči morebitno nevarnost izginotja. |
| --- | --- | --- |

2.1

Člen 4(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 določa, da:

—

ima urad pravico do neposrednega in nenapovedanega dostopa do vseh podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije in do njihovih prostorov. Urad ima pooblastilo za pregled poslovnih knjig institucij, organov, uradov in agencij. Urad lahko naredi kopijo in povzetek vsakega dokumenta ali vsebine vsakega podatkovnega medija institucij, organov, uradov in agencij in po potrebi opravi nadzor nad temi dokumenti ali podatki, da prepreči morebitno nevarnost izginotja.

| 2.2 | Ta določba uradu OLAF omogoča neomejen dostop (pod pogojem, da je skladen z zahtevami iz odstavka 1 člena 4 (1)) do podatkov Komisije, vključno s podatki v zvezi z osebjem Komisije. Določba velja za notranje preiskave urada OLAF, ki še potekajo. |
| --- | --- |

2.2

Ta določba uradu OLAF omogoča neomejen dostop (pod pogojem, da je skladen z zahtevami iz odstavka 1 člena 4 (1)) do podatkov Komisije, vključno s podatki v zvezi z osebjem Komisije. Določba velja za notranje preiskave urada OLAF, ki še potekajo.

| 2.3 | Generalni sekretariat je uradu OLAF pripravljen odobriti dostop do podatkov z družinskega drevesa brez zahteve, ne pa dostopa na zahtevo, kot je bilo zaprošeno. Razlog za zavrnitev dostopa na zahtevo je varstvo podatkov. Komisija kot upravljavec osebnih podatkov poudarja, da mora izbrati zahteve in posredovati le tiste osebne podatke, za katere meni, da je prošnja urada OLAF zanje upravičena, potrebna in sorazmerna. Ta „postopek izbiranja“ se očitno uporablja le za zahteve urada OLAF, medtem ko imajo druge službe v Komisiji neposreden dostop na zahtevo brez posredovanja upravljavca. |
| --- | --- |

2.3

Generalni sekretariat je uradu OLAF pripravljen odobriti dostop do podatkov z družinskega drevesa brez zahteve, ne pa dostopa na zahtevo, kot je bilo zaprošeno. Razlog za zavrnitev dostopa na zahtevo je varstvo podatkov. Komisija kot upravljavec osebnih podatkov poudarja, da mora izbrati zahteve in posredovati le tiste osebne podatke, za katere meni, da je prošnja urada OLAF zanje upravičena, potrebna in sorazmerna. Ta „postopek izbiranja“ se očitno uporablja le za zahteve urada OLAF, medtem ko imajo druge službe v Komisiji neposreden dostop na zahtevo brez posredovanja upravljavca.

| 2.4 | Nadzorni odbor je zaskrbljen, da bi omejitev neposrednega in zaupnega dostopa do podatkov z družinskega drevesa, ki se lahko le berejo, ogrozila neodvisnost urada OLAF v zvezi z njegovo preiskovalno funkcijo. |
| --- | --- |

2.4

Nadzorni odbor je zaskrbljen, da bi omejitev neposrednega in zaupnega dostopa do podatkov z družinskega drevesa, ki se lahko le berejo, ogrozila neodvisnost urada OLAF v zvezi z njegovo preiskovalno funkcijo.

3.   Sestanki z generalnim sekretariatom in z ENVP

| 3.1 | Nadzorni odbor in člani sekretariata so se za razpravo o tem vprašanju sestali z osebjem generalnega sekretariata ob dveh priložnostih, in sicer 25. novembra 2010 in 8. decembra 2010, ter z generalno sekretarko 15. decembra 2010. Generalni sekretariat priznava, da ima urad OLAF „tudi pred uradno odločitvijo o začetku postopka, če je povezana z določeno številko zadeve v sistemu za vodenje primerov, vsekakor pravico do dostopa do katere koli zbirke podatkov, za katero meni, da je potrebna za preiskovalne namene za začetek postopka in v času trajanja preiskave,“ vendar vztraja, da urad OLAF ne more imeti neposrednega dostopa na zahtevo. |
| --- | --- |

3.1

Nadzorni odbor in člani sekretariata so se za razpravo o tem vprašanju sestali z osebjem generalnega sekretariata ob dveh priložnostih, in sicer 25. novembra 2010 in 8. decembra 2010, ter z generalno sekretarko 15. decembra 2010. Generalni sekretariat priznava, da ima urad OLAF „tudi pred uradno odločitvijo o začetku postopka, če je povezana z določeno številko zadeve v sistemu za vodenje primerov, vsekakor pravico do dostopa do katere koli zbirke podatkov, za katero meni, da je potrebna za preiskovalne namene za začetek postopka in v času trajanja preiskave,“ vendar vztraja, da urad OLAF ne more imeti neposrednega dostopa na zahtevo.

| 3.2 | Ker zahtevo urada OLAF za dostop do podatkov krijejo določbe drugega odstavka člena 7(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, sta se urad OLAF in nadzorni odbor za mnenje obrnila na ENVP ter se nato dvakrat sestala z g. Hustinxom, evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, in sicer 15. decembra 2010 in 25. marca 2011. |
| --- | --- |

3.2

Ker zahtevo urada OLAF za dostop do podatkov krijejo določbe drugega odstavka člena 7(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, sta se urad OLAF in nadzorni odbor za mnenje obrnila na ENVP ter se nato dvakrat sestala z g. Hustinxom, evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, in sicer 15. decembra 2010 in 25. marca 2011.

4.   Stališče v zvezi z varstvom podatkov

| 4.1 | Zahteva po skladnosti z drugim odstavkom člena 7(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 (2) je potrebna za dokazovanje potrebe po prenosu podatkov Komisije uradu OLAF. |
| --- | --- |

4.1

Zahteva po skladnosti z drugim odstavkom člena 7(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 (2) je potrebna za dokazovanje potrebe po prenosu podatkov Komisije uradu OLAF.

| 4.2 | Potreba se mora preveriti. Če se vrsta in količina podatkov, do katerih se dostopa, po posameznih primerih razlikuje, se mora preverjanje potrebe izvesti pred vsakim posameznim dostopom. Če obstajajo vrste podobnega omejenega dostopa za enake namene, ki jih obe strani lahko preverita po dostopu, bi bila lahko na voljo možnost, da se za preverjanje potrebe združijo. To je del strukture, ki jo je treba razviti med upravljavcem podatkov in prejemnikom podatkov. Rešitev mora obravnavati vprašanje glede potrebe in mora biti preverljiva. Vključevati mora tudi strogo omejitev namena. |
| --- | --- |

4.2

Potreba se mora preveriti. Če se vrsta in količina podatkov, do katerih se dostopa, po posameznih primerih razlikuje, se mora preverjanje potrebe izvesti pred vsakim posameznim dostopom. Če obstajajo vrste podobnega omejenega dostopa za enake namene, ki jih obe strani lahko preverita po dostopu, bi bila lahko na voljo možnost, da se za preverjanje potrebe združijo. To je del strukture, ki jo je treba razviti med upravljavcem podatkov in prejemnikom podatkov. Rešitev mora obravnavati vprašanje glede potrebe in mora biti preverljiva. Vključevati mora tudi strogo omejitev namena.

| 4.3 | V opisanem položaju lahko urad OLAF predhodno opredeli potrebo po prenosu podatkov, ker je potreba vedno enaka: identifikacija enega ali več posameznikov, ki so domnevno vpleteni v zadevo, ki se ocenjuje ali preiskuje. Kot je pojasnil oddelek C4, urad OLAF potrebuje dostop do omejenega števila podatkovnih polj v zbirkah podatkov Komisije, da zagotovi pravilno identifikacijo člana osebja Komisije, ki je domnevno vpleten v goljufijo ali nepravilnost. Podatkovna polja, do katerih bo za ta namen urad OLAF imel dostop, so:






  — | datum rojstva, |
| --- | --- | --- |

4.3

V opisanem položaju lahko urad OLAF predhodno opredeli potrebo po prenosu podatkov, ker je potreba vedno enaka: identifikacija enega ali več posameznikov, ki so domnevno vpleteni v zadevo, ki se ocenjuje ali preiskuje. Kot je pojasnil oddelek C4, urad OLAF potrebuje dostop do omejenega števila podatkovnih polj v zbirkah podatkov Komisije, da zagotovi pravilno identifikacijo člana osebja Komisije, ki je domnevno vpleten v goljufijo ali nepravilnost. Podatkovna polja, do katerih bo za ta namen urad OLAF imel dostop, so:

—

datum rojstva,

| — | naslov, |
| --- | --- |

—

naslov,

| — | naslov v primeru nesreče in |
| --- | --- |

—

naslov v primeru nesreče in

| — | telefonska številka. |
| --- | --- |

—

telefonska številka.

(Druga ustrezna podatkovna polja, kot so ime, položaj, številka osebnega dokumenta, organizacijski subjekt in obdobje opravljanja dela za ta subjekt, so dostopna celotnemu osebju Komisije v sistemu Sysper2.)

| 4.4 | V primerih, kjer so vključene navedbe navzkrižja interesov, ki vključujejo družinskega člana, bo urad OLAF potreboval dostop do podatkov z „družinskega drevesa“, da bo potrdil identifikacijo potencialno zadevnih sorodnikov, vključno s partnerji, predniki in potomci. Podatkovna polja v teh primerih bi bila:






  — | ime, |
| --- | --- | --- |

4.4

V primerih, kjer so vključene navedbe navzkrižja interesov, ki vključujejo družinskega člana, bo urad OLAF potreboval dostop do podatkov z „družinskega drevesa“, da bo potrdil identifikacijo potencialno zadevnih sorodnikov, vključno s partnerji, predniki in potomci. Podatkovna polja v teh primerih bi bila:

—

ime,

| — | datum rojstva. |
| --- | --- |

—

datum rojstva.

Dostop bo omogočen majhni skupini (trem ali štirim osebam) usposobljenega obveščevalnega osebja. Poleg tega urad OLAF vodi natančno dnevniško datoteko vsakega dostopa do takih zbirk podatkov. Beleži naslednje podatke:

| — | do katere zbirke podatkov je bil izveden dostop, |
| --- | --- |

—

do katere zbirke podatkov je bil izveden dostop,

| — | datum, |
| --- | --- |

—

datum,

| — | član osebja, ki je dostopal do podatkov, |
| --- | --- |

—

član osebja, ki je dostopal do podatkov,

| — | številka zahteve v obveščevalnem modulu sistema za vodenje primerov, ki je sprožila potrebo po dostopu, in |
| --- | --- |

—

številka zahteve v obveščevalnem modulu sistema za vodenje primerov, ki je sprožila potrebo po dostopu, in

| — | številka primera OF. |
| --- | --- |

—

številka primera OF.

| 4.5 | Urad OLAF pričakuje, da bo sistem za vodenje primerov te zapise konec tega leta beležil samodejno. Upravljavec, uradne osebe za varstvo podatkov in ENVP lahko te dnevnike o dostopu preverijo, kadar koli želijo. |
| --- | --- |

4.5

Urad OLAF pričakuje, da bo sistem za vodenje primerov te zapise konec tega leta beležil samodejno. Upravljavec, uradne osebe za varstvo podatkov in ENVP lahko te dnevnike o dostopu preverijo, kadar koli želijo.

| 4.6 | Nadzorni odbor meni, da so v takih okoliščinah, v katerih je namen prenosa omejen na identiteto posameznikov in kjer se vodijo točne dnevniške datoteke, zahteve iz člena 7(2) izpolnjene, ne da bi bilo treba upravljavca prositi za dovoljenje pred posameznim dostopom. |
| --- | --- |

4.6

Nadzorni odbor meni, da so v takih okoliščinah, v katerih je namen prenosa omejen na identiteto posameznikov in kjer se vodijo točne dnevniške datoteke, zahteve iz člena 7(2) izpolnjene, ne da bi bilo treba upravljavca prositi za dovoljenje pred posameznim dostopom.

5.   Razlaga člena 7(2) Uredbe (ES) št. 45/2001

| 5.1 | Zdi se, da člen 7(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 dopušča več različnih scenarijev. Razlaga se lahko v smislu, da ustvarja strukturiran dialog med upravljavcem podatkov in prejemnikom podatkov, ker morata oba preveriti potrebo po prenosu. |
| --- | --- |

5.1

Zdi se, da člen 7(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 dopušča več različnih scenarijev. Razlaga se lahko v smislu, da ustvarja strukturiran dialog med upravljavcem podatkov in prejemnikom podatkov, ker morata oba preveriti potrebo po prenosu.

| 5.2 | Zdi se, da dostop na zahtevo ni odobren samodejno, temveč v drugih primerih na zahtevo v Komisiji. Dostop na zahtevo je sprožil težave v naslednjih primerih, v zadnjem navedenem pa je bil odobren:






  — | povezava med sistemoma Sysper1 in Sysper2 – Sysper1 je bil težaven, ker je omogočal dostop na zahtevo brez ustreznih zaščitnih ukrepov/sledljivosti oseb, ki so imele dostop, |
| --- | --- | --- |

5.2

Zdi se, da dostop na zahtevo ni odobren samodejno, temveč v drugih primerih na zahtevo v Komisiji. Dostop na zahtevo je sprožil težave v naslednjih primerih, v zadnjem navedenem pa je bil odobren:

—

povezava med sistemoma Sysper1 in Sysper2 – Sysper1 je bil težaven, ker je omogočal dostop na zahtevo brez ustreznih zaščitnih ukrepov/sledljivosti oseb, ki so imele dostop,

| — | evidenca podatkov o potnikih – ta je vključevala dostop na zahtevo tretje države, kar ni sprejemljivo, |
| --- | --- |

—

evidenca podatkov o potnikih – ta je vključevala dostop na zahtevo tretje države, kar ni sprejemljivo,

| — | ABAC in plačilne transakcije – ne bi mogle delovati brez dostopa na zahtevo. |
| --- | --- |

—

ABAC in plačilne transakcije – ne bi mogle delovati brez dostopa na zahtevo.

Vsekakor je tudi dostop brez zahteve lahko nesprejemljiv, če se osebni podatki pošljejo brez preverjanja potrebe.

| 5.3 | Zato se zdi, da načeloma ni nobenega temeljnega merila varstva podatkov, ki bi uradu OLAF omogočalo dostop do iskanih podatkov. |
| --- | --- |

5.3

Zato se zdi, da načeloma ni nobenega temeljnega merila varstva podatkov, ki bi uradu OLAF omogočalo dostop do iskanih podatkov.

6.   Pot naprej

| 6.1 | Nadzorni odbor meni, da je za delo urada OLAF bistvenega pomena njegova potreba po dostopu na zahtevo do osebnih podatkov, s katerimi razpolaga Komisija, s čimer bi pred začetkom preiskave ugotovil, ali se oseba lahko določi ali izloči. Zavrnitev tega dostopa uradu OLAF bi lahko ogrozila neodvisnost njegove preiskovalne funkcije. |
| --- | --- |

6.1

Nadzorni odbor meni, da je za delo urada OLAF bistvenega pomena njegova potreba po dostopu na zahtevo do osebnih podatkov, s katerimi razpolaga Komisija, s čimer bi pred začetkom preiskave ugotovil, ali se oseba lahko določi ali izloči. Zavrnitev tega dostopa uradu OLAF bi lahko ogrozila neodvisnost njegove preiskovalne funkcije.

| 6.2 | Nadzorni odbor priporoča dopolnitev „Memoranduma o soglasju v zvezi s kodeksom ravnanja za zagotovitev pravočasne izmenjave podatkov med uradom OLAF in Komisijo za notranje preiskave urada OLAF v Komisiji“ (3). Ta določba bi lahko v fazi izbiranja uredila protokol za dostop do podatkov Komisije na podoben način, kot je bilo storjeno v členu 4(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 v zvezi z začetimi preiskavami. |
| --- | --- |

6.2

Nadzorni odbor priporoča dopolnitev „Memoranduma o soglasju v zvezi s kodeksom ravnanja za zagotovitev pravočasne izmenjave podatkov med uradom OLAF in Komisijo za notranje preiskave urada OLAF v Komisiji“ (3). Ta določba bi lahko v fazi izbiranja uredila protokol za dostop do podatkov Komisije na podoben način, kot je bilo storjeno v členu 4(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 v zvezi z začetimi preiskavami.

| 6.3 | Zato odbor predlaga, da je najbolj praktična pot naprej začetek pogajanj med uradom OLAF in Komisijo za iskanje rešitve. Eden od praktičnih predlogov je imenovanje zunanjega posrednika, ki mu zaupata tako urad OLAF kot Komisija. Primeren posrednik bi lahko bil nekdanji visoki uradnik ali komisar. Zato nadzorni odbor predlaga, da se čim prej doseže soglasje, pri čemer Komisija imenuje primernega posrednika za rešitev te težave. |
| --- | --- |

6.3

Zato odbor predlaga, da je najbolj praktična pot naprej začetek pogajanj med uradom OLAF in Komisijo za iskanje rešitve. Eden od praktičnih predlogov je imenovanje zunanjega posrednika, ki mu zaupata tako urad OLAF kot Komisija. Primeren posrednik bi lahko bil nekdanji visoki uradnik ali komisar. Zato nadzorni odbor predlaga, da se čim prej doseže soglasje, pri čemer Komisija imenuje primernega posrednika za rešitev te težave.

| 6.4 | Nadzorni odbor upa in pričakuje, da bo v zvezi s tem vprašanjem doseženo soglasje. Nadzorni odbor predlaga, da reforma Uredbe (ES) št. 1073/1999 zagotovi primeren trenutek za spremembo člena 4, da bo ta uradu OLAF pred začetkom primera in tudi na vseh stopnjah preiskave omogočil dostop do podatkov, s katerimi razpolagajo institucije. |
| --- | --- |

6.4

Nadzorni odbor upa in pričakuje, da bo v zvezi s tem vprašanjem doseženo soglasje. Nadzorni odbor predlaga, da reforma Uredbe (ES) št. 1073/1999 zagotovi primeren trenutek za spremembo člena 4, da bo ta uradu OLAF pred začetkom primera in tudi na vseh stopnjah preiskave omogočil dostop do podatkov, s katerimi razpolagajo institucije.

---

(1)  Odstavek 1 člena 4:

1

„Urad opravlja upravne preiskave v institucijah, organih, uradih in agencijah (v nadaljevanju ,notranje preiskave‘) [...].

Te notranje preiskave se izvajajo po pravilih iz Pogodb, zlasti Protokola o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti, in ob ustreznem upoštevanju Kadrovskih predpisov pod pogoji in v skladu s postopki, predvidenimi v tej uredbi in v sklepih, ki jih sprejme vsaka institucija, organ, urad in agencija. Institucije se med seboj posvetujejo o pravilih, ki jih določijo s temi sklepi.“

(2)

2

„Člen 7

Prenos osebnih podatkov znotraj institucij ali organov Skupnosti ali med njimi

Ne da bi to posegalo v člene 4, 5, 6 in 10:

| 1. | se osebni podatki prenašajo znotraj institucij ali organov Skupnosti ali drugim samo, če so podatki potrebni za zakonito opravljanje nalog, ki jih zajema pristojnost prejemnika. |
| --- | --- |

1.

se osebni podatki prenašajo znotraj institucij ali organov Skupnosti ali drugim samo, če so podatki potrebni za zakonito opravljanje nalog, ki jih zajema pristojnost prejemnika.

| 2. | Kadar se podatki prenesejo na zahtevo prejemnika, tako upravljavec kakor prejemnik nosita odgovornost za zakonitost tega prenosa.
  Od upravljavca se zahteva, da preveri pristojnost prejemnika in da začasno oceni potrebo po prenosu podatkov. Če se pojavijo dvomi o tej potrebi, upravljavec od prejemnika zahteva nadaljnje informacije.
  Prejemnik zagotovi, da se lahko naknadno preveri potreba po prenosu podatkov. |
| --- | --- |

2.

Kadar se podatki prenesejo na zahtevo prejemnika, tako upravljavec kakor prejemnik nosita odgovornost za zakonitost tega prenosa.

Od upravljavca se zahteva, da preveri pristojnost prejemnika in da začasno oceni potrebo po prenosu podatkov. Če se pojavijo dvomi o tej potrebi, upravljavec od prejemnika zahteva nadaljnje informacije.

Prejemnik zagotovi, da se lahko naknadno preveri potreba po prenosu podatkov.

| 3. | Prejemnik obdeluje osebne podatke samo za namene, za katere je bil opravljen njihov prenos.“ |
| --- | --- |

3.

Prejemnik obdeluje osebne podatke samo za namene, za katere je bil opravljen njihov prenos.“

(3)  SEC 871 z dne 14. avgusta 2003 (prečiščeno).

3

---

PRILOGA IV

MNENJE št. 2/2011

Pristojnost Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za neodvisno izvajanje notranjih preiskav v institucijah EU

V Bruslju, 13. junija 2011

Ozadje

| 1. | V časopisu The Sunday Times je bil 20. marca 2011 objavljen članek o poslancu Evropskega parlamenta, ki navaja, da z neprijavljenim delom, ki ga opravlja za stranke, zasluži več kot 450 000 EUR na leto. Ta poslanec naj bi bil eden od treh, ki so za pomoč pri spreminjanju zakonov EU pripravljeni sprejeti gotovino. V članku je bilo opisano, kako so novinarji, ki so se izdajali za lobistično podjetje, trem poslancem Evropskega parlamenta ponudili gotovino v zameno za spremembe zakonodaje (v dveh primerih do 100 000 EUR na leto), pri čemer so bili pozneje predlogi sprememb dejansko vloženi. Novinarji so poročali o sestankih v prostorih Evropskega parlamenta in drugje, telefonskih pogovorih, elektronski pošti, dopisovanju in pošiljanju računov med njimi ter nekaterimi poslanci. Ko je The Sunday Times razkril to tajno preiskavo, sta do naslednjega dne dva odstopila s položaja poslanca Evropskega parlamenta, tretji pa je bil izključen iz svoje skupine (1). |
| --- | --- |

1.

V časopisu The Sunday Times je bil 20. marca 2011 objavljen članek o poslancu Evropskega parlamenta, ki navaja, da z neprijavljenim delom, ki ga opravlja za stranke, zasluži več kot 450 000 EUR na leto. Ta poslanec naj bi bil eden od treh, ki so za pomoč pri spreminjanju zakonov EU pripravljeni sprejeti gotovino. V članku je bilo opisano, kako so novinarji, ki so se izdajali za lobistično podjetje, trem poslancem Evropskega parlamenta ponudili gotovino v zameno za spremembe zakonodaje (v dveh primerih do 100 000 EUR na leto), pri čemer so bili pozneje predlogi sprememb dejansko vloženi. Novinarji so poročali o sestankih v prostorih Evropskega parlamenta in drugje, telefonskih pogovorih, elektronski pošti, dopisovanju in pošiljanju računov med njimi ter nekaterimi poslanci. Ko je The Sunday Times razkril to tajno preiskavo, sta do naslednjega dne dva odstopila s položaja poslanca Evropskega parlamenta, tretji pa je bil izključen iz svoje skupine (1).

| 2. | Evropski urad za boj proti goljufijam je 22. marca začel postopek notranje preiskave na naslednji pravni podlagi: „člen 4 Uredbe (ES) št. 1073/1999 v povezavi s Sklepom Evropskega parlamenta o pogojih za izvajanje notranjih preiskav v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in kakršnega koli nezakonitega ravnanja, ki škoduje interesom Skupnosti (Priloga XII k Poslovniku Evropskega parlamenta).“ |
| --- | --- |

2.

Evropski urad za boj proti goljufijam je 22. marca začel postopek notranje preiskave na naslednji pravni podlagi: „člen 4 Uredbe (ES) št. 1073/1999 v povezavi s Sklepom Evropskega parlamenta o pogojih za izvajanje notranjih preiskav v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in kakršnega koli nezakonitega ravnanja, ki škoduje interesom Skupnosti (Priloga XII k Poslovniku Evropskega parlamenta).“

| 3. | Generalni direktor urada OLAF je 15. aprila 2011 zahteval mnenje nadzornega odbora glede pristojnosti urada OLAF za začetek in izvajanje notranjih preiskav v institucijah ter glede omejitve pravice do takojšnjega in nenajavljenega dostopa do vseh informacij, s katerimi razpolagajo institucije, in do njihovih prostorov zaradi privilegijev in imunitet članov, zlasti v primeru poslancev Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

3.

Generalni direktor urada OLAF je 15. aprila 2011 zahteval mnenje nadzornega odbora glede pristojnosti urada OLAF za začetek in izvajanje notranjih preiskav v institucijah ter glede omejitve pravice do takojšnjega in nenajavljenega dostopa do vseh informacij, s katerimi razpolagajo institucije, in do njihovih prostorov zaradi privilegijev in imunitet članov, zlasti v primeru poslancev Evropskega parlamenta.

Pristojnost urada OLAF za neodvisno izvajanje notranjih preiskav

| 4. | Člen 12 Uredbe (ES) št. 1073/1999 določa, da generalni direktor urada OLAF pri opravljanju svojih nalog v zvezi z začetkom in izvajanjem notranjih preiskav ne sme sprejemati navodil od nobene institucije. |
| --- | --- |

4.

Člen 12 Uredbe (ES) št. 1073/1999 določa, da generalni direktor urada OLAF pri opravljanju svojih nalog v zvezi z začetkom in izvajanjem notranjih preiskav ne sme sprejemati navodil od nobene institucije.

Notranje preiskave v zvezi z nepravilnim ravnanjem

| 5. | Urad OLAF je pristojen za začetek in izvajanje upravnih preiskav v institucijah z namenom boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske unije.
  Pristojen je za preiskovanje vseh resnih zadev v zvezi z izvajanjem službenih dolžnosti, ki pomenijo zanemarjanje delovnih nalog uradnikov, ki bi lahko imelo za posledico disciplinski oziroma kazenski postopek, ali enako neizpolnjevanje obveznosti članov institucij (2). |
| --- | --- |

5.

Urad OLAF je pristojen za začetek in izvajanje upravnih preiskav v institucijah z namenom boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske unije.

Pristojen je za preiskovanje vseh resnih zadev v zvezi z izvajanjem službenih dolžnosti, ki pomenijo zanemarjanje delovnih nalog uradnikov, ki bi lahko imelo za posledico disciplinski oziroma kazenski postopek, ali enako neizpolnjevanje obveznosti članov institucij (2).

| 6. | Nadzorni odbor ugotavlja, da pristojnost urada OLAF v zvezi z notranjimi preiskavami v institucijah vključuje vse dejavnosti, ki se nanašajo na potrebo po zaščiti interesov Skupnosti pred nepravilnim ravnanjem, pri katerem obstaja možnost uvedbe upravnega ali kazenskega postopka. |
| --- | --- |

6.

Nadzorni odbor ugotavlja, da pristojnost urada OLAF v zvezi z notranjimi preiskavami v institucijah vključuje vse dejavnosti, ki se nanašajo na potrebo po zaščiti interesov Skupnosti pred nepravilnim ravnanjem, pri katerem obstaja možnost uvedbe upravnega ali kazenskega postopka.

| 7. | Te dejavnosti so podrobno opisane v Sklepu Evropskega parlamenta o pogojih za izvajanje notranjih preiskav v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in kakršnega koli nezakonitega ravnanja, ki škoduje interesom Skupnosti, v skladu z uvodno izjavo 5 in členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1073/1999.
  Primeri, kot so navzkrižje interesov, dolžnost poštenega ravnanja v zvezi s sprejemanjem ugodnosti, opustitev ravnanja ali vedenja, ki lahko škodi položaju člana, ali resna kršitev, spadajo na področje preiskav urada OLAF (3). |
| --- | --- |

7.

Te dejavnosti so podrobno opisane v Sklepu Evropskega parlamenta o pogojih za izvajanje notranjih preiskav v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in kakršnega koli nezakonitega ravnanja, ki škoduje interesom Skupnosti, v skladu z uvodno izjavo 5 in členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

Primeri, kot so navzkrižje interesov, dolžnost poštenega ravnanja v zvezi s sprejemanjem ugodnosti, opustitev ravnanja ali vedenja, ki lahko škodi položaju člana, ali resna kršitev, spadajo na področje preiskav urada OLAF (3).

| 8. | Nadzorni odbor meni, da domnevne kršitve zajemajo vse te navedene primere, ki tako spadajo na področje pristojnosti urada OLAF za preiskave, kot navaja člen 10 Poslovnika Evropskega parlamenta: „Notranje preiskave, ki jih opravi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)“. |
| --- | --- |

8.

Nadzorni odbor meni, da domnevne kršitve zajemajo vse te navedene primere, ki tako spadajo na področje pristojnosti urada OLAF za preiskave, kot navaja člen 10 Poslovnika Evropskega parlamenta: „Notranje preiskave, ki jih opravi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)“.

Notranje preiskave ravnanja, ki vpliva na finančne interese EU

| 9. | Nadzorni odbor meni, da goljufije, korupcija in drugo nezakonito ravnanje, ki vplivajo na „finančne interese Evropske unije“, vključujejo ravnanje, ki lahko škodi finančnim interesom Skupnosti v širšem smislu, tako da škodi njenim sredstvom, čeprav to ni nujno neposredno povezano s proračunom Skupnosti (4). |
| --- | --- |

9.

Nadzorni odbor meni, da goljufije, korupcija in drugo nezakonito ravnanje, ki vplivajo na „finančne interese Evropske unije“, vključujejo ravnanje, ki lahko škodi finančnim interesom Skupnosti v širšem smislu, tako da škodi njenim sredstvom, čeprav to ni nujno neposredno povezano s proračunom Skupnosti (4).

| 10. | Nadzorni odbor se strinja s sklepnimi predlogi generalnega pravobranilca v navedeni zadevi, da „vir zadevnih sredstev ni odločilen [...]; zagotavljanje ustrezne uporabe vseh sredstev, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi ali agencije Skupnosti, je treba obravnavati [...] kot sestavni del finančnih interesov Skupnosti, za katerega se lahko uvedejo ukrepi, sprejeti v skladu s členom 280(4) Pogodbe ES“ (5). |
| --- | --- |

10.

Nadzorni odbor se strinja s sklepnimi predlogi generalnega pravobranilca v navedeni zadevi, da „vir zadevnih sredstev ni odločilen [...]; zagotavljanje ustrezne uporabe vseh sredstev, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi ali agencije Skupnosti, je treba obravnavati [...] kot sestavni del finančnih interesov Skupnosti, za katerega se lahko uvedejo ukrepi, sprejeti v skladu s členom 280(4) Pogodbe ES“ (5).

| 11. | Nadzorni odbor opozarja na odločitve Sodišča Evropskih skupnosti v zvezi s tem, v skladu s katerimi se zdi izraz „finančni interesi Skupnosti“ širši kot izraz „prihodki in odhodki Skupnosti“: „[...] dejstvo, da organ, urad ali agencija svoj obstoj dolguje Pogodbi ES, kaže na to, da je bil ta subjekt oblikovan z namenom prispevati k doseganju ciljev Evropske skupnosti, in ga postavlja v Skupnostni okvir, tako da so sredstva, ki jih ima na voljo na podlagi navedene pogodbe, po naravi v lastnem in neposrednem finančnem interesu Skupnosti.“ (6). |
| --- | --- |

11.

Nadzorni odbor opozarja na odločitve Sodišča Evropskih skupnosti v zvezi s tem, v skladu s katerimi se zdi izraz „finančni interesi Skupnosti“ širši kot izraz „prihodki in odhodki Skupnosti“: „[...] dejstvo, da organ, urad ali agencija svoj obstoj dolguje Pogodbi ES, kaže na to, da je bil ta subjekt oblikovan z namenom prispevati k doseganju ciljev Evropske skupnosti, in ga postavlja v Skupnostni okvir, tako da so sredstva, ki jih ima na voljo na podlagi navedene pogodbe, po naravi v lastnem in neposrednem finančnem interesu Skupnosti.“ (6).

| 12. | Nadzorni odbor poudarja, da ustrezna uporaba sredstev, ki jih ima EP na voljo za financiranje izvrševanja parlamentarnega mandata, na primer za plače poslancev, povračilo stroškov (potnih stroškov, stroškov telefonskih pogovorov itd.), plačevanje dodatkov itd., temelji na skladnosti s finančno uredbo in načelu, da so zadevna sredstva namenjena izključno financiranju dejavnosti, povezanih z izvrševanjem mandata poslanca
   (7) in ne z delom, katerega namen določa zasebno plačilo. |
| --- | --- |

12.

Nadzorni odbor poudarja, da ustrezna uporaba sredstev, ki jih ima EP na voljo za financiranje izvrševanja parlamentarnega mandata, na primer za plače poslancev, povračilo stroškov (potnih stroškov, stroškov telefonskih pogovorov itd.), plačevanje dodatkov itd., temelji na skladnosti s finančno uredbo in načelu, da so zadevna sredstva namenjena izključno financiranju dejavnosti, povezanih z izvrševanjem mandata poslanca
   (7) in ne z delom, katerega namen določa zasebno plačilo.

Dolžnost obveščanja urada OLAF in sodelovanja z njim

| 13. | Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 1073/1999 določa, da morajo institucije, organi, uradi in agencije uradu takoj poslati vse podatke v zvezi z morebitnimi primeri goljufije ali korupcije ali drugih nezakonitih dejanj. |
| --- | --- |

13.

Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 1073/1999 določa, da morajo institucije, organi, uradi in agencije uradu takoj poslati vse podatke v zvezi z morebitnimi primeri goljufije ali korupcije ali drugih nezakonitih dejanj.

| 14. | Nadzorni odbor poudarja temeljno dolžnost popolnega sodelovanja z uradom OLAF, posredovanja informacij in zagotavljanja pomoči pri praktičnemu izvajanju preiskav, ki velja za vse institucije in njihove člane. Nedvoumno izpolnjevanje teh dolžnosti uradu OLAF omogoča izvajanje preiskav pod enakimi pogoji v vseh institucijah, organih, uradih in agencijah Skupnosti (8). Nesodelovanje zbuja dvom o verodostojnosti orodij, ki so jih institucije sprejele za boj proti vsem oblikam goljufij, korupcije in nezakonitega ali nepravilnega ravnanja. |
| --- | --- |

14.

Nadzorni odbor poudarja temeljno dolžnost popolnega sodelovanja z uradom OLAF, posredovanja informacij in zagotavljanja pomoči pri praktičnemu izvajanju preiskav, ki velja za vse institucije in njihove člane. Nedvoumno izpolnjevanje teh dolžnosti uradu OLAF omogoča izvajanje preiskav pod enakimi pogoji v vseh institucijah, organih, uradih in agencijah Skupnosti (8). Nesodelovanje zbuja dvom o verodostojnosti orodij, ki so jih institucije sprejele za boj proti vsem oblikam goljufij, korupcije in nezakonitega ali nepravilnega ravnanja.

| 15. | Nadzorni odbor meni, da se bodo predpisi iz Poslovnika Evropskega parlamenta, ki jih sestavljajo ukrepi, potrebni za nemoten potek preiskav urada OLAF, dosledno spoštovali (9). |
| --- | --- |

15.

Nadzorni odbor meni, da se bodo predpisi iz Poslovnika Evropskega parlamenta, ki jih sestavljajo ukrepi, potrebni za nemoten potek preiskav urada OLAF, dosledno spoštovali (9).

Začetna stopnja preiskave

| 16. | Nadzorni odbor meni, da je prezgodaj, da bi se uradu OLAF brezpogojno odvzela pristojnost za preiskavo domnevnih kršitev na začetni stopnji preiskave, zlasti v primerih domnevne korupcije in nepravilnega ravnanja, katerih zapletenost preprečuje preverjanje vsakršnega nezakonitega ravnanja na začetku preiskave. |
| --- | --- |

16.

Nadzorni odbor meni, da je prezgodaj, da bi se uradu OLAF brezpogojno odvzela pristojnost za preiskavo domnevnih kršitev na začetni stopnji preiskave, zlasti v primerih domnevne korupcije in nepravilnega ravnanja, katerih zapletenost preprečuje preverjanje vsakršnega nezakonitega ravnanja na začetku preiskave.

Dostop urada OLAF do prostorov institucij: privilegiji in imunitete poslancev Evropskega parlamenta

| 17. | Nadzorni odbor izpostavlja, da je navedene notranje preiskave mogoče izvesti le, če ima urad OLAF zagotovljen dostop do vseh prostorov institucij, organov, uradov in agencij ter do vseh informacij in dokumentov, s katerimi ti razpolagajo. To ključno pristojnost mora v celoti neodvisno izvajati generalni direktor urada OLAF, varnostni uradi institucij pa uradu OLAF pomagajo pri njenem praktičnem izvajanju (10). |
| --- | --- |

17.

Nadzorni odbor izpostavlja, da je navedene notranje preiskave mogoče izvesti le, če ima urad OLAF zagotovljen dostop do vseh prostorov institucij, organov, uradov in agencij ter do vseh informacij in dokumentov, s katerimi ti razpolagajo. To ključno pristojnost mora v celoti neodvisno izvajati generalni direktor urada OLAF, varnostni uradi institucij pa uradu OLAF pomagajo pri njenem praktičnem izvajanju (10).

| 18. | Urad OLAF v institucijah opravlja upravne preiskave, ki se izvajajo po pravilih iz Pogodb, zlasti Protokola o posebnih pravicah in imunitetah. Urad OLAF ima pravico do neposrednega in nenapovedanega dostopa do vseh podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije, in do njihovih prostorov. Urad ima pooblastilo za pregled poslovnih knjig institucij, organov, uradov in agencij. Urad lahko naredi kopijo in povzetek vsakega dokumenta ali vsebine vsakega podatkovnega medija institucij, organov, uradov in agencij in po potrebi opravi nadzor nad temi dokumenti ali podatki, da prepreči morebitno nevarnost izginotja (11). |
| --- | --- |

18.

Urad OLAF v institucijah opravlja upravne preiskave, ki se izvajajo po pravilih iz Pogodb, zlasti Protokola o posebnih pravicah in imunitetah. Urad OLAF ima pravico do neposrednega in nenapovedanega dostopa do vseh podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije, in do njihovih prostorov. Urad ima pooblastilo za pregled poslovnih knjig institucij, organov, uradov in agencij. Urad lahko naredi kopijo in povzetek vsakega dokumenta ali vsebine vsakega podatkovnega medija institucij, organov, uradov in agencij in po potrebi opravi nadzor nad temi dokumenti ali podatki, da prepreči morebitno nevarnost izginotja (11).

| 19. | Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije vsebuje več pravil o privilegijih in imunitetah poslancev Evropskega parlamenta (členi 7 do 9), zlasti, da se zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti. Vendar imunitete ni mogoče uveljavljati, kadar je ugotovljeno, da je poslanec storil kaznivo dejanje. |
| --- | --- |

19.

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije vsebuje več pravil o privilegijih in imunitetah poslancev Evropskega parlamenta (členi 7 do 9), zlasti, da se zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti. Vendar imunitete ni mogoče uveljavljati, kadar je ugotovljeno, da je poslanec storil kaznivo dejanje.

| 20. | Nadzorni odbor opozarja, da je Sodišče prve stopnje v zvezi s tem razsodilo, da „se Protokol na poslance Evropskega parlamenta nanaša le na splošno in ne vsebuje nobene določbe, ki bi izrecno urejala notranje preiskave v Parlamentu [...]. Kot je predsednik Sodišča prve stopnje lahko prebral v točki 107 razsodbe v zadevi Rothley in drugi proti Parlamentu, ni mogoče na prvi pogled izključiti tveganja, da bi urad [OLAF] pri izvajanju preiskave lahko storil dejanje, s katerim bi ogrozil imuniteto, do katere je upravičen vsak poslanec Evropskega parlamenta. Vendar lahko v takem primeru vsak poslanec Evropskega parlamenta, ki se sooči z navedeno situacijo in meni, da mu škodi, izkoristi sodno varstvo in pravna sredstva, ki mu jih zagotavlja Pogodba.“ (12). |
| --- | --- |

20.

Nadzorni odbor opozarja, da je Sodišče prve stopnje v zvezi s tem razsodilo, da „se Protokol na poslance Evropskega parlamenta nanaša le na splošno in ne vsebuje nobene določbe, ki bi izrecno urejala notranje preiskave v Parlamentu [...]. Kot je predsednik Sodišča prve stopnje lahko prebral v točki 107 razsodbe v zadevi Rothley in drugi proti Parlamentu, ni mogoče na prvi pogled izključiti tveganja, da bi urad [OLAF] pri izvajanju preiskave lahko storil dejanje, s katerim bi ogrozil imuniteto, do katere je upravičen vsak poslanec Evropskega parlamenta. Vendar lahko v takem primeru vsak poslanec Evropskega parlamenta, ki se sooči z navedeno situacijo in meni, da mu škodi, izkoristi sodno varstvo in pravna sredstva, ki mu jih zagotavlja Pogodba.“ (12).

| 21. | Nadzorni odbor to obravnava kot občutljivo področje, pri čemer je priporočljivo prebrati stališče generalnega pravobranilca v zadevi C-167/02: „Kar zadeva ukrepe, ki jih je urad OLAF sprejel med notranjo preiskavo – pri čemer je težko oblikovati teoretično mnenje o dopustnosti prihodnjih postopkov – menim, da je verjetno, da so imeli poslanci Parlamenta, ki so menili, da so bile njihove pravice kršene, različne priložnosti za sprožitev sodnih postopkov, kar je tudi v skladu s sodbo Sodišča prve stopnje in navedbami drugih strani. Komisija opozarja na več pravnih aktov, ki bi se lahko izpodbijali na ta način: sklep direktorja urada OLAF o začetku notranje preiskave v skladu z drugim odstavkom člena 5 Uredbe; različni ukrepi, ki jih je urad OLAF sprejel med preiskavo, vključno s sklepom o dostopu do pisarne, zasegu dokumentov ali zahtevi za ustne informacije; in eksplicitno ali implicitno soglasje zadevne institucije.
  Vendar menim, da so nekatera od teh tveganj zaradi potrebe po obzirnem in hitrem ukrepanju pri odkrivanju goljufij neizogibna. Opozoriti je treba tudi, da izpodbijani ukrep vsebuje določbe, katerih namen je čim bolj zmanjšati nevarnost. Zato člen 5 vzorca sklepa določa, da je treba poslance hitro obvestiti o njihovem vplivu v preiskavi, če to ne škodi preiskavi. Navedeni člen tudi določa, da poslanci ne smejo biti imenovani v sklepnih ugotovitvah urada OLAF, ne da bi bili predhodno zaslišani, razen če nacionalni preiskovalni postopki zahtevajo ohranjanje popolne tajnosti.“ (13). |
| --- | --- |

21.

Nadzorni odbor to obravnava kot občutljivo področje, pri čemer je priporočljivo prebrati stališče generalnega pravobranilca v zadevi C-167/02: „Kar zadeva ukrepe, ki jih je urad OLAF sprejel med notranjo preiskavo – pri čemer je težko oblikovati teoretično mnenje o dopustnosti prihodnjih postopkov – menim, da je verjetno, da so imeli poslanci Parlamenta, ki so menili, da so bile njihove pravice kršene, različne priložnosti za sprožitev sodnih postopkov, kar je tudi v skladu s sodbo Sodišča prve stopnje in navedbami drugih strani. Komisija opozarja na več pravnih aktov, ki bi se lahko izpodbijali na ta način: sklep direktorja urada OLAF o začetku notranje preiskave v skladu z drugim odstavkom člena 5 Uredbe; različni ukrepi, ki jih je urad OLAF sprejel med preiskavo, vključno s sklepom o dostopu do pisarne, zasegu dokumentov ali zahtevi za ustne informacije; in eksplicitno ali implicitno soglasje zadevne institucije.

Vendar menim, da so nekatera od teh tveganj zaradi potrebe po obzirnem in hitrem ukrepanju pri odkrivanju goljufij neizogibna. Opozoriti je treba tudi, da izpodbijani ukrep vsebuje določbe, katerih namen je čim bolj zmanjšati nevarnost. Zato člen 5 vzorca sklepa določa, da je treba poslance hitro obvestiti o njihovem vplivu v preiskavi, če to ne škodi preiskavi. Navedeni člen tudi določa, da poslanci ne smejo biti imenovani v sklepnih ugotovitvah urada OLAF, ne da bi bili predhodno zaslišani, razen če nacionalni preiskovalni postopki zahtevajo ohranjanje popolne tajnosti.“ (13).

| 22. | Po mnenju nadzornega odbora mora urad OLAF pri ukrepanju natančno spoštovati zadevne predpise ter upoštevati temeljito oceno prisotnega tveganja za vsak primer posebej in sorazmernost ukrepa, ki bo sprejet. |
| --- | --- |

22.

Po mnenju nadzornega odbora mora urad OLAF pri ukrepanju natančno spoštovati zadevne predpise ter upoštevati temeljito oceno prisotnega tveganja za vsak primer posebej in sorazmernost ukrepa, ki bo sprejet.

| 23. | Nadzorni odbor opozarja, da je Sodišče Evropskih skupnosti v zadevi T-17/00 razsodilo, da je cilj določb „v zvezi s sodelovanjem z uradom OLAF ali posredovanjem informacij uradu ne glede na njihovo natančno področje uporabe določitev obveznosti za poslance Parlamenta, tako da morajo poslanci v vsakem primeru predvsem ravnati v skladu s temi obveznostmi ali pa jih ne upoštevajo, če so prepričani, da to lahko storijo, ne da bi kršili zakonodajo Skupnosti. Če v posameznem primeru eden od poslancev Parlamenta sprejme ta pristop, se za vsak poznejši ukrep, ki ga Parlament sprejme v zvezi z zadevnim poslancem in v njegovo škodo, načeloma izvede sodna presoja.“ (14).
  Kar zadeva različne ukrepe, ki bi jih urad OLAF lahko sprejel med izvajanjem svojih preiskovalnih pristojnosti, je Sodišče Evropskih skupnosti upoštevalo tveganje, da bi urad OLAF lahko storil dejanje, s katerim bi ogrozil imuniteto, do katere je upravičen vsak poslanec Evropskega parlamenta, in opozorilo, da so bila za pregledovanje zakonitosti ukrepov institucij pooblaščena sodišča Skupnosti (15). |
| --- | --- |

23.

Nadzorni odbor opozarja, da je Sodišče Evropskih skupnosti v zadevi T-17/00 razsodilo, da je cilj določb „v zvezi s sodelovanjem z uradom OLAF ali posredovanjem informacij uradu ne glede na njihovo natančno področje uporabe določitev obveznosti za poslance Parlamenta, tako da morajo poslanci v vsakem primeru predvsem ravnati v skladu s temi obveznostmi ali pa jih ne upoštevajo, če so prepričani, da to lahko storijo, ne da bi kršili zakonodajo Skupnosti. Če v posameznem primeru eden od poslancev Parlamenta sprejme ta pristop, se za vsak poznejši ukrep, ki ga Parlament sprejme v zvezi z zadevnim poslancem in v njegovo škodo, načeloma izvede sodna presoja.“ (14).

Kar zadeva različne ukrepe, ki bi jih urad OLAF lahko sprejel med izvajanjem svojih preiskovalnih pristojnosti, je Sodišče Evropskih skupnosti upoštevalo tveganje, da bi urad OLAF lahko storil dejanje, s katerim bi ogrozil imuniteto, do katere je upravičen vsak poslanec Evropskega parlamenta, in opozorilo, da so bila za pregledovanje zakonitosti ukrepov institucij pooblaščena sodišča Skupnosti (15).

| 24. | Nadzorni odbor meni, da morajo institucije, organi, uradi in agencije (ki niso subjekti, na katere se nanaša preiskava urada OLAF) v celoti sodelovati z uradom OLAF in ne smejo sprejemati ukrepov, ki ovirajo preiskovalne pristojnosti urada OLAF.
  Nadzorni odbor je prepričan, da preprečevanje uradu OLAF, da bi opravil to ključno preiskovalno dejavnost po razlagi mandata urada OLAF s strani institucije, organa, urada in agencije, pomeni omejevanje urada OLAF pri neodvisnem izvajanju preiskav. |
| --- | --- |

24.

Nadzorni odbor meni, da morajo institucije, organi, uradi in agencije (ki niso subjekti, na katere se nanaša preiskava urada OLAF) v celoti sodelovati z uradom OLAF in ne smejo sprejemati ukrepov, ki ovirajo preiskovalne pristojnosti urada OLAF.

Nadzorni odbor je prepričan, da preprečevanje uradu OLAF, da bi opravil to ključno preiskovalno dejavnost po razlagi mandata urada OLAF s strani institucije, organa, urada in agencije, pomeni omejevanje urada OLAF pri neodvisnem izvajanju preiskav.

| 25. | Nadzorni odbor uradu OLAF priporoča, da natančno izvaja Poslovnik in upošteva obstoječo sodno prakso na tem področju. |
| --- | --- |

25.

Nadzorni odbor uradu OLAF priporoča, da natančno izvaja Poslovnik in upošteva obstoječo sodno prakso na tem področju.

---

(1)  Članek v časopisu The Sunday Times z dne 20. marca 2011.

1

The Sunday Times

(2)  Člen 1 Uredbe (ES) št. 1073/1999.

2

(3)  Glej člen 10 Poslovnika Evropskega parlamenta, uvodne izjave 2, 3 in 4 medinstitucionalnega sporazuma z dne 25. maja 1999 in Sklep Evropskega parlamenta o pogojih za izvajanje notranjih preiskav v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in kakršnega koli nezakonitega ravnanja, ki škoduje interesom Skupnosti, z dne 18. novembra 1999 ter člene 11, 12, 13, 14, 16, 17 in 22 Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

3

(4)  Sklepni predlogi generalnega pravobranilca Jacobsa, zadeva C-11/00, Komisija proti ECB, točka 118.

4

Komisija

ECB

(5)  Sedanji člen 325 PDEU. Glej zadevo C-11/00, sklepni predlogi generalnega pravobranilca Jacobsa, točka 118.

5

(6)  Glej zadevo C-11/00, Komisija proti ECB, in zadevo C-15/00, Komisija proti EIB.

6

Komisija

ECB

Komisija

EIB

(7)  Glej Statut poslancev Evropskega parlamenta – sklep EP z dne 28. septembra 2005 (člena 9 in 10), sklepa o izvedbenih ukrepih v zvezi s Statutom poslancev EP z dne 19. maja in z dne 9. julija 2008 in poznejša sklepa o spremembi zadevnih izvedbenih ukrepov (členi 10, 25, 28, 32, 61, 62, 66, 67, 68 ...) ter Poslovnik Evropskega parlamenta iz marca 2011 (člena 9 in 10).

7

(8)  Glej člen 3 Pomoč varnostnega urada:„Na zahtevo direktorja Urada varnostni urad Evropskega parlamenta pomaga Uradu pri praktičnem izvajanju preiskav“ in uvodno izjavo 6 Sklepa EP z dne 18. novembra 1999.

8

Pomoč varnostnega urada:

(9)  Glej člen 10 Poslovnika EP in Sklep Evropskega parlamenta o pogojih za izvajanje notranjih preiskav v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in kakršnega koli nezakonitega ravnanja, ki škoduje interesom Skupnosti, sprejet 18. novembra 1999.

9

(10)  Glej uvodno izjavo 11 Uredbe (ES) št. 1073/1999 in člen 3 medinstitucionalnega sporazuma ter zadevnih sklepov posamezne institucije.

10

(11)  Člen 4 Uredbe (ES) št. 1073/1999.

11

(12)  Glej zadevo T-17/00, Willy Rothley in drugi proti Evropskemu parlamentu, sodba z dne 26. februarja 2002, točki 72 in 73.

12

Willy Rothley in drugi

Evropskemu parlamentu

(13)  Glej sklepne predloge generalnega pravobranilca Jacobsa v zadevi C-167/02 P, Willy Rothley in drugi proti Evropskemu parlamentu, točke 56–61.

13

Willy Rothley in drugi

Evropskemu parlamentu

(14)  Glej zadevo C-167/02 P, točka 49.

14

(15)  Glej zadevo C-167/02 P, točke 46, 50 in 51.

15

---

PRILOGA V

MNENJE št. 3/2011

Predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2012

Bruselj, 14. julija 2011

Nadzorni odbor OLAF je na sestankih 16. marca 2011 in 10. maja 2011 proučil predhodni predlog Evropskega urada za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urada OLAF) za proračun urada OLAF za leto 2012 in sprejel naslednje mnenje:

(a)   Upravna neodvisnost urada OLAF od Komisije

Predlog proračuna urada OLAF za leto 2012 je v njenih prizadevanjih za politiko ničelne proračunske rasti v letu 2012 v vseh službah Komisije. Vendar je bil nadzorni organ obveščen, da je Komisija pred kratkim uvedla zahtevo po dodatnem zmanjšanju proračunov v odziv na pričakovane težave v pogajanjih o proračunu za leto 2012, in sicer je pri predlogu proračunu urada OLAF zahtevala zmanjšanje za 1,47 % (857 000 EUR). V primerjavi s prvotnim predlogom urada OLAF se to zmanjšanje nanaša na:

| — | 75 000 EUR (2,8 %) za zunanje sodelavce, |
| --- | --- |

—

75 000 EUR (2,8 %) za zunanje sodelavce,

| — | 159 000 EUR (4,8 %) za druge odhodke za upravljanje (zlasti stroške službenih potovanj), |
| --- | --- |

—

159 000 EUR (4,8 %) za druge odhodke za upravljanje (zlasti stroške službenih potovanj),

| — | 587 000 EUR (4,9 %) za nepremičnine in z njimi povezane stroške, |
| --- | --- |

—

587 000 EUR (4,9 %) za nepremičnine in z njimi povezane stroške,

| — | 36 000 EUR (2,25 %) za financiranje ukrepov proti goljufijam. |
| --- | --- |

—

36 000 EUR (2,25 %) za financiranje ukrepov proti goljufijam.

, in iz nje izhajajočo potrebo po nadaljnjih prizadevanjih institucij EU, da ustvarijo prihranke na vseh področjih upravnih odhodkov. , ker bi to neposredno vplivalo na izvajanje preiskovalnih dejavnosti urada OLAF. Nadzorni odbor se sprašuje o smiselnosti predlaganega prisilnega zmanjšanja sredstev v proračunskih vrsticah za operativne dejavnosti urada OLAF. Urad OLAF je namreč preiskovalna služba in prav v času finančne krize bi moral izvajati poostren nadzor nad odhodki in prihodki. Po mnenju urada OLAF bi dodatno zmanjšanje odhodkov, ki ga predlaga Komisija, imelo naslednje posledice za operativne oddelke urada:

| — | z vsaj petimi pogodbenimi uslužbenci ne bodo sklenjene nove pogodbe o zaposlitvi, |
| --- | --- |

—

z vsaj petimi pogodbenimi uslužbenci ne bodo sklenjene nove pogodbe o zaposlitvi,

| — | prenehala bo veljavnosti pogodb dveh nadomestnih uslužbencev, |
| --- | --- |

—

prenehala bo veljavnosti pogodb dveh nadomestnih uslužbencev,

| — | postopek zaposlovanja za zamenjavo direktorjev direktoratov B in C se bo začel z zamudo, |
| --- | --- |

—

postopek zaposlovanja za zamenjavo direktorjev direktoratov B in C se bo začel z zamudo,

| — | v postopku spreminjanja statusa začasnih uslužbencev, kar večinoma zadeva preiskovalce iz operativnih enot, zlasti v najvišjih razredih, bodo nastale dodatne zamude. |
| --- | --- |

—

v postopku spreminjanja statusa začasnih uslužbencev, kar večinoma zadeva preiskovalce iz operativnih enot, zlasti v najvišjih razredih, bodo nastale dodatne zamude.

Nadzorni odbor želi zlasti opozoriti na to, da je za okrepitev neodvisnosti urada OLAF v njegovi funkciji preiskovalnega organa v Uredbi (ES) št. 1073/1999 generalnemu direktorju urada OLAF kot odredbodajalcu izrecno dodeljena izključna odgovornost za pripravo predloga proračuna na podlagi posvetovanja z nadzornim odborom. Poleg tega je Komisija leta 1999 (1) načelo proračunske samostojnosti urada OLAF še nadalje okrepila, ko je ustvarila posebno proračunsko postavko za urad.

Prav tako ni treba poudarjati, da čeprav urad OLAF upravno spada pod Komisijo, bi moral biti pri izvajanju svojih operativnih dejavnosti popolnoma neodvisen in bi mu bilo zato treba zagotoviti zadostna sredstva za njegove preiskovalne zmogljivosti. Urad OLAF mora v skladu s tem ohraniti finančna sredstva in človeške vire, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog, vsaj na ravni, ki je bila dogovorjena med prejšnjimi proračunskimi pogajanji v smislu njegovih kadrovskih zmogljivosti. Nadzorni odbor meni, da bi morala Komisija spoštovati načelo proračunske samostojnosti urada OLAF, zlasti ker urad ni predlagal povečanja proračuna v primerjavi s sprejetim proračunom za leto 2011. Če bo kljub zgoraj navedenim pomislekom proračun urada OLAF zmanjšan do zneska, ki ga je predlagala Komisija, bi moralo biti uradu izrecno dovoljeno, da zmanjša dele svojega proračuna po lastni presoji.

Na kratko povedano, nadzorni odbor v razpravi o proračunu odločno nasprotuje stališču Komisije.

Priporočila:

| — | Nadzorni odbor podpira predlog urada OLAF za proračun urada za leto 2012, v katerem ni predvideno povečanje upravnih odhodkov. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor podpira predlog urada OLAF za proračun urada za leto 2012, v katerem ni predvideno povečanje upravnih odhodkov.

| — | Nadzorni odbor odločno nasprotuje dodatnemu varčevanju pri stroških dela, o katerih bi morala Komisija ponovno razmisliti, da bi se izognili negativnemu vplivu na delo urada OLAF v posameznih zadevah. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor odločno nasprotuje dodatnemu varčevanju pri stroških dela, o katerih bi morala Komisija ponovno razmisliti, da bi se izognili negativnemu vplivu na delo urada OLAF v posameznih zadevah.

| — | Če bo dodatno varčevanje kljub temu sprejeto, nadzorni odbor priporoča, naj se generalnemu direktorju urada OLAF dovoli, da prosto odloča, katere proračunske vrstice bo varčevanje prizadelo. |
| --- | --- |

—

Če bo dodatno varčevanje kljub temu sprejeto, nadzorni odbor priporoča, naj se generalnemu direktorju urada OLAF dovoli, da prosto odloča, katere proračunske vrstice bo varčevanje prizadelo.

(b)   Operativna neodvisnost in upravljanje človeških virov urada OLAF

Zato , ki bo odražala operativne prednostne naloge, ki jih določi vodstvo.

Kot je bilo poudarjeno že v prejšnjih mnenjih nadzornega odbora o proračunu, ter bi moralo krepiti učinkovitost in uspešnost preiskovalnega dela. Brez jasne strategije na tem področju nadzorni odbor težko oblikuje mnenje o učinkoviti in uspešni uporabi sredstev iz upravnega proračuna.

Nadzorni odbor ne razume, zakaj Evropska komisija po šestih letih še zmeraj ni sprejela nobenih ukrepov v zvezi s spremembo statusa vseh začasnih uslužbencev urada OLAF. Ta možnost obstaja od junija 2005 in nadzorni odbor jo je velikokrat omenil višjemu vodstvu urada OLAF. Nadzorni odbor je zaradi takih razmer zelo zaskrbljen.

Nadzorni odbor se zavzema za bolje oblikovano kadrovsko politiko, saj bi to okrepilo preiskovalno funkcijo urada OLAF in s tem njegovo operativno neodvisnost zaradi učinkovitejšega in uspešnejšega vodenja preiskav.

Priporočila:

| — | Urad OLAF naj razvije kadrovsko strategijo na podlagi jasne politike, o kateri se dogovori vodstvo. |
| --- | --- |

—

Urad OLAF naj razvije kadrovsko strategijo na podlagi jasne politike, o kateri se dogovori vodstvo.

| — | Vsem začasnim uslužbencem urada OLAF naj se ustrezno spremeni status. |
| --- | --- |

—

Vsem začasnim uslužbencem urada OLAF naj se ustrezno spremeni status.

(c)   Proračun in osebje sekretariata nadzornega odbora

Nadzorni odbor potrjuje svoje stališče, da se v predlogu proračuna za leto 2012 predvidi . To bi nadzornemu odboru omogočilo, da izpolnjuje svoje naloge popolnoma neodvisno. Zahteva po skupaj osmih delovnih mestih za sekretariat je v skladu s prejšnjo zahtevo nadzornega odbora. Poleg tega je pomembno, da lahko nadzorni odbor opravlja svojo spremljevalno in nadzorno funkcijo, ki so mu jo naložili Parlament, Svet in Komisija. Zato bi morale te tri institucije zagotoviti, da se ohrani sedanji obseg osebja v sekretariatu nadzornega odbora.

Priporočila:

| — | V predlogu proračuna za leto 2012 naj se predvidi osem delovnih mest za sekretariat nadzornega odbora. |
| --- | --- |

—

V predlogu proračuna za leto 2012 naj se predvidi osem delovnih mest za sekretariat nadzornega odbora.

(d)   Sklepna ugotovitev

Nadzorni odbor podpira predlog proračuna urada OLAF za leto 2012 ter odločno nasprotuje zmanjševanju sredstev in predlogom Evropske Komisije. Zato daje nadzorni odbor negativno mnenje o predlogu Evropske komisije za predlog proračuna urada OLAF za leto 2012.

---

(1)  Sklep 1999/352/ES, ESPJ, Euratom o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF).

1

---

PRILOGA VI

MNENJE št. 4/2011

o spremenjenem predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999

Bruselj, 20. september 2011

VSEBINA

| 1. | UVOD |
| --- | --- |

1.

| 2. | KREPITEV UČINKOVITOSTI IN USPEŠNOSTI PREISKAV |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Pojasnitev vloge urada OLAF |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Skrajšanje trajanja preiskav |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Urad OLAF lahko skrajša trajanje preiskav |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Spremljanje trajanja preiskav |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.3 | Izboljšanje sodelovanja in izmenjave podatkov z institucijami, organi, uradi in agencijami |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Zagotavljanje podatkov s strani urada OLAF institucijam, organom, uradom in agencijam |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Upoštevanje priporočil urada OLAF s strani institucij, organov, uradov in agencij |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Dostop urada OLAF do podatkov, ki jih imajo institucije, organi, uradi in agencije |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.4 | Izboljšanje sodelovanja in izmenjave podatkov z državami članicami |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Operativna pomoč držav članic |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Prenos podatkov s strani urada OLAF državam članicam |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Kako države članice upoštevajo priporočila urada OLAF |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.5 | Spodbujanje sodelovanja med uradom OLAF in Europolom, Eurojustom, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami |
| --- | --- |

2.5

| 3. | KREPITEV ODGOVORNOSTI URADA OLAF |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Krepitev procesnih pravic |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Določitev pravil revizijskega postopka |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1. | Potreba po rednem nadzoru zakonitosti preiskav |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Potreba po pritožbenem mehanizmu |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3 | Sprejetje procesnih pravil |
| --- | --- |

3.3

| 4. | KREPITEV NEODVISNOSTI URADA OLAF |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Pojasnitev vloge nadzornega odbora |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1. | Vloga nadzornega odbora |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Podpora nadzornega odbora |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2 | Pojasnitev vloge generalnega direktorja |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Prenos pooblastil in namestnik generalnega direktorja |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Generalni direktor se posvetuje z notranjim organom |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.3 | Določitev izmenjave stališč |
| --- | --- |

4.3

1.   UVOD

| 1. | Nadzorni odbor urada OLAF (nadzorni odbor) pozdravlja spremenjeni predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999. Nadzorni odbor ceni prizadevanja Evropske komisije, da začne reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999, in njen namen, da okrepi učinkovitost, uspešnost in odgovornost urada OLAF, pri čemer se ohrani njegova neodvisnost na področju preiskav. Nadzorni odbor vendarle priporoča, da se nekatere vidike reforme še pojasni in nekoliko spremeni. |
| --- | --- |

1.

Nadzorni odbor urada OLAF (nadzorni odbor) pozdravlja spremenjeni predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999. Nadzorni odbor ceni prizadevanja Evropske komisije, da začne reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999, in njen namen, da okrepi učinkovitost, uspešnost in odgovornost urada OLAF, pri čemer se ohrani njegova neodvisnost na področju preiskav. Nadzorni odbor vendarle priporoča, da se nekatere vidike reforme še pojasni in nekoliko spremeni.

| 2. | Nadzorni odbor je preučil oboje: predloge spremenjenega besedila, ki jih je pripravila Komisija (1) in dopolnil Svet (2), in resolucijo Evropskega parlamenta (3). Poleg tega je nadzorni odbor upošteval svoja prejšnja mnenja o reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999 (4), skupaj z mnenji Evropskega računskega sodišča (5) in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (6). To mnenje sledi ciljem, ki jih je Evropska komisija določila v spremenjenem predlogu z dne 17. marca 2011. |
| --- | --- |

2.

Nadzorni odbor je preučil oboje: predloge spremenjenega besedila, ki jih je pripravila Komisija (1) in dopolnil Svet (2), in resolucijo Evropskega parlamenta (3). Poleg tega je nadzorni odbor upošteval svoja prejšnja mnenja o reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999 (4), skupaj z mnenji Evropskega računskega sodišča (5) in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (6). To mnenje sledi ciljem, ki jih je Evropska komisija določila v spremenjenem predlogu z dne 17. marca 2011.

2.   KREPITEV UČINKOVITOSTI IN USPEŠNOSTI PREISKAV

2.1.   Pojasnitev vloge urada OLAF

| 3. | Nadzorni odbor navaja, da izraz „upravna preiskava“, kot je naveden v veljavni uredbi (7), pokriva oboje, preiskave v institucijah in zunanje preiskave v zvezi z gospodarskimi subjekti. Izkušnje so pokazale, da se je ta dvojnost pogosto izkazala za umetno in da povzroča zmedo. Dejansko, če je gospodarski subjekt imel neupravičeno korist, bi to lahko bila posledica ravnanj osebe, za katero veljajo Kadrovski predpisi. Zato je nujno pojasniti člen 1 nove uredbe, da se navede, da je bil urad OLAF ustanovljen za izvajanje upravnih preiskav, ki so bodisi notranje bodisi zunanje ali oboje. Treba je omeniti, da je ena od vlog urada OLAF tudi usklajevanje postopkov med pristojnimi organi držav članic. |
| --- | --- |

3.

Nadzorni odbor navaja, da izraz „upravna preiskava“, kot je naveden v veljavni uredbi (7), pokriva oboje, preiskave v institucijah in zunanje preiskave v zvezi z gospodarskimi subjekti. Izkušnje so pokazale, da se je ta dvojnost pogosto izkazala za umetno in da povzroča zmedo. Dejansko, če je gospodarski subjekt imel neupravičeno korist, bi to lahko bila posledica ravnanj osebe, za katero veljajo Kadrovski predpisi. Zato je nujno pojasniti člen 1 nove uredbe, da se navede, da je bil urad OLAF ustanovljen za izvajanje upravnih preiskav, ki so bodisi notranje bodisi zunanje ali oboje. Treba je omeniti, da je ena od vlog urada OLAF tudi usklajevanje postopkov med pristojnimi organi držav članic.

| 4. | Nadzorni odbor podpira pretekla prizadevanja v zvezi s členom 2 besedila za določitev nekaterih konceptov, kot so npr. „upravne preiskave“, „oseba, ki je predmet preiskave,“ in „Kadrovski predpisi“. Čeprav so ta prizadevanja koristna, so vendarle omejena, saj bi morali biti opredeljeni tudi številni drugi koncepti v zvezi z bojem proti goljufijam, kot sta „finančni interesi EU“ ali „korupcija“, ki sta navedena v Uredbi (ES) št. 1073/99. Ta opredelitev bo popolna šele, ko bo zakonodajalec poenotil besedila celotne relevantne zakonodaje EU o boju proti goljufijam. |
| --- | --- |

4.

Nadzorni odbor podpira pretekla prizadevanja v zvezi s členom 2 besedila za določitev nekaterih konceptov, kot so npr. „upravne preiskave“, „oseba, ki je predmet preiskave,“ in „Kadrovski predpisi“. Čeprav so ta prizadevanja koristna, so vendarle omejena, saj bi morali biti opredeljeni tudi številni drugi koncepti v zvezi z bojem proti goljufijam, kot sta „finančni interesi EU“ ali „korupcija“, ki sta navedena v Uredbi (ES) št. 1073/99. Ta opredelitev bo popolna šele, ko bo zakonodajalec poenotil besedila celotne relevantne zakonodaje EU o boju proti goljufijam.

| 5. | Nadzorni odbor z razočaranjem ugotavlja, da pristojnost urada OLAF za izvajanje preiskav ni bila jasno opredeljena, zlasti v zvezi s preiskavami v institucijah, organih, uradih in agencijah. Besedilo člena 1 spremenjenega predloga iz pristojnosti urada OLAF izključuje primere, ki ne vplivajo na finančne interese EU (8). Nadzorni odbor vendarle meni, da ostali pravni akti, ki še veljajo, uradu OLAF dajejo pooblastila za izvajanje notranjih preiskav o zadevah, ki presegajo varstvo finančnih interesov EU (9). Poleg tega so zadnje izkušnje pokazale, da so potrebna jasna pravila o preiskavah v institucijah o domnevnih kršitvah – oseb, za katere ne veljajo Kadrovski predpisi – ki naj ne bi vplivale na finančne interese EU, vendar lahko vodijo v disciplinski ali kazenski postopek. Poenotenje zakonodaje o boju proti goljufijam bi lahko zaobšlo take nedoslednosti ali zapolnilo vrzeli v besedilih predpisov, ki trenutno veljajo. Nadzorni odbor meni, da je treba, ker besedilo ni bilo v tem smislu poenoteno, opredelitev pristojnosti urada OLAF v spremenjenem predlogu še pojasniti. |
| --- | --- |

5.

Nadzorni odbor z razočaranjem ugotavlja, da pristojnost urada OLAF za izvajanje preiskav ni bila jasno opredeljena, zlasti v zvezi s preiskavami v institucijah, organih, uradih in agencijah. Besedilo člena 1 spremenjenega predloga iz pristojnosti urada OLAF izključuje primere, ki ne vplivajo na finančne interese EU (8). Nadzorni odbor vendarle meni, da ostali pravni akti, ki še veljajo, uradu OLAF dajejo pooblastila za izvajanje notranjih preiskav o zadevah, ki presegajo varstvo finančnih interesov EU (9). Poleg tega so zadnje izkušnje pokazale, da so potrebna jasna pravila o preiskavah v institucijah o domnevnih kršitvah – oseb, za katere ne veljajo Kadrovski predpisi – ki naj ne bi vplivale na finančne interese EU, vendar lahko vodijo v disciplinski ali kazenski postopek. Poenotenje zakonodaje o boju proti goljufijam bi lahko zaobšlo take nedoslednosti ali zapolnilo vrzeli v besedilih predpisov, ki trenutno veljajo. Nadzorni odbor meni, da je treba, ker besedilo ni bilo v tem smislu poenoteno, opredelitev pristojnosti urada OLAF v spremenjenem predlogu še pojasniti.

| 6. | Nadzorni odbor zato meni, da bi generalni direktor urada OLAF moral biti pooblaščen za vložitev tožbe pri Sodišču, če meni, da ukrep, ki ga sprejme katera koli institucija (in ne le Komisija, kot je predlagano), ogroža njegovo neodvisnost ali neodvisno izvajanje preiskav. Podobno bi moral biti on ali kateri koli uslužbenec urada OLAF, ki ga je pooblastil, pooblaščen za posredovanje v primerih v zvezi z izvajanjem preiskav urada OLAF, ki so bili predloženi v odločanje nacionalnim sodiščem, kot je predlagano v členu 12(a) resolucije EP. |
| --- | --- |

6.

Nadzorni odbor zato meni, da bi generalni direktor urada OLAF moral biti pooblaščen za vložitev tožbe pri Sodišču, če meni, da ukrep, ki ga sprejme katera koli institucija (in ne le Komisija, kot je predlagano), ogroža njegovo neodvisnost ali neodvisno izvajanje preiskav. Podobno bi moral biti on ali kateri koli uslužbenec urada OLAF, ki ga je pooblastil, pooblaščen za posredovanje v primerih v zvezi z izvajanjem preiskav urada OLAF, ki so bili predloženi v odločanje nacionalnim sodiščem, kot je predlagano v členu 12(a) resolucije EP.

2.2.   Skrajšanje trajanja preiskav

2.2.1.   Urad OLAF lahko skrajša trajanje preiskav

| 7. | Nadzorni odbor je vedno odločno zahteval, da urad OLAF izvede preiskave v čim krajšem času. Nadzorni odbor navaja, da so sredstva, ki so na voljo uradu OLAF, omejena in da bo tako ostalo tudi v času proračunske varčnosti. Institucije morajo kljub temu jasno izkazati, da boj proti goljufijam tudi v takih časih ostaja prednostna naloga. Urad OLAF mora določiti realistične prednostne naloge v svoji preiskovalni politiki, osredotočiti svojo moč na preiskovalne dejavnosti in boj proti goljufijam ter pomagati državam članicam pri pravosodnem ukrepanju v zvezi s tem. Skrajšanje trajanja preiskav je mogoče doseči le z večjim vključevanjem upravljanja v nadzoru preiskav, vključno s pazljivim načrtovanjem teh preiskav (10). Čas, potreben za začetek preiskav, mora biti tudi strogo omejen, ne glede na vir podatkov (11). |
| --- | --- |

7.

Nadzorni odbor je vedno odločno zahteval, da urad OLAF izvede preiskave v čim krajšem času. Nadzorni odbor navaja, da so sredstva, ki so na voljo uradu OLAF, omejena in da bo tako ostalo tudi v času proračunske varčnosti. Institucije morajo kljub temu jasno izkazati, da boj proti goljufijam tudi v takih časih ostaja prednostna naloga. Urad OLAF mora določiti realistične prednostne naloge v svoji preiskovalni politiki, osredotočiti svojo moč na preiskovalne dejavnosti in boj proti goljufijam ter pomagati državam članicam pri pravosodnem ukrepanju v zvezi s tem. Skrajšanje trajanja preiskav je mogoče doseči le z večjim vključevanjem upravljanja v nadzoru preiskav, vključno s pazljivim načrtovanjem teh preiskav (10). Čas, potreben za začetek preiskav, mora biti tudi strogo omejen, ne glede na vir podatkov (11).

| 8. | Nadzorni odbor meni, da spremenjeni predlog ne upošteva dovolj primerov, v katerih so nacionalne preiskave potekale vzporedno s preiskavami urada OLAF. Če se obveznost urada OLAF, da prosi osebo, ki je predmet preiskave, da predloži svoje pripombe, začasno odloži zato, da to ne bi škodilo preiskavi, ki jo vodijo nacionalni organi, urad OLAF ne more končati svojih preiskav, dokler poteka nacionalna preiskava. Spremenjeni predlog bi moral upoštevati ta vidik, da se uradu OLAF omogoči „nepretrgano“ izvajanje njegovih preiskav, kot to določa člen 6. |
| --- | --- |

8.

Nadzorni odbor meni, da spremenjeni predlog ne upošteva dovolj primerov, v katerih so nacionalne preiskave potekale vzporedno s preiskavami urada OLAF. Če se obveznost urada OLAF, da prosi osebo, ki je predmet preiskave, da predloži svoje pripombe, začasno odloži zato, da to ne bi škodilo preiskavi, ki jo vodijo nacionalni organi, urad OLAF ne more končati svojih preiskav, dokler poteka nacionalna preiskava. Spremenjeni predlog bi moral upoštevati ta vidik, da se uradu OLAF omogoči „nepretrgano“ izvajanje njegovih preiskav, kot to določa člen 6.

2.2.2.   Spremljanje trajanja preiskav

| 9. | Nadzorni odbor je treba obvestiti o razlogih, zakaj urad OLAF ni končal preiskave v 12 mesecih. O tem ga je treba obveščati vsakih šest mesecev po tem (12). Spremljanje trajanja preiskav s strani nadzornega odbora bi bilo učinkovito le, če bi spremenjeni predlog določal, da je treba nadzorni odbor redno obveščati tudi o ukrepih, sprejetih za pospešitev izvajanja preiskave (13), in predvideni čas za njeno končanje (14). |
| --- | --- |

9.

Nadzorni odbor je treba obvestiti o razlogih, zakaj urad OLAF ni končal preiskave v 12 mesecih. O tem ga je treba obveščati vsakih šest mesecev po tem (12). Spremljanje trajanja preiskav s strani nadzornega odbora bi bilo učinkovito le, če bi spremenjeni predlog določal, da je treba nadzorni odbor redno obveščati tudi o ukrepih, sprejetih za pospešitev izvajanja preiskave (13), in predvideni čas za njeno končanje (14).

| 10. | Nadzorni odbor navaja, da bi oseba, pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, na zahtevo osebe, ki je predmet preiskave, morala dati mnenje o trajanju preiskave (15). Tudi to mnenje bi bilo treba poslati nadzornemu odboru, zato da bi ta lahko nadzoroval napredek glede trajanja preiskav v smislu mnenj in analitičnih poročil, ki jih redno pripravi oseba, pooblaščena za vodenje revizijskega postopka (16). V zvezi s tem nadzorni odbor meni, da je treba besedilo spremenjenega predloga spremeniti (17). |
| --- | --- |

10.

Nadzorni odbor navaja, da bi oseba, pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, na zahtevo osebe, ki je predmet preiskave, morala dati mnenje o trajanju preiskave (15). Tudi to mnenje bi bilo treba poslati nadzornemu odboru, zato da bi ta lahko nadzoroval napredek glede trajanja preiskav v smislu mnenj in analitičnih poročil, ki jih redno pripravi oseba, pooblaščena za vodenje revizijskega postopka (16). V zvezi s tem nadzorni odbor meni, da je treba besedilo spremenjenega predloga spremeniti (17).

2.3.   Izboljšanje sodelovanja in izmenjave podatkov z institucijami, organi, uradi in agencijami

2.3.1.   Zagotavljanje podatkov s strani urada OLAF institucijam, organom, uradom in agencijam

| 11. | Veljavna uredba določa, da mora biti v primeru, če se pri preiskavah pokaže morebitna osebna vpletenost člana, vodje, uradnika ali drugega uslužbenca, o tem obveščena institucija, organ, urad ali agencija, ki ji ta pripada (18). Razkritje takih podatkov se lahko začasno odloži v primerih, ko je zaradi preiskave potrebna popolna zaupnost ali preiskava spada v pristojnost nacionalnega pravosodnega organa. Nadzorni odbor meni, da je pomembno ohraniti te izjeme v novi uredbi. Dejansko urad OLAF na začetku preiskave ne more vedno opredeliti vseh vpletenih oseb in bi nekontrolirano razkritje izničilo učinkovitost preiskave in škodilo zadevni instituciji. Nadzorni odbor zato ne soglaša z novim besedilom drugega pododstavka člena 4(6) (19). Poleg tega da je ta določba dvoumna, uradu OLAF jemlje vsako diskrecijo in možnost, da ohrani zaupnost svoje preiskave vsaj za nekaj časa. Tovrstna brezpogojna obveznost bi lahko ogrozila neodvisnost urada OLAF. Nadzorni odbor predlaga, da bi se odločitev o začasni odložitvi posredovanja podatkov lahko sprejela vsake 3 mesece na podlagi utemeljene pisne odločitve, ki bi bila priložena spisu zadeve. Nadzorni odbor in oseba, pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, morata biti o tem obveščena. To bi osebi, pooblaščeni za vodenje revizijskega postopka, omogočilo ukrepanje na lastno pobudo v primeru resne težave, na primer morebitne kršitve procesnih pravic v primerih, ko oseba, ki je predmet preiskave, ni bila obveščena o potekajoči preiskavi. |
| --- | --- |

11.

Veljavna uredba določa, da mora biti v primeru, če se pri preiskavah pokaže morebitna osebna vpletenost člana, vodje, uradnika ali drugega uslužbenca, o tem obveščena institucija, organ, urad ali agencija, ki ji ta pripada (18). Razkritje takih podatkov se lahko začasno odloži v primerih, ko je zaradi preiskave potrebna popolna zaupnost ali preiskava spada v pristojnost nacionalnega pravosodnega organa. Nadzorni odbor meni, da je pomembno ohraniti te izjeme v novi uredbi. Dejansko urad OLAF na začetku preiskave ne more vedno opredeliti vseh vpletenih oseb in bi nekontrolirano razkritje izničilo učinkovitost preiskave in škodilo zadevni instituciji. Nadzorni odbor zato ne soglaša z novim besedilom drugega pododstavka člena 4(6) (19). Poleg tega da je ta določba dvoumna, uradu OLAF jemlje vsako diskrecijo in možnost, da ohrani zaupnost svoje preiskave vsaj za nekaj časa. Tovrstna brezpogojna obveznost bi lahko ogrozila neodvisnost urada OLAF. Nadzorni odbor predlaga, da bi se odločitev o začasni odložitvi posredovanja podatkov lahko sprejela vsake 3 mesece na podlagi utemeljene pisne odločitve, ki bi bila priložena spisu zadeve. Nadzorni odbor in oseba, pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, morata biti o tem obveščena. To bi osebi, pooblaščeni za vodenje revizijskega postopka, omogočilo ukrepanje na lastno pobudo v primeru resne težave, na primer morebitne kršitve procesnih pravic v primerih, ko oseba, ki je predmet preiskave, ni bila obveščena o potekajoči preiskavi.

| 12. | V spremenjenem predlogu je navedeno, da urad OLAF, če se med preiskavo izkaže, da bi lahko bilo primerno sprejeti varnostne upravne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije, čim prej obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo o preiskavi v teku (20). Nadzorni odbor bi sprejel to obveznost, če je mogoče začasno odložiti posredovanje teh podatkov, tako pri notranjih kot pri zunanjih preiskavah. Nadzorni odbor je zato bolj naklonjen besedilu, ki ga je sprejel Evropski parlament. |
| --- | --- |

12.

V spremenjenem predlogu je navedeno, da urad OLAF, če se med preiskavo izkaže, da bi lahko bilo primerno sprejeti varnostne upravne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije, čim prej obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo o preiskavi v teku (20). Nadzorni odbor bi sprejel to obveznost, če je mogoče začasno odložiti posredovanje teh podatkov, tako pri notranjih kot pri zunanjih preiskavah. Nadzorni odbor je zato bolj naklonjen besedilu, ki ga je sprejel Evropski parlament.

2.3.2.   Upoštevanje priporočil urada OLAF s strani institucij, organov, uradov in agencij

| 13. | Institucije, organi, uradi in agencije morajo urad OLAF obvestiti, kako so upoštevali priporočila, in sicer v poročilih po notranji preiskavi (21). Poleg tega mora generalni direktor obvestiti nadzorni odbor o zadevah, v katerih ti organi niso upoštevali priporočil iz poročila urada OLAF (22). Nadzorni odbor z razočaranjem ugotavlja, da urad OLAF v preteklosti ni redno uporabljal te možnosti. V prihodnje bo ta določba pomembna v okviru izmenjave mnenj z institucijami kot sredstvo za odpravljanje težav. |
| --- | --- |

13.

Institucije, organi, uradi in agencije morajo urad OLAF obvestiti, kako so upoštevali priporočila, in sicer v poročilih po notranji preiskavi (21). Poleg tega mora generalni direktor obvestiti nadzorni odbor o zadevah, v katerih ti organi niso upoštevali priporočil iz poročila urada OLAF (22). Nadzorni odbor z razočaranjem ugotavlja, da urad OLAF v preteklosti ni redno uporabljal te možnosti. V prihodnje bo ta določba pomembna v okviru izmenjave mnenj z institucijami kot sredstvo za odpravljanje težav.

2.3.3.   Dostop urada OLAF do podatkov, ki jih imajo institucije, organi, uradi in agencije

| 14. | Nadzorni odbor je še vedno zaskrbljen, ker urad OLAF nima neomejenega dostopa do podatkovnih baz institucij. Kljub temu da prvi pododstavek člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 (ki ostaja nespremenjen v spremenjenem predlogu) jasno priznava, da ima urad OLAF pravico do neposrednega in nenapovedanega dostopa do vseh podatkov v zvezi z zadevo, ki je predmet preiskave, in s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije, pri čemer institucije zaradi zelo ozke razlage Uredbe (ES) št. 45/2001 (23) uradu OLAF nerade omogočijo hiter in diskreten dostop do nekaterih kategorij osebnih podatkov. Po mnenju nadzornega odbora je tako stališče znak nezaupanja uradu OLAF in bi lahko tudi oslabilo njegovo preiskovalno neodvisnost. |
| --- | --- |

14.

Nadzorni odbor je še vedno zaskrbljen, ker urad OLAF nima neomejenega dostopa do podatkovnih baz institucij. Kljub temu da prvi pododstavek člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 (ki ostaja nespremenjen v spremenjenem predlogu) jasno priznava, da ima urad OLAF pravico do neposrednega in nenapovedanega dostopa do vseh podatkov v zvezi z zadevo, ki je predmet preiskave, in s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije, pri čemer institucije zaradi zelo ozke razlage Uredbe (ES) št. 45/2001 (23) uradu OLAF nerade omogočijo hiter in diskreten dostop do nekaterih kategorij osebnih podatkov. Po mnenju nadzornega odbora je tako stališče znak nezaupanja uradu OLAF in bi lahko tudi oslabilo njegovo preiskovalno neodvisnost.

| 15. | Nadzorni odbor meni, da bi se bilo s tem, da se uradu OLAF omogoči hitro in diskretno preverjanje dejstev, brez širjenja domnev, mogoče izogniti vsem zaznanim tveganjem. Nova uredba bi torej morala obsegati določbe, ki bi omogočale pravično ravnovesje med potrebo urada OLAF po dostopu do podatkov, ki jih imajo institucije pred začetkom primera in na katerikoli stopnji preiskave, ter relevantnimi predpisi o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

15.

Nadzorni odbor meni, da bi se bilo s tem, da se uradu OLAF omogoči hitro in diskretno preverjanje dejstev, brez širjenja domnev, mogoče izogniti vsem zaznanim tveganjem. Nova uredba bi torej morala obsegati določbe, ki bi omogočale pravično ravnovesje med potrebo urada OLAF po dostopu do podatkov, ki jih imajo institucije pred začetkom primera in na katerikoli stopnji preiskave, ter relevantnimi predpisi o varstvu podatkov.

2.4.   Izboljšanje sodelovanja in izmenjave podatkov z državami članicami

2.4.1.   Operativna pomoč držav članic

| 16. | Za povečanje učinkovitosti operativne dejavnosti urada OLAF je potrebno boljše sodelovanje z državami članicami. Nadzorni odbor je pri spremljanju izvajanja preiskovalne funkcije urada OLAF ugotovil, da je urad OLAF pogosto imel težave pri ugotavljanju, kateri so pristojni nacionalni organi, ki mu lahko pomagajo, na primer pri opravljanju pregledov v prostorih gospodarskih subjektov. Ta težava je še toliko večja v primerih, povezanih z neposrednimi odhodki, če institucije ali agencije, ne pa države članice, upravljajo sredstva EU. Namen spremenjenih predlogov je vzpostavitev usklajevalne službe na področju boja proti goljufijam, ki bo lajšala ustrezno usklajevanje med vsemi pristojnimi organi na nacionalni ravni in zagotavljala učinkovito sodelovanje in izmenjavo podatkov z uradom OLAF (24) ali pa le lajšala učinkovito sodelovanje in izmenjavo podatkov z uradom OLAF (25). Z novo uredbo bi bilo treba državam članicam naložiti obveznost, da hitro opredelijo zadevni pristojni nacionalni organ za pomoč uradu OLAF v preiskavah, zlasti tistih v zvezi z neposrednimi odhodki. |
| --- | --- |

16.

Za povečanje učinkovitosti operativne dejavnosti urada OLAF je potrebno boljše sodelovanje z državami članicami. Nadzorni odbor je pri spremljanju izvajanja preiskovalne funkcije urada OLAF ugotovil, da je urad OLAF pogosto imel težave pri ugotavljanju, kateri so pristojni nacionalni organi, ki mu lahko pomagajo, na primer pri opravljanju pregledov v prostorih gospodarskih subjektov. Ta težava je še toliko večja v primerih, povezanih z neposrednimi odhodki, če institucije ali agencije, ne pa države članice, upravljajo sredstva EU. Namen spremenjenih predlogov je vzpostavitev usklajevalne službe na področju boja proti goljufijam, ki bo lajšala ustrezno usklajevanje med vsemi pristojnimi organi na nacionalni ravni in zagotavljala učinkovito sodelovanje in izmenjavo podatkov z uradom OLAF (24) ali pa le lajšala učinkovito sodelovanje in izmenjavo podatkov z uradom OLAF (25). Z novo uredbo bi bilo treba državam članicam naložiti obveznost, da hitro opredelijo zadevni pristojni nacionalni organ za pomoč uradu OLAF v preiskavah, zlasti tistih v zvezi z neposrednimi odhodki.

2.4.2.   Prenos podatkov s strani urada OLAF državam članicam

| 17. | Nadzorni odbor je v skladu s sodbo Sodišča prve stopnje Evropske unije (Zadeva T-48/05, Franchet in Byk) vedno preverjal, kako je urad OLAF prenesel podatke pravosodnim organom držav članic. Brez poseganja v tekoče preiskave je ugotovil postopno izboljšanje kakovosti teh prenosov. Nadzorni odbor je tudi izrazil zaskrbljenost glede pomoči, ki jo urad OLAF nudi nacionalnim pravosodnim organom med kazenskimi postopki v zvezi z varstvom finančnega interesa EU, ki so bili pred tem začeti na njihovo lastno pobudo, in glede sorazmerno nezadovoljivih rezultatov. Nadzorni odbor meni, da mora spremljanje pravosodnega ukrepanja, ki ga opravlja, ostati prednostna naloga. Pomembno je, da nadzorni odbor še naprej prejema kopije prenosov podatkov pravosodnim organom držav članic, kot se to izvaja sedaj. |
| --- | --- |

17.

Nadzorni odbor je v skladu s sodbo Sodišča prve stopnje Evropske unije (Zadeva T-48/05, Franchet in Byk) vedno preverjal, kako je urad OLAF prenesel podatke pravosodnim organom držav članic. Brez poseganja v tekoče preiskave je ugotovil postopno izboljšanje kakovosti teh prenosov. Nadzorni odbor je tudi izrazil zaskrbljenost glede pomoči, ki jo urad OLAF nudi nacionalnim pravosodnim organom med kazenskimi postopki v zvezi z varstvom finančnega interesa EU, ki so bili pred tem začeti na njihovo lastno pobudo, in glede sorazmerno nezadovoljivih rezultatov. Nadzorni odbor meni, da mora spremljanje pravosodnega ukrepanja, ki ga opravlja, ostati prednostna naloga. Pomembno je, da nadzorni odbor še naprej prejema kopije prenosov podatkov pravosodnim organom držav članic, kot se to izvaja sedaj.

| 18. | Urad OLAF lahko podatke, ki jih je dobil med zunanjimi preiskavami, kadar koli posreduje pristojnim organom zadevne države članice (26) ali pa mora pravosodnim organom zadevne države članice posredovati podatke, ki jih je dobil med notranjimi preiskavami glede dejstev, v zvezi s katerimi je treba izvesti preiskovalne postopke v pristojnosti nacionalnega pravosodnega organa (27). V zadnje navedenem primeru mora urad OLAF najprej obvestiti zadevno institucijo. Pred tem prenosom mora biti osebi, ki je predmet preiskave, v skladu s členom 7a(4) omogočeno, da se izjavi o dejstvih, ki se domnevajo zoper njo. Vendar je to zahtevo mogoče začasno odložiti z dovoljenjem zadevne institucije. Če institucija ne odgovori v enem mesecu, se šteje, da dovoljuje odlog. Nadzorni odbor meni, da je ta določba zelo kompleksna in da osebi, ki je predmet preiskave, daje slabo varstvo. Verjetno bi to negativno vplivalo tudi na katerokoli nacionalno kazensko preiskavo. Nadzorni odbor predlaga, da se za postopek pooblasti osebo, ki je pooblaščena za vodenje revizijskega postopka in ima sama popoln dostop do spisa zadeve ter lahko oceni interese vseh, ki jih to zadeva. Predlog se tudi ne nanaša na težavo, če institucija zavrne začasno odložitev pravice osebe, ki je predmet preiskave, da predloži svoje pripombe. |
| --- | --- |

18.

Urad OLAF lahko podatke, ki jih je dobil med zunanjimi preiskavami, kadar koli posreduje pristojnim organom zadevne države članice (26) ali pa mora pravosodnim organom zadevne države članice posredovati podatke, ki jih je dobil med notranjimi preiskavami glede dejstev, v zvezi s katerimi je treba izvesti preiskovalne postopke v pristojnosti nacionalnega pravosodnega organa (27). V zadnje navedenem primeru mora urad OLAF najprej obvestiti zadevno institucijo. Pred tem prenosom mora biti osebi, ki je predmet preiskave, v skladu s členom 7a(4) omogočeno, da se izjavi o dejstvih, ki se domnevajo zoper njo. Vendar je to zahtevo mogoče začasno odložiti z dovoljenjem zadevne institucije. Če institucija ne odgovori v enem mesecu, se šteje, da dovoljuje odlog. Nadzorni odbor meni, da je ta določba zelo kompleksna in da osebi, ki je predmet preiskave, daje slabo varstvo. Verjetno bi to negativno vplivalo tudi na katerokoli nacionalno kazensko preiskavo. Nadzorni odbor predlaga, da se za postopek pooblasti osebo, ki je pooblaščena za vodenje revizijskega postopka in ima sama popoln dostop do spisa zadeve ter lahko oceni interese vseh, ki jih to zadeva. Predlog se tudi ne nanaša na težavo, če institucija zavrne začasno odložitev pravice osebe, ki je predmet preiskave, da predloži svoje pripombe.

| 19. | Kadar poročilo (28), pripravljeno po izvedeni notranji preiskavi, razkrije obstoj dejstev, ki bi lahko utemeljevala začetek kazenskega postopka, mora urad OLAF te podatke posredovati pravosodnim organom zadevne države članice, razen če so glede na naravo dejstev in obseg finančnega vpliva na voljo notranji ukrepi, ki omogočajo primernejše nadaljnje ukrepanje. Nadzorni odbor meni, da urad OLAF, kljub temu da ima svoje strokovnjake s področja kazenskega prava, ni pristojen za ukrepanje na področju kazenskega prava. Glavna naloga urada OLAF je dejansko izvajanje „upravnih preiskav“, ki ne bi smele vplivati na pristojnost držav članic glede začetka kazenskega postopka (29). Nadzorni odbor meni, da je bil namen Komisije pojasniti politiko de minimis in omogočiti uradu OLAF, da zadevo posreduje Preiskovalnemu in disciplinskemu uradu Komisije (IDOC) ali zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji, namesto da bi jo poslal pristojnim nacionalnim pravosodnim organom. Kljub temu lahko IDOC ali zadevne institucije, organi, uradi ali agencije tudi odločijo, da tem organom ne bodo poslali podatkov, ki so jih prejeli od urada OLAF. Tudi če bi šlo za tak primer, bi bile s tem državam članicam odvzete vse pristojnosti za začetek kazenskega pregona. Zato nadzorni odbor odločno nasprotuje obveznosti obstoja kakršne koli izjeme v uredbi, ki bi uradu OLAF preprečevala obveščanje držav članic o dejstvih, na podlagi katerih bi se lahko začel kazenski postopek na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

19.

Kadar poročilo (28), pripravljeno po izvedeni notranji preiskavi, razkrije obstoj dejstev, ki bi lahko utemeljevala začetek kazenskega postopka, mora urad OLAF te podatke posredovati pravosodnim organom zadevne države članice, razen če so glede na naravo dejstev in obseg finančnega vpliva na voljo notranji ukrepi, ki omogočajo primernejše nadaljnje ukrepanje. Nadzorni odbor meni, da urad OLAF, kljub temu da ima svoje strokovnjake s področja kazenskega prava, ni pristojen za ukrepanje na področju kazenskega prava. Glavna naloga urada OLAF je dejansko izvajanje „upravnih preiskav“, ki ne bi smele vplivati na pristojnost držav članic glede začetka kazenskega postopka (29). Nadzorni odbor meni, da je bil namen Komisije pojasniti politiko de minimis in omogočiti uradu OLAF, da zadevo posreduje Preiskovalnemu in disciplinskemu uradu Komisije (IDOC) ali zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji, namesto da bi jo poslal pristojnim nacionalnim pravosodnim organom. Kljub temu lahko IDOC ali zadevne institucije, organi, uradi ali agencije tudi odločijo, da tem organom ne bodo poslali podatkov, ki so jih prejeli od urada OLAF. Tudi če bi šlo za tak primer, bi bile s tem državam članicam odvzete vse pristojnosti za začetek kazenskega pregona. Zato nadzorni odbor odločno nasprotuje obveznosti obstoja kakršne koli izjeme v uredbi, ki bi uradu OLAF preprečevala obveščanje držav članic o dejstvih, na podlagi katerih bi se lahko začel kazenski postopek na nacionalni ravni.

| 20. | Nadzorni odbor poleg tega z razočaranjem ugotavlja, da se obveznost obveščanja pravosodnih organov zadevne države članice, če pripravljeno poročilo razkrije obstoj dejstev, na podlagi katerih bi bilo mogoče začeti kazenski postopek, ne uporablja za zunanje preiskave. Ni jasno, ali je ta možnost določena s členom 9(3). Zato je treba to besedilo še pojasniti. |
| --- | --- |

20.

Nadzorni odbor poleg tega z razočaranjem ugotavlja, da se obveznost obveščanja pravosodnih organov zadevne države članice, če pripravljeno poročilo razkrije obstoj dejstev, na podlagi katerih bi bilo mogoče začeti kazenski postopek, ne uporablja za zunanje preiskave. Ni jasno, ali je ta možnost določena s členom 9(3). Zato je treba to besedilo še pojasniti.

2.4.3.   Kako države članice upoštevajo priporočila urada OLAF

| 21. | Če urad OLAF zahteva, ga morajo pristojni organi držav članic obvestiti o ukrepih, ki so jih sprejeli, in napredku, ki so ga dosegli na podlagi poročil o preiskavah, ki jim jih je posredoval (30). Nadzorni odbor meni, da je za urad OLAF pomembno, da si z državami članicami redno izmenjuje podatke o zadevah, ki jim jih je poslal, in sicer ne samo zato, ker je urad OLAF zavezan poročati nadzornemu odboru o zadevah, v katerih pristojni organi držav članic niso ukrepali v skladu s priporočili urada OLAF (31), ampak tudi zato, ker bi se izmenjava stališč, kot je določeno v členu 11a, lahko nanašala na razmerje med uradom OLAF in pristojnimi organi držav članic. Nadzorni odbor zato podpira predlog EP, da se za države članice določi obveznost rednega poročanja. Taka obveznost bi izboljšala sodelovanje med uradom OLAF in državami članicami brez nepotrebnega vključevanja okornih in formalnih postopkov. |
| --- | --- |

21.

Če urad OLAF zahteva, ga morajo pristojni organi držav članic obvestiti o ukrepih, ki so jih sprejeli, in napredku, ki so ga dosegli na podlagi poročil o preiskavah, ki jim jih je posredoval (30). Nadzorni odbor meni, da je za urad OLAF pomembno, da si z državami članicami redno izmenjuje podatke o zadevah, ki jim jih je poslal, in sicer ne samo zato, ker je urad OLAF zavezan poročati nadzornemu odboru o zadevah, v katerih pristojni organi držav članic niso ukrepali v skladu s priporočili urada OLAF (31), ampak tudi zato, ker bi se izmenjava stališč, kot je določeno v členu 11a, lahko nanašala na razmerje med uradom OLAF in pristojnimi organi držav članic. Nadzorni odbor zato podpira predlog EP, da se za države članice določi obveznost rednega poročanja. Taka obveznost bi izboljšala sodelovanje med uradom OLAF in državami članicami brez nepotrebnega vključevanja okornih in formalnih postopkov.

2.5.   Spodbujanje sodelovanja med uradom OLAF in Europolom, Eurojustom, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami

| 22. | Člen 10a spremenjenega predloga (32) daje uradu OLAF možnost sklepanja upravnih dogovorov z Eurojustom, Europolom, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami za lažje sodelovanje z njimi. Nadzorni odbor meni, da je za urad OLAF pomembno, da ima možnost sklepati take dogovore, da bi lahko bolje varoval finančne interese EU. Ti dogovori bi omogočili tesnejše sodelovanje, kar bi koristilo vsem zadevnim stranem. |
| --- | --- |

22.

Člen 10a spremenjenega predloga (32) daje uradu OLAF možnost sklepanja upravnih dogovorov z Eurojustom, Europolom, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami za lažje sodelovanje z njimi. Nadzorni odbor meni, da je za urad OLAF pomembno, da ima možnost sklepati take dogovore, da bi lahko bolje varoval finančne interese EU. Ti dogovori bi omogočili tesnejše sodelovanje, kar bi koristilo vsem zadevnim stranem.

3.   KREPITEV ODGOVORNOSTI URADA OLAF

3.1.   Krepitev procesnih pravic

| 23. | Nadzorni odbor poudarja, da bi spremenjeni predlog moral ohraniti ravnovesje med varovanjem osebnih pravic in neodvisnim izvajanjem preiskav. Izrazil je tudi že zaskrbljenost glede zahteve, da urad OLAF pridobi vnaprejšnje soglasje generalnega sekretarja ali predsednika institucije, kateri pripada oseba, ki je predmet preiskave, ko odloča, ali naj se začasno odloži izpolnitev obveznosti glede vabila osebi, ki je predmet preiskave, da predloži svoje pripombe (33). Nadzorni odbor meni, da bi ta zahteva lahko škodila operativni neodvisnosti urada OLAF v primeru zavrnitve ali začasne odložitve, kot se je izkazalo večkrat v preteklosti, kljub temu da daje vtis, da gre za jamstvo pravic obrambe. Meni tudi, da bi nova uredba morala vsebovati določbe, ki bi omogočale izogibanje takim situacijam v prihodnje (glej točko 29 tega mnenja). Določba v spremenjenem predlogu, ki določa, da je treba molk institucije, organa, urada ali agencije, ki ni odgovorila v enem mesecu, šteti za soglasje (34), dokazuje, da na tem področju ni bilo napredka. To ne zadostuje, glede na to da ni nobene alternativne rešitve za primer zavrnitve. Nadzorni odbor ponovno poudarja, da želi biti sistematično obveščen o vseh zadevah, v katerih institucije, organi, uradi ali agencije niso soglašali z začasno odložitvijo obveznosti glede vabila osebi, ki je predmet preiskave, da predloži svoje pripombe. |
| --- | --- |

23.

Nadzorni odbor poudarja, da bi spremenjeni predlog moral ohraniti ravnovesje med varovanjem osebnih pravic in neodvisnim izvajanjem preiskav. Izrazil je tudi že zaskrbljenost glede zahteve, da urad OLAF pridobi vnaprejšnje soglasje generalnega sekretarja ali predsednika institucije, kateri pripada oseba, ki je predmet preiskave, ko odloča, ali naj se začasno odloži izpolnitev obveznosti glede vabila osebi, ki je predmet preiskave, da predloži svoje pripombe (33). Nadzorni odbor meni, da bi ta zahteva lahko škodila operativni neodvisnosti urada OLAF v primeru zavrnitve ali začasne odložitve, kot se je izkazalo večkrat v preteklosti, kljub temu da daje vtis, da gre za jamstvo pravic obrambe. Meni tudi, da bi nova uredba morala vsebovati določbe, ki bi omogočale izogibanje takim situacijam v prihodnje (glej točko 29 tega mnenja). Določba v spremenjenem predlogu, ki določa, da je treba molk institucije, organa, urada ali agencije, ki ni odgovorila v enem mesecu, šteti za soglasje (34), dokazuje, da na tem področju ni bilo napredka. To ne zadostuje, glede na to da ni nobene alternativne rešitve za primer zavrnitve. Nadzorni odbor ponovno poudarja, da želi biti sistematično obveščen o vseh zadevah, v katerih institucije, organi, uradi ali agencije niso soglašali z začasno odložitvijo obveznosti glede vabila osebi, ki je predmet preiskave, da predloži svoje pripombe.

3.2.   Določitev pravil revizijskega postopka

| 24. | Nadzorni odbor meni, da je bil revizijski svetovalec, ki ga je predlagala Komisija leta 2006, nadomeščen z revizijskim postopkom, tako da ga določi GD znotraj urada OLAF. Nadzorni odbor ni prepričan, da ta novi postopek v celoti izpolnjuje cilj spremenjenega predloga za nadaljnjo krepitev procesnih pravic oseb, ki se obravnavajo v preiskavah urada OLAF. Revizijski postopek dejansko ne dopušča rednega nadzora zakonitosti preiskav, niti ne določa dovolj jamstev za zagotovitev neodvisnosti oseb, pooblaščenih za vodenje preiskave. Nadzorni odbor zato predlaga, da bi nova uredba morala za oboje dopustiti redni notranji nadzor zakonitosti preiskav in natančno določiti stopnje preiskave, kot tudi pritožbeni mehanizem ali da mora revizijski postopek voditi neodvisna oseba, ki poroča nadzornemu odboru. |
| --- | --- |

24.

Nadzorni odbor meni, da je bil revizijski svetovalec, ki ga je predlagala Komisija leta 2006, nadomeščen z revizijskim postopkom, tako da ga določi GD znotraj urada OLAF. Nadzorni odbor ni prepričan, da ta novi postopek v celoti izpolnjuje cilj spremenjenega predloga za nadaljnjo krepitev procesnih pravic oseb, ki se obravnavajo v preiskavah urada OLAF. Revizijski postopek dejansko ne dopušča rednega nadzora zakonitosti preiskav, niti ne določa dovolj jamstev za zagotovitev neodvisnosti oseb, pooblaščenih za vodenje preiskave. Nadzorni odbor zato predlaga, da bi nova uredba morala za oboje dopustiti redni notranji nadzor zakonitosti preiskav in natančno določiti stopnje preiskave, kot tudi pritožbeni mehanizem ali da mora revizijski postopek voditi neodvisna oseba, ki poroča nadzornemu odboru.

3.2.1.   Potreba po rednem nadzoru zakonitosti preiskav

| 25. | Kot je nadzorni odbor že ugotovil (35), je zagotavljanje upoštevanja temeljnih pravic in procesnih jamstev preiskovanih oseb najprej in predvsem odgovornost generalnega direktorja urada OLAF in vodstvenih delavcev. Zato mora generalni direktor poskrbeti da se vzpostavijo ustrezni notranji nadzori in spremljevalni mehanizmi. |
| --- | --- |

25.

Kot je nadzorni odbor že ugotovil (35), je zagotavljanje upoštevanja temeljnih pravic in procesnih jamstev preiskovanih oseb najprej in predvsem odgovornost generalnega direktorja urada OLAF in vodstvenih delavcev. Zato mora generalni direktor poskrbeti da se vzpostavijo ustrezni notranji nadzori in spremljevalni mehanizmi.

| 26. | Nadzorni odbor meni, da spremenjeni predlog ne omogoča vzpostavitve takega rednega nadzora iz dveh razlogov. Prvič, revizijski postopek naj bi se začel le na prošnjo osebe, ki je predmet preiskave. Primeri, v katerih je nujno ohraniti zaupnost preiskave (in v katerih oseba, ki je predmet preiskave, ne bi niti vedela za obstoj preiskave), bi sistematično ušli izpod tovrstnega nadzora. Drugič, mehanizem, ki ga predlaga Komisija (vendar ga Svet ni sprejel), po katerem se mora notranji organ posvetovati z generalnim direktorjem na različnih stopnjah preiskave (ob začetku preiskave, pred končanjem preiskave in kadar koli se mu zdi primerno) (36), ni ustrezen forum za odpravo nepravilnosti, nastalih zaradi morebitne kršitve pravic osebe, ki je predmet preiskave, saj njegova sestava, mandat in vloga niso jasno opredeljeni. |
| --- | --- |

26.

Nadzorni odbor meni, da spremenjeni predlog ne omogoča vzpostavitve takega rednega nadzora iz dveh razlogov. Prvič, revizijski postopek naj bi se začel le na prošnjo osebe, ki je predmet preiskave. Primeri, v katerih je nujno ohraniti zaupnost preiskave (in v katerih oseba, ki je predmet preiskave, ne bi niti vedela za obstoj preiskave), bi sistematično ušli izpod tovrstnega nadzora. Drugič, mehanizem, ki ga predlaga Komisija (vendar ga Svet ni sprejel), po katerem se mora notranji organ posvetovati z generalnim direktorjem na različnih stopnjah preiskave (ob začetku preiskave, pred končanjem preiskave in kadar koli se mu zdi primerno) (36), ni ustrezen forum za odpravo nepravilnosti, nastalih zaradi morebitne kršitve pravic osebe, ki je predmet preiskave, saj njegova sestava, mandat in vloga niso jasno opredeljeni.

| 27. | Nadzorni odbor zato podpira zamisel o redni reviziji zakonitosti preiskav, ki jih izvaja urad OLAF in jih morajo opraviti zaposleni v uradu OLAF, ki so strokovnjaki na področju pravnih in preiskovalnih postopkov ter so usposobljeni za sodniško funkcijo v državi članici, in sicer pred začetkom in še enkrat pred končanjem preiskave, kot tudi pred katerim koli posredovanjem podatkov pristojnim organom v zadevni državi članici (37). |
| --- | --- |

27.

Nadzorni odbor zato podpira zamisel o redni reviziji zakonitosti preiskav, ki jih izvaja urad OLAF in jih morajo opraviti zaposleni v uradu OLAF, ki so strokovnjaki na področju pravnih in preiskovalnih postopkov ter so usposobljeni za sodniško funkcijo v državi članici, in sicer pred začetkom in še enkrat pred končanjem preiskave, kot tudi pred katerim koli posredovanjem podatkov pristojnim organom v zadevni državi članici (37).

3.2.2.   Potreba po pritožbenem mehanizmu

| 28. | Nadzorni odbor se zaveda težave vzpostavitve neodvisnega nadzornega sistema za oceno zakonitosti preiskovalnih ravnanj urada OLAF. Upošteva tudi mnenja Računskega sodišča glede neobstoja ustreznih jamstev neodvisnosti za revizijskega svetovalca, ki jih je predlagala Komisija leta 2006 (38), in za osebe, pooblaščene za vodenje revizijskega postopka, kot je predlagala leta 2011 (39), ter soglaša z njimi. Nadzorni odbor je ponovil svoje stališče, da je v okviru splošne strukture, ki ureja organizacijo urada OLAF, nadzorni odbor edini organ, ki izpolnjuje to zahtevo. Vendar ne veljavna uredba ne spremenjeni predlog nista pooblastila nadzornega odbora za obravnavanje posameznih pritožb. Vloga nadzornega odbora je predvsem zagotoviti sistemske analize. Nadzorni odbor zato meni, da je jasno, da je treba te naloge dodeliti neodvisni osebi. |
| --- | --- |

28.

Nadzorni odbor se zaveda težave vzpostavitve neodvisnega nadzornega sistema za oceno zakonitosti preiskovalnih ravnanj urada OLAF. Upošteva tudi mnenja Računskega sodišča glede neobstoja ustreznih jamstev neodvisnosti za revizijskega svetovalca, ki jih je predlagala Komisija leta 2006 (38), in za osebe, pooblaščene za vodenje revizijskega postopka, kot je predlagala leta 2011 (39), ter soglaša z njimi. Nadzorni odbor je ponovil svoje stališče, da je v okviru splošne strukture, ki ureja organizacijo urada OLAF, nadzorni odbor edini organ, ki izpolnjuje to zahtevo. Vendar ne veljavna uredba ne spremenjeni predlog nista pooblastila nadzornega odbora za obravnavanje posameznih pritožb. Vloga nadzornega odbora je predvsem zagotoviti sistemske analize. Nadzorni odbor zato meni, da je jasno, da je treba te naloge dodeliti neodvisni osebi.

| 29. | Nadzorni odbor je pred tem izrazil zaskrbljenost glede ustanovitve revizijskega svetovalca, kot je predlagala Komisija leta 2006. Vendar bi nadzorni odbor lahko soglašal z oblikovanjem revizijskega postopka ali pritožbenega mehanizma, ki bi ga izvajala neodvisna oseba, če bi bili pristojnost in vloga te osebe bolj jasno opredeljena, da se ne bi prekrivale s pooblastili in odgovornostmi nadzornega odbora, ter če jamstva neodvisnosti te osebe štejejo za enaka. Nadzorni odbor zlasti meni, da bi ta oseba morala imeti možnost ne le za obravnavanje pritožb proti uradu OLAF, ampak tudi za ukrepanje na lastno pobudo, tako da bi redno zagotavljala upoštevanje procesnih pravic, preden bi bili podatki dani osebi, ki je predmet preiskave, v primeru začasne odložitve obveznosti glede vabila osebi, ki je predmet preiskave, da predloži svoje pripombe, in v primerih, posredovanih nacionalnim sodnim organom, če oseba, ki je predmet preiskave, ni bila obveščena o preiskavi. Nadzorni odbor tudi meni, da bi morala biti oseba, pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, obveščena o vseh odločitvah glede začasne odložitve obvestitve osebe, ki je predmet preiskave, in/ali institucije, kateri pripada oseba, ki je predmet preiskave, da bi ta lahko ukrepala na lastno pobudo. Posredovanje osebe, ki je pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, bi dejansko lahko bilo pomembno zlasti v teh posebnih okoliščinah. S tem bi posredovanje generalnega sekretarja ali predsednika institucije postalo nepotrebno. |
| --- | --- |

29.

Nadzorni odbor je pred tem izrazil zaskrbljenost glede ustanovitve revizijskega svetovalca, kot je predlagala Komisija leta 2006. Vendar bi nadzorni odbor lahko soglašal z oblikovanjem revizijskega postopka ali pritožbenega mehanizma, ki bi ga izvajala neodvisna oseba, če bi bili pristojnost in vloga te osebe bolj jasno opredeljena, da se ne bi prekrivale s pooblastili in odgovornostmi nadzornega odbora, ter če jamstva neodvisnosti te osebe štejejo za enaka. Nadzorni odbor zlasti meni, da bi ta oseba morala imeti možnost ne le za obravnavanje pritožb proti uradu OLAF, ampak tudi za ukrepanje na lastno pobudo, tako da bi redno zagotavljala upoštevanje procesnih pravic, preden bi bili podatki dani osebi, ki je predmet preiskave, v primeru začasne odložitve obveznosti glede vabila osebi, ki je predmet preiskave, da predloži svoje pripombe, in v primerih, posredovanih nacionalnim sodnim organom, če oseba, ki je predmet preiskave, ni bila obveščena o preiskavi. Nadzorni odbor tudi meni, da bi morala biti oseba, pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, obveščena o vseh odločitvah glede začasne odložitve obvestitve osebe, ki je predmet preiskave, in/ali institucije, kateri pripada oseba, ki je predmet preiskave, da bi ta lahko ukrepala na lastno pobudo. Posredovanje osebe, ki je pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, bi dejansko lahko bilo pomembno zlasti v teh posebnih okoliščinah. S tem bi posredovanje generalnega sekretarja ali predsednika institucije postalo nepotrebno.

| 30. | Oseba, ki je pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, bi morala imeti možnost, da nenapovedano, samodejno in stalno dostopa do spisov zadev urada OLAF. Nove določbe bi lahko bile vključene v uredbo zato, da se zagotovi, da bi ta oseba upoštevala zaupnost preiskav in predpise o varstvu podatkov. Mnenja te osebe je treba poslati generalnemu direktorju. Generalni direktor mora na ta mnenja, če niso zavezujoča, odgovoriti z utemeljitvijo, če se odloči, da ne bo sledil danim priporočilom. Nadzorni odbor bi moral sistematično prejemati kopije pritožb in mnenj osebe, pooblaščene za njihovo obravnavanje. Poleg tega te osebe za zagotovitev njene popolne neodvisnosti ne bi smel imenovati generalni direktor oziroma ne bi smela biti pod njegovim nadzorom. Če bi do tega prišlo, bi bila neodvisnost take osebe varljiva, saj bi bila ocena njenega dela ali njeno napredovanje odvisna od generalnega direktorja. |
| --- | --- |

30.

Oseba, ki je pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, bi morala imeti možnost, da nenapovedano, samodejno in stalno dostopa do spisov zadev urada OLAF. Nove določbe bi lahko bile vključene v uredbo zato, da se zagotovi, da bi ta oseba upoštevala zaupnost preiskav in predpise o varstvu podatkov. Mnenja te osebe je treba poslati generalnemu direktorju. Generalni direktor mora na ta mnenja, če niso zavezujoča, odgovoriti z utemeljitvijo, če se odloči, da ne bo sledil danim priporočilom. Nadzorni odbor bi moral sistematično prejemati kopije pritožb in mnenj osebe, pooblaščene za njihovo obravnavanje. Poleg tega te osebe za zagotovitev njene popolne neodvisnosti ne bi smel imenovati generalni direktor oziroma ne bi smela biti pod njegovim nadzorom. Če bi do tega prišlo, bi bila neodvisnost take osebe varljiva, saj bi bila ocena njenega dela ali njeno napredovanje odvisna od generalnega direktorja.

3.3.   Sprejetje procesnih pravil

| 31. | Nadzorni odbor v celoti soglaša z zamislijo o določitvi jasnih procesnih pravil, ki so zaželena za krepitev preglednosti in pravne varnosti. Podpira tudi vključitev teh pravil v postopkovni priročnik, bolj kot v postopkovna pravila (40). Dejansko bi bilo treba za sprejetje procesnih pravil in njihove kakršne koli nadaljnje spremembe oblikovati kompleksni postopek, za sprejetje katerega bi bila potrebna čas in sodelovanje vseh treh institucij. |
| --- | --- |

31.

Nadzorni odbor v celoti soglaša z zamislijo o določitvi jasnih procesnih pravil, ki so zaželena za krepitev preglednosti in pravne varnosti. Podpira tudi vključitev teh pravil v postopkovni priročnik, bolj kot v postopkovna pravila (40). Dejansko bi bilo treba za sprejetje procesnih pravil in njihove kakršne koli nadaljnje spremembe oblikovati kompleksni postopek, za sprejetje katerega bi bila potrebna čas in sodelovanje vseh treh institucij.

4.   KREPITEV NEODVISNOSTI URADA OLAF

4.1.   Pojasnitev vloge nadzornega odbora

4.1.1.   Vloga nadzornega odbora

| 32. | Primarna vloga nadzornega odbora je krepitev neodvisnosti urada OLAF z rednim spremljanjem izvajanja preiskovalne funkcije. Ta vloga vključuje (vendar ni omejena na (41)) spremljanje izmenjave podatkov med uradom OLAF ter institucijami, organi, uradi, agencijami in pristojnimi organi držav članic na eni strani ter spremljanjem napredka v zvezi z uporabo procesnih jamstev in trajanjem preiskav na drugi strani. Njegova vloga vključuje tudi spremljanje učinkovitosti urada OLAF in rezultatov preiskav. |
| --- | --- |

32.

Primarna vloga nadzornega odbora je krepitev neodvisnosti urada OLAF z rednim spremljanjem izvajanja preiskovalne funkcije. Ta vloga vključuje (vendar ni omejena na (41)) spremljanje izmenjave podatkov med uradom OLAF ter institucijami, organi, uradi, agencijami in pristojnimi organi držav članic na eni strani ter spremljanjem napredka v zvezi z uporabo procesnih jamstev in trajanjem preiskav na drugi strani. Njegova vloga vključuje tudi spremljanje učinkovitosti urada OLAF in rezultatov preiskav.

| 33. | Nadzorni odbor podpira novo nalogo spremljanja delovanja izmenjave podatkov med uradom OLAF in institucijami, organi, uradi in agencijami ter podpira predlog Komisije, da se njegova naloga razširi na spremljanje delovanja izmenjave podatkov med uradom OLAF in pristojnimi organi držav članic (42). |
| --- | --- |

33.

Nadzorni odbor podpira novo nalogo spremljanja delovanja izmenjave podatkov med uradom OLAF in institucijami, organi, uradi in agencijami ter podpira predlog Komisije, da se njegova naloga razširi na spremljanje delovanja izmenjave podatkov med uradom OLAF in pristojnimi organi držav članic (42).

| 34. | Nadzorni odbor prav tako spremlja razvoj glede uporabe procesnih jamstev in trajanje preiskav. Zato nikakor ne soglaša z novim besedilom člena 11(7)(b) (43). Ta sprememba ne upošteva pravila, ki je bilo določeno z zadevo Franchet in Byk, v kateri je bilo potrjeno, da nadzorni odbor v sklopu svojih nalog varuje pravice oseb, ki so predmet preiskav urada OLAF. Vloga nadzornega odbora na tem področju bi se zmanjšala, če generalni direktor ne bi bil zavezan sistematično obveščati nadzornega odbora, preden posreduje podatke nacionalnim pravosodnim organom, ampak bi ga bil zavezan le „redno“ obveščati o zadevah, v katerih so bili podatki že posredovani tem organom (44). |
| --- | --- |

34.

Nadzorni odbor prav tako spremlja razvoj glede uporabe procesnih jamstev in trajanje preiskav. Zato nikakor ne soglaša z novim besedilom člena 11(7)(b) (43). Ta sprememba ne upošteva pravila, ki je bilo določeno z zadevo Franchet in Byk, v kateri je bilo potrjeno, da nadzorni odbor v sklopu svojih nalog varuje pravice oseb, ki so predmet preiskav urada OLAF. Vloga nadzornega odbora na tem področju bi se zmanjšala, če generalni direktor ne bi bil zavezan sistematično obveščati nadzornega odbora, preden posreduje podatke nacionalnim pravosodnim organom, ampak bi ga bil zavezan le „redno“ obveščati o zadevah, v katerih so bili podatki že posredovani tem organom (44).

| 35. | Tako kot v veljavni uredbi bo nadzorni odbor še naprej spremljal rezultate raziskav na podlagi podatkov, ki jih zagotovi generalni direktor, in sicer o primerih, v katerih zadevna institucija, organ, agencija ali urad ni ravnal po priporočilih urada OLAF. Nadzorni odbor z razočaranjem ugotavlja, da v predlogu Sveta ti podatki ne vključujejo primerov, ko pristojni organi držav članic ne ukrepajo (45). Nadzorni odbor meni, da je pomembno oceniti razloge za tako neukrepanje (na primer zastaranje) in tako odkriti vsako morebitno poseganje v neodvisnost urada OLAF ter pripraviti ustrezna priporočila. Meni tudi, da obstaja očitna potreba po spremljanju rezultatov preiskav urada OLAF in da ima idealen položaj, da prevzame to nalogo. Nadzorni odbor resno dvomi, da bi predlagana izmenjava stališč z institucijami morala biti edini forum za razpravljanje o učinkovitosti urada OLAF glede preiskav (46). |
| --- | --- |

35.

Tako kot v veljavni uredbi bo nadzorni odbor še naprej spremljal rezultate raziskav na podlagi podatkov, ki jih zagotovi generalni direktor, in sicer o primerih, v katerih zadevna institucija, organ, agencija ali urad ni ravnal po priporočilih urada OLAF. Nadzorni odbor z razočaranjem ugotavlja, da v predlogu Sveta ti podatki ne vključujejo primerov, ko pristojni organi držav članic ne ukrepajo (45). Nadzorni odbor meni, da je pomembno oceniti razloge za tako neukrepanje (na primer zastaranje) in tako odkriti vsako morebitno poseganje v neodvisnost urada OLAF ter pripraviti ustrezna priporočila. Meni tudi, da obstaja očitna potreba po spremljanju rezultatov preiskav urada OLAF in da ima idealen položaj, da prevzame to nalogo. Nadzorni odbor resno dvomi, da bi predlagana izmenjava stališč z institucijami morala biti edini forum za razpravljanje o učinkovitosti urada OLAF glede preiskav (46).

4.1.2.   Podpora nadzornega odbora

| 36. | Nadzorni odbor z razočaranjem ugotavlja, da povečan obseg odgovornosti in pojasnitev njegove vloge nista dobila ustrezne podpore za oba, nadzorni odbor in njegov sekretariat. Nadzorni odbor ponovno poudarja svoje pomisleke in pripombe, ki jih je navedel v prejšnjem Mnenju št. 3/2010, glede virov nadzornega odbora (podatki, ki jih posreduje urad OLAF, dostop nadzornega odbora do podatkov, sekretariat nadzornega odbora), ki bi morali ustrezati zagotavljanju popolne neodvisnosti pri izpolnjevanju njegove vloge in opravljanju njegovih funkcij. |
| --- | --- |

36.

Nadzorni odbor z razočaranjem ugotavlja, da povečan obseg odgovornosti in pojasnitev njegove vloge nista dobila ustrezne podpore za oba, nadzorni odbor in njegov sekretariat. Nadzorni odbor ponovno poudarja svoje pomisleke in pripombe, ki jih je navedel v prejšnjem Mnenju št. 3/2010, glede virov nadzornega odbora (podatki, ki jih posreduje urad OLAF, dostop nadzornega odbora do podatkov, sekretariat nadzornega odbora), ki bi morali ustrezati zagotavljanju popolne neodvisnosti pri izpolnjevanju njegove vloge in opravljanju njegovih funkcij.

| 37. | Nadzorni odbor vlogo spremljanja izvaja na podlagi podatkov in dokumentov, ki mu jih pošlje generalni direktor, ter ob upoštevanju mnenj in analitičnih poročil, ki so jih sestavile osebe, pooblaščene za vodenje revizijskega postopka (47). |
| --- | --- |

37.

Nadzorni odbor vlogo spremljanja izvaja na podlagi podatkov in dokumentov, ki mu jih pošlje generalni direktor, ter ob upoštevanju mnenj in analitičnih poročil, ki so jih sestavile osebe, pooblaščene za vodenje revizijskega postopka (47).

| 38. | Nadzorni odbor navaja, da določbe člena 7b(5) niso skladne z določbami člena 11(1)(b): čeprav člen 11(1)(b) določa, da nadzorni odbor „spremlja napredek v zvezi z uporabo procesnih jamstev in trajanjem preiskav glede na (...) mnenja in analitična poročila, ki jih redno pripravljajo osebe, pooblaščene za vodenje revizijskega postopka“, pa člen 7b(5) določa, da te osebe nadzornemu odboru predložijo „redna statistična in analitična poročila“,  (48). Obveznost teh oseb, da pošljejo redna poročila, ni enaka obveznosti pošiljanja vsakega mnenja nadzornemu odboru, kot bi to moralo biti. |
| --- | --- |

38.

Nadzorni odbor navaja, da določbe člena 7b(5) niso skladne z določbami člena 11(1)(b): čeprav člen 11(1)(b) določa, da nadzorni odbor „spremlja napredek v zvezi z uporabo procesnih jamstev in trajanjem preiskav glede na (...) mnenja in analitična poročila, ki jih redno pripravljajo osebe, pooblaščene za vodenje revizijskega postopka“, pa člen 7b(5) določa, da te osebe nadzornemu odboru predložijo „redna statistična in analitična poročila“,  (48). Obveznost teh oseb, da pošljejo redna poročila, ni enaka obveznosti pošiljanja vsakega mnenja nadzornemu odboru, kot bi to moralo biti.

| 39. | Poleg tega nadzorni odbor na podlagi zgoraj navedenih razlogov ne soglaša s predlogom, po katerem ne bi več prejemal nobenih rednih podatkov o zadevah, ki so bile posredovane nacionalnim pravosodnim organom. |
| --- | --- |

39.

Poleg tega nadzorni odbor na podlagi zgoraj navedenih razlogov ne soglaša s predlogom, po katerem ne bi več prejemal nobenih rednih podatkov o zadevah, ki so bile posredovane nacionalnim pravosodnim organom.

| 40. | Nadzorni odbor poudarja, da njegovo delo neodvisnega organa ne more in ne sme temeljiti le na podatkih, ki jih je prejel od urada OLAF. Nadzorni odbor sam izvaja analize, pri čemer ne uporablja le dokumentov in podatkov, ki jih je prejel od urada OLAF, ampak tudi vso dokumentacijo, za katero nadzorni odbor meni, da je nujna za ta namen. V zadnjem stavku člena 11(1) spremenjenega predloga je le delno upoštevana potreba nadzornega odbora, da ima dostop do podatkov in informacij urada OLAF, kot je zahteval v svojem Mnenju št. 3/2010 (49). Nadzorni odbor meni, da ta določba ne zadošča, da se nadzornemu odboru omogoči primerno in ustrezno spremljanje ter s tem odkrivanje morebitnega poseganja v neodvisnost delovanja urada OLAF, saj bi bil dostop nadzornega odbora do podatkov prepuščen diskrecijski presoji generalnega direktorja (50). Nadzorni odbor zato potrebuje stalen in nenapovedan dostop do vseh spisov končanih zadev urada OLAF. Da ne bi posegal v preiskave, ki še potekajo, bi nadzorni odbor moral imeti dostop do spisov nekončanih zadev na podlagi pisne prošnje. |
| --- | --- |

40.

Nadzorni odbor poudarja, da njegovo delo neodvisnega organa ne more in ne sme temeljiti le na podatkih, ki jih je prejel od urada OLAF. Nadzorni odbor sam izvaja analize, pri čemer ne uporablja le dokumentov in podatkov, ki jih je prejel od urada OLAF, ampak tudi vso dokumentacijo, za katero nadzorni odbor meni, da je nujna za ta namen. V zadnjem stavku člena 11(1) spremenjenega predloga je le delno upoštevana potreba nadzornega odbora, da ima dostop do podatkov in informacij urada OLAF, kot je zahteval v svojem Mnenju št. 3/2010 (49). Nadzorni odbor meni, da ta določba ne zadošča, da se nadzornemu odboru omogoči primerno in ustrezno spremljanje ter s tem odkrivanje morebitnega poseganja v neodvisnost delovanja urada OLAF, saj bi bil dostop nadzornega odbora do podatkov prepuščen diskrecijski presoji generalnega direktorja (50). Nadzorni odbor zato potrebuje stalen in nenapovedan dostop do vseh spisov končanih zadev urada OLAF. Da ne bi posegal v preiskave, ki še potekajo, bi nadzorni odbor moral imeti dostop do spisov nekončanih zadev na podlagi pisne prošnje.

| 41. | Članom nadzornega odbora pri opravljanju njihovih nalog pomaga sekretariat. Sekretariat, čeprav v okviru urada OLAF, deluje popolnoma neodvisno pod vodstvom nadzornega odbora in njegovih članov. Nadzorni odbor meni, da neodvisno delovanje njegovega sekretariata (51) zahteva nadaljnja jamstva, določena s samo uredbo: sekretariat mora imeti ustrezno osebje; člane sekretariata v skladu s pogoji iz uredbe na predlog nadzornega odbora imenuje organ za imenovanje, to pa ni generalni direktor urada OLAF; redno jih ocenjuje le nadzorni organ (52), ravnajo pošteno in upoštevajo navodila, ki jih dobijo izključno od nadzornega odbora. Tako kot za osebo, pooblaščeno za vodenje revizijskega postopka, nadzorni odbor meni, da je zahteva za neodvisnost njegovega sekretariata – in posledično nadzornega odbora – varljiva, če osebje sekretariata imenuje, z njim upravlja in o njegovem napredovanju odloča služba, ki je pristojna za spremljanje. |
| --- | --- |

41.

Članom nadzornega odbora pri opravljanju njihovih nalog pomaga sekretariat. Sekretariat, čeprav v okviru urada OLAF, deluje popolnoma neodvisno pod vodstvom nadzornega odbora in njegovih članov. Nadzorni odbor meni, da neodvisno delovanje njegovega sekretariata (51) zahteva nadaljnja jamstva, določena s samo uredbo: sekretariat mora imeti ustrezno osebje; člane sekretariata v skladu s pogoji iz uredbe na predlog nadzornega odbora imenuje organ za imenovanje, to pa ni generalni direktor urada OLAF; redno jih ocenjuje le nadzorni organ (52), ravnajo pošteno in upoštevajo navodila, ki jih dobijo izključno od nadzornega odbora. Tako kot za osebo, pooblaščeno za vodenje revizijskega postopka, nadzorni odbor meni, da je zahteva za neodvisnost njegovega sekretariata – in posledično nadzornega odbora – varljiva, če osebje sekretariata imenuje, z njim upravlja in o njegovem napredovanju odloča služba, ki je pristojna za spremljanje.

4.2.   Pojasnitev vloge generalnega direktorja

| 42. | Medtem ko je nadzorni odbor zadovoljen z obliko postopka kadrovanja za mesto generalnega direktorja, ki je sledil smrti prejšnjega vršilca dolžnosti, navaja, da je bil postopek neobičajno dolg, in zato priporoča, da se za prihodnja imenovanja na to delovno mesto v uredbi določi sorazmerno kratek rok. |
| --- | --- |

42.

Medtem ko je nadzorni odbor zadovoljen z obliko postopka kadrovanja za mesto generalnega direktorja, ki je sledil smrti prejšnjega vršilca dolžnosti, navaja, da je bil postopek neobičajno dolg, in zato priporoča, da se za prihodnja imenovanja na to delovno mesto v uredbi določi sorazmerno kratek rok.

4.2.1.   Prenos pooblastil in namestnik generalnega direktorja

| 43. | Nadzorni odbor ni prepričan, da pristojnost generalnega direktorja za prenos pooblastil za izvajanje njegovih funkcij na enega ali več članov osebja urada OLAF ne ogroža neodvisnega izvajanja preiskav. Nadzorni odbor opozarja, da so nekatere funkcije, katerih izvajanje se lahko prenese neposredno, povezane z izvajanjem preiskav (53). Zato osebe, pooblaščene za opravljanje teh funkcij, delujejo povsem neodvisno, tako kot generalni direktor. |
| --- | --- |

43.

Nadzorni odbor ni prepričan, da pristojnost generalnega direktorja za prenos pooblastil za izvajanje njegovih funkcij na enega ali več članov osebja urada OLAF ne ogroža neodvisnega izvajanja preiskav. Nadzorni odbor opozarja, da so nekatere funkcije, katerih izvajanje se lahko prenese neposredno, povezane z izvajanjem preiskav (53). Zato osebe, pooblaščene za opravljanje teh funkcij, delujejo povsem neodvisno, tako kot generalni direktor.

| 44. | Pomembno je zagotoviti nepretrganost neodvisnega izvajanja preiskav urada OLAF, tako da se oblikuje funkcija namestnika generalnega direktorja, ki nadomesti generalnega direktorja, če slednji odstopi, se upokoji, je na bolniškem dopustu ali zaradi česa drugega ne more izpolnjevati svojih obveznosti. Namestnik naj bi bil s soglasjem vseh treh institucij izbran izmed direktorjev. |
| --- | --- |

44.

Pomembno je zagotoviti nepretrganost neodvisnega izvajanja preiskav urada OLAF, tako da se oblikuje funkcija namestnika generalnega direktorja, ki nadomesti generalnega direktorja, če slednji odstopi, se upokoji, je na bolniškem dopustu ali zaradi česa drugega ne more izpolnjevati svojih obveznosti. Namestnik naj bi bil s soglasjem vseh treh institucij izbran izmed direktorjev.

4.2.2.   Generalni direktor se posvetuje z notranjim organom

| 45. | Nadzorni odbor soglaša s členom 12(6) spremenjenega predloga, ki za nadzorni odbor določa obveznost posvetovanja z notranjim organom, in sicer o začetku preiskave ali pred končanjem preiskave in kadar oceni, da je primerno, vendar le v obsegu, ki omogoča vnos ustreznih jamstev v besedilo, da se prepreči vsako zavlačevanje v nujnih primerih. |
| --- | --- |

45.

Nadzorni odbor soglaša s členom 12(6) spremenjenega predloga, ki za nadzorni odbor določa obveznost posvetovanja z notranjim organom, in sicer o začetku preiskave ali pred končanjem preiskave in kadar oceni, da je primerno, vendar le v obsegu, ki omogoča vnos ustreznih jamstev v besedilo, da se prepreči vsako zavlačevanje v nujnih primerih.

4.3.   Določitev izmenjave stališč

| 46. | Nadzorni odbor soglaša s konceptom izmenjave stališč na politični ravni (54) za razpravljanje o preiskovalni politiki urada OLAF, katerega namen je podpora dejavnostim urada OLAF in ne ogrožanje njegove operativne neodvisnosti. Nadzorni odbor meni, da bi obveznost urada OLAF, da ustrezno ukrepa ob upoštevanju mnenj, izraženih v okviru izmenjave stališč, lahko ogrozila neodvisnost generalnega direktorja. Generalni direktor bi bil lahko s tem pod pritiskom institucij, zlasti glede določitve strateških prednostnih nalog za preiskovalne politike urada OLAF (55). Poleg tega nadzorni odbor odločno nasprotuje spremembi, ki jo je uvedel Svet, za katero meni, da bi resno ogrozila neodvisnost urada OLAF, saj ta znatno spremeni pomen člena 11a(1) v smislu, da sodelovanje nadzornega odbora v tej izmenjavi stališč ne bi bilo obvezno v vsakem primeru (56). |
| --- | --- |

46.

Nadzorni odbor soglaša s konceptom izmenjave stališč na politični ravni (54) za razpravljanje o preiskovalni politiki urada OLAF, katerega namen je podpora dejavnostim urada OLAF in ne ogrožanje njegove operativne neodvisnosti. Nadzorni odbor meni, da bi obveznost urada OLAF, da ustrezno ukrepa ob upoštevanju mnenj, izraženih v okviru izmenjave stališč, lahko ogrozila neodvisnost generalnega direktorja. Generalni direktor bi bil lahko s tem pod pritiskom institucij, zlasti glede določitve strateških prednostnih nalog za preiskovalne politike urada OLAF (55). Poleg tega nadzorni odbor odločno nasprotuje spremembi, ki jo je uvedel Svet, za katero meni, da bi resno ogrozila neodvisnost urada OLAF, saj ta znatno spremeni pomen člena 11a(1) v smislu, da sodelovanje nadzornega odbora v tej izmenjavi stališč ne bi bilo obvezno v vsakem primeru (56).

---

(1)  Spremenjeni predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999 (COM(2011) 135 konč. – COD 2006/0084).

1

(2)  Glej spremenjeno besedilo Sveta z dne 28.6.2011.

2

(3)  Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (COM(2006) 244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)) (UL C 16E, 22.1.2010, str. 201).

3

(4)  Mnenje št. 2/2006; Mnenje št. 3/2010 o Komisijinem „dokumentu o razmisleku“.

4

(5)  Mnenje št. 6/2011 (v skladu s členom 325 PDEU) o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999 (UL C 254, 30.8.2011, str. 1).

5

(6)  Mnenje sprejeto 1.6. 2011.

6

(7)  Člen 1.

7

(8)  Člen 1 določa, da urad OLAF „izvaja upravne preiskave za boj proti prevaram, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske unije. V ta namen preiskuje resne zadeve v zvezi z izvajanjem službenih dolžnosti, ki pomenijo zanemarjanje delovnih nalog uradnikov in drugih uslužbencev Unije, ki bi lahko imeli za posledico disciplinski oziroma kazenski postopek, ali enako neizpolnjevanje obveznosti članov institucij ali organov, vodij uradov in agencij ali uslužbencev institucij, organov, uradov ali agencij, za katere ne veljajo Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropske unije“.

8

ki vplivajo na finančne interese Evropske unije. V ta namen

(9)  Na primer Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi OLAF pooblašča ta urad za „preiskovanje težjih dejanj v zvezi z opravljanjem poklicnega dela, ki lahko pomenijo kršitev obveznosti uradnikov in uslužbencev Skupnosti, pri katerih obstaja možnost uvedbe disciplinskega in, v določenih primerih, kazenskega postopka, ali podobno kršitev obveznosti članov institucij in organov, vodij organov ali članov osebja, institucij in organov, za katere ne veljajo Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Skupnosti.“ (člen 2). Tak pristop je potrjen v šesti uvodni izjavi preambule, v kateri je poudarjeno, da „mora odgovornost urada poleg varstva finančnih interesov vključevati vse dejavnosti, povezane z varovanjem interesov Skupnosti pred nepravilnostmi, pri katerih obstaja možnost uvedbe upravnega ali kazenskega postopka“. Poleg tega člen 86 Kadrovskih predpisov pooblašča urad OLAF, da začne upravno preiskavo o tem, ali je uradnik ali nekdanji uradnik disciplinsko odgovoren, če namerno ali iz malomarnosti ne ravna v skladu s svojimi obveznostmi po teh kadrovskih predpisih.

9

(10)  Glej Mnenje nadzornega odbora št. 4/2010.

10

(11)  Glej člen 5(4) predloga Komisije.

11

(12)  Člen 6(6) predloga Komisije.

12

(13)  Kot je navedeno v predlogu Sveta.

13

(14)  Kot je trenutno določeno v členu 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

14

(15)  Člen 7(b)(3) in člen 6(4) spremenjenega predloga.

15

(16)  Člen 11(1)(b) in (8) spremenjenega predloga.

16

(17)  Člen 7b določa, da oseba, ki je pooblaščena za vodenje revizijskega postopka, sporoči svoje mnenje generalnemu direktorju in osebi, ki je predmet preiskave, pošlje utemeljen odgovor.

17

(18)  Člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

18

(19)  Predlog Komisije se glasi: „Urad bo v izjemnih primerih, v katerih ni mogoče zagotoviti spoštovanja zaupnosti preiskave, uporabil ustrezne alternativne poti obveščanja“.

19

(20)  Člen 6(5) spremenjenega predloga.

20

(21)  Člen 9(4) spremenjenega predloga.

21

(22)  Člen 11(7) spremenjenega predloga.

22

(23)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

23

(24)  Člen 3(4) predloga Komisije.

24

(25)  Člen 3(4) predloga Sveta.

25

(26)  Člen 10(1) spremenjenega predloga.

26

(27)  Člen 10(2) spremenjenega predloga.

27

(28)  Člen 9(5) predloga Komisije. Predlog Sveta določa notranje upravne ukrepe, zlasti disciplinske in finančne sankcije.

28

(29)  Člen 2 spremenjenega predloga.

29

(30)  Glej člen 9(3) predloga Komisije in člen 9(4)(a) predloga Sveta.

30

(31)  Glej člen 11(7)(a) predloga Komisije. Svet je obdržal to obveznost le glede institucij, organov, uradov ali agencij in odpravil sklicevanje na organe držav članic.

31

(32)  Ta člen je Svet precej spremenil.

32

(33)  Glej Mnenje nadzornega odbora št. 5/2010.

33

(34)  Člen 7a(4).

34

(35)  Glej Mnenje nadzornega odbora št. 3/2010.

35

(36)  Glej člen 12(6) predloga Komisije.

36

(37)  Člen 14 resolucije Parlamenta iz leta 2008.

37

(38)  Glej Mnenje št. 2/2006.

38

(39)  Glej Mnenje Računskega sodišča št. 6/2011, točke 15 in 37 do 40.

39

(40)  Kot je predlagano v členu 15 resolucije Parlamenta.

40

(41)  Drugi stavek člena 11(1) spremenjenega predloga določa, da nadzorni odbor „zlasti“ spremlja delovanje izmenjave podatkov ...

41

zlasti

(42)  Navedbo spremljanja delovanja izmenjave podatkov med uradom OLAF in pristojnimi organi držav članic je črtal Svet.

42

(43)  „Generalni direktor redno obvešča nadzorni odbor o (...) (b) zadevah, v katerih so bili podatki posredovani pravosodnim organom držav članic, in zadevah, v katerih se je v skladu s členom 9(5) odločil, da podatkov o notranjih preiskavah ne bo posredoval nacionalnim pravosodnim organom“.

43

(44)  Glej točko 45 Mnenja Računskega sodišča št. 6/2011.

44

(45)  Člen 11(7)(a) predloga Sveta.

45

(46)  Člen 11(2)(f) spremenjenega predloga.

46

(47)  Člena 11(1)(b) in (7) spremenjenega predloga.

47

(48)  V skladu s členom 7b(3) osebe, pooblaščene za vodenje revizijskega postopka, svoja mnenja dejansko posredujejo le generalnemu direktorju in pošljejo utemeljen odgovor (opomba: ne mnenje) osebi, ki je predmet preiskave.

48

opomba: ne mnenje

(49)  Točka 2.2.3 Mnenja nadzornega odbora št. 3/2010. V zadnjem stavku odstavka 1 člena 11 je dejansko določeno, da nadzorni odbor lahko v ustrezno utemeljenih primerih zaprosi urad OLAF za dodatne podatke o preiskavah, pri čemer ne posega v izvajanje preiskav.

49

(50)  Računsko sodišče meni enako (glej točko 43 njegovega Mnenja št. 6/2011).

50

(51)  Kot je določeno v uvodni izjavi 17 spremenjenega predloga.

51

(52)  V skladu z Mnenjem Računskega sodišča št. 6/2011 članov sekretariata ne sme imenovati generalni direktor oziroma to ne sme biti v njegovi pristojnosti (točka 44).

52

(53)  Funkcije, ki se lahko prenesejo, sta zlasti odločitev o tem, ali se začne preiskava (člen 5) ali vodenje preiskave (člen 6(1)).

53

(54)  Ta izmenjava stališč nadomešča medinstitucionalni dialog, ki je bil predlagan s prejšnjim besedilom, ki se spreminja.

54

(55)  Člen 11a(2)(a) spremenjenega predloga.

55

(56)  V predlogu Komisije se člen 11a(1) glasi: „Evropski parlament, Svet in Komisija se sestajajo redno ali na zahtevo ene od teh institucij, Urada ali nadzornega odbora, da na politični ravni izmenjajo mnenja o preiskovalni politiki Urada“. To besedilo je Svet spremenil takole: „Evropski parlament, Svet in Komisija se sestajajo redno ali na zahtevo ene od teh institucij, Urada ali nadzornega odbora, da na politični ravni izmenjajo mnenja o preiskovalni politiki Urada“. Zadnji osnutek je mogoče razlagati, kot da institucijam dopušča možnost, da se srečajo samo z Uradom, ne da bi bil nadzorni odbor nujno navzoč.

56

ali na zahtevo ene od teh institucij

---

PRILOGA VII

MNENJE št. 5/2011

Končna poročila o notranjih preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja, ki jih Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) posreduje institucijam

Bruselj, 17. november 2011

VSEBINA

Ozadje

| A — | Analiza spisov |
| --- | --- |

A —

| B — | Pravna podlaga za posredovanje končnih poročil o preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja |
| --- | --- |

B —

| (a) | Člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999 |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Člen 7 memoranduma o soglasju med uradom OLAF in Komisijo |
| --- | --- |

(b)

| C — | Spoštovanje prava EU |
| --- | --- |

C —

| (a) | Spoštovanje zahteve po zaupnosti preiskav |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Spoštovanje pravil o varstvu podatkov |
| --- | --- |

(b)

Sklepne ugotovitve in priporočila

OZADJE

| 1. | Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF) opravlja notranje upravne preiskave, da bi ugotovil morebitne primere goljufije, korupcije ali drugega nezakonitega ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Evropske unije. Urad OLAF preiskuje tudi primere domnevnega neizpolnjevanja delovnih obveznosti uradnikov in drugih uslužbencev EU, ki bi lahko imelo za posledico disciplinski ali kazenski postopek (1). Če se pridobijo dokazi, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da se je kaj od navedenega zgodilo, urad OLAF posreduje rezultate svojih preiskav ustreznim organom, ki sprejmejo disciplinske, upravne, finančne ali po potrebi sodne ukrepe. Poročila, pripravljena po zaključeni notranji preiskavi, in vsi koristni dokumenti v zvezi s preiskavo se pošljejo zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji (2). |
| --- | --- |

1.

Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF) opravlja notranje upravne preiskave, da bi ugotovil morebitne primere goljufije, korupcije ali drugega nezakonitega ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Evropske unije. Urad OLAF preiskuje tudi primere domnevnega neizpolnjevanja delovnih obveznosti uradnikov in drugih uslužbencev EU, ki bi lahko imelo za posledico disciplinski ali kazenski postopek (1). Če se pridobijo dokazi, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da se je kaj od navedenega zgodilo, urad OLAF posreduje rezultate svojih preiskav ustreznim organom, ki sprejmejo disciplinske, upravne, finančne ali po potrebi sodne ukrepe. Poročila, pripravljena po zaključeni notranji preiskavi, in vsi koristni dokumenti v zvezi s preiskavo se pošljejo zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji (2).

| 2. | Do nedavnega je urad OLAF običajno posredoval le poročila o notranjih preiskavah, zaključenih z nadaljnjim ukrepanjem. Če so bile notranje preiskave zaključene, ne da bi bili sprejeti nadaljnji ukrepi, je urad OLAF o tem obvestil zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo z dopisom (3), v katerem je navedel, da je bila preiskava zaključena brez sprejetja nadaljnjih ukrepov (4). |
| --- | --- |

2.

Do nedavnega je urad OLAF običajno posredoval le poročila o notranjih preiskavah, zaključenih z nadaljnjim ukrepanjem. Če so bile notranje preiskave zaključene, ne da bi bili sprejeti nadaljnji ukrepi, je urad OLAF o tem obvestil zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo z dopisom (3), v katerem je navedel, da je bila preiskava zaključena brez sprejetja nadaljnjih ukrepov (4).

| 3. | Nadzorni odbor je bil seznanjen z odločitvijo urada OLAF, da bo slednji upošteval „zahtevo [Evropske komisije], da se [ji] posredujejo tudi vsa končna poročila o preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja.“ Poleg tega se je urad OLAF odločil obvestiti „druge institucije, da bo zanje uporabljal podobno prakso, razen če ne zahtevajo drugače“ (5). |
| --- | --- |

3.

Nadzorni odbor je bil seznanjen z odločitvijo urada OLAF, da bo slednji upošteval „zahtevo [Evropske komisije], da se [ji] posredujejo tudi vsa končna poročila o preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja.“ Poleg tega se je urad OLAF odločil obvestiti „druge institucije, da bo zanje uporabljal podobno prakso, razen če ne zahtevajo drugače“ (5).

| 4. | Nadzorni obor na podlagi navedenega razume, da bo posredovanje končnih poročil o notranjih preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja, odslej sestavni del postopka ob koncu vsake preiskave in bo sistematično. Zato se je odločil, da oceni navedeno prakso izrecno z namenom ugotovitve, ali bi bila zaradi take prakse lahko ogrožena preiskovalna neodvisnost urada OLAF. Proučil je 17 primerov notranjih preiskav, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja in pri katerih so bila končna poročila posredovana zadevnim institucijam ali organom, ter ocenil pravno podlago za ta posredovanja, pa tudi skladnost te prakse s pravom EU. |
| --- | --- |

4.

Nadzorni obor na podlagi navedenega razume, da bo posredovanje končnih poročil o notranjih preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja, odslej sestavni del postopka ob koncu vsake preiskave in bo sistematično. Zato se je odločil, da oceni navedeno prakso izrecno z namenom ugotovitve, ali bi bila zaradi take prakse lahko ogrožena preiskovalna neodvisnost urada OLAF. Proučil je 17 primerov notranjih preiskav, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja in pri katerih so bila končna poročila posredovana zadevnim institucijam ali organom, ter ocenil pravno podlago za ta posredovanja, pa tudi skladnost te prakse s pravom EU.

A —   ANALIZA SPISOV

| 5. | Nadzorni odbor je pri proučevanju spisov zadev odkril dve obvestili, ki jih je uradu OLAF poslal generalni sekretariat Evropske komisije. Prvo se glasi: „Kot ste seznanjeni in kot je bilo rečeno na zadnjem sestanku skupine Clearing House, Komisija ne more sprejeti, da urad OLAF od maja 2010 ne posreduje več končnih poročil o notranjih preiskavah v zvezi z njenimi službami, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja“ (6). Generalni sekretariat v tem obvestilu navaja, da je tako posredovanje predvideno v členu 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999. V drugem obvestilu (7) je naveden sklic na prvo obvestilo, „v katerem sem [generalni sekretar Evropske komisije] opozoril na obveznost urada OLAF v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999, da posreduje vsa končna poročila o notranjih preiskavah, vključno s tistimi, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja“ (8). |
| --- | --- |

5.

Nadzorni odbor je pri proučevanju spisov zadev odkril dve obvestili, ki jih je uradu OLAF poslal generalni sekretariat Evropske komisije. Prvo se glasi: „Kot ste seznanjeni in kot je bilo rečeno na zadnjem sestanku skupine Clearing House, Komisija ne more sprejeti, da urad OLAF od maja 2010 ne posreduje več končnih poročil o notranjih preiskavah v zvezi z njenimi službami, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja“ (6). Generalni sekretariat v tem obvestilu navaja, da je tako posredovanje predvideno v členu 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999. V drugem obvestilu (7) je naveden sklic na prvo obvestilo, „v katerem sem [generalni sekretar Evropske komisije] opozoril na obveznost urada OLAF v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999, da posreduje vsa končna poročila o notranjih preiskavah, vključno s tistimi, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja“ (8).

| 6. | Na podlagi analize zgornjih primerov je nadzorni odbor ugotovil, da:






  — | je urad OLAF te preiskave zaključil brez nadaljnjega ukrepanja, ker domnevne nepravilnosti ali goljufije niso bile dokazane, |
| --- | --- | --- |

6.

Na podlagi analize zgornjih primerov je nadzorni odbor ugotovil, da:

—

je urad OLAF te preiskave zaključil brez nadaljnjega ukrepanja, ker domnevne nepravilnosti ali goljufije niso bile dokazane,

| — | je urad OLAF končna poročila o teh preiskavah posredoval Evropski komisiji na njeno zahtevo, |
| --- | --- |

—

je urad OLAF končna poročila o teh preiskavah posredoval Evropski komisiji na njeno zahtevo,

| — | je urad OLAF na lastno pobudo ta poročila posredoval tudi drugim zadevnim institucijam in organom, tj. Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropski službi za zunanje delovanje, |
| --- | --- |

—

je urad OLAF na lastno pobudo ta poročila posredoval tudi drugim zadevnim institucijam in organom, tj. Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropski službi za zunanje delovanje,

| — | je urad OLAF kot pravno podlago za ta posredovanja navedel člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999 (9), |
| --- | --- |

—

je urad OLAF kot pravno podlago za ta posredovanja navedel člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999 (9),

| — | ta poročila vsebujejo informacije, ki so bile posredovane ali pridobljene med notranjimi preiskavami, vključno z imenom uslužbenca, ki je predmet preiskave, in navedbo institucije EU, v kateri je zaposlen, prvotnim virom informacije, pojasnitvijo domnevne goljufije ali nepravilnosti, med preiskavo sprejetimi ukrepi in ugotovljenim dejanskim stanjem, izjavami oseb, vpletenih v zadevo, v kateri teče preiskava (vključno po potrebi z izjavami osebe, ki je predmet preiskave, internih prijaviteljev nepravilnosti ali prič), ugotovitvami urada OLAF in glavnimi rezultati preiskave, |
| --- | --- |

—

ta poročila vsebujejo informacije, ki so bile posredovane ali pridobljene med notranjimi preiskavami, vključno z imenom uslužbenca, ki je predmet preiskave, in navedbo institucije EU, v kateri je zaposlen, prvotnim virom informacije, pojasnitvijo domnevne goljufije ali nepravilnosti, med preiskavo sprejetimi ukrepi in ugotovljenim dejanskim stanjem, izjavami oseb, vpletenih v zadevo, v kateri teče preiskava (vključno po potrebi z izjavami osebe, ki je predmet preiskave, internih prijaviteljev nepravilnosti ali prič), ugotovitvami urada OLAF in glavnimi rezultati preiskave,

| — | bodo v nekaterih primerih te informacije uporabljene v okviru drugih notranjih in zunanjih tekočih preiskav, ki jih izvaja urad OLAF, |
| --- | --- |

—

bodo v nekaterih primerih te informacije uporabljene v okviru drugih notranjih in zunanjih tekočih preiskav, ki jih izvaja urad OLAF,

| — | ta poročila vsebujejo tudi osebne podatke, ki se mestoma nanašajo na uslužbence institucij ali organov EU, ki so predmet preiskave ali kako drugače vpleteni v zadeve, v katerih teče preiskava, bodisi kot informanti bodisi kot priče, in, v drugih primerih, na osebe zunaj institucij ali organov EU, ki so lahko vpletene v zadeve, v katerih teče preiskava, bodisi kot prijavitelji nepravilnosti bodisi kot priče, |
| --- | --- |

—

ta poročila vsebujejo tudi osebne podatke, ki se mestoma nanašajo na uslužbence institucij ali organov EU, ki so predmet preiskave ali kako drugače vpleteni v zadeve, v katerih teče preiskava, bodisi kot informanti bodisi kot priče, in, v drugih primerih, na osebe zunaj institucij ali organov EU, ki so lahko vpletene v zadeve, v katerih teče preiskava, bodisi kot prijavitelji nepravilnosti bodisi kot priče,

| — | so kategorije obdelanih podatkov (10) ime, osebna številka zaposlenega (za uslužbence EU), datum rojstva, državljanstvo, zakonski stan, naslov, telefonska številka, delovno mesto, delodajalec, številka bančnega računa, izjave, ki jih je dala oseba ali so bile dane v zvezi z njo v povezavi z dogodki, ki so predmet preiskave, dokazi, v katerih je oseba omenjena, in pojasnila glede povezave osebe z dogodki, ki so predmet preiskave, |
| --- | --- |

—

so kategorije obdelanih podatkov (10) ime, osebna številka zaposlenega (za uslužbence EU), datum rojstva, državljanstvo, zakonski stan, naslov, telefonska številka, delovno mesto, delodajalec, številka bančnega računa, izjave, ki jih je dala oseba ali so bile dane v zvezi z njo v povezavi z dogodki, ki so predmet preiskave, dokazi, v katerih je oseba omenjena, in pojasnila glede povezave osebe z dogodki, ki so predmet preiskave,

| — | so bile nekatere od teh oseb obveščene zgolj o tem, da so bili rezultati preiskav urada OLAF posredovani Evropski komisiji, in ne, da so bila posredovana končna poročila o preiskavi, |
| --- | --- |

—

so bile nekatere od teh oseb obveščene zgolj o tem, da so bili rezultati preiskav urada OLAF posredovani Evropski komisiji, in ne, da so bila posredovana končna poročila o preiskavi,

| — | osebni podatki niso bili anonimizirani v nobeni od proučenih preiskav. |
| --- | --- |

—

osebni podatki niso bili anonimizirani v nobeni od proučenih preiskav.

B —   PRAVNA PODLAGA ZA POSREDOVANJE KONČNIH POROČIL O PREISKAVAH, ZAKLJUČENIH BREZ NADALJNJEGA UKREPANJA

| 7. | V majhnem številu proučenih preiskav je urad OLAF navedel člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999 kot pravno podlago za posredovanje. Poleg tega je nadzorni odbor odkril nepodpisani osnutek memoranduma o soglasju glede kodeksa ravnanja, s katerim naj bi se zagotovila pravočasna izmenjava informacij med uradom OLAF in Komisijo v zvezi z notranjimi preiskavami, ki jih urad OLAF izvaja pri Komisiji (11). Nadzorni odbor ima pomisleke glede tega, da bodisi člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999 bodisi člen 7 navedenega memoranduma o soglasju daje zadostno pravno podlago za posredovanje, in sicer iz razlogov, ki so opisani v nadaljevanju. |
| --- | --- |

7.

V majhnem številu proučenih preiskav je urad OLAF navedel člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999 kot pravno podlago za posredovanje. Poleg tega je nadzorni odbor odkril nepodpisani osnutek memoranduma o soglasju glede kodeksa ravnanja, s katerim naj bi se zagotovila pravočasna izmenjava informacij med uradom OLAF in Komisijo v zvezi z notranjimi preiskavami, ki jih urad OLAF izvaja pri Komisiji (11). Nadzorni odbor ima pomisleke glede tega, da bodisi člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999 bodisi člen 7 navedenega memoranduma o soglasju daje zadostno pravno podlago za posredovanje, in sicer iz razlogov, ki so opisani v nadaljevanju.

(a)   Člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999

| 8. | Urad OLAF ni pravno obvezan posredovati poročil o zaključenih notranjih preiskavah in morebitnih koristnih dokumentov v zvezi s preiskavami zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam (12). Vendar pa nadzorni odbor na podlagi prvega stavka člena 9(4) v povezavi z drugim stavkom istega člena, ki določa, da „[i]nstitucija, organ, urad ali agencija na podlagi notranje preiskave sproži ustrezne postopke, predvsem disciplinske ali sodne, kakor zahtevajo rezultati teh preiskav“, razlaga to določbo tako, da se navezuje le na preiskave, zaključene nadaljnjim ukrepanjem. Po mnenju nadzornega odbora je področje uporabe tega odstavka dejansko tako, da se zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi preiskav, ki jih opravi urad OLAF. |
| --- | --- |

8.

Urad OLAF ni pravno obvezan posredovati poročil o zaključenih notranjih preiskavah in morebitnih koristnih dokumentov v zvezi s preiskavami zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam (12). Vendar pa nadzorni odbor na podlagi prvega stavka člena 9(4) v povezavi z drugim stavkom istega člena, ki določa, da „[i]nstitucija, organ, urad ali agencija na podlagi notranje preiskave sproži ustrezne postopke, predvsem disciplinske ali sodne, kakor zahtevajo rezultati teh preiskav“, razlaga to določbo tako, da se navezuje le na preiskave, zaključene nadaljnjim ukrepanjem. Po mnenju nadzornega odbora je področje uporabe tega odstavka dejansko tako, da se zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi preiskav, ki jih opravi urad OLAF.

| 9. | To sklepno ugotovitev le še potrjuje člen 1(3) Priloge IX h Kadrovskim predpisom, v katerem je podrobno določeno, da generalni direktor urada OLAF o preiskavi, zaključeni brez nadaljnjega ukrepanja, pisno obvesti uradnika in institucijo, v kateri je slednji zaposlen (13). V členu 5 Sklepa Komisije z dne 2. junija 1999 (14) je določeno tudi, da pri zaključku preiskave brez nadaljnjega ukrepanja generalni direktor urada OLAF o tem pisno obvesti zadevno osebo. Po mnenju nadzornega odbora se ta informacija jasno navezuje na rezultate preiskave in ne na posredovanje poročila o preiskavi. |
| --- | --- |

9.

To sklepno ugotovitev le še potrjuje člen 1(3) Priloge IX h Kadrovskim predpisom, v katerem je podrobno določeno, da generalni direktor urada OLAF o preiskavi, zaključeni brez nadaljnjega ukrepanja, pisno obvesti uradnika in institucijo, v kateri je slednji zaposlen (13). V členu 5 Sklepa Komisije z dne 2. junija 1999 (14) je določeno tudi, da pri zaključku preiskave brez nadaljnjega ukrepanja generalni direktor urada OLAF o tem pisno obvesti zadevno osebo. Po mnenju nadzornega odbora se ta informacija jasno navezuje na rezultate preiskave in ne na posredovanje poročila o preiskavi.

(b)   Člen 7 memoranduma o soglasju med uradom OLAF in Komisijo

| 10. | Nadzorni odbor ugotavlja, da memorandum o soglasju, ki ga urad OLAF in Komisija sicer spoštujeta, še vedno obstaja le kot osnutek in po informacijah nadzornega odbora še ni bil podpisan. |
| --- | --- |

10.

Nadzorni odbor ugotavlja, da memorandum o soglasju, ki ga urad OLAF in Komisija sicer spoštujeta, še vedno obstaja le kot osnutek in po informacijah nadzornega odbora še ni bil podpisan.

| 11. | Nadzorni odbor ugotavlja, da je v členu 7(1) osnutka memoranduma določeno, da bo GD OLAF „Komisiji nemudoma posredoval vsa končna poročila v zvezi z notranjimi preiskavami in vse koristne dokumente, povezane s temi preiskavami“, vendar pa hkrati predvideva drugačno obravnavo za preiskave, zaključene brez nadaljnjega ukrepanja. V členu 7(2) je jasno navedeno, da „Urad OLAF obvesti Komisijo o vsaki preiskavi, ki jo zaključi brez nadaljnjega ukrepanja“. Nadzorni odbor tudi to določbo razlaga tako, da mora urad OLAF Evropsko komisijo obvestiti o rezultatih preiskave, in ne, da ji mora posredovati končno poročilo. |
| --- | --- |

11.

Nadzorni odbor ugotavlja, da je v členu 7(1) osnutka memoranduma določeno, da bo GD OLAF „Komisiji nemudoma posredoval vsa končna poročila v zvezi z notranjimi preiskavami in vse koristne dokumente, povezane s temi preiskavami“, vendar pa hkrati predvideva drugačno obravnavo za preiskave, zaključene brez nadaljnjega ukrepanja. V členu 7(2) je jasno navedeno, da „Urad OLAF obvesti Komisijo o vsaki preiskavi, ki jo zaključi brez nadaljnjega ukrepanja“. Nadzorni odbor tudi to določbo razlaga tako, da mora urad OLAF Evropsko komisijo obvestiti o rezultatih preiskave, in ne, da ji mora posredovati končno poročilo.

C —   SPOŠTOVANJE PRAVA EU

| 12. | Po mnenju nadzornega odbora odločitev urada OLAF, da zadevnim institucijam, organom, uradom in agencijam sistematično pošilja vsa končna poročila o preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja, morda pomeni kršitev zahteve glede zaupnosti preiskav in tudi pravil o varstvu podatkov. Ker sta GD OLAF in nadzorni odbor (15) skupaj odgovorna za varstvo podatkov, je nadzorni odbor osupnjen, da je GD OLAF to odločitev sprejel, ne da bi se z odborom predhodno posvetoval in pridobil njegovo mnenje. Poleg tega je nadzorni odbor presenečen nad dejstvom, da o tej odločitvi nista bila obveščena niti uradna oseba za varstvo podatkov pri uradu OLAF niti evropski nadzornik za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

12.

Po mnenju nadzornega odbora odločitev urada OLAF, da zadevnim institucijam, organom, uradom in agencijam sistematično pošilja vsa končna poročila o preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja, morda pomeni kršitev zahteve glede zaupnosti preiskav in tudi pravil o varstvu podatkov. Ker sta GD OLAF in nadzorni odbor (15) skupaj odgovorna za varstvo podatkov, je nadzorni odbor osupnjen, da je GD OLAF to odločitev sprejel, ne da bi se z odborom predhodno posvetoval in pridobil njegovo mnenje. Poleg tega je nadzorni odbor presenečen nad dejstvom, da o tej odločitvi nista bila obveščena niti uradna oseba za varstvo podatkov pri uradu OLAF niti evropski nadzornik za varstvo podatkov.

(a)   Spoštovanje zahteve po zaupnosti preiskav

| 13. | V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1073/1999 veljajo za urad OLAF pravila glede poklicne skrivnosti pri posredovanju informacij, poslanih ali pridobljenih med notranjimi preiskavami. Za posredovanje podatkov, ki izhajajo iz preiskav urada OLAF, morata biti hkrati spoštovana dva pogoja: (i) načelo potrebe po seznanitvi prejemnika s podatki in (ii) točen namen sporočanja podatkov (na primer za zagotovitev nadaljnjega ukrepanja na podlagi preiskave) (16). |
| --- | --- |

13.

V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1073/1999 veljajo za urad OLAF pravila glede poklicne skrivnosti pri posredovanju informacij, poslanih ali pridobljenih med notranjimi preiskavami. Za posredovanje podatkov, ki izhajajo iz preiskav urada OLAF, morata biti hkrati spoštovana dva pogoja: (i) načelo potrebe po seznanitvi prejemnika s podatki in (ii) točen namen sporočanja podatkov (na primer za zagotovitev nadaljnjega ukrepanja na podlagi preiskave) (16).

| 14. | Nadzorni odbor to določbo razlaga na dva načina (17): po eni strani je urad OLAF kot pošiljatelj informacij, posredovanih ali pridobljenih med notranjimi preiskavami, dolžan presoditi potrebo po seznanitvi prejemnika s podatki iz svojih poročil. Po mnenju nadzornega odbora posredovanje končnih poročil o preiskavah zato ne more biti sestavni del postopka ob koncu vsake preiskave, zaključene brez nadaljnjega ukrepanja, in torej ne sme potekati sistematično. Nasprotno, tako posredovanje mora potekati le po proučitvi posameznega primera in na podlagi ustrezno utemeljenega zahtevka Evropske komisije ali druge institucije oz. organa. Urad OLAF prejemniku vsekakor ne more razkriti nobenih informacij, ki jih namerava uporabiti v drugih tekočih notranjih ali zunanjih preiskavah, saj bi s tem ogrozil uspešen izid teh preiskav (kar se je že zgodilo). Po drugi strani Evropska komisija (ali institucija oz. organ) kot prejemnica informacij le-teh ne sme uporabiti za druge namene kot za preprečevanje goljufije, korupcije in vseh drugih nezakonitih ravnanj. Če – kakor pri končnih poročilih o preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja – ni konkretnega namena v zvezi s preprečevanjem goljufije, korupcije ali vseh drugih nezakonitih ravnanj, ni videti, da bi bilo posredovanje vseh končnih poročil v preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja, potrebno. |
| --- | --- |

14.

Nadzorni odbor to določbo razlaga na dva načina (17): po eni strani je urad OLAF kot pošiljatelj informacij, posredovanih ali pridobljenih med notranjimi preiskavami, dolžan presoditi potrebo po seznanitvi prejemnika s podatki iz svojih poročil. Po mnenju nadzornega odbora posredovanje končnih poročil o preiskavah zato ne more biti sestavni del postopka ob koncu vsake preiskave, zaključene brez nadaljnjega ukrepanja, in torej ne sme potekati sistematično. Nasprotno, tako posredovanje mora potekati le po proučitvi posameznega primera in na podlagi ustrezno utemeljenega zahtevka Evropske komisije ali druge institucije oz. organa. Urad OLAF prejemniku vsekakor ne more razkriti nobenih informacij, ki jih namerava uporabiti v drugih tekočih notranjih ali zunanjih preiskavah, saj bi s tem ogrozil uspešen izid teh preiskav (kar se je že zgodilo). Po drugi strani Evropska komisija (ali institucija oz. organ) kot prejemnica informacij le-teh ne sme uporabiti za druge namene kot za preprečevanje goljufije, korupcije in vseh drugih nezakonitih ravnanj. Če – kakor pri končnih poročilih o preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja – ni konkretnega namena v zvezi s preprečevanjem goljufije, korupcije ali vseh drugih nezakonitih ravnanj, ni videti, da bi bilo posredovanje vseh končnih poročil v preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja, potrebno.

(b)   Spoštovanje pravil o varstvu podatkov

| 15. | Urad OLAF mora spoštovati pravico do varstva osebnih podatkov, ki jo zagotavlja člen 8 Listine EU o temeljnih pravicah in je tesno povezana s pravico do spoštovanja zasebnega življenja, navedeno v členu 7 Listine. Poleg tega je s členom 8(3) Uredbe (ES) št. 1073/1999 generalnemu direktoratu OLAF naložena obveznost, da zagotovi spoštovanje določb EU o varstvu osebnih podatkov (18). Urad OLAF pri pošiljanju poročil o zaključenih notranjih preiskavah in vseh morebitnih koristnih dokumentov, povezanih s temi preiskavami (19), zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji posreduje osebne podatke oseb, ki so predmet preiskave, informantov in internih prijaviteljev nepravilnosti, prič ter zaposlenih v uradu OLAF. Zato urad OLAF pravno zavezujejo določbe Listine in pravila Uredbe (ES) št. 45/2001. V skladu z navedeno uredbo lahko urad OLAF v okviru svojih pristojnosti za obdelavo osebnih podatkov ta poročila in/ali z njimi povezane dokumente, ki vsebujejo osebne podatke, posreduje samo, če so ti podatki potrebni za zakonito opravljanje nalog, ki jih zajema pristojnost prejemnika (20). Pri tem mora urad OLAF preveriti, ali (i) ima prejemnik ustrezne pristojnosti in ali (ii) je posredovanje potrebno (21). |
| --- | --- |

15.

Urad OLAF mora spoštovati pravico do varstva osebnih podatkov, ki jo zagotavlja člen 8 Listine EU o temeljnih pravicah in je tesno povezana s pravico do spoštovanja zasebnega življenja, navedeno v členu 7 Listine. Poleg tega je s členom 8(3) Uredbe (ES) št. 1073/1999 generalnemu direktoratu OLAF naložena obveznost, da zagotovi spoštovanje določb EU o varstvu osebnih podatkov (18). Urad OLAF pri pošiljanju poročil o zaključenih notranjih preiskavah in vseh morebitnih koristnih dokumentov, povezanih s temi preiskavami (19), zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji posreduje osebne podatke oseb, ki so predmet preiskave, informantov in internih prijaviteljev nepravilnosti, prič ter zaposlenih v uradu OLAF. Zato urad OLAF pravno zavezujejo določbe Listine in pravila Uredbe (ES) št. 45/2001. V skladu z navedeno uredbo lahko urad OLAF v okviru svojih pristojnosti za obdelavo osebnih podatkov ta poročila in/ali z njimi povezane dokumente, ki vsebujejo osebne podatke, posreduje samo, če so ti podatki potrebni za zakonito opravljanje nalog, ki jih zajema pristojnost prejemnika (20). Pri tem mora urad OLAF preveriti, ali (i) ima prejemnik ustrezne pristojnosti in ali (ii) je posredovanje potrebno (21).

| 16. | Nadzorni odbor meni, da avtomatsko in sistematično posredovanje končnih poročil o preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja, ni skladno z navedenima zahtevama. Poudarja, da je evropski nadzornik za varstvo podatkov navedel, da „tudi kadar je posredovanje podatkov predvideno v relevantni zakonodaji, je tako posredovanje zakonito le, če izpolnjuje ti dve dodatni zahtevi“. Ali posamezno posredovanje izpolnjuje ti zahtevi, je treba proučiti za vsak primer posebej. Zato bi morali uslužbenci urada OLAF, ki so pristojni za nadaljnje ukrepanje, to pravilo uporabiti pri vsakem posredovanju podatkov. S tem bi se izognili nepotrebnemu posredovanju podatkov, pa tudi posredovanju podatkov stranem, ki nimajo ustreznih pooblastil. Za zagotovitev spoštovanja tega pravila evropski nadzornik za varstvo podatkov predlaga, da urad OLAF uvede postopek, v okviru katerega se pripravi zaznamek k spisu, v katerem je navedena potreba po posredovanju podatkov, ki je bilo ali bo izvedeno v okviru dane preiskave (22). |
| --- | --- |

16.

Nadzorni odbor meni, da avtomatsko in sistematično posredovanje končnih poročil o preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja, ni skladno z navedenima zahtevama. Poudarja, da je evropski nadzornik za varstvo podatkov navedel, da „tudi kadar je posredovanje podatkov predvideno v relevantni zakonodaji, je tako posredovanje zakonito le, če izpolnjuje ti dve dodatni zahtevi“. Ali posamezno posredovanje izpolnjuje ti zahtevi, je treba proučiti za vsak primer posebej. Zato bi morali uslužbenci urada OLAF, ki so pristojni za nadaljnje ukrepanje, to pravilo uporabiti pri vsakem posredovanju podatkov. S tem bi se izognili nepotrebnemu posredovanju podatkov, pa tudi posredovanju podatkov stranem, ki nimajo ustreznih pooblastil. Za zagotovitev spoštovanja tega pravila evropski nadzornik za varstvo podatkov predlaga, da urad OLAF uvede postopek, v okviru katerega se pripravi zaznamek k spisu, v katerem je navedena potreba po posredovanju podatkov, ki je bilo ali bo izvedeno v okviru dane preiskave (22).

| 17. | Po mnenju nadzornega odbora se ta navedba navezuje tudi na preiskave, ki se zaključijo brez nadaljnjega ukrepanja. Zato mora urad OLAF za vsak primer posebej oceniti, ali posamezno posredovanje osebnih podatkov institucijam in organom EU v preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja, izpolnjuje ti zahtevi. Ocena potrebe po posredovanju se lahko opravi tudi za posamezno kategorijo spisov. Razumno je na primer meniti, da bi morala biti Evropska komisija (ali druga institucija oz. organ) v nekaterih primerih obveščena o ukrepih, ki jih je urad OLAF izvedel potem, ko je od ene od njenih služb prejel prvo informacijo. Vendar pa nadzorni odbor ugotavlja, da v praksi urad OLAF končnih poročil (ne glede na vir informacij) ni posredoval le Evropski komisiji, temveč tudi drugim institucijam, ki za to niso posebej zaprosile, in torej ni ocenil njihove potrebe po seznanjenosti. |
| --- | --- |

17.

Po mnenju nadzornega odbora se ta navedba navezuje tudi na preiskave, ki se zaključijo brez nadaljnjega ukrepanja. Zato mora urad OLAF za vsak primer posebej oceniti, ali posamezno posredovanje osebnih podatkov institucijam in organom EU v preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja, izpolnjuje ti zahtevi. Ocena potrebe po posredovanju se lahko opravi tudi za posamezno kategorijo spisov. Razumno je na primer meniti, da bi morala biti Evropska komisija (ali druga institucija oz. organ) v nekaterih primerih obveščena o ukrepih, ki jih je urad OLAF izvedel potem, ko je od ene od njenih služb prejel prvo informacijo. Vendar pa nadzorni odbor ugotavlja, da v praksi urad OLAF končnih poročil (ne glede na vir informacij) ni posredoval le Evropski komisiji, temveč tudi drugim institucijam, ki za to niso posebej zaprosile, in torej ni ocenil njihove potrebe po seznanjenosti.

| 18. | Tudi ob domnevi, da sta bili zgornji zahtevi izpolnjeni, lahko končna poročila o preiskavah vsebujejo osebne podatke, ki niso potrebni za opravljanje nalog, ki jih zajema pristojnost prejemnika. To velja zlasti za osebne podatke informantov in internih prijaviteljev nepravilnosti. Nadzorni odbor v zvezi s tem izpostavlja izjavo evropskega nadzornika za varnost podatkov, v skladu s katero ni treba, da je Evropska komisija seznanjena z osebnimi podatki internega prijavitelja nepravilnosti, da bi sprejela potrebne ukrepe za zaščito finančnih interesov EU (23). Urad OLAF zato ne sme posredovati poročil o tovrstnih preiskavah, ne da bi zavaroval interne prijavitelje nepravilnosti z anonimizacijo njihovih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

18.

Tudi ob domnevi, da sta bili zgornji zahtevi izpolnjeni, lahko končna poročila o preiskavah vsebujejo osebne podatke, ki niso potrebni za opravljanje nalog, ki jih zajema pristojnost prejemnika. To velja zlasti za osebne podatke informantov in internih prijaviteljev nepravilnosti. Nadzorni odbor v zvezi s tem izpostavlja izjavo evropskega nadzornika za varnost podatkov, v skladu s katero ni treba, da je Evropska komisija seznanjena z osebnimi podatki internega prijavitelja nepravilnosti, da bi sprejela potrebne ukrepe za zaščito finančnih interesov EU (23). Urad OLAF zato ne sme posredovati poročil o tovrstnih preiskavah, ne da bi zavaroval interne prijavitelje nepravilnosti z anonimizacijo njihovih osebnih podatkov.

| 19. | Nadzorni odbor tudi ugotavlja, da mora v skladu s členom 27(1) Uredbe (ES) št. 45/2001 evropski nadzornik za varstvo podatkov predhodno preveriti postopke obdelave, ki bi zaradi svoje narave, obsega ali namena lahko pomenili določeno tveganje za pravice in svoboščine oseb, na katere se nanašajo osebni podatki. To velja zlasti za „obdelavo podatkov v zvezi s ... sumi kaznivih dejanj, kaznivimi dejanji, kazenskimi obsodbami ali varnostnimi ukrepi“ ter „postopke obdelave, ki so namenjeni ovrednotenju osebnih vidikov v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, vključno z njegovo sposobnostjo, učinkovitostjo in ravnanjem“ (24). Nadzorni odbor ugotavlja, da po mnenju evropskega nadzornika za varstvo podatkov urad OLAF v svojih notranjih preiskavah analizira ravnanje uradnikov EU; poleg tega bi bilo obdelavo osebnih podatkov v okviru notranjih upravnih preiskav, ki jih izvaja urad OLAF, mogoče razumeti kot postopke obdelave v zvezi s „sumi kaznivih dejanj, kaznivimi dejanji, kazenskimi obsodbami ali varnostnimi ukrepi“ (25). Ker evropski nadzornik za varstvo podatkov pri predhodnem preverjanju obdelave osebnih podatkov v okviru notranjih preiskav ali postopkov obdelave podatkov v okviru nadaljnjih ukrepov ni posebej proučeval vprašanja posredovanja končnih poročil o notranjih preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja, nadzorni odbor meni, da bi urad OLAF moral obvestiti evropskega nadzornika za varstvo podatkov za namen predhodnega preverjanja in pridobiti njegovo mnenje. |
| --- | --- |

19.

Nadzorni odbor tudi ugotavlja, da mora v skladu s členom 27(1) Uredbe (ES) št. 45/2001 evropski nadzornik za varstvo podatkov predhodno preveriti postopke obdelave, ki bi zaradi svoje narave, obsega ali namena lahko pomenili določeno tveganje za pravice in svoboščine oseb, na katere se nanašajo osebni podatki. To velja zlasti za „obdelavo podatkov v zvezi s ... sumi kaznivih dejanj, kaznivimi dejanji, kazenskimi obsodbami ali varnostnimi ukrepi“ ter „postopke obdelave, ki so namenjeni ovrednotenju osebnih vidikov v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, vključno z njegovo sposobnostjo, učinkovitostjo in ravnanjem“ (24). Nadzorni odbor ugotavlja, da po mnenju evropskega nadzornika za varstvo podatkov urad OLAF v svojih notranjih preiskavah analizira ravnanje uradnikov EU; poleg tega bi bilo obdelavo osebnih podatkov v okviru notranjih upravnih preiskav, ki jih izvaja urad OLAF, mogoče razumeti kot postopke obdelave v zvezi s „sumi kaznivih dejanj, kaznivimi dejanji, kazenskimi obsodbami ali varnostnimi ukrepi“ (25). Ker evropski nadzornik za varstvo podatkov pri predhodnem preverjanju obdelave osebnih podatkov v okviru notranjih preiskav ali postopkov obdelave podatkov v okviru nadaljnjih ukrepov ni posebej proučeval vprašanja posredovanja končnih poročil o notranjih preiskavah, zaključenih brez nadaljnjega ukrepanja, nadzorni odbor meni, da bi urad OLAF moral obvestiti evropskega nadzornika za varstvo podatkov za namen predhodnega preverjanja in pridobiti njegovo mnenje.

| 20. | Nadzorni odbor je zaskrbljen, da bi takšno posredovanje lahko vplivalo na pravice oseb, vpletenih v preiskave, ki bi nato lahko zahtevale odškodnino pri Sodišču Evropske unije. V skladu s sodno prakso EU so z določbami Uredbe (ES) št. 45/2001 in členom 8(3) Uredbe (ES) št. 1073/1999, pa tudi z obveznostjo ohranjanja zaupnosti, ki je uradu OLAF naložena s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999, posameznikom, ki so predmet preiskave urada OLAF, zagotovljene nekatere pravice (26). Če bi se ta pravila kršila (kar se je že večkrat zgodilo), bi Evropska komisija nosila nepogodbeno odgovornost za nezakonito ravnanje urada OLAF. Takšna sodna ugotovitev bi škodila Evropski komisiji in še zlasti uradu OLAF, katerega verodostojnost in ugled bi bila omajana. |
| --- | --- |

20.

Nadzorni odbor je zaskrbljen, da bi takšno posredovanje lahko vplivalo na pravice oseb, vpletenih v preiskave, ki bi nato lahko zahtevale odškodnino pri Sodišču Evropske unije. V skladu s sodno prakso EU so z določbami Uredbe (ES) št. 45/2001 in členom 8(3) Uredbe (ES) št. 1073/1999, pa tudi z obveznostjo ohranjanja zaupnosti, ki je uradu OLAF naložena s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999, posameznikom, ki so predmet preiskave urada OLAF, zagotovljene nekatere pravice (26). Če bi se ta pravila kršila (kar se je že večkrat zgodilo), bi Evropska komisija nosila nepogodbeno odgovornost za nezakonito ravnanje urada OLAF. Takšna sodna ugotovitev bi škodila Evropski komisiji in še zlasti uradu OLAF, katerega verodostojnost in ugled bi bila omajana.

| 21. | Poleg tega je nadzorni odbor zaskrbljen, da bi ta praksa lahko ogrozila uspeh preiskav. Urad OLAF mora biti kot organ za preiskovanje notranjih zadev deležen spoštovanja in zaupanja, da lahko spodbuja priče in interne prijavitelje nepravilnosti, naj razkrijejo domnevno goljufivo ali koruptivno ravnanje. Zadevna praksa poročanja neposredno ogroža potrebno zaupanje med potencialnimi pričami in internimi prijavitelji nepravilnosti ter jih verjetno odvrača od tega, da zadeve prijavijo uradu OLAF in mu pomagajo. Po drugi strani je pomembno opozoriti, da se dejavniki, na podlagi katerih je bila preiskava zaključena brez nadaljnjega ukrepanja, pozneje lahko spremenijo. Če se v takem primeru končno poročilo o zadevi razširi zunaj urada OLAF, bi to lahko po nepotrebnem otežilo morebitno novo preiskavo v isti zadevi. |
| --- | --- |

21.

Poleg tega je nadzorni odbor zaskrbljen, da bi ta praksa lahko ogrozila uspeh preiskav. Urad OLAF mora biti kot organ za preiskovanje notranjih zadev deležen spoštovanja in zaupanja, da lahko spodbuja priče in interne prijavitelje nepravilnosti, naj razkrijejo domnevno goljufivo ali koruptivno ravnanje. Zadevna praksa poročanja neposredno ogroža potrebno zaupanje med potencialnimi pričami in internimi prijavitelji nepravilnosti ter jih verjetno odvrača od tega, da zadeve prijavijo uradu OLAF in mu pomagajo. Po drugi strani je pomembno opozoriti, da se dejavniki, na podlagi katerih je bila preiskava zaključena brez nadaljnjega ukrepanja, pozneje lahko spremenijo. Če se v takem primeru končno poročilo o zadevi razširi zunaj urada OLAF, bi to lahko po nepotrebnem otežilo morebitno novo preiskavo v isti zadevi.

SKLEPNE UGOTOVITVE IN PRIPOROČILA

| 22. | Posredovanje končnih poročil o notranjih preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja, je lahko vprašljivo z več pravnih vidikov, povezanih s poklicno skrivnostjo in varstvom podatkov, ki so opisani zgoraj. Poleg tega bo tovrstna praksa neizogibno negativno vplivala na učinkovitost preiskovalnih funkcij urada OLAF in v najboljšem primeru lahko drugim institucijam omogoči, da vplivajo na preiskovalno dejavnost urada OLAF, kar bi načelo zaupanje javnosti v neodvisnost urada OLAF. |
| --- | --- |

22.

Posredovanje končnih poročil o notranjih preiskavah, ki so bile zaključene brez nadaljnjega ukrepanja, je lahko vprašljivo z več pravnih vidikov, povezanih s poklicno skrivnostjo in varstvom podatkov, ki so opisani zgoraj. Poleg tega bo tovrstna praksa neizogibno negativno vplivala na učinkovitost preiskovalnih funkcij urada OLAF in v najboljšem primeru lahko drugim institucijam omogoči, da vplivajo na preiskovalno dejavnost urada OLAF, kar bi načelo zaupanje javnosti v neodvisnost urada OLAF.

| 23. | Nadzorni odbor uradu OLAF močno priporoča, naj ponovno razmisli o svoji odločitvi, da zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam posreduje končna poročila o preiskavah, navedena v tem mnenju, ne da bi sprejel vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da je taka praksa skladna s pravom EU ter da ne ogroža učinkovitosti in neodvisnosti njegovih preiskav. |
| --- | --- |

23.

Nadzorni odbor uradu OLAF močno priporoča, naj ponovno razmisli o svoji odločitvi, da zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam posreduje končna poročila o preiskavah, navedena v tem mnenju, ne da bi sprejel vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da je taka praksa skladna s pravom EU ter da ne ogroža učinkovitosti in neodvisnosti njegovih preiskav.

---

(1)  Člen 1 Uredbe (ES) št. 1073/1999.

1

(2)  Člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

2

(3)  Uradno obvestilo o zaključku preiskave brez nadaljnjega ukrepanja.

3

(4)  To je bilo predvideno v točki 3.4.3.6.2 Priročnika urada OLAF – Operativni postopki. V posodobljeni različici priročnika iz julija 2011 te točke ni več.

4

(5)  Glej zapisnik sestanka direktorjev z dne 23. junija 2011.

5

(6)  Obvestilo v sistemu ARES (2011) 687782 z dne 27. junija 2011: „Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l'OLAF ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services“ (izvirnik).

6

(7)  Obvestilo v sistemu ARES (2011) 725801 z dne 5. julija 2011.

7

(8)  Pojasnilo „par laquelle je rappelais l'obligation faite à l'OLAF par le Règlement 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite“ (izvirnik).

8

(9)  Vendar je ta člen izrecno naveden kot pravna podlaga za posredovanje samo v dveh spremnih dopisih h končnemu poročilu o preiskavi.

9

(10)  Glej Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 23. junija 2006 glede obvestila za namen predhodnega preverjanja, ki ga je prejel od uradne osebe za varstvo podatkov pri Evropskem uradu za boj proti goljufijam (OLAF) v zvezi z notranjimi preiskavami urada (zadeva 2005-418).

10

(11)  SEC (2003)871 z dne 14. avgusta 2003 (prečiščena različica).

11

(12)  Člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

12

(13)  Člen 1(3) Priloge IX h Kadrovskim predpisom: „Če po preiskavi OLAF uradniku, domnevnemu kršilcu, ni mogoče dokazati krivde, se zadevna preiskava brez nadaljnjih ukrepov ustavi z odločitvijo direktorja OLAF, ki uradnika in institucijo o tem pisno obvesti.“

13

(14)  Sklep Komisije 1999/396/ES, ESPJ, Euratom z dne 2. junija 1999 o pogojih za izvajanje notranjih preiskav v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in kakršnega koli nezakonitega ravnanja, ki škoduje interesom Skupnosti (SEC(1999) 802) (UL L 149, 16.6.1999, str. 57). Za druge institucije glej njihove notranje sklepe o uporabi vzorca sklepa iz Medinstitucionalnega sporazuma.

14

(15)  V skladu s členom 8(4) Uredbe (ES) št. 1973/1999 GD OLAF člani nadzornega odbora zagotovijo, da se uporablja ta člen [člen 8], pa tudi prejšnja člena 286 in 287 Pogodbe.

15

(16)  Člen 8(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 se glasi: „Podatki v kakršnikoli obliki, poslani ali pridobljeni med notranjimi preiskavami, se obravnavajo kot poklicna skrivnost in se varujejo v skladu z določbami, ki veljajo za institucije Evropskih skupnosti. Takšni podatki se ne smejo pošiljati drugim osebam kakor osebam v institucijah Evropskih skupnosti ali v državah članicah, katerih funkcija zahteva poznavanje teh podatkov, niti se ne smejo uporabljati v druge namene kakor za preprečevanje goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj.“

16

(17)  Glej tudi Mnenje nadzornega odbora št. 5/2010, točka 19.

17

(18)  Glej tudi sodbo Sodišča prve stopnje v zadevi T-259/03, Nikolaou proti Komisiji, z dne 12. septembra 2007, točka 191.

18

Nikolaou

Komisiji

(19)  Člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

19

(20)  Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 45/2001. Glej tudi mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o notranjih preiskavah, navedeno zgoraj v točki 2.2.6.

20

(21)  Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 45/2001.

21

(22)  Glej točko 2.2.6 Mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 27. marca 2007 glede obvestila za namen predhodnega preverjanja, ki ga je prejel od uradne osebe za varstvo podatkov pri Evropskem uradu za boj proti goljufijam (OLAF) v zvezi s postopki obdelave podatkov v okviru (disciplinskih, upravnih, sodnih in finančnih) nadaljnjih ukrepov, zadeve 2006-544, 2006-545, 2006-546 in 2006-547.

22

(23)  Glej Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede memoranduma o soglasju (Avis concernant une notification relative à un contrôle préalable reçue du délégué à la protection des données de la Commission européenne à propos de la gestion des informations transmises par l'OLAF dans le cadre du Memorandum of Understanding), zadeva 2009-011, točka 3.4. Nadzorni odbor želi poleg tega opozoriti na izjavo Evropskega sodišča za človekove pravice, v skladu s katero bi morala biti prijava nezakonitega ali protipravnega ravnanja na delovnem mestu, ki jo opravi javni uslužbenec ali zaposleni v javnem sektorju, v nekaterih primerih ustrezno zaščitena, zlasti kadar je zadevni zaposleni del majhne skupine ljudi, ki vedo, kaj se dogaja v službi, in je torej najprimernejši, da ukrepa v javnem interesu (glej sodbe v zadevah: Guja proti Moldaviji [GC] z dne 12. februarja 2008, št. 14277/04, točka 72; Marchenko proti Ukrajini z dne 19. februarja 2009, št. 4063/04, točka 46; Heinisch proti Nemčiji z dne 21. julija 2011, št. 28274/08, točka 63).

23

Guja

Moldaviji

Marchenko

Ukrajini

Heinisch

Nemčiji

(24)  Člen 27(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 45/2001.

24

(25)  Glej mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede notranjih preiskav, navedeno zgoraj v točki 2.2.1.

25

(26)  Sodbi Sodišča prve stopnje v zadevi T-48/05, Franchet in Byk proti Komisiji (št. 2), z dne 8. julija 2008, točka 218, in zadevi T-259/03, Nikolaou proti Komisiji, z dne 12. septembra 2007, točka 210.

26

Franchet in Byk

Komisiji

Nikolaou

Komisiji

---