# Az Európai Unió C 50E/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2012.050.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 50E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. február 21. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2012.050.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 50E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. február 21.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. szeptember 21–22-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 320 E, 2010.11.25.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2010. szeptember 21., kedd |
| 2012/C 050E/01 | Belső piac megvalósítása az elektronikus kereskedelembenAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása az e-kereskedelmi belső piac kialakításáról (2010/2012(INI)) | 1 |
| 2012/C 050E/02 | Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok TörökországgalAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a Törökországgal fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról (2009/2200(INI)) | 15 |
| 2012/C 050E/03 | A biológiai sokféleség megőrzését célzó uniós jogszabályokAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a biológiai sokféleség megőrzését célzó uniós jogszabályok végrehajtásáról (2009/2108(INI)) | 19 |
| 2012/C 050E/04 | Bizottsági közlemény: A természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióról szóló bizottsági közleményről (2009/2151(INI)) | 30 |
| 2012/C 050E/05 | A szegénység csökkentése és munkahelyteremtés a fejlődő országokban: a követendő útAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a szegénység csökkentéséről és a munkahelyteremtésről a fejlődő országokban: a követendő út (2009/2171(INI)) | 37 |
| | 2010. szeptember 22., szerda |
| 2012/C 050E/06 | A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéseAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről (2009/2178(INI)) | 48 |
| 2012/C 050E/07 | A hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiaAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiáról | 55 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. szeptember 21–22-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 320 E, 2010.11.25.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2010. szeptember 21., kedd

2012/C 050E/01

Belső piac megvalósítása az elektronikus kereskedelembenAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása az e-kereskedelmi belső piac kialakításáról (2010/2012(INI))

1

2012/C 050E/02

Kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok TörökországgalAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a Törökországgal fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról (2009/2200(INI))

15

2012/C 050E/03

A biológiai sokféleség megőrzését célzó uniós jogszabályokAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a biológiai sokféleség megőrzését célzó uniós jogszabályok végrehajtásáról (2009/2108(INI))

19

2012/C 050E/04

Bizottsági közlemény: A természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióról szóló bizottsági közleményről (2009/2151(INI))

30

2012/C 050E/05

A szegénység csökkentése és munkahelyteremtés a fejlődő országokban: a követendő útAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a szegénység csökkentéséről és a munkahelyteremtésről a fejlődő országokban: a követendő út (2009/2171(INI))

37

2010. szeptember 22., szerda

2012/C 050E/06

A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéseAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről (2009/2178(INI))

48

2012/C 050E/07

A hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiaAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiáról

55

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2010. szeptember 21., kedd |
| 2012/C 050E/08 | Az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet: az OLAF és a saját források felülvizsgálataAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (13473/2010 – C7-0260/2010 – 2010/2091(BUD)) | 58 |
| 2012/C 050E/09 | A polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálata és megelőzése ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i jogalkotási állásfoglalása a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0611 – C7-0259/2009 – 2009/0170(COD)) | 59 |
| P7_TC1-COD(2009)0170Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 21-én került elfogadásra a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 60 |
| 2012/C 050E/10 | A gázellátás biztonsága ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i jogalkotási állásfoglalása a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0363 – C7-0097/2009 – 2009/0108(COD)) | 60 |
| P7_TC1-COD(2009)0108Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 21-én került elfogadásra a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 61 |
| MELLÉKLET | 61 |
| 2012/C 050E/11 | Az EK és Pakisztán közötti, visszafogadásról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i jogalkotási állásfoglalás az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05942/2010 – C7-0264/2009 – 2009/0036(NLE)) | 62 |
| MELLÉKLET | 63 |
| | 2010. szeptember 22., szerda |
| 2012/C 050E/12 | Többéves pénzügyi keret a 2007–2013-as időszakraAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0072 – 2010/0048(APP)) | 64 |
| 2012/C 050E/13 | A 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet: az Európai Unió által az EUMSz. 122. cikke értelmében nyújtott garancia – pénzügyi támogatás a tagállamok részéreAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (13476/2010 – C7-0261/2010 – 2010/2120(BUD)) | 68 |
| 2012/C 050E/14 | A hozzáadottérték-adó visszatérítése *Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottértékadó-visszatérítés részletes szabályainak megállapításáról szóló 2008/9/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0381 – C7-0201/2010 – 2010/0205(CNS)) | 69 |
| 2012/C 050E/15 | A gyógyszerek farmakovigilanciája (a 726/2004/EK rendelet módosítása) ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22- i jogalkotási állásfoglalása az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel összefüggésben követendő farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0664 – C6-0515/2008 – 2008/0257(COD)) | 70 |
| P7_TC1-COD(2008)0257Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek, valamint a fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről szóló 1394/2007/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel összefüggésben követendő farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 71 |
| MELLÉKLET | 71 |
| 2012/C 050E/16 | Farmakovigilancia (a 2001/83/EK irányelv módosítása) ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek a farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0665 – C6-0514/2008 – 2008/0260(COD)) | 72 |
| P7_TC1-COD(2008)0260Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 73 |
| 2012/C 050E/17 | A biocid termékek forgalomba hozatala és felhasználása ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0267 – C7-0036/2009 – 2009/0076(COD)) | 73 |
| P7_TC1-COD(2009)0076Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról és a 98/8/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 74 |
| I. MELLÉKLET | 143 |
| II. MELLÉKLET | 150 |
| III. MELLÉKLET | 174 |
| IV. MELLÉKLET | 183 |
| V. MELLÉKLET | 186 |
| VI. MELLÉKLET | 188 |
| VII. FÜGGELÉK | 200 |
| 2012/C 050E/18 | Európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD)) | 209 |
| P7_TC1-COD(2009)0143Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj- hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 210 |
| MELLÉKLET | 210 |
| 2012/C 050E/19 | A pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyelet és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozása ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD)) | 210 |
| P7_TC1-COD(2009)0140Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáró szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 211 |
| 2012/C 050E/20 | Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) hatásköre ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelveknek az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD)) | 212 |
| P7_TC1-COD(2009)0161Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 213 |
| MELLÉKLET | 213 |
| 2012/C 050E/21 | Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)) | 214 |
| P7_TC1-COD(2009)0142Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló, a 716/2009/EK határozatot módosító és a 2009/78/EK bizottsági határozatot hatályon kívül helyező 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 215 |
| MELLÉKLET | 215 |
| 2012/C 050E/22 | Az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízása *Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS)) | 216 |
| 2012/C 050E/23 | Az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) létrehozása ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD)) | 217 |
| P7_TC1-COD(2009)0144Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci felügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló, a 716/2009/EK határozatot módosító és a 2009/77/EK bizottsági határozatot hatályon kívül helyező 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 218 |
| MELLÉKLET | 218 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2010. szeptember 21., kedd

2012/C 050E/08

Az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet: az OLAF és a saját források felülvizsgálataAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (13473/2010 – C7-0260/2010 – 2010/2091(BUD))

58

2012/C 050E/09

A polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálata és megelőzése ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i jogalkotási állásfoglalása a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0611 – C7-0259/2009 – 2009/0170(COD))

59

P7_TC1-COD(2009)0170Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 21-én került elfogadásra a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

60

2012/C 050E/10

A gázellátás biztonsága ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 21-i jogalkotási állásfoglalása a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0363 – C7-0097/2009 – 2009/0108(COD))

60

P7_TC1-COD(2009)0108Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 21-én került elfogadásra a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

61

MELLÉKLET

MELLÉKLET

61

2012/C 050E/11

Az EK és Pakisztán közötti, visszafogadásról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i jogalkotási állásfoglalás az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05942/2010 – C7-0264/2009 – 2009/0036(NLE))

62

MELLÉKLET

MELLÉKLET

63

2010. szeptember 22., szerda

2012/C 050E/12

Többéves pénzügyi keret a 2007–2013-as időszakraAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0072 – 2010/0048(APP))

64

2012/C 050E/13

A 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet: az Európai Unió által az EUMSz. 122. cikke értelmében nyújtott garancia – pénzügyi támogatás a tagállamok részéreAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (13476/2010 – C7-0261/2010 – 2010/2120(BUD))

68

2012/C 050E/14

A hozzáadottérték-adó visszatérítése *Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottértékadó-visszatérítés részletes szabályainak megállapításáról szóló 2008/9/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0381 – C7-0201/2010 – 2010/0205(CNS))

69

2012/C 050E/15

A gyógyszerek farmakovigilanciája (a 726/2004/EK rendelet módosítása) ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22- i jogalkotási állásfoglalása az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel összefüggésben követendő farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0664 – C6-0515/2008 – 2008/0257(COD))

70

P7_TC1-COD(2008)0257Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek, valamint a fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről szóló 1394/2007/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel összefüggésben követendő farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

71

MELLÉKLET

MELLÉKLET

71

2012/C 050E/16

Farmakovigilancia (a 2001/83/EK irányelv módosítása) ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek a farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0665 – C6-0514/2008 – 2008/0260(COD))

72

P7_TC1-COD(2008)0260Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

73

2012/C 050E/17

A biocid termékek forgalomba hozatala és felhasználása ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0267 – C7-0036/2009 – 2009/0076(COD))

73

P7_TC1-COD(2009)0076Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról és a 98/8/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

74

I. MELLÉKLET

143

II. MELLÉKLET

150

III. MELLÉKLET

174

IV. MELLÉKLET

183

V. MELLÉKLET

186

VI. MELLÉKLET

188

VII. FÜGGELÉK

200

2012/C 050E/18

Európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

209

P7_TC1-COD(2009)0143Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj- hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

210

MELLÉKLET

210

2012/C 050E/19

A pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyelet és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozása ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

210

P7_TC1-COD(2009)0140Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáró szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

211

2012/C 050E/20

Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) hatásköre ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelveknek az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

212

P7_TC1-COD(2009)0161Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

213

MELLÉKLET

213

2012/C 050E/21

Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

214

P7_TC1-COD(2009)0142Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló, a 716/2009/EK határozatot módosító és a 2009/78/EK bizottsági határozatot hatályon kívül helyező 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

215

MELLÉKLET

215

2012/C 050E/22

Az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízása *Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

216

2012/C 050E/23

Az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) létrehozása ***IAz Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

217

P7_TC1-COD(2009)0144Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci felügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló, a 716/2009/EK határozatot módosító és a 2009/77/EK bizottsági határozatot hatályon kívül helyező 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

218

MELLÉKLET

218

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2010–2011 2010. szeptember 21–22-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 320 E, 2010.11.25. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2010. szeptember 21., kedd

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/1

---

2010. szeptember 21., keddBelső piac megvalósítása az elektronikus kereskedelemben

P7_TA(2010)0320

Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása az e-kereskedelmi belső piac kialakításáról (2010/2012(INI))

2012/C 50 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Bíróságnak a Google (a C-236/08–C-238/08. számú egyesített ügyben hozott 2010. március 23-i ítélet), valamint a BergSpechte (a C-278/08. számú ügyben hozott 2010. március 25-i ítélet) ügyében hozott ítéleteire, amelyek „a szokásosan tájékozott és ésszerűen figyelmes internethasználót” határozzák meg az átlagos internethasználóként, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróságnak a Google (a C-236/08–C-238/08. számú egyesített ügyben hozott 2010. március 23-i ítélet), valamint a BergSpechte (a C-278/08. számú ügyben hozott 2010. március 25-i ítélet) ügyében hozott ítéleteire, amelyek „a szokásosan tájékozott és ésszerűen figyelmes internethasználót” határozzák meg az átlagos internethasználóként,

| — | tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a SOLVIT-hálózat fejlődéséről és teljesítményéről szóló, 2008-as éves SOLVIT-jelentésre (SEC(2009)0142), az állampolgárok és a vállalkozások számára nyújtott, az egységes piaccal kapcsolatos segítségnyújtási szolgáltatások integrált megközelítésére irányuló cselekvési tervről szóló, 2008. május 8-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)1882), valamint a SOLVIT-ről szóló, 2010. március 9-i parlamenti állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a SOLVIT-hálózat fejlődéséről és teljesítményéről szóló, 2008-as éves SOLVIT-jelentésre (SEC(2009)0142), az állampolgárok és a vállalkozások számára nyújtott, az egységes piaccal kapcsolatos segítségnyújtási szolgáltatások integrált megközelítésére irányuló cselekvési tervről szóló, 2008. május 8-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)1882), valamint a SOLVIT-ről szóló, 2010. március 9-i parlamenti állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel „A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtására/alkalmazására vonatkozó iránymutatás” című, 2009. december 3-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)1666), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtására/alkalmazására vonatkozó iránymutatás” című, 2009. december 3-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)1666),

| — | tekintettel az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló elektronikus kereskedelemről szóló, 2009. október 22-i bizottsági közleményre (COM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló elektronikus kereskedelemről szóló, 2009. október 22-i bizottsági közleményre (COM(2009)0557),

| — | tekintettel a „Az EU-ban zajló e-kereskedelem értékelése a próbavásárlás módszerének segítségével” című, 2009. október 20-án közzétett, az Európai Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatósága nevében a YouGovPsychonomics által végzett vizsgálatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Az EU-ban zajló e-kereskedelem értékelése a próbavásárlás módszerének segítségével” című, 2009. október 20-án közzétett, az Európai Bizottság Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatósága nevében a YouGovPsychonomics által végzett vizsgálatra,

| — | tekintettel a lakossági pénzügyi szolgáltatások területén a fogyasztói piacok eredménytáblájának megfigyeléséről szóló 2009. szeptember 22-i bizottsági munkadokumentumra (SEC(2009)1251), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lakossági pénzügyi szolgáltatások területén a fogyasztói piacok eredménytáblájának megfigyeléséről szóló 2009. szeptember 22-i bizottsági munkadokumentumra (SEC(2009)1251),

| — | tekintettel a fogyasztói panaszok és kérdések osztályozására és bejelentésére szolgáló harmonizált módszerről szóló 2009. július 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0346) és az ezt kísérő bizottsági ajánlástervezetre (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói panaszok és kérdések osztályozására és bejelentésére szolgáló harmonizált módszerről szóló 2009. július 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0346) és az ezt kísérő bizottsági ajánlástervezetre (SEC(2009)0949),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0330),

| — | tekintettel a Bizottság 2009. július 2-i, a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló jelentésére (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2009. július 2-i, a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló jelentésére (COM(2009)0336),

| — | tekintettel a „Jelentés a határokon átnyúló uniós e-kereskedelemről” című, 2009. március 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)0283), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jelentés a határokon átnyúló uniós e-kereskedelemről” című, 2009. március 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)0283),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelemről és az internetről szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelemről és az internetről szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az egységes piac fogyasztói eredményeinek monitorozása: a fogyasztói piacok eredménytáblájának második kiadása” című, 2009. január 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0025) és az ezt kísérő, „A másodlagos fogyasztói piacok eredménytáblája” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)0076), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac fogyasztói eredményeinek monitorozása: a fogyasztói piacok eredménytáblájának második kiadása” című, 2009. január 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0025) és az ezt kísérő, „A másodlagos fogyasztói piacok eredménytáblája” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009)0076),

| — | tekintettel a fogyasztók digitális környezetbe vetett bizalmáról szóló 2007. június 21-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók digitális környezetbe vetett bizalmáról szóló 2007. június 21-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 20. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 20. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (kodifikált változat) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (kodifikált változat) (6),

| — | tekintettel az európai szerződési jog és a közösségi vívmányok felülvizsgálata tekintetében követendő útról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására (7) és az európai szerződési jogról szóló, 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szerződési jog és a közösségi vívmányok felülvizsgálata tekintetében követendő útról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására (7) és az európai szerződési jogról szóló, 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelem, az elektronikus kereskedelem és az információs társadalom fejlődése terén jelenleg hatályos közösségi jogszabályokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelem, az elektronikus kereskedelem és az információs társadalom fejlődése terén jelenleg hatályos közösségi jogszabályokra,

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményre (COM(2006)0334), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményre (COM(2006)0334),

| — | tekintettel az e-kereskedelemről szóló irányelv alkalmazásáról szóló, 2003. november 21-i első jelentésre (COM(2003)0702), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kereskedelemről szóló irányelv alkalmazásáról szóló, 2003. november 21-i első jelentésre (COM(2003)0702),

| — | tekintettel a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel az elektronikus kereskedelemről szóló, 1996-os UNCITRAL modelljogszabályra, az elektronikus aláírásokról szóló, 2001-es UNCITRAL modelljogszabályra és a nemzetközi szerződéskötések során az elektronikus aláírás alkalmazásáról szóló, 2005-ös UNCITRAL-egyezményre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus kereskedelemről szóló, 1996-os UNCITRAL modelljogszabályra, az elektronikus aláírásokról szóló, 2001-es UNCITRAL modelljogszabályra és a nemzetközi szerződéskötések során az elektronikus aláírás alkalmazásáról szóló, 2005-ös UNCITRAL-egyezményre (10),

| — | tekintettel az EUMSz. 11. cikkére, amelynek értelmében „a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSz. 11. cikkére, amelynek értelmében „a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába”,

| — | tekintettel az EUMSz. 12. cikkére, amelynek értelmében „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSz. 12. cikkére, amelynek értelmében „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”,

| — | tekintettel az EUMSz. 14. cikkére és az általános (gazdasági) érdekű szolgáltatásokról szóló, 26. számú jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSz. 14. cikkére és az általános (gazdasági) érdekű szolgáltatásokról szóló, 26. számú jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7–0226/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7–0226/2010),

| A. | mivel Európának nem csak az e-kereskedelmi belső piac folyamatos fejlődésének módozatait kellene feltárnia, hanem azt is meg kellene vizsgálnia, hogy hogyan lendíthető fel tartósan a belső piac az e-kereskedelem továbbfejlesztésével, |
| --- | --- |

A.

mivel Európának nem csak az e-kereskedelmi belső piac folyamatos fejlődésének módozatait kellene feltárnia, hanem azt is meg kellene vizsgálnia, hogy hogyan lendíthető fel tartósan a belső piac az e-kereskedelem továbbfejlesztésével,

| B. | mivel a Mario Monti által 2010. május 9-én, „Az egységes piac új stratégiája” címmel kidolgozott jelentés hangsúlyozza, hogy az „egységes piac még soha sem volt ennyire népszerűtlen, ugyanakkor még soha sem volt rá ekkora szükség”, mivel a jelentés emellett megállapítja, hogy az e-kereskedelem, valamint az innovatív szolgáltatások és az ökoipar együttesen a legnagyobb növekedési és foglalkoztatási hányadot fogja adni a jövőben, ezért új határokat nyitnak meg az egységes piac előtt, |
| --- | --- |

B.

mivel a Mario Monti által 2010. május 9-én, „Az egységes piac új stratégiája” címmel kidolgozott jelentés hangsúlyozza, hogy az „egységes piac még soha sem volt ennyire népszerűtlen, ugyanakkor még soha sem volt rá ekkora szükség”, mivel a jelentés emellett megállapítja, hogy az e-kereskedelem, valamint az innovatív szolgáltatások és az ökoipar együttesen a legnagyobb növekedési és foglalkoztatási hányadot fogja adni a jövőben, ezért új határokat nyitnak meg az egységes piac előtt,

| C. | mivel az e-kereskedelem az internet egyik létfontosságú területe, és a belső piacra vonatkozó EU 2020 stratégiában foglalt célok megvalósításának fontos katalizátora, mivel minden érintett fél számára fontos az együttműködés a fennmaradó akadályok leküzdése érdekében, |
| --- | --- |

C.

mivel az e-kereskedelem az internet egyik létfontosságú területe, és a belső piacra vonatkozó EU 2020 stratégiában foglalt célok megvalósításának fontos katalizátora, mivel minden érintett fél számára fontos az együttműködés a fennmaradó akadályok leküzdése érdekében,

| D. | mivel az e-kereskedelem megkönnyíti és előmozdítja a kis- és középvállalkozások számára az olyan piaci rések kialakulását, amelyek egyébként nem léteznének, |
| --- | --- |

D.

mivel az e-kereskedelem megkönnyíti és előmozdítja a kis- és középvállalkozások számára az olyan piaci rések kialakulását, amelyek egyébként nem léteznének,

| E. | mivel az EU egységes piacában rejlő teljes potenciál felszabadítása érdekében az e-kereskedelem terén működő kereskedőket arra kell ösztönözni, hogy a direkt marketing eszközeivel és egyéb kommunikációs eszközökkel népszerűsítsék termékeiket valamennyi uniós tagállamban, |
| --- | --- |

E.

mivel az EU egységes piacában rejlő teljes potenciál felszabadítása érdekében az e-kereskedelem terén működő kereskedőket arra kell ösztönözni, hogy a direkt marketing eszközeivel és egyéb kommunikációs eszközökkel népszerűsítsék termékeiket valamennyi uniós tagállamban,

| F. | mivel az e-kereskedelem az Európai Unió kulcsfontosságú piaca a 21. században, amely lehetőséget teremt az európai belső piac újjáalakítására, hozzájárul a tudásalapú gazdasághoz, értéket és lehetőségeket biztosít az európai fogyasztók és vállalkozások számára a jelenlegi pénzügyi nehézségek idején, valamint jelentős pozitív hatással van a munkahelyekre és a növekedésre; mivel az e-kereskedelem fejlesztése a Bizottság 2020-ig szóló uniós stratégiája keretében javíthatja az uniós gazdaság versenyképességét, beleértve az új vállalkozási módok kialakítását és előmozdítását kis- és középvállalkozások számára, |
| --- | --- |

F.

mivel az e-kereskedelem az Európai Unió kulcsfontosságú piaca a 21. században, amely lehetőséget teremt az európai belső piac újjáalakítására, hozzájárul a tudásalapú gazdasághoz, értéket és lehetőségeket biztosít az európai fogyasztók és vállalkozások számára a jelenlegi pénzügyi nehézségek idején, valamint jelentős pozitív hatással van a munkahelyekre és a növekedésre; mivel az e-kereskedelem fejlesztése a Bizottság 2020-ig szóló uniós stratégiája keretében javíthatja az uniós gazdaság versenyképességét, beleértve az új vállalkozási módok kialakítását és előmozdítását kis- és középvállalkozások számára,

| G. | mivel létfontosságú a belső piac hatékony fejlődésének megvalósítása, a lisszaboni stratégia céljainak, azaz a növekedésnek, a versenyképességnek és az inkluzív és versenyképes munkahelyteremtésnek az elérése, az Európai Unió 500 millió fogyasztójának kiszolgálása és jóléte érdekében; mivel a határokon átnyúló e-kereskedelem olyan fontos társadalmi-gazdasági előnyöket nyújt az európai fogyasztóknak, mint például a megnövekedett kényelem és önállóság, a fogyasztók jogainak erősítése, nagyobb átláthatóság és verseny, az egymással összehasonlítható termékek és szolgáltatások szélesebb választékához való hozzáférés, valamint jelentős megtakarítási lehetőség, |
| --- | --- |

G.

mivel létfontosságú a belső piac hatékony fejlődésének megvalósítása, a lisszaboni stratégia céljainak, azaz a növekedésnek, a versenyképességnek és az inkluzív és versenyképes munkahelyteremtésnek az elérése, az Európai Unió 500 millió fogyasztójának kiszolgálása és jóléte érdekében; mivel a határokon átnyúló e-kereskedelem olyan fontos társadalmi-gazdasági előnyöket nyújt az európai fogyasztóknak, mint például a megnövekedett kényelem és önállóság, a fogyasztók jogainak erősítése, nagyobb átláthatóság és verseny, az egymással összehasonlítható termékek és szolgáltatások szélesebb választékához való hozzáférés, valamint jelentős megtakarítási lehetőség,

| H. | mivel – a jelenlegi gazdasági válság során – a digitális társadalom fejlődése és az információs és kommunikációs technológiák belső piacának megvalósítása lehetővé tette, hogy az e-kereskedelmi ágazat tovább növekedjen és munkahelyeket teremtsen, segítséget nyújtva az online vállalkozásoknak gazdasági aktivitásuk megőrzéséhez, valamint a fogyasztóknak ahhoz, hogy a nagyobb választék és a jobb árak előnyét élvezhessék; mivel a határokon átnyúló e-kereskedelem jelentős előnyöket hoz az uniós vállalatoknak – különösen a kkv-knak –, amelyek innovatív, kiváló minőségű és fogyasztóbarát szolgáltatásokat és termékeket nyújthatnak az európai belső piacon keresztül, megerősítve pozícióikat és lehetővé téve versenyképességük megőrzését a globális gazdaságban, |
| --- | --- |

H.

mivel – a jelenlegi gazdasági válság során – a digitális társadalom fejlődése és az információs és kommunikációs technológiák belső piacának megvalósítása lehetővé tette, hogy az e-kereskedelmi ágazat tovább növekedjen és munkahelyeket teremtsen, segítséget nyújtva az online vállalkozásoknak gazdasági aktivitásuk megőrzéséhez, valamint a fogyasztóknak ahhoz, hogy a nagyobb választék és a jobb árak előnyét élvezhessék; mivel a határokon átnyúló e-kereskedelem jelentős előnyöket hoz az uniós vállalatoknak – különösen a kkv-knak –, amelyek innovatív, kiváló minőségű és fogyasztóbarát szolgáltatásokat és termékeket nyújthatnak az európai belső piacon keresztül, megerősítve pozícióikat és lehetővé téve versenyképességük megőrzését a globális gazdaságban,

| I. | mivel az e-kereskedelem a fogyasztók számára nagyobb kínálatot biztosít, különösen a kevéssé megközelíthető térségekben, a távoli vagy külső régiókban élő vagy csökkent mobilitású polgárok számára, akik másképpen nem férnének hozzá széles árukínálathoz; mivel az e-kereskedelem főként az olyan vidéki, távoli és peremterületeken élő lakosok érdekét szolgálja, akik egyébként nem juthatnának hozzá hasonlóan kényelmes körülmények között és hasonló minőségben áruk széles választékához, |
| --- | --- |

I.

mivel az e-kereskedelem a fogyasztók számára nagyobb kínálatot biztosít, különösen a kevéssé megközelíthető térségekben, a távoli vagy külső régiókban élő vagy csökkent mobilitású polgárok számára, akik másképpen nem férnének hozzá széles árukínálathoz; mivel az e-kereskedelem főként az olyan vidéki, távoli és peremterületeken élő lakosok érdekét szolgálja, akik egyébként nem juthatnának hozzá hasonlóan kényelmes körülmények között és hasonló minőségben áruk széles választékához,

| J. | mivel az e-kereskedelemről szóló irányelv alkalmazásáról szóló második jelentés elkészítése 2005 óta, azaz öt éve esedékes (a 2000/31/EK irányelv 21. cikke), |
| --- | --- |

J.

mivel az e-kereskedelemről szóló irányelv alkalmazásáról szóló második jelentés elkészítése 2005 óta, azaz öt éve esedékes (a 2000/31/EK irányelv 21. cikke),

| K. | mivel az európai digitális menetrend megvalósítható célokat határoz meg a nagy sebességű és szupergyors internet-hozzáférés és az e-kereskedelem penetrációja tekintetében, |
| --- | --- |

K.

mivel az európai digitális menetrend megvalósítható célokat határoz meg a nagy sebességű és szupergyors internet-hozzáférés és az e-kereskedelem penetrációja tekintetében,

| L. | mivel az e-kereskedelem szükségtelen korlátai miatt, amelyek az uniós piac töredezettségéből, valamint a fogyasztóknak az adatok bizalmas kezelésével és a tranzakciók biztonságosságával, valamint problémák esetén a fogyasztói jogokkal kapcsolatos bizonytalanságából adódnak, a digitális környezet iránt alacsony az európai fogyasztók és vállalkozások bizalma, és mivel az elektronikus kereskedelem bizonyos aspektusait tekintve Európa elmarad az Egyesült Államok és Ázsia mögött; mivel az online környezetben a nemzeti határokon átnyúló tranzakciókat az Európai Unió valamennyi fogyasztója számára megkönnyítő egységes európai digitális piac létrehozása fontos eleme az egységes piac újbóli felélénkítésének, mivel a termékek és szolgáltatások szélesebb skáláját teszi elérhetővé a polgárok számára; mivel a vonzó, átfogó digitális egységes piac megvalósításához, valamint a fogyasztói piacok és a szélesebb értelemben vett gazdaság ösztönzéséhez elengedhetetlen a határokon átnyúló e-kereskedelem előtt álló akadályok elhárítása és a fogyasztói bizalom erősítése, |
| --- | --- |

L.

mivel az e-kereskedelem szükségtelen korlátai miatt, amelyek az uniós piac töredezettségéből, valamint a fogyasztóknak az adatok bizalmas kezelésével és a tranzakciók biztonságosságával, valamint problémák esetén a fogyasztói jogokkal kapcsolatos bizonytalanságából adódnak, a digitális környezet iránt alacsony az európai fogyasztók és vállalkozások bizalma, és mivel az elektronikus kereskedelem bizonyos aspektusait tekintve Európa elmarad az Egyesült Államok és Ázsia mögött; mivel az online környezetben a nemzeti határokon átnyúló tranzakciókat az Európai Unió valamennyi fogyasztója számára megkönnyítő egységes európai digitális piac létrehozása fontos eleme az egységes piac újbóli felélénkítésének, mivel a termékek és szolgáltatások szélesebb skáláját teszi elérhetővé a polgárok számára; mivel a vonzó, átfogó digitális egységes piac megvalósításához, valamint a fogyasztói piacok és a szélesebb értelemben vett gazdaság ösztönzéséhez elengedhetetlen a határokon átnyúló e-kereskedelem előtt álló akadályok elhárítása és a fogyasztói bizalom erősítése,

| M. | tekintettel az Európai Bizottságnak a digitális menetrendről szóló – a globális elektronikus kereskedelmet előmozdító politika kialakításának fontosságát szemléltető – közleményére, amely elismeri, hogy a fogyasztók sokszor az EU-n kívül – például az USA-ban – székhellyel rendelkező cégekkel kívánnak tranzakciókat lebonyolítani, s hangsúlyozni kell az internetirányítás nemzetközivé tételének fontosságát is, a tuniszi menetrenddel összhangban; mivel a fogyasztók és a vállalkozások sem élvezhetik a digitális egységes piac előnyeit, hiszen csak nagyon kevés online kereskedő kínálja termékeit vagy szolgáltatásait más tagállamoknak, és ezek többsége is csak bizonyos tagállamoknak szolgáltat; mivel a fizetés és szállítás indítására és fogadására vonatkozó rendelkezések biztosítása révén foglalkozni kell a fogyasztók elleni – többek között a fizetéskor gyakorolt – diszkrimináció kérdésével; mivel az e-kereskedelem jelenleg a gazdaság főáramának meghatározó részét képezi, valamint a vállalkozások és a fogyasztók egyre gyakrabban használják ki mind az online, mind az offline kereskedelmi gyakorlatok nyújtotta előnyöket, |
| --- | --- |

M.

tekintettel az Európai Bizottságnak a digitális menetrendről szóló – a globális elektronikus kereskedelmet előmozdító politika kialakításának fontosságát szemléltető – közleményére, amely elismeri, hogy a fogyasztók sokszor az EU-n kívül – például az USA-ban – székhellyel rendelkező cégekkel kívánnak tranzakciókat lebonyolítani, s hangsúlyozni kell az internetirányítás nemzetközivé tételének fontosságát is, a tuniszi menetrenddel összhangban; mivel a fogyasztók és a vállalkozások sem élvezhetik a digitális egységes piac előnyeit, hiszen csak nagyon kevés online kereskedő kínálja termékeit vagy szolgáltatásait más tagállamoknak, és ezek többsége is csak bizonyos tagállamoknak szolgáltat; mivel a fizetés és szállítás indítására és fogadására vonatkozó rendelkezések biztosítása révén foglalkozni kell a fogyasztók elleni – többek között a fizetéskor gyakorolt – diszkrimináció kérdésével; mivel az e-kereskedelem jelenleg a gazdaság főáramának meghatározó részét képezi, valamint a vállalkozások és a fogyasztók egyre gyakrabban használják ki mind az online, mind az offline kereskedelmi gyakorlatok nyújtotta előnyöket,

| N. | mivel az e-kereskedelem nemzetközi, és nem szorítható az EU határai közé, |
| --- | --- |

N.

mivel az e-kereskedelem nemzetközi, és nem szorítható az EU határai közé,

| O. | mivel az európai digitális menetrend megvalósítható célokat határoz meg a nagy sebességű és szupergyors internet-hozzáférés és az e-kereskedelem penetrációja tekintetében, |
| --- | --- |

O.

mivel az európai digitális menetrend megvalósítható célokat határoz meg a nagy sebességű és szupergyors internet-hozzáférés és az e-kereskedelem penetrációja tekintetében,

| P. | mivel az elektronikus piac EU-n belüli részének töredezettsége veszélyezteti a közösségi vívmányokban megállapított jogokat, |
| --- | --- |

P.

mivel az elektronikus piac EU-n belüli részének töredezettsége veszélyezteti a közösségi vívmányokban megállapított jogokat,

| Q. | mivel a határokon átnyúló kereskedelem tekintetében az európai fogyasztók és vállalkozások gyenge jogbiztonságra támaszkodhatnak, és egyetlen elektronikus ügyletre számos, egymástól eltérő jogi rendelkezés vonatkozik, aminek következtében a vállalkozások működtetőit vagy a fogyasztókat érintő szabályok nem egyértelműek, és betartatásuk is nehézkes, |
| --- | --- |

Q.

mivel a határokon átnyúló kereskedelem tekintetében az európai fogyasztók és vállalkozások gyenge jogbiztonságra támaszkodhatnak, és egyetlen elektronikus ügyletre számos, egymástól eltérő jogi rendelkezés vonatkozik, aminek következtében a vállalkozások működtetőit vagy a fogyasztókat érintő szabályok nem egyértelműek, és betartatásuk is nehézkes,

| R. | mivel ugyanez igaz az Európán kívüli e-kereskedelemre is, ugyanis az európai fogyasztók gyakran nem tesznek különbséget az európai és a harmadik országbeli államok között az internetes vásárlások és értékesítések esetén; mivel ezért az e-kereskedelem átláthatóbbá, megbízhatóbbá és elszámoltathatóbbá tételére irányuló törekvésekbe harmadik országokat is be kell vonni, |
| --- | --- |

R.

mivel ugyanez igaz az Európán kívüli e-kereskedelemre is, ugyanis az európai fogyasztók gyakran nem tesznek különbséget az európai és a harmadik országbeli államok között az internetes vásárlások és értékesítések esetén; mivel ezért az e-kereskedelem átláthatóbbá, megbízhatóbbá és elszámoltathatóbbá tételére irányuló törekvésekbe harmadik országokat is be kell vonni,

| S. | mivel a fogyasztói piacok egyre inkább határokon átnyúló dimenziója új kihívásokat jelent a végrehajtó hatóságok számára, amelyeket korlátoznak joghatóságuk határai és a szabályozási keret szétaprózódása, |
| --- | --- |

S.

mivel a fogyasztói piacok egyre inkább határokon átnyúló dimenziója új kihívásokat jelent a végrehajtó hatóságok számára, amelyeket korlátoznak joghatóságuk határai és a szabályozási keret szétaprózódása,

| T. | mivel az illegális internetes szolgáltatások megléte nagymértékben hátráltatja bizonyos digitális szolgáltatások – különösen a zene, a filmek, és egyre inkább a könyvek és a magazinok – jogszerű piacainak kialakulását; mivel a szellemi tulajdon meghatározó szerepet játszik a digitális világban, és mivel védelme – különösen az interneten – továbbra is jelentős kihívás, |
| --- | --- |

T.

mivel az illegális internetes szolgáltatások megléte nagymértékben hátráltatja bizonyos digitális szolgáltatások – különösen a zene, a filmek, és egyre inkább a könyvek és a magazinok – jogszerű piacainak kialakulását; mivel a szellemi tulajdon meghatározó szerepet játszik a digitális világban, és mivel védelme – különösen az interneten – továbbra is jelentős kihívás,

| U. | mivel az e-kereskedelem használóinak joguk van a kártérítésre, ha illegális gyakorlat szenvedő alanyaivá válnak, a gyakorlatban azonban komoly akadályokba ütköznek az ilyen esetek bíróságra vitelében a különböző tagállamokban alkalmazandó jogszabályokkal kapcsolatos információhiány, a hosszú és összetett eljárások és – különösen a határokon átnyúló esetekben – a perköltségekkel kapcsolatos kockázatok és a magas költségek miatt, |
| --- | --- |

U.

mivel az e-kereskedelem használóinak joguk van a kártérítésre, ha illegális gyakorlat szenvedő alanyaivá válnak, a gyakorlatban azonban komoly akadályokba ütköznek az ilyen esetek bíróságra vitelében a különböző tagállamokban alkalmazandó jogszabályokkal kapcsolatos információhiány, a hosszú és összetett eljárások és – különösen a határokon átnyúló esetekben – a perköltségekkel kapcsolatos kockázatok és a magas költségek miatt,

| V. | mivel a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való alapvető jogok érvényesítése az elektronikus kereskedelem fontos feltétele, |
| --- | --- |

V.

mivel a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való alapvető jogok érvényesítése az elektronikus kereskedelem fontos feltétele,

| W. | mivel az alternatív vitarendezés lehetősége ellenére mindössze a kiskereskedők 5 %-a veszi igénybe rendszeresen ezeket a rendszereket, a kiskereskedők 40 %-a pedig nem is tud ezen eszközök igénybevételének lehetőségéről, |
| --- | --- |

W.

mivel az alternatív vitarendezés lehetősége ellenére mindössze a kiskereskedők 5 %-a veszi igénybe rendszeresen ezeket a rendszereket, a kiskereskedők 40 %-a pedig nem is tud ezen eszközök igénybevételének lehetőségéről,

| X. | mivel a legalapvetőbb fogyasztói jogok, továbbá a postai és banki költségek, a szerzői jogdíjjal kapcsolatos illetékek, a hozzáadottérték-adóra vonatkozó eljárások és az adatvédelmi intézkedések egységesítése jelentős mértékben hozzájárulna a valódi egységes piac vállalkozások és fogyasztók számára történő megteremtéséhez; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak meg kell őrizniük a héa-eljárások feletti illetékességüket, |
| --- | --- |

X.

mivel a legalapvetőbb fogyasztói jogok, továbbá a postai és banki költségek, a szerzői jogdíjjal kapcsolatos illetékek, a hozzáadottérték-adóra vonatkozó eljárások és az adatvédelmi intézkedések egységesítése jelentős mértékben hozzájárulna a valódi egységes piac vállalkozások és fogyasztók számára történő megteremtéséhez; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak meg kell őrizniük a héa-eljárások feletti illetékességüket,

| Y. | mivel a tagállamonként különböző szerzői jogdíjrendszereket egyszerűbbé és világosabbá kell tenni annak érdekében, hogy a termékek és szolgáltatások online nyújtóinak könnyebb legyen a termékeket és szolgáltatásokat a különböző tagállamok fogyasztói számára elérhetővé tenniük; mivel a szerzői jogdíjrendszerek felülvizsgálata a termékek és szolgáltatások online nyújtói számára nagyobb jogbiztonságot adna a termékek és szolgáltatások fogyasztók felé nyújtása terén; mivel az online termékekbe és szolgáltatásokba vetett bizalom előmozdítása érdekében fontos a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása, valamint annak biztosítása, hogy az online árusítóhely tiszteletben tartsa a kereskedelmi gyakorlatot; mivel még mindig számos szigorú strukturális és szabályozási korlát akadályozza, hogy az európai e-kereskedelmi belső piac teljes mértékben működőképes legyen, mint például a nemzeti fogyasztóvédelmi és héa-szabályok közötti eltérések, az újrahasznosítás költségei és az adók, valamint a kizárólagos és szelektív forgalmazási megállapodásokra vonatkozó szabályokkal való visszaélés, |
| --- | --- |

Y.

mivel a tagállamonként különböző szerzői jogdíjrendszereket egyszerűbbé és világosabbá kell tenni annak érdekében, hogy a termékek és szolgáltatások online nyújtóinak könnyebb legyen a termékeket és szolgáltatásokat a különböző tagállamok fogyasztói számára elérhetővé tenniük; mivel a szerzői jogdíjrendszerek felülvizsgálata a termékek és szolgáltatások online nyújtói számára nagyobb jogbiztonságot adna a termékek és szolgáltatások fogyasztók felé nyújtása terén; mivel az online termékekbe és szolgáltatásokba vetett bizalom előmozdítása érdekében fontos a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása, valamint annak biztosítása, hogy az online árusítóhely tiszteletben tartsa a kereskedelmi gyakorlatot; mivel még mindig számos szigorú strukturális és szabályozási korlát akadályozza, hogy az európai e-kereskedelmi belső piac teljes mértékben működőképes legyen, mint például a nemzeti fogyasztóvédelmi és héa-szabályok közötti eltérések, az újrahasznosítás költségei és az adók, valamint a kizárólagos és szelektív forgalmazási megállapodásokra vonatkozó szabályokkal való visszaélés,

| Z. | mivel az Unió-szerte meglévő, megfizethető, megbízható és magas színvonalú postai szolgáltatásokhoz való hozzáférés kiemelt fontosságú a hatékony e-kereskedelmi belső piac megvalósításához; mivel a jelenlegi vertikális forgalmazási megállapodások sokszor az online értékesítés elkerülésére vagy visszaszorítására szolgálnak, és – a kiskereskedők kiterjedtebb piacokhoz való hozzáférését és a fogyasztóknak a szélesebb választékhoz és jobb árakhoz való jogát megtagadva – akadályozzák a kereskedelem bővülését; mivel az európai vállalatok versenyképességét erősítheti a határokon átnyúló, vállalatközi e-kereskedelem, amely lehetővé teszi számukra, hogy a belső piac egész területéről könnyedén hozzájussanak alapanyagokhoz, szolgáltatásokhoz és szakértelemhez (ráadásul új méretgazdaságossági előnyöket teremt), ezenfelül lehetőséget teremt a vállalkozások – különösen a kkv-k – számára, hogy ügyfélbázisukat egy másik tagállamban való fizikai megjelenéshez szükséges beruházások nélkül bővítsék nemzetközi méretűvé, |
| --- | --- |

Z.

mivel az Unió-szerte meglévő, megfizethető, megbízható és magas színvonalú postai szolgáltatásokhoz való hozzáférés kiemelt fontosságú a hatékony e-kereskedelmi belső piac megvalósításához; mivel a jelenlegi vertikális forgalmazási megállapodások sokszor az online értékesítés elkerülésére vagy visszaszorítására szolgálnak, és – a kiskereskedők kiterjedtebb piacokhoz való hozzáférését és a fogyasztóknak a szélesebb választékhoz és jobb árakhoz való jogát megtagadva – akadályozzák a kereskedelem bővülését; mivel az európai vállalatok versenyképességét erősítheti a határokon átnyúló, vállalatközi e-kereskedelem, amely lehetővé teszi számukra, hogy a belső piac egész területéről könnyedén hozzájussanak alapanyagokhoz, szolgáltatásokhoz és szakértelemhez (ráadásul új méretgazdaságossági előnyöket teremt), ezenfelül lehetőséget teremt a vállalkozások – különösen a kkv-k – számára, hogy ügyfélbázisukat egy másik tagállamban való fizikai megjelenéshez szükséges beruházások nélkül bővítsék nemzetközi méretűvé,

| AA. | mivel az e-kereskedelem az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és környezetbarát technológiák, standardok, címkék, termékek és szolgáltatások használata révén ösztönzi az ökologikus egységes piac kialakítását, |
| --- | --- |

AA.

mivel az e-kereskedelem az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és környezetbarát technológiák, standardok, címkék, termékek és szolgáltatások használata révén ösztönzi az ökologikus egységes piac kialakítását,

| AB. | mivel az elektronikus kereskedelemben erősíteni kell a jogvédelmet és a vásárlók bizalmát, mindeközben azonban nem szabad megfeledkezni arról, hogy az eladóknak és a vállalkozóknak is jogbiztonságra van szükségük, |
| --- | --- |

AB.

mivel az elektronikus kereskedelemben erősíteni kell a jogvédelmet és a vásárlók bizalmát, mindeközben azonban nem szabad megfeledkezni arról, hogy az eladóknak és a vállalkozóknak is jogbiztonságra van szükségük,

| AC. | mivel a piac rugalmassága ösztönözheti leghatékonyabban a növekedést; felszólítja az európai intézményeket, hogy biztosítsák az internetes piacok lehető legnagyobb mértékű rugalmasságát a nagyobb vállalkozói kedv és növekedés lehetővé tétele érdekében az ágazatban; mivel az egységes digitális piacot csak akkor lehet megvalósítani, ha az egységes piacra vonatkozó lényeges jogszabályokat – többek között a szolgáltatásokról szóló irányelvet – az EU valamennyi tagállamában helyesen alkalmazzák; mivel alapvető fontosságú a jogbiztonság és átláthatóság biztosítása a jogrendezés folyamán, ha egy online kereskedő jogvédett anyagot tölt fel egy weboldalra; mivel mialatt az internet a leggyorsabban növekvő kiskereskedelmi csatorna és az e-kereskedelem folyamatosan bővül nemzeti szinten, a belföldi és a határokon átnyúló e-kereskedelem közötti rés egyre szélesebb az Európai Unióban, az európai fogyasztók pedig bizonyos tagállamokban földrajzi, technikai és szervezésbeli megszorításokkal szembesülnek választásaik során, |
| --- | --- |

AC.

mivel a piac rugalmassága ösztönözheti leghatékonyabban a növekedést; felszólítja az európai intézményeket, hogy biztosítsák az internetes piacok lehető legnagyobb mértékű rugalmasságát a nagyobb vállalkozói kedv és növekedés lehetővé tétele érdekében az ágazatban; mivel az egységes digitális piacot csak akkor lehet megvalósítani, ha az egységes piacra vonatkozó lényeges jogszabályokat – többek között a szolgáltatásokról szóló irányelvet – az EU valamennyi tagállamában helyesen alkalmazzák; mivel alapvető fontosságú a jogbiztonság és átláthatóság biztosítása a jogrendezés folyamán, ha egy online kereskedő jogvédett anyagot tölt fel egy weboldalra; mivel mialatt az internet a leggyorsabban növekvő kiskereskedelmi csatorna és az e-kereskedelem folyamatosan bővül nemzeti szinten, a belföldi és a határokon átnyúló e-kereskedelem közötti rés egyre szélesebb az Európai Unióban, az európai fogyasztók pedig bizonyos tagállamokban földrajzi, technikai és szervezésbeli megszorításokkal szembesülnek választásaik során,

| AD. | mivel a Bizottság által kidolgozott „fogyasztói piacok eredménytáblája” hasznos eszköz a határokon átnyúló e-kereskedelem helyzetének nyomon követéséhez az EU-ban, mert jelzi, hogy a fogyasztók mennyiben tudják kiaknázni a belső piac által nyújtott árukat és szolgáltatásokat, |
| --- | --- |

AD.

mivel a Bizottság által kidolgozott „fogyasztói piacok eredménytáblája” hasznos eszköz a határokon átnyúló e-kereskedelem helyzetének nyomon követéséhez az EU-ban, mert jelzi, hogy a fogyasztók mennyiben tudják kiaknázni a belső piac által nyújtott árukat és szolgáltatásokat,

| AE. | mivel a szélessávú internetszolgáltatásoknak a 2013-ra megállapított céllal összhangban történő terjedése az EU tagállamaiban alapvető fontosságú, mert mind a fogyasztók, mind pedig a vállalkozások számára hozzáférést biztosít a digitális gazdasághoz, |
| --- | --- |

AE.

mivel a szélessávú internetszolgáltatásoknak a 2013-ra megállapított céllal összhangban történő terjedése az EU tagállamaiban alapvető fontosságú, mert mind a fogyasztók, mind pedig a vállalkozások számára hozzáférést biztosít a digitális gazdasághoz,

Bevezetés

| 1. | üdvözli az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló elektronikus kereskedelemről szóló, 2009. október 22-i bizottsági közleményt; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló elektronikus kereskedelemről szóló, 2009. október 22-i bizottsági közleményt;

| 2. | üdvözli az európai digitális menetrendről szóló, 2010. május 19-i bizottsági közleményt, amely meghatározza a Bizottság stratégiáját; ez a stratégia többek között célul tűzi ki az internetes tranzakciók egyszerűsítését és a digitális környezet iránti bizalom növelését; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az európai digitális menetrendről szóló, 2010. május 19-i bizottsági közleményt, amely meghatározza a Bizottság stratégiáját; ez a stratégia többek között célul tűzi ki az internetes tranzakciók egyszerűsítését és a digitális környezet iránti bizalom növelését;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy reagáljon „Az egységes piac új stratégiája” című Monti-jelentésben felvázolt sürgető helyzetre, miután e jelentés megállapítja, hogy az EU-nak – mint a belső piac jövőjét alakító alapvető tényezőnek – sürgősen kezelnie kell azokat a még fennálló akadályokat, amelyek hátráltatják egy páneurópai internetes kiskereskedelmi piac 2012-ig történő létrehozását; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy reagáljon „Az egységes piac új stratégiája” című Monti-jelentésben felvázolt sürgető helyzetre, miután e jelentés megállapítja, hogy az EU-nak – mint a belső piac jövőjét alakító alapvető tényezőnek – sürgősen kezelnie kell azokat a még fennálló akadályokat, amelyek hátráltatják egy páneurópai internetes kiskereskedelmi piac 2012-ig történő létrehozását;

| 4. | üdvözli, hogy az EU 2020 stratégia támogatja a tudásalapú gazdaságot, és arra bátorítja a Bizottságot, hogy tegyen gyors intézkedéseket a szélessávú szolgáltatások sebességének növelésére, valamint az ilyen szolgáltatások díjainak racionalizálására, az egységes e-kereskedelmi piac hatékonyabb megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az EU 2020 stratégia támogatja a tudásalapú gazdaságot, és arra bátorítja a Bizottságot, hogy tegyen gyors intézkedéseket a szélessávú szolgáltatások sebességének növelésére, valamint az ilyen szolgáltatások díjainak racionalizálására, az egységes e-kereskedelmi piac hatékonyabb megvalósítása érdekében;

| 5. | felszólítja a Bizottságot az alapvető definíciók ésszerű időkereten belül történő harmonizálására e területen, elismervén az e-kereskedelemhez kapcsolódó területeken eddig végzett kemény munkát; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot az alapvető definíciók ésszerű időkereten belül történő harmonizálására e területen, elismervén az e-kereskedelemhez kapcsolódó területeken eddig végzett kemény munkát;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az egységes e-kereskedelmi piac létrehozásához a Bizottság részéről horizontális megközelítésre van szükség, amelynek keretében hatékony koordináció valósul meg a főigazgatóságok között; ezért üdvözli a Bizottság azon közelmúltbéli (az európai digitális menetrendről szóló jelentésében tett) kötelezettségvállalását, hogy létrehozza a „biztosok csoportját” a ténylegesen egymáshoz kapcsolódó politikák biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az egységes e-kereskedelmi piac létrehozásához a Bizottság részéről horizontális megközelítésre van szükség, amelynek keretében hatékony koordináció valósul meg a főigazgatóságok között; ezért üdvözli a Bizottság azon közelmúltbéli (az európai digitális menetrendről szóló jelentésében tett) kötelezettségvállalását, hogy létrehozza a „biztosok csoportját” a ténylegesen egymáshoz kapcsolódó politikák biztosítása érdekében;

| 7. | rámutat, hogy az e-kereskedelmet önmagában nem célnak, hanem egy további eszköznek kell tekinteni a kkv-k számára versenyképességük növelésében; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy az e-kereskedelmet önmagában nem célnak, hanem egy további eszköznek kell tekinteni a kkv-k számára versenyképességük növelésében;

| 8. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy maximálisan kihasználják az e-kereskedelemben rejlő lehetőségeket az arra irányuló erőfeszítés részeként, hogy az EU világszinten versenyképesebbé váljon; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy maximálisan kihasználják az e-kereskedelemben rejlő lehetőségeket az arra irányuló erőfeszítés részeként, hogy az EU világszinten versenyképesebbé váljon;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy sürgősen tegyen intézkedéseket az áruk és szolgáltatások jól működő, egységes digitális piacának előmozdítása érdekében, az e piac által nyújtott, eddig kihasználatlan óriási növekedési és foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása végett; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy sürgősen tegyen intézkedéseket az áruk és szolgáltatások jól működő, egységes digitális piacának előmozdítása érdekében, az e piac által nyújtott, eddig kihasználatlan óriási növekedési és foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása végett;

| 10. | hangsúlyozza, hogy aktív politikára van szükség ahhoz, hogy a polgárok és vállalkozások teljes mértékben részesülhessenek a belső piac nyújtotta előnyökből, amely jó minőségű árukat és szolgáltatásokat kínál versenyképes áron; úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi gazdasági válságban a növekvő egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a peremterületeken élő vagy csökkent mobilitású érzékeny fogyasztók, az alacsony jövedelmű csoportok, illetve az e-kereskedelemhez csatlakozni kívánó kis- és középvállalkozások védelme a legfontosabb feladat; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy aktív politikára van szükség ahhoz, hogy a polgárok és vállalkozások teljes mértékben részesülhessenek a belső piac nyújtotta előnyökből, amely jó minőségű árukat és szolgáltatásokat kínál versenyképes áron; úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi gazdasági válságban a növekvő egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a peremterületeken élő vagy csökkent mobilitású érzékeny fogyasztók, az alacsony jövedelmű csoportok, illetve az e-kereskedelemhez csatlakozni kívánó kis- és középvállalkozások védelme a legfontosabb feladat;

Az online piac széttöredezettségének felszámolása

| 11. | a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében felszólít a szerződéskötés előtti tájékoztatás lehető legerőteljesebb összehangolására az e-kereskedelem területén, az átláthatóság és a fogyasztó és az eladó közötti bizalom javítása érdekében, egyes szektorokban megtartva a minimális harmonizációt előíró megközelítést; |
| --- | --- |

11.

a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében felszólít a szerződéskötés előtti tájékoztatás lehető legerőteljesebb összehangolására az e-kereskedelem területén, az átláthatóság és a fogyasztó és az eladó közötti bizalom javítása érdekében, egyes szektorokban megtartva a minimális harmonizációt előíró megközelítést;

| 12. | emlékeztet arra, hogy jelentős különbségek vannak a távértékesítéssel foglalkozó kereskedők szabályai és gyakorlatai között a nemzeti határokon belül, illetve azokon túl nyújtott garanciák és felelősségvállalások területén, valamint arra, hogy a harmonizáció előnyökkel járna számukra; kéri, hogy az esetleges harmonizációnak az elektronikus kereskedelemre gyakorolt hatásairól, valamint a törvényes megfelelőségi garanciára vonatkozó szabályoknak a jelenlegi nemzeti rendelkezésekre gyakorolt hatásairól végezzenek mélyreható vizsgálatot; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy jelentős különbségek vannak a távértékesítéssel foglalkozó kereskedők szabályai és gyakorlatai között a nemzeti határokon belül, illetve azokon túl nyújtott garanciák és felelősségvállalások területén, valamint arra, hogy a harmonizáció előnyökkel járna számukra; kéri, hogy az esetleges harmonizációnak az elektronikus kereskedelemre gyakorolt hatásairól, valamint a törvényes megfelelőségi garanciára vonatkozó szabályoknak a jelenlegi nemzeti rendelkezésekre gyakorolt hatásairól végezzenek mélyreható vizsgálatot;

| 13. | felszólít a szabályok és gyakorlatok egységesítésére annak érdekében, hogy a távértékesítéssel foglalkozó kereskedők kiléphessenek nemzeti határaik mögül a felajánlott garanciák és felelősségvállalások területén; |
| --- | --- |

13.

felszólít a szabályok és gyakorlatok egységesítésére annak érdekében, hogy a távértékesítéssel foglalkozó kereskedők kiléphessenek nemzeti határaik mögül a felajánlott garanciák és felelősségvállalások területén;

| 14. | ösztönzi az online fizetések megfelelő, hatékony, biztonságos és innovatív rendszerének kialakítását, amely szabadságot és lehetőséget biztosít a fogyasztóknak a fizetési mód megválasztásában, nem ró rájuk olyan terheket, amelyek alááshatják vagy korlátozhatják e választását, és biztosítja a fogyasztók adatainak védelmét; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi az online fizetések megfelelő, hatékony, biztonságos és innovatív rendszerének kialakítását, amely szabadságot és lehetőséget biztosít a fogyasztóknak a fizetési mód megválasztásában, nem ró rájuk olyan terheket, amelyek alááshatják vagy korlátozhatják e választását, és biztosítja a fogyasztók adatainak védelmét;

| 15. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy növeljék a határokon átnyúló internetes fizetési rendszerekbe (pl. hitel- és folyószámlakártyák és e-pénztárca) vetett bizalmat több fizetési módszer ösztönzésével, az átjárhatóság és a közös standardok előmozdításával, a technikai akadályok leküzdésével, az elektronikus tranzakciók legbiztonságosabb technológiáinak támogatásával, a titoktartásról és a biztonsági kérdésekről szóló jogszabályok harmonizálásával és szigorításával, a megtévesztő tevékenységek elleni küzdelemmel, valamint a nyilvánosság tájékoztatásával és oktatásával; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy növeljék a határokon átnyúló internetes fizetési rendszerekbe (pl. hitel- és folyószámlakártyák és e-pénztárca) vetett bizalmat több fizetési módszer ösztönzésével, az átjárhatóság és a közös standardok előmozdításával, a technikai akadályok leküzdésével, az elektronikus tranzakciók legbiztonságosabb technológiáinak támogatásával, a titoktartásról és a biztonsági kérdésekről szóló jogszabályok harmonizálásával és szigorításával, a megtévesztő tevékenységek elleni küzdelemmel, valamint a nyilvánosság tájékoztatásával és oktatásával;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy találjon megoldást a hitel- és bankkártyákkal kapcsolatos európai pénzügyi eszköz létrehozása tekintetében a kártyás tranzakciók online feldolgozásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy találjon megoldást a hitel- és bankkártyákkal kapcsolatos európai pénzügyi eszköz létrehozása tekintetében a kártyás tranzakciók online feldolgozásának megkönnyítése érdekében;

| 17. | ismételten megerősíti a határokon átnyúló vállalatközi e-kereskedelem fontosságát, mely által az európai vállalatok – és főként a kkv-k – növekedést tudnak megvalósítani, versenyképesebbé válhatnak és innovatívabb termékeket és szolgáltatásokat hozhatnak létre; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre határozott és stabil jogi és szabályozási keretet, amely biztosítja a vállalatok számára a határokon átnyúló vállalatközi e-kereskedelmi ügyletek teljes bizalommal történő lebonyolításához szükséges garanciákat; |
| --- | --- |

17.

ismételten megerősíti a határokon átnyúló vállalatközi e-kereskedelem fontosságát, mely által az európai vállalatok – és főként a kkv-k – növekedést tudnak megvalósítani, versenyképesebbé válhatnak és innovatívabb termékeket és szolgáltatásokat hozhatnak létre; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre határozott és stabil jogi és szabályozási keretet, amely biztosítja a vállalatok számára a határokon átnyúló vállalatközi e-kereskedelmi ügyletek teljes bizalommal történő lebonyolításához szükséges garanciákat;

| 18. | üdvözli az elektronikus számlázás alkalmazásának támogatásáról szóló bizottsági javaslatot, és felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul jusson megállapodásra a Parlamenttel; felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy a határokon átnyúló e-kereskedelemre érvényes hozzáadottérték-adóval kapcsolatos jelentési kötelezettség egyszerűsítése és korszerűsítése, valamint a héa-alanyok nyilvántartásba vételének egyszerűsítése vonatkozásában javasoljanak intézkedéseket és kössenek megállapodásokat; |
| --- | --- |

18.

üdvözli az elektronikus számlázás alkalmazásának támogatásáról szóló bizottsági javaslatot, és felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul jusson megállapodásra a Parlamenttel; felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy a határokon átnyúló e-kereskedelemre érvényes hozzáadottérték-adóval kapcsolatos jelentési kötelezettség egyszerűsítése és korszerűsítése, valamint a héa-alanyok nyilvántartásba vételének egyszerűsítése vonatkozásában javasoljanak intézkedéseket és kössenek megállapodásokat;

| 19. | üdvözli a Bizottságnak a hozzáadottérték-adó (HÉA) bejelentési kötelezettségeinek egyszerűsítéséről és a távértékesítésekre vonatkozó „egyszerűsített számlázásról” szóló javaslatát, valamint hangsúlyozza, hogy az adókra, így köztük a HÉA-ra vonatkozó jogalkotás terén tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Bizottságnak a hozzáadottérték-adó (HÉA) bejelentési kötelezettségeinek egyszerűsítéséről és a távértékesítésekre vonatkozó „egyszerűsített számlázásról” szóló javaslatát, valamint hangsúlyozza, hogy az adókra, így köztük a HÉA-ra vonatkozó jogalkotás terén tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét;

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki integrált rendszert a HÉA beszedésére, így bátorítva a kis- és középvállalkozásokat az alacsonyabb adminisztrációs költségekkel járó határokon átnyúló kereskedelemre; |
| --- | --- |

20.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki integrált rendszert a HÉA beszedésére, így bátorítva a kis- és középvállalkozásokat az alacsonyabb adminisztrációs költségekkel járó határokon átnyúló kereskedelemre;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a jogbizonytalanság és az áremelkedés elkerülése érdekében szükség van a határokon átnyúló postai szolgáltatások esetében a héa-csomag hatásának tisztázására; úgy véli, hogy az egyetemes postai szolgáltatásoknak az EU héa-irányelve szerinti héa-mentességét nem érintheti a szolgáltatásnyújtás helyén alapuló új adójogszabály; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a jogbizonytalanság és az áremelkedés elkerülése érdekében szükség van a határokon átnyúló postai szolgáltatások esetében a héa-csomag hatásának tisztázására; úgy véli, hogy az egyetemes postai szolgáltatásoknak az EU héa-irányelve szerinti héa-mentességét nem érintheti a szolgáltatásnyújtás helyén alapuló új adójogszabály;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot egy olyan nemzeti hatóság létrehozásáról vagy kijelöléséről, amely kezelné a határokon átnyúló online e-kereskedelemmel kapcsolatban a tagállami vállalkozások vagy vállalkozók által benyújtott bejegyzési kérelmeket, illetve egy olyan európai hatóságról, amely képes egymásnak megfeleltetni a nemzeti hatóságokat, lehetővé téve ezáltal a belső piac gyors megvalósítását; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot egy olyan nemzeti hatóság létrehozásáról vagy kijelöléséről, amely kezelné a határokon átnyúló online e-kereskedelemmel kapcsolatban a tagállami vállalkozások vagy vállalkozók által benyújtott bejegyzési kérelmeket, illetve egy olyan európai hatóságról, amely képes egymásnak megfeleltetni a nemzeti hatóságokat, lehetővé téve ezáltal a belső piac gyors megvalósítását;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az elektromos és elektronikus hulladékra, az üres adathordozókra, illetve a felvevőkészülékekre vonatkozó szerzői jogdíjjal kapcsolatos illetékekre, a tartalmak európai uniós szintű engedélyezésére, valamint a határokon átnyúló elektronikus számlázásra (e-számlázásra) irányadó európai uniós szabályokra vonatkozó intézkedéseket egyszerűsíteni és korszerűsíteni kell; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az elektromos és elektronikus hulladékra, az üres adathordozókra, illetve a felvevőkészülékekre vonatkozó szerzői jogdíjjal kapcsolatos illetékekre, a tartalmak európai uniós szintű engedélyezésére, valamint a határokon átnyúló elektronikus számlázásra (e-számlázásra) irányadó európai uniós szabályokra vonatkozó intézkedéseket egyszerűsíteni és korszerűsíteni kell;

| 24. | támogatja a jelenlegi szerzői jogdíjak egyszerűsítését, mivel a jelenlegi rendszer miatt a fogyasztók jelentős hátrányt szenvednek és az egységes piac működése akadályokba ütközik; |
| --- | --- |

24.

támogatja a jelenlegi szerzői jogdíjak egyszerűsítését, mivel a jelenlegi rendszer miatt a fogyasztók jelentős hátrányt szenvednek és az egységes piac működése akadályokba ütközik;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el elektronikus számlázási kezdeményezések előmozdítását célzó intézkedéseket annak érdekében, hogy 2020-ra Európa-szerte biztosítva legyen az elektronikus számlák alkalmazása; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el elektronikus számlázási kezdeményezések előmozdítását célzó intézkedéseket annak érdekében, hogy 2020-ra Európa-szerte biztosítva legyen az elektronikus számlák alkalmazása;

| 26. | javasolja az „egyablakos” európai rendszer létrehozását, ahol határokon átnyúló megoldásokat lehet találni a tagállamok eltérő szabályainak és követelményeinek adminisztratív kezelésére, például a héa vagy más alkalmazandó adók bevallására és megfizetésére; |
| --- | --- |

26.

javasolja az „egyablakos” európai rendszer létrehozását, ahol határokon átnyúló megoldásokat lehet találni a tagállamok eltérő szabályainak és követelményeinek adminisztratív kezelésére, például a héa vagy más alkalmazandó adók bevallására és megfizetésére;

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak a lehetőségeit, miként mozdítható elő az olyan internetes kreatív tartalmakhoz való hozzáférés, mint például a zenei és az audiovizuális művek, továbbá hogy miként lehet kielégíteni a polgároknak a felhasználóbarát, határokon átnyúló szolgáltatások iránti igényét; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak a lehetőségeit, miként mozdítható elő az olyan internetes kreatív tartalmakhoz való hozzáférés, mint például a zenei és az audiovizuális művek, továbbá hogy miként lehet kielégíteni a polgároknak a felhasználóbarát, határokon átnyúló szolgáltatások iránti igényét;

| 28. | kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy jobban integrálják a SOLVIT-fórumot is magukban foglaló egységes piaci központokat, az egyablakos ügyintézési pontokat (a szolgáltatási irányelv követelményei szerint), a termékközpontokat (a kölcsönös elismerésről szóló rendelet értelmében), és a további információkat, beleértve a jogi követelményeket, amelyek a vállalkozások számára szükségesek termékeik interneten keresztül és más országokban történő értékesítéséhez; hangsúlyozza, hogy az „egyablakos” rendszer működése alapvető fontosságú az elektronikus kereskedelem egységes piacának megvalósítása szempontjából; |
| --- | --- |

28.

kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy jobban integrálják a SOLVIT-fórumot is magukban foglaló egységes piaci központokat, az egyablakos ügyintézési pontokat (a szolgáltatási irányelv követelményei szerint), a termékközpontokat (a kölcsönös elismerésről szóló rendelet értelmében), és a további információkat, beleértve a jogi követelményeket, amelyek a vállalkozások számára szükségesek termékeik interneten keresztül és más országokban történő értékesítéséhez; hangsúlyozza, hogy az „egyablakos” rendszer működése alapvető fontosságú az elektronikus kereskedelem egységes piacának megvalósítása szempontjából;

| 29. | emlékezteti a Bizottságot, hogy az online szolgáltatásokra vonatkozó jogi keret továbbra is hiányos, és felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő célzott jogalkotási javaslatokat a fogyasztók termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférésének, illetve az azokba vetett bizalom erősítésének érdekében, felkínálva számukra az egyszerű egyablakos vásárlás lehetőségét; |
| --- | --- |

29.

emlékezteti a Bizottságot, hogy az online szolgáltatásokra vonatkozó jogi keret továbbra is hiányos, és felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő célzott jogalkotási javaslatokat a fogyasztók termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférésének, illetve az azokba vetett bizalom erősítésének érdekében, felkínálva számukra az egyszerű egyablakos vásárlás lehetőségét;

| 30. | kiemeli, hogy rendkívül fontos a határokon átnyúló szabályok egyszerűsítése és a kiskereskedők és vállalkozók megfelelési költségeinek csökkentése, gyakorlati megoldásokat nyújtva olyan kérdésekben, mint a héa-bevallás és a számlázás, az elektronikus hulladék és az újrahasznosítás költségei, a szerzői jogdíjak, a fogyasztóvédelem, a címkézés és az ágazatspecifikus szabályok; ennek érdekében felszólít egyablakos ügyintézési rendszerek létrehozására és a határokon átnyúló e-kormányzati megoldások – mint az e-számlázás és az e-beszerzés – ösztönzésére; |
| --- | --- |

30.

kiemeli, hogy rendkívül fontos a határokon átnyúló szabályok egyszerűsítése és a kiskereskedők és vállalkozók megfelelési költségeinek csökkentése, gyakorlati megoldásokat nyújtva olyan kérdésekben, mint a héa-bevallás és a számlázás, az elektronikus hulladék és az újrahasznosítás költségei, a szerzői jogdíjak, a fogyasztóvédelem, a címkézés és az ágazatspecifikus szabályok; ennek érdekében felszólít egyablakos ügyintézési rendszerek létrehozására és a határokon átnyúló e-kormányzati megoldások – mint az e-számlázás és az e-beszerzés – ösztönzésére;

| 31. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállamban még mindig nem ültették át teljes körűen a szolgáltatási irányelvet; felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy vessenek véget a fogyasztók közötti, az e-mail címük vagy lakóhelyük szerinti megkülönböztetésnek, valamint hogy gondoskodjanak a szolgáltatási irányelv 20. cikke (2) bekezdésének hatékony végrehajtásáról, és arról, hogy a nemzeti hatóságok és bíróságok megfelelően alkalmazzák az ezen megkülönböztetésmentességi szabályt a tagállamok nemzeti jogrendszerében végrehajtó nemzeti rendelkezéseket; |
| --- | --- |

31.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállamban még mindig nem ültették át teljes körűen a szolgáltatási irányelvet; felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy vessenek véget a fogyasztók közötti, az e-mail címük vagy lakóhelyük szerinti megkülönböztetésnek, valamint hogy gondoskodjanak a szolgáltatási irányelv 20. cikke (2) bekezdésének hatékony végrehajtásáról, és arról, hogy a nemzeti hatóságok és bíróságok megfelelően alkalmazzák az ezen megkülönböztetésmentességi szabályt a tagállamok nemzeti jogrendszerében végrehajtó nemzeti rendelkezéseket;

| 32. | hangsúlyozza a javak és szolgáltatások szabad mozgásának jelentőségét az e-kereskedelem további fejlődése szempontjából, különös tekintettel a belső piacon belül a vevő nemzetisége vagy lakhelye alapján történő megkülönböztetéstől való mentesség elvére; megismétli, hogy a megkülönböztetésmentesség elve összeegyeztethetetlen a más tagállamok állampolgáraival szemben támasztott kiegészítő jogi és adminisztratív követelményekkel, akik egy szolgáltatásból, illetve kedvezőbb feltételekből vagy árakból szeretnének részesülni; ezért felkéri a Bizottságot, hogy a szolgáltatásokról szóló irányelv 20. cikkének (2) bekezdése alapján tegyen lépéseket az ilyen jellegű diszkrimináció ellen; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a javak és szolgáltatások szabad mozgásának jelentőségét az e-kereskedelem további fejlődése szempontjából, különös tekintettel a belső piacon belül a vevő nemzetisége vagy lakhelye alapján történő megkülönböztetéstől való mentesség elvére; megismétli, hogy a megkülönböztetésmentesség elve összeegyeztethetetlen a más tagállamok állampolgáraival szemben támasztott kiegészítő jogi és adminisztratív követelményekkel, akik egy szolgáltatásból, illetve kedvezőbb feltételekből vagy árakból szeretnének részesülni; ezért felkéri a Bizottságot, hogy a szolgáltatásokról szóló irányelv 20. cikkének (2) bekezdése alapján tegyen lépéseket az ilyen jellegű diszkrimináció ellen;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az EU mind a 27 tagállamából érkező online fizetés biztosítása révén meg kell szüntetni a fogyasztók és származási országuk elleni online diszkriminációt, beleértve lehetőség biztosítását a fogyasztók részére az online fizetés többféle módjára is; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az EU mind a 27 tagállamából érkező online fizetés biztosítása révén meg kell szüntetni a fogyasztók és származási országuk elleni online diszkriminációt, beleértve lehetőség biztosítását a fogyasztók részére az online fizetés többféle módjára is;

| 34. | integrált politikai megközelítést kér az egységes közlekedési piac minden módozata (például közúti kabotázs, vasúti áruszállítás) és a környezetvédelmi jogszabályok tekintetében, hogy elkerülhetőek legyenek a szállítói lánc zavarai vagy a távértékesítéssel foglalkozók és az e-kereskedelem ügyfeleinek szükségtelen költségnövekedése; |
| --- | --- |

34.

integrált politikai megközelítést kér az egységes közlekedési piac minden módozata (például közúti kabotázs, vasúti áruszállítás) és a környezetvédelmi jogszabályok tekintetében, hogy elkerülhetőek legyenek a szállítói lánc zavarai vagy a távértékesítéssel foglalkozók és az e-kereskedelem ügyfeleinek szükségtelen költségnövekedése;

| 35. | úgy véli, hogy a postai ágazat reformja, valamint a postai rendszerek és szolgáltatások közötti átjárhatóság és együttműködés ösztönzése jelentős hatással lehet a határokon átnyúló e-kereskedelemre, amely a termékek olcsó és hatékony elosztását és nyomon követését igényli; ezért kiemeli a harmadik postai irányelv (2008/6/EK) gyors végrehajtásának szükségességét; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a postai ágazat reformja, valamint a postai rendszerek és szolgáltatások közötti átjárhatóság és együttműködés ösztönzése jelentős hatással lehet a határokon átnyúló e-kereskedelemre, amely a termékek olcsó és hatékony elosztását és nyomon követését igényli; ezért kiemeli a harmadik postai irányelv (2008/6/EK) gyors végrehajtásának szükségességét;

A belső piac e-kereskedelemmel történő kiegészítése

| 36. | felszólít olyan intézkedések meghozatalára, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az internethasználók száma növekedjen, és javuljon az internetkapcsolat minősége, ára és sebessége az Unió azon országaiban és régióiban, ahol nincs minőségi kapcsolat, biztosítva 2013-ig a szélessávú hozzáférést az EU teljes területén; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy minden polgár számára rendelkezésre álló szélessávú internetkapcsolatot építsenek ki, és hangsúlyozza, hogy a vidéki, távoli vagy külső területeken szintén lehetővé kell tenni a gyors internetkapcsolathoz való hozzáférést, különös figyelmet fordítva a hegyvidéki területeken és a szigeteken élő fogyasztókra és az ott működő vállalkozásokra, mivel ott a korlátozottabb internethozzáférés mellett a megvásárolt vagy eladott termékek postai díjai is nagyon magasak, kézbesítési idejük pedig igen hosszú; |
| --- | --- |

36.

felszólít olyan intézkedések meghozatalára, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az internethasználók száma növekedjen, és javuljon az internetkapcsolat minősége, ára és sebessége az Unió azon országaiban és régióiban, ahol nincs minőségi kapcsolat, biztosítva 2013-ig a szélessávú hozzáférést az EU teljes területén; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy minden polgár számára rendelkezésre álló szélessávú internetkapcsolatot építsenek ki, és hangsúlyozza, hogy a vidéki, távoli vagy külső területeken szintén lehetővé kell tenni a gyors internetkapcsolathoz való hozzáférést, különös figyelmet fordítva a hegyvidéki területeken és a szigeteken élő fogyasztókra és az ott működő vállalkozásokra, mivel ott a korlátozottabb internethozzáférés mellett a megvásárolt vagy eladott termékek postai díjai is nagyon magasak, kézbesítési idejük pedig igen hosszú;

| 37. | megjegyzi, hogy – az egyetemes szolgáltatási irányelv felülvizsgálatával összefüggésben – a gyors és elérhető áron kínált szélessávú hozzáférés további fejlesztése, mint prioritás, rendkívül fontos az e-kereskedelem fejlődéséhez, mivel az internet-hozzáférés hiánya még mindig a legjelentősebb akadály az európai polgárok számára az e-kereskedelem használatában; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy – az egyetemes szolgáltatási irányelv felülvizsgálatával összefüggésben – a gyors és elérhető áron kínált szélessávú hozzáférés további fejlesztése, mint prioritás, rendkívül fontos az e-kereskedelem fejlődéséhez, mivel az internet-hozzáférés hiánya még mindig a legjelentősebb akadály az európai polgárok számára az e-kereskedelem használatában;

| 38. | támogatja a Bizottság szélessávú internettel kapcsolatos céljait, azaz hogy 2013-ra valamennyi uniós polgár számára lehetővé váljon az alapszintű szélessávú internet-hozzáférés, 2020-ra pedig a legalább 30Mbps sebességű internet-hozzáférés és minden második uniós polgár számára a 100Mbps sebességű internet-hozzáférés; továbbá felszólít olyan intézkedések megtételére, amelyek biztosítják e célok megvalósítását; hangsúlyozza, hogy egyedi intézkedéseket kell alkalmazni a gyermekek és a fiatalok védelme érdekében, különösen életkor-ellenőrzési rendszerek kidolgozása, valamint az olyan internetes marketinggyakorlatok tiltása révén, amelyek negatív hatással vannak a gyermekek viselkedésére; |
| --- | --- |

38.

támogatja a Bizottság szélessávú internettel kapcsolatos céljait, azaz hogy 2013-ra valamennyi uniós polgár számára lehetővé váljon az alapszintű szélessávú internet-hozzáférés, 2020-ra pedig a legalább 30Mbps sebességű internet-hozzáférés és minden második uniós polgár számára a 100Mbps sebességű internet-hozzáférés; továbbá felszólít olyan intézkedések megtételére, amelyek biztosítják e célok megvalósítását; hangsúlyozza, hogy egyedi intézkedéseket kell alkalmazni a gyermekek és a fiatalok védelme érdekében, különösen életkor-ellenőrzési rendszerek kidolgozása, valamint az olyan internetes marketinggyakorlatok tiltása révén, amelyek negatív hatással vannak a gyermekek viselkedésére;

| 39. | felszólítja a Bizottságot, hogy kezdjen hozzá a határokon átívelő e-kereskedelem megkönnyítését szolgáló európai normák kialakításához, hidalja át az egyes tagállamok jogszabályai közötti különbségeket, és szüntesse meg a szelektív értékesítési hálózaton belül azt a kötelezettséget, hogy az online értékesítéshez hagyományos üzlethelyiséggel is rendelkezni kell, amennyiben bizonyítást nyer, hogy ez a kötelezettség ellentétes a versenyjoggal és az értékesített áruk és szolgáltatások jellegénél fogva nem indokolt, ezáltal lehetővé téve a fogyasztók, valamint a kis- és középvállalkozók számára, hogy teljes mértékben kihasználhassák a belső piaci potenciált az elektronikus környezetben; aggodalmát juttatja kifejezésre a Bizottság azon határozata miatt, amely azon kötelezettségről szól, hogy az online értékesítéshez – azt megelőzően –hagyományos üzlethelyiséggel is rendelkezni kell, mivel ez a követelmény jelentős mértékben hátráltatja az online eladásokat; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a Bizottságot, hogy kezdjen hozzá a határokon átívelő e-kereskedelem megkönnyítését szolgáló európai normák kialakításához, hidalja át az egyes tagállamok jogszabályai közötti különbségeket, és szüntesse meg a szelektív értékesítési hálózaton belül azt a kötelezettséget, hogy az online értékesítéshez hagyományos üzlethelyiséggel is rendelkezni kell, amennyiben bizonyítást nyer, hogy ez a kötelezettség ellentétes a versenyjoggal és az értékesített áruk és szolgáltatások jellegénél fogva nem indokolt, ezáltal lehetővé téve a fogyasztók, valamint a kis- és középvállalkozók számára, hogy teljes mértékben kihasználhassák a belső piaci potenciált az elektronikus környezetben; aggodalmát juttatja kifejezésre a Bizottság azon határozata miatt, amely azon kötelezettségről szól, hogy az online értékesítéshez – azt megelőzően –hagyományos üzlethelyiséggel is rendelkezni kell, mivel ez a követelmény jelentős mértékben hátráltatja az online eladásokat;

| 40. | úgy véli, hogy az internetes platformok fontos szerepet játszottak az e-kereskedelem (különösen a határokon átnyúló e-kereskedelem) fellendítésében Európában, és lehetővé tették kkv-k százezrei számára a piaci hozzáférést, egyúttal nagyobb választékot biztosítottak a fogyasztók számára, ezenkívül számos jó gyakorlatot vezettek be a bizalom növelése és a jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos átlátható tájékoztatás érdekében, továbbá elősegítették az internetes tranzakciókban résztvevő felek közötti esetleges viták megoldását; felszólít arra, hogy az internetes platformok valamennyi európai fogyasztó számára biztosítsák áruikat és szolgáltatásaikat, a tagállamok közötti mindenféle területi megkülönböztetés nélkül; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy az internetes platformok fontos szerepet játszottak az e-kereskedelem (különösen a határokon átnyúló e-kereskedelem) fellendítésében Európában, és lehetővé tették kkv-k százezrei számára a piaci hozzáférést, egyúttal nagyobb választékot biztosítottak a fogyasztók számára, ezenkívül számos jó gyakorlatot vezettek be a bizalom növelése és a jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos átlátható tájékoztatás érdekében, továbbá elősegítették az internetes tranzakciókban résztvevő felek közötti esetleges viták megoldását; felszólít arra, hogy az internetes platformok valamennyi európai fogyasztó számára biztosítsák áruikat és szolgáltatásaikat, a tagállamok közötti mindenféle területi megkülönböztetés nélkül;

| 41. | hangsúlyozza a nyílt dokumentumcsere-formátum jelentőségét az elektronikus üzleti kapcsolatokban, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen konkrét lépéseket e formátum megjelenése és elterjedése érdekében; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a nyílt dokumentumcsere-formátum jelentőségét az elektronikus üzleti kapcsolatokban, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen konkrét lépéseket e formátum megjelenése és elterjedése érdekében;

| 42. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kkv-k számára több iránymutatást és hozzáférhető pénzügyi eszközöket biztosítsanak, hogy segítsék a nem internetes üzletük mellett az e-kereskedelmet beindítását is; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kkv-k számára több iránymutatást és hozzáférhető pénzügyi eszközöket biztosítsanak, hogy segítsék a nem internetes üzletük mellett az e-kereskedelmet beindítását is;

| 43. | hangsúlyozza a nagy sebességű internethez való nyilvános és semleges hozzáférés fontosságát, amely nélkül nem volna lehetséges az elektronikus üzleti forgalom; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a nagy sebességű internethez való nyilvános és semleges hozzáférés fontosságát, amely nélkül nem volna lehetséges az elektronikus üzleti forgalom;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az egységes e-kereskedelmi piac létrehozása nem korlátozódhat a jogalkotási intézkedésekre és ellenőrzésekre, hanem ki kell egészülnie az internet más területeinek – például az e-kormányzás és az e-tanulás – megerősítésével; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az egységes e-kereskedelmi piac létrehozása nem korlátozódhat a jogalkotási intézkedésekre és ellenőrzésekre, hanem ki kell egészülnie az internet más területeinek – például az e-kormányzás és az e-tanulás – megerősítésével;

| 45. | nyomatékosítja, hogy az online értékesítés akadályainak csökkentése érdekében figyelemmel kell kísérni a 2010. április 20-i 330/2010/EU bizottsági rendelet értelmében nemrégiben elfogadott, a kizárólagos és szelektív forgalmazásra vonatkozó szabályok alkalmazását, amelynek az érdekelt felek és a nemzeti versenyhatóságok információin kell alapulnia és szükség esetén felül kell vizsgálni e szabályokat; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat annak érdekében, hogy e problémák még 2011 vége előtt megoldódjanak; |
| --- | --- |

45.

nyomatékosítja, hogy az online értékesítés akadályainak csökkentése érdekében figyelemmel kell kísérni a 2010. április 20-i 330/2010/EU bizottsági rendelet értelmében nemrégiben elfogadott, a kizárólagos és szelektív forgalmazásra vonatkozó szabályok alkalmazását, amelynek az érdekelt felek és a nemzeti versenyhatóságok információin kell alapulnia és szükség esetén felül kell vizsgálni e szabályokat; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat annak érdekében, hogy e problémák még 2011 vége előtt megoldódjanak;

| 46. | felszólítja a Bizottságot a fogyasztók személyes adatai védelmének megerősítésére, és annak biztosítására, hogy minden fogyasztói adatot – ideértve a vásárlási és a megtekintési adatokat is – kérésre a fogyasztók rendelkezésére bocsássák, és a forgalmazók csak az uniós jog által elfogadott időtartamig tárolhassák ezeket az adatokat; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot a fogyasztók személyes adatai védelmének megerősítésére, és annak biztosítására, hogy minden fogyasztói adatot – ideértve a vásárlási és a megtekintési adatokat is – kérésre a fogyasztók rendelkezésére bocsássák, és a forgalmazók csak az uniós jog által elfogadott időtartamig tárolhassák ezeket az adatokat;

| 47. | felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy dolgozzon olyan szabályok és szabványok kialakításán, amelyek lehetővé teszik, hogy a kereskedelmi és közösségi oldalakon a szoftverek kompatibilitásának hiánya ne akadályozza meg a fogyasztókat vásárlási döntéseik megváltoztatásában; |
| --- | --- |

47.

felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy dolgozzon olyan szabályok és szabványok kialakításán, amelyek lehetővé teszik, hogy a kereskedelmi és közösségi oldalakon a szoftverek kompatibilitásának hiánya ne akadályozza meg a fogyasztókat vásárlási döntéseik megváltoztatásában;

| 48. | hangsúlyozza a biztonságos páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokhoz kapcsolódó elektronikus aláírások és a nyilvános kulcsú infrastruktúra (PKI) fontosságát, és felszólítja a Bizottságot, hogy az elektronikus aláírások határokon átnyúló átjárhatóságának biztosítása érdekében hozza létre az európai hitelesítésszolgáltató hatóságok átjáróját; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a biztonságos páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokhoz kapcsolódó elektronikus aláírások és a nyilvános kulcsú infrastruktúra (PKI) fontosságát, és felszólítja a Bizottságot, hogy az elektronikus aláírások határokon átnyúló átjárhatóságának biztosítása érdekében hozza létre az európai hitelesítésszolgáltató hatóságok átjáróját;

| 49. | szem előtt tartva annak fontosságát, hogy az egységes piacban rejlő minden lehetőséget valóra váltsanak, felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy 2015-re az összes közbeszerzési eljárás legalább 50 %-a elektronikus úton bonyolódjon le, a 2005-ben Manchesterben megrendezett, e-kormányzásról szóló miniszteri konferencián elfogadott cselekvési tervvel összhangban; |
| --- | --- |

49.

szem előtt tartva annak fontosságát, hogy az egységes piacban rejlő minden lehetőséget valóra váltsanak, felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy 2015-re az összes közbeszerzési eljárás legalább 50 %-a elektronikus úton bonyolódjon le, a 2005-ben Manchesterben megrendezett, e-kormányzásról szóló miniszteri konferencián elfogadott cselekvési tervvel összhangban;

| 50. | úgy véli, hogy a mobil kereskedelem (m-kereskedelem) jelentős része lehet az e-kereskedelemnek, mivel olyan európai polgárok millióihoz tud eljutni, akik mobiltelefont használnak, de számítógépet nem, így hozzájárulhat az internet- és a mobiltechnológiák közeledéséhez és tovább erősítheti az EU mobil kommunikációban betöltött vezető szerepét; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a mobil kereskedelem (m-kereskedelem) jelentős része lehet az e-kereskedelemnek, mivel olyan európai polgárok millióihoz tud eljutni, akik mobiltelefont használnak, de számítógépet nem, így hozzájárulhat az internet- és a mobiltechnológiák közeledéséhez és tovább erősítheti az EU mobil kommunikációban betöltött vezető szerepét;

| 51. | úgy véli, hogy a közös, nyílt műszaki és működési feltételek és standardok (az összeegyeztethetőség, átjárhatóság, hozzáférhetőség, biztonság, logisztika, szállítás stb. tekintetében) kidolgozása és támogatása megkönnyíti a határokon átnyúló e-kereskedelmet azáltal, hogy támogatja a fogyasztókat – különösen a sérülékeny és gyakorlatlan számítógép-használókat –, és áthidalja a különböző tagállamok között fennálló működésbeli, műszaki, kulturális és nyelvi akadályokat; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy a közös, nyílt műszaki és működési feltételek és standardok (az összeegyeztethetőség, átjárhatóság, hozzáférhetőség, biztonság, logisztika, szállítás stb. tekintetében) kidolgozása és támogatása megkönnyíti a határokon átnyúló e-kereskedelmet azáltal, hogy támogatja a fogyasztókat – különösen a sérülékeny és gyakorlatlan számítógép-használókat –, és áthidalja a különböző tagállamok között fennálló működésbeli, műszaki, kulturális és nyelvi akadályokat;

| 52. | elismeri a fogyasztói jogok, a személyes adatok védelmének és a fiatalkorú fogyasztók védelmének biztosítására alkalmas m-kereskedelem belső piacának kialakításához kapcsolódó sajátos jogi kihívásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy részletesen vizsgálja meg ezt a kérdést; |
| --- | --- |

52.

elismeri a fogyasztói jogok, a személyes adatok védelmének és a fiatalkorú fogyasztók védelmének biztosítására alkalmas m-kereskedelem belső piacának kialakításához kapcsolódó sajátos jogi kihívásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy részletesen vizsgálja meg ezt a kérdést;

| 53. | hangsúlyozza, hogy átláthatóbbá kell tenni az e-kereskedelem ellátási láncát annak érdekében, hogy a fogyasztók mindig azonosítani tudják a szállítókat, például cégnevük, földrajzi címük, elérhetőségük, adószámuk alapján, illetve hogy tisztában legyenek azzal, hogy a szállító csak közvetítő vagy a végső szállító-e, ami különösen az online árverések összefüggésében fontos; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy átláthatóbbá kell tenni az e-kereskedelem ellátási láncát annak érdekében, hogy a fogyasztók mindig azonosítani tudják a szállítókat, például cégnevük, földrajzi címük, elérhetőségük, adószámuk alapján, illetve hogy tisztában legyenek azzal, hogy a szállító csak közvetítő vagy a végső szállító-e, ami különösen az online árverések összefüggésében fontos;

| 54. | felszólítja a Bizottságot a határokon átnyúló e-kereskedelem tekintetében uniós szinten szükséges egyértelmű előírások meghatározására, beleértve például a kereskedő azon kötelezettségét, hogy a fogyasztók és az állami hatóságok részére könnyen, közvetlenül, állandóan és ingyenesen elérhető tájékoztatást nyújtson a kereskedő vagy a szolgáltató neve és bejegyzési száma, az eladásra kínált áruk és szolgáltatások ára, valamint minden olyan kiegészítő szállítási költség tekintetében, amely a számlán megjelenhet; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a Bizottságot a határokon átnyúló e-kereskedelem tekintetében uniós szinten szükséges egyértelmű előírások meghatározására, beleértve például a kereskedő azon kötelezettségét, hogy a fogyasztók és az állami hatóságok részére könnyen, közvetlenül, állandóan és ingyenesen elérhető tájékoztatást nyújtson a kereskedő vagy a szolgáltató neve és bejegyzési száma, az eladásra kínált áruk és szolgáltatások ára, valamint minden olyan kiegészítő szállítási költség tekintetében, amely a számlán megjelenhet;

| 55. | felszólítja a Bizottságot, hogy kötelezze a szabványosított szerződéseket és a szabványosított általános kereskedelmi feltételeket önként alkalmazó vállalkozókat az azoktól eltérő szerződéses rendelkezések kiemelésére; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a Bizottságot, hogy kötelezze a szabványosított szerződéseket és a szabványosított általános kereskedelmi feltételeket önként alkalmazó vállalkozókat az azoktól eltérő szerződéses rendelkezések kiemelésére;

| 56. | úgy véli, hogy a távol lévő felek között kötött szerződésekre alkalmazandó szabályoknak ki kell terjedniük az online aukciók során a fogyasztók és a hivatásos kereskedők között kötött szerződésekre is, és felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg alaposabban és értékelje az egyénileg az interneten rendelt turisztikai szolgáltatásokra vonatkozó, távol lévő felek között kötött sajátos szerződésekre (repülőjegyek, szállodai szállás, gépjárműbérlés, szabadidős szolgáltatások stb.) vonatkozó szabályokat, elsősorban annak érdekében, hogy az online aukciók esetében kötelező legyen a fogyasztói jogok erőteljesebb védelme; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a távol lévő felek között kötött szerződésekre alkalmazandó szabályoknak ki kell terjedniük az online aukciók során a fogyasztók és a hivatásos kereskedők között kötött szerződésekre is, és felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg alaposabban és értékelje az egyénileg az interneten rendelt turisztikai szolgáltatásokra vonatkozó, távol lévő felek között kötött sajátos szerződésekre (repülőjegyek, szállodai szállás, gépjárműbérlés, szabadidős szolgáltatások stb.) vonatkozó szabályokat, elsősorban annak érdekében, hogy az online aukciók esetében kötelező legyen a fogyasztói jogok erőteljesebb védelme;

| 57. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegye világossá a más tagállamokban az internetet igénybe vevő (közvetlen és közvetett) reklámozásra vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegye világossá a más tagállamokban az internetet igénybe vevő (közvetlen és közvetett) reklámozásra vonatkozó szabályokat;

A felhasználók jogi védelmének megerősítése a határokon átnyúló e-kereskedelemben

| 58. | felszólít egy olyan külső ellenőrzési követelmény bevezetésére, amelyet az elektronikus szolgáltatások egyes sajátos típusai tekintetében kellene végrehajtani, amelyek esetében fokozott érdek fűződik a személyes adatok és információk védelméhez, és annak biztosításához, hogy e szolgáltatások teljes mértékben biztonságosak legyenek (például az internetes banki szolgáltatások esetében); |
| --- | --- |

58.

felszólít egy olyan külső ellenőrzési követelmény bevezetésére, amelyet az elektronikus szolgáltatások egyes sajátos típusai tekintetében kellene végrehajtani, amelyek esetében fokozott érdek fűződik a személyes adatok és információk védelméhez, és annak biztosításához, hogy e szolgáltatások teljes mértékben biztonságosak legyenek (például az internetes banki szolgáltatások esetében);

| 59. | hangsúlyozza a felhasználók (fogyasztók és eladók) jogbiztonságát az online működés során, üdvözölve az Európai Bizottságnak az európai digitális menetrendről szóló közleményében megfogalmazott javaslatát, amely az e-kereskedelemről szóló irányelv keretében a technológiai fejlődéssel párhuzamosan további rendelkezések – például az információstársadalmi szolgáltatások korlátozott felelősségéről szóló rendelkezések – megújítására tesz javaslatot (a közlemény 13. lábjegyzete); |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza a felhasználók (fogyasztók és eladók) jogbiztonságát az online működés során, üdvözölve az Európai Bizottságnak az európai digitális menetrendről szóló közleményében megfogalmazott javaslatát, amely az e-kereskedelemről szóló irányelv keretében a technológiai fejlődéssel párhuzamosan további rendelkezések – például az információstársadalmi szolgáltatások korlátozott felelősségéről szóló rendelkezések – megújítására tesz javaslatot (a közlemény 13. lábjegyzete);

| 60. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a jogbiztonság megteremtése érdekében, és keressen megoldást a jogrendezés folyamatában és az eltérő tagállami jogszabályok terén a médiatartalmak weboldalakra történő feltöltése esetében fennálló nagyfokú töredezettség kérdésre; |
| --- | --- |

60.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a jogbiztonság megteremtése érdekében, és keressen megoldást a jogrendezés folyamatában és az eltérő tagállami jogszabályok terén a médiatartalmak weboldalakra történő feltöltése esetében fennálló nagyfokú töredezettség kérdésre;

| 61. | úgy véli, hogy prioritást kell adni a határokon átnyúló e-kereskedelem adminisztratív és szabályozási korlátai 2013-ra történő megszüntetésének egy egységes, a fogyasztókra és a vállalkozásokra vonatkozó szabálycsomag bevezetésével a 27 tagállamban, mely kedvező digitális környezetet teremt, csökkenti a megfelelési költségeket és a tisztességtelen versenyt, valamint megnyitja az utat az uniós e-kereskedelmi piac előtt; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében rendkívül fontos az olyan jogalkotási eszközök egységes értelmezése és alkalmazása, mint a fogyasztói jogokról szóló irányelv, az e-kereskedelemről szóló irányelv (2000/31/EK), a szolgáltatásokról szóló irányelv (2006/123/EK) 20. cikkének (2) bekezdése és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv (2005/29/EK); ezért felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a közösségi vívmányok – az egységes digitális piacra is hatással lévő – jelenleg folyó értékelését, valamint a főbb akadályok tekintetében javasoljon célzott jogalkotási intézkedéseket; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy prioritást kell adni a határokon átnyúló e-kereskedelem adminisztratív és szabályozási korlátai 2013-ra történő megszüntetésének egy egységes, a fogyasztókra és a vállalkozásokra vonatkozó szabálycsomag bevezetésével a 27 tagállamban, mely kedvező digitális környezetet teremt, csökkenti a megfelelési költségeket és a tisztességtelen versenyt, valamint megnyitja az utat az uniós e-kereskedelmi piac előtt; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében rendkívül fontos az olyan jogalkotási eszközök egységes értelmezése és alkalmazása, mint a fogyasztói jogokról szóló irányelv, az e-kereskedelemről szóló irányelv (2000/31/EK), a szolgáltatásokról szóló irányelv (2006/123/EK) 20. cikkének (2) bekezdése és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv (2005/29/EK); ezért felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a közösségi vívmányok – az egységes digitális piacra is hatással lévő – jelenleg folyó értékelését, valamint a főbb akadályok tekintetében javasoljon célzott jogalkotási intézkedéseket;

| 62. | úgy véli, hogy a piacfelügyeletnek, az átláthatósági szabályoknak és a végrehajtó mechanizmusoknak a felhasználók bizalmának előmozdítását célzó megerősítése kiemelkedően fontos, mivel a fogyasztásnak jelentős szerep jut majd a gazdaság élénkítésében; véleménye szerint több forrást kell biztosítani a hatóságok számára a törvénytelen kereskedelmi gyakorlatok vizsgálatára és végleges megszüntetésére; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy adatbázist is tartalmazó, európai korai előrejelző rendszert a digitális környezetben a csalárd tevékenységek ellen folytatott küzdelem céljából; felszólítja a Bizottságot, hogy szükség szerint frissítse a RAPEX-et (gyors figyelmeztetési rendszert); hangsúlyozza, hogy az ilyen kezdeményezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az adatvédelmi szabályokat; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy a piacfelügyeletnek, az átláthatósági szabályoknak és a végrehajtó mechanizmusoknak a felhasználók bizalmának előmozdítását célzó megerősítése kiemelkedően fontos, mivel a fogyasztásnak jelentős szerep jut majd a gazdaság élénkítésében; véleménye szerint több forrást kell biztosítani a hatóságok számára a törvénytelen kereskedelmi gyakorlatok vizsgálatára és végleges megszüntetésére; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy adatbázist is tartalmazó, európai korai előrejelző rendszert a digitális környezetben a csalárd tevékenységek ellen folytatott küzdelem céljából; felszólítja a Bizottságot, hogy szükség szerint frissítse a RAPEX-et (gyors figyelmeztetési rendszert); hangsúlyozza, hogy az ilyen kezdeményezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az adatvédelmi szabályokat;

| 63. | kéri a hatóságokat, hogy mihamarabb lépjenek fel a kalóz weboldalak ellen, nagyobb figyelmet fordítva a fogyasztók jogaira, többek közt a biztonságos weboldalakat jelölő címkék létrehozását célzó intézkedésekkel és annak biztosításával, hogy a szponzorált hirdetési szolgáltatást nyújtó cégek ne reklámozzanak illegális weboldalakat; |
| --- | --- |

63.

kéri a hatóságokat, hogy mihamarabb lépjenek fel a kalóz weboldalak ellen, nagyobb figyelmet fordítva a fogyasztók jogaira, többek közt a biztonságos weboldalakat jelölő címkék létrehozását célzó intézkedésekkel és annak biztosításával, hogy a szponzorált hirdetési szolgáltatást nyújtó cégek ne reklámozzanak illegális weboldalakat;

| 64. | úgy véli, hogy a fogyasztói bizalmat olyan szabványokkal és magatartási kódexekkel lehet megszerezni, melyek lehetővé teszik az online szolgáltatók számára, hogy lépést tartsanak a rohamosan változó technológiai fejlesztésekkel; |
| --- | --- |

64.

úgy véli, hogy a fogyasztói bizalmat olyan szabványokkal és magatartási kódexekkel lehet megszerezni, melyek lehetővé teszik az online szolgáltatók számára, hogy lépést tartsanak a rohamosan változó technológiai fejlesztésekkel;

| 65. | hangsúlyozza, hogy a célzott internetes megkereséseknek és az online profilalkotásnak minden tekintetben az adatvédelmi szabályokkal összhangban kell történniük; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy a célzott internetes megkereséseknek és az online profilalkotásnak minden tekintetben az adatvédelmi szabályokkal összhangban kell történniük;

| 66. | hangsúlyozza, hogy a fokozott adatvédelem biztosítása és az online fizetési rendszerekbe vetett fogyasztói bizalom előmozdítása érdekében szükséges biztosítani az adatvédelemre vonatkozó uniós jogszabályok következetes értelmezését; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy a fokozott adatvédelem biztosítása és az online fizetési rendszerekbe vetett fogyasztói bizalom előmozdítása érdekében szükséges biztosítani az adatvédelemre vonatkozó uniós jogszabályok következetes értelmezését;

| 67. | úgy véli, hogy a fogyasztóvédelmi rendszerek egész EU-ban való javítása biztosíthatja a határokon átnyúló online tranzakciókba vetett fogyasztói bizalmat, beleértve a hitelkártyákkal elkövetett csalások elleni védelmet; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy a fogyasztóvédelmi rendszerek egész EU-ban való javítása biztosíthatja a határokon átnyúló online tranzakciókba vetett fogyasztói bizalmat, beleértve a hitelkártyákkal elkövetett csalások elleni védelmet;

| 68. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az e-kereskedelem terén a szerzői jogok következetes érvényre juttatása nem kerül veszélybe; |
| --- | --- |

68.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az e-kereskedelem terén a szerzői jogok következetes érvényre juttatása nem kerül veszélybe;

| 69. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló internetes keresés és reklámozás jobb tájékoztatást nyújt a fogyasztóknak és a kereskedőknek, és növeli lehetőségeiket, hogy összehasonlításokat tegyenek és felismerjék az ajánlatokat; e tekintetben aggódik a verseny lehetséges torzulásai miatt, melyeket a fogyasztók és a vállalkozók tapasztalhatnak néhány tagállamban; felszólítja a Bizottságot, hogy az ágazattal szoros együttműködésben kezelje az internetes keresés és a hirdetési felületek hiányosságait, valamint mozdítsa elő azok határokon átnyúló műveleteit, például a.eu doménnevek használatának ösztönzésével; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy a határokon átnyúló internetes keresés és reklámozás jobb tájékoztatást nyújt a fogyasztóknak és a kereskedőknek, és növeli lehetőségeiket, hogy összehasonlításokat tegyenek és felismerjék az ajánlatokat; e tekintetben aggódik a verseny lehetséges torzulásai miatt, melyeket a fogyasztók és a vállalkozók tapasztalhatnak néhány tagállamban; felszólítja a Bizottságot, hogy az ágazattal szoros együttműködésben kezelje az internetes keresés és a hirdetési felületek hiányosságait, valamint mozdítsa elő azok határokon átnyúló műveleteit, például a.eu doménnevek használatának ösztönzésével;

| 70. | felszólítja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy az elektronikus kereskedelem során nem kerülik meg a szerzői joggal kapcsolatos jogszabályok következetes alkalmazását; |
| --- | --- |

70.

felszólítja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy az elektronikus kereskedelem során nem kerülik meg a szerzői joggal kapcsolatos jogszabályok következetes alkalmazását;

| 71. | felkéri a Bizottságot, hogy kezdeményezze és hajtsa végre a szerzői jogdíjakkal kapcsolatos legmegfelelőbb megoldás – többek között a jogdíj megállapításának lehetősége ott és akkor, ahol és amikor a terméket először hozzák forgalomba az Európai Unióban – hatásvizsgálatát, mivel az érintettek nem tudnak megállapodni; |
| --- | --- |

71.

felkéri a Bizottságot, hogy kezdeményezze és hajtsa végre a szerzői jogdíjakkal kapcsolatos legmegfelelőbb megoldás – többek között a jogdíj megállapításának lehetősége ott és akkor, ahol és amikor a terméket először hozzák forgalomba az Európai Unióban – hatásvizsgálatát, mivel az érintettek nem tudnak megállapodni;

| 72. | osztja a Bizottság nézetét arra vonatkozóan, hogy az alternatív vitarendezés különböző formái – így a közvetítői eljárás, a választottbírósági eljárás vagy a bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusok – célravezető és vonzó alternatívát jelenthetnek a fogyasztók számára; megjegyzi, hogy számos magánszereplő – mint például az online platformok – sikeres kezdeményezéseket hajtottak végre a fogyasztók bizalmának erősítése érdekében a belső vitarendezési eszközök alkalmazásával; sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék az alternatív vitarendezés formáinak fejlesztését a fogyasztóvédelem szintjének emelése és a jogszabályoknak való megfelelés maximalizálása érdekében; emlékeztet a SOLVIT-tal és az európai fogyasztóvédelmi központok hálózatával kapcsolatos pozitív tapasztalatokra; felszólít egy európai e-fogyasztói tájékoztató rendszer létrehozására, amely részletes iránymutatást és tájékoztatást adna a jogokról és a kötelezettségekről a digitális piacon; hangsúlyozza azonban, hogy ezeknek a mechanizmusoknak kiegészíteniük és nem helyettesíteniük kell a végrehajtás bírósági vagy igazgatási eszközeit; |
| --- | --- |

72.

osztja a Bizottság nézetét arra vonatkozóan, hogy az alternatív vitarendezés különböző formái – így a közvetítői eljárás, a választottbírósági eljárás vagy a bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusok – célravezető és vonzó alternatívát jelenthetnek a fogyasztók számára; megjegyzi, hogy számos magánszereplő – mint például az online platformok – sikeres kezdeményezéseket hajtottak végre a fogyasztók bizalmának erősítése érdekében a belső vitarendezési eszközök alkalmazásával; sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék az alternatív vitarendezés formáinak fejlesztését a fogyasztóvédelem szintjének emelése és a jogszabályoknak való megfelelés maximalizálása érdekében; emlékeztet a SOLVIT-tal és az európai fogyasztóvédelmi központok hálózatával kapcsolatos pozitív tapasztalatokra; felszólít egy európai e-fogyasztói tájékoztató rendszer létrehozására, amely részletes iránymutatást és tájékoztatást adna a jogokról és a kötelezettségekről a digitális piacon; hangsúlyozza azonban, hogy ezeknek a mechanizmusoknak kiegészíteniük és nem helyettesíteniük kell a végrehajtás bírósági vagy igazgatási eszközeit;

| 73. | megjegyzi, hogy emelni kell a fogyasztói bizalom és a határokon átnyúló ügyletekbe vettet bizalom jelenlegi alacsony szintjét a meglévő szabályok online és határokon átnyúló betartatásának erősítésével, a fogyasztóvédelmi hatóságok hatáskörének bővítésével, a hatóságok közötti együttműködés ösztönzésével, valamint hatékony uniós mechanizmusok felállításával a piac megfigyelése és ellenőrzése, a panaszok kezelése és a viták megoldása tekintetében; |
| --- | --- |

73.

megjegyzi, hogy emelni kell a fogyasztói bizalom és a határokon átnyúló ügyletekbe vettet bizalom jelenlegi alacsony szintjét a meglévő szabályok online és határokon átnyúló betartatásának erősítésével, a fogyasztóvédelmi hatóságok hatáskörének bővítésével, a hatóságok közötti együttműködés ösztönzésével, valamint hatékony uniós mechanizmusok felállításával a piac megfigyelése és ellenőrzése, a panaszok kezelése és a viták megoldása tekintetében;

| 74. | bátorítja az alternatív vitarendezési mechanizmusok igénybevételét, az online intézés lehetőségével együtt, amely késlekedés nélkül hozzáférhető lenne az e-igazságszolgáltatási portálon keresztül, amikor és amennyiben ez elérhetővé válik; |
| --- | --- |

74.

bátorítja az alternatív vitarendezési mechanizmusok igénybevételét, az online intézés lehetőségével együtt, amely késlekedés nélkül hozzáférhető lenne az e-igazságszolgáltatási portálon keresztül, amikor és amennyiben ez elérhetővé válik;

| 75. | hangsúlyozza, hogy a kiskorúak védelmében egységes szabályokat kell kidolgozni, és ösztönöz szülők, tanárok és felügyelők számára készült olyan tájékoztató és képzési kampányok elindítására, amelyek felhívják figyelmüket arra, hogy kötelesek az online kereskedelem veszélyeiről tájékoztatni a gyermekeket, és óvatosságra intenék őket a gyermekek internethasználatával kapcsolatban; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy a kiskorúak védelmében egységes szabályokat kell kidolgozni, és ösztönöz szülők, tanárok és felügyelők számára készült olyan tájékoztató és képzési kampányok elindítására, amelyek felhívják figyelmüket arra, hogy kötelesek az online kereskedelem veszélyeiről tájékoztatni a gyermekeket, és óvatosságra intenék őket a gyermekek internethasználatával kapcsolatban;

| 76. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen tegyenek intézkedéseket az illegális internetes szolgáltatások ellen, amelyek nem tartják tiszteletben a fogyasztóvédelmi szabályokat, a kiskorúak védelmére, a szerzői jogokra, az adózásra vonatkozó szabályokat, valamint a legtöbb egyéb alkalmazandó jogszabályt; |
| --- | --- |

76.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen tegyenek intézkedéseket az illegális internetes szolgáltatások ellen, amelyek nem tartják tiszteletben a fogyasztóvédelmi szabályokat, a kiskorúak védelmére, a szerzői jogokra, az adózásra vonatkozó szabályokat, valamint a legtöbb egyéb alkalmazandó jogszabályt;

| 77. | hangsúlyozza, hogy az egészségügyi ismeretek előmozdítása és.eu doménnevű speciális weboldalakon a félrevezető információkra való figyelemfelhívás révén gondoskodni kell az interneten illegálisan kínált termékek – különösen a hamisított gyógyszerek és egészségügyi termékek – jelentette kockázatok elkerüléséről; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy az egészségügyi ismeretek előmozdítása és.eu doménnevű speciális weboldalakon a félrevezető információkra való figyelemfelhívás révén gondoskodni kell az interneten illegálisan kínált termékek – különösen a hamisított gyógyszerek és egészségügyi termékek – jelentette kockázatok elkerüléséről;

| 78. | felszólítja a Bizottságot a hamisított termékek és gyógyszerek e-kereskedelmére vonatkozó megfelelő fellépéseket és szankciókat érintő javaslat benyújtására; beleértve a biztonságos weboldalak jelölésére szolgáló címkéket, valamint a bejegyzett gyógyszertárak minősítő rendszereit; |
| --- | --- |

78.

felszólítja a Bizottságot a hamisított termékek és gyógyszerek e-kereskedelmére vonatkozó megfelelő fellépéseket és szankciókat érintő javaslat benyújtására; beleértve a biztonságos weboldalak jelölésére szolgáló címkéket, valamint a bejegyzett gyógyszertárak minősítő rendszereit;

| 79. | hangsúlyozza a köztisztviselők és az igazságügyi hatóságok uniós fogyasztóvédelmi szabályokkal kapcsolatos megfelelő képzésének és oktatásának szükségét; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza a köztisztviselők és az igazságügyi hatóságok uniós fogyasztóvédelmi szabályokkal kapcsolatos megfelelő képzésének és oktatásának szükségét;

E-bizalmi stratégia az e-kereskedelem iránti felhasználói bizalom növelése érdekében

| 80. | kéri egy olyan egységes jogi eszköz kidolgozását, amely az online kereskedelemre alkalmazandó szabályok világosabbá tétele érdekében összefogja a különböző hatályos jogszabályokat; üdvözli a fogyasztók jogairól szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatot, és kéri, hogy ahol ez szükséges, megfelelő szinten harmonizálják a fogyasztói szerződésekre vonatkozó jog egyes területeit, különösen a szavatossági igények kezelése tekintetében; úgy ítéli meg, hogy ennek magában kell foglalnia más irányelveket is, így például a pénzügyi szolgáltatások távértékesítésére és az e-kereskedelemre vonatkozó irányelveket; |
| --- | --- |

80.

kéri egy olyan egységes jogi eszköz kidolgozását, amely az online kereskedelemre alkalmazandó szabályok világosabbá tétele érdekében összefogja a különböző hatályos jogszabályokat; üdvözli a fogyasztók jogairól szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatot, és kéri, hogy ahol ez szükséges, megfelelő szinten harmonizálják a fogyasztói szerződésekre vonatkozó jog egyes területeit, különösen a szavatossági igények kezelése tekintetében; úgy ítéli meg, hogy ennek magában kell foglalnia más irányelveket is, így például a pénzügyi szolgáltatások távértékesítésére és az e-kereskedelemre vonatkozó irányelveket;

| 81. | kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje, vajon a Bizottság által ellenőrzött elektronikus kereskedelmi portál létrehozása, az érintettekkel és a tagállamokkal együttműködve, elősegítené-e a jobb gyakorlat és az információk terjedését, így növelve a fogyasztók bizalmát és a határokon átnyúló elektronikus kereskedelmet; |
| --- | --- |

81.

kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje, vajon a Bizottság által ellenőrzött elektronikus kereskedelmi portál létrehozása, az érintettekkel és a tagállamokkal együttműködve, elősegítené-e a jobb gyakorlat és az információk terjedését, így növelve a fogyasztók bizalmát és a határokon átnyúló elektronikus kereskedelmet;

| 82. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a fogyasztók e-kereskedelemtől való távolságtartásának fő okairól, hatékony iránymutatások kidolgozásának céljával, valamint javasolja egy – kifejezetten az e-kereskedelemmel kapcsolatos – eredménytábla létrehozását azzal a céllal, hogy képet kapjunk az online kereskedelemben részt vevő fogyasztók viselkedéséről, és megismerjük a fogyasztói döntéseket befolyásoló és meghatározó tényezőket; |
| --- | --- |

82.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a fogyasztók e-kereskedelemtől való távolságtartásának fő okairól, hatékony iránymutatások kidolgozásának céljával, valamint javasolja egy – kifejezetten az e-kereskedelemmel kapcsolatos – eredménytábla létrehozását azzal a céllal, hogy képet kapjunk az online kereskedelemben részt vevő fogyasztók viselkedéséről, és megismerjük a fogyasztói döntéseket befolyásoló és meghatározó tényezőket;

| 83. | elismeri, hogy a jogi kerettel és az új digitális térrel kapcsolatos megfelelő bizalom hiányában a polgárok tartózkodni fognak a részvételtől, véleményük szabad kinyilvánításától és tranzakciók kezdeményezésétől; mivel e tekintetben az alapvető jogok garantálása és érvényesítése a bizalom alapfeltétele a polgárok szempontjából; mivel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és egyéb jogok védelmének garantálása alapvető feltétele a bizalomnak a vállalkozások szempontjából; |
| --- | --- |

83.

elismeri, hogy a jogi kerettel és az új digitális térrel kapcsolatos megfelelő bizalom hiányában a polgárok tartózkodni fognak a részvételtől, véleményük szabad kinyilvánításától és tranzakciók kezdeményezésétől; mivel e tekintetben az alapvető jogok garantálása és érvényesítése a bizalom alapfeltétele a polgárok szempontjából; mivel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és egyéb jogok védelmének garantálása alapvető feltétele a bizalomnak a vállalkozások szempontjából;

| 84. | kéri a Bizottságot, hogy szüntesse meg azt a kötelezettséget, hogy az online értékesítést megelőzően hagyományos üzlethelyiséggel is rendelkezni kell, mivel ez a követelmény jelentős mértékben hátráltatja az online eladásokat; |
| --- | --- |

84.

kéri a Bizottságot, hogy szüntesse meg azt a kötelezettséget, hogy az online értékesítést megelőzően hagyományos üzlethelyiséggel is rendelkezni kell, mivel ez a követelmény jelentős mértékben hátráltatja az online eladásokat;

| 85. | hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló e-kereskedelem további fejlesztése érdekében fontos a szellemi tulajdonjogok védelméről és betartásáról szóló átfogó uniós keret kidolgozása a közösségi vívmányok adta kereteken belül, amely fokozza a küzdelmet az illegális és hamisított javak ellen, és felhívja az európai fogyasztók figyelmét ezekre a kérdésekre; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló e-kereskedelem további fejlesztése érdekében fontos a szellemi tulajdonjogok védelméről és betartásáról szóló átfogó uniós keret kidolgozása a közösségi vívmányok adta kereteken belül, amely fokozza a küzdelmet az illegális és hamisított javak ellen, és felhívja az európai fogyasztók figyelmét ezekre a kérdésekre;

| 86. | rámutat, hogy az összes elektronikus ügyletre alkalmazandó jogszabály bevezetésére van szükség, ami elengedhetetlen ahhoz, hogy az e-kereskedelmi szolgáltatások felhasználóinak jogai védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

86.

rámutat, hogy az összes elektronikus ügyletre alkalmazandó jogszabály bevezetésére van szükség, ami elengedhetetlen ahhoz, hogy az e-kereskedelmi szolgáltatások felhasználóinak jogai védelemben részesüljenek;

| 87. | felszólít olyan innovatív kutatási projektek kidolgozására – a kutatási keretprogramokon belül –, melyek célja a az uniós e-kereskedelmi piac ösztönzése és egységesítése a fogyasztók bizalmának növelése, valamint jogainak és választásának bővítése által a digitális környezetben; |
| --- | --- |

87.

felszólít olyan innovatív kutatási projektek kidolgozására – a kutatási keretprogramokon belül –, melyek célja a az uniós e-kereskedelmi piac ösztönzése és egységesítése a fogyasztók bizalmának növelése, valamint jogainak és választásának bővítése által a digitális környezetben;

| 88. | felszólít az e-kereskedelem jogi, műszaki és gazdasági fejlődésének hatékony nyomon követésére, valamint kiemeli valamennyi, a digitális egységes piacot és az információs társadalmat érintő döntés hatásvizsgálatának szükségességét; e célból hasznos eszköznek tartaná az európai online piaci környezet értékelésére szolgáló „e-kereskedelmi értesítőt”; |
| --- | --- |

88.

felszólít az e-kereskedelem jogi, műszaki és gazdasági fejlődésének hatékony nyomon követésére, valamint kiemeli valamennyi, a digitális egységes piacot és az információs társadalmat érintő döntés hatásvizsgálatának szükségességét; e célból hasznos eszköznek tartaná az európai online piaci környezet értékelésére szolgáló „e-kereskedelmi értesítőt”;

| 89. | úgy véli, hogy a fogyasztói bizalom a határon átnyúló e-kereskedelem előtt álló akadályok megszüntetésével, a legmagasabb szintű fogyasztóvédelem megőrzésével teremthető meg, és olyan megbízható európai hatóságok vagy megbízhatósági jelek segítségével építhető ki, amelyek garantálják a határokon átnyúló elektronikus piacon elérhető termékek megbízhatóságát és minőségét; úgy ítéli meg, hogy létre kell hozni egy fenntartható, világosan és átláthatóan szabályozott, az Európai Bizottság által felügyelt európai megbízhatósági jelet; ezen európai megbízhatósági jelet olyan szabályellenőrzési és végrehajtási mechanizmusokkal kell alátámasztani, amelyek nemzeti szinten néhány tagállamban már léteznek; elismeri, hogy egy határon átnyúló, európai megbízhatóságijel-rendszer csak az uniós jog keretében működhet, amelyre az európai megbízhatósági jel alapozható; úgy véli, hogy egy európai megbízhatóságijel-rendszer kialakítását alapos hatáselemzésnek kell megelőznie, és azt a tagállamokban már meglévő megbízhatóságijel-címkézési rendszerekkel együttműködve kell végrehajtani; |
| --- | --- |

89.

úgy véli, hogy a fogyasztói bizalom a határon átnyúló e-kereskedelem előtt álló akadályok megszüntetésével, a legmagasabb szintű fogyasztóvédelem megőrzésével teremthető meg, és olyan megbízható európai hatóságok vagy megbízhatósági jelek segítségével építhető ki, amelyek garantálják a határokon átnyúló elektronikus piacon elérhető termékek megbízhatóságát és minőségét; úgy ítéli meg, hogy létre kell hozni egy fenntartható, világosan és átláthatóan szabályozott, az Európai Bizottság által felügyelt európai megbízhatósági jelet; ezen európai megbízhatósági jelet olyan szabályellenőrzési és végrehajtási mechanizmusokkal kell alátámasztani, amelyek nemzeti szinten néhány tagállamban már léteznek; elismeri, hogy egy határon átnyúló, európai megbízhatóságijel-rendszer csak az uniós jog keretében működhet, amelyre az európai megbízhatósági jel alapozható; úgy véli, hogy egy európai megbízhatóságijel-rendszer kialakítását alapos hatáselemzésnek kell megelőznie, és azt a tagállamokban már meglévő megbízhatóságijel-címkézési rendszerekkel együttműködve kell végrehajtani;

| 90. | hangsúlyozza az unióbeli logók, megbízhatósági jelek és minőségi jelzések ösztönzésének és használatának jelentőségét, amelyek segítik a fogyasztókat a megbízható online kereskedők azonosításában, jutalmazzák a bevált gyakorlatokat és ösztönzik az innovációt, támogatják az uniós társaságokat azon erőfeszítéseikben, hogy túllépjenek nemzeti piacaik határain; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza az unióbeli logók, megbízhatósági jelek és minőségi jelzések ösztönzésének és használatának jelentőségét, amelyek segítik a fogyasztókat a megbízható online kereskedők azonosításában, jutalmazzák a bevált gyakorlatokat és ösztönzik az innovációt, támogatják az uniós társaságokat azon erőfeszítéseikben, hogy túllépjenek nemzeti piacaik határain;

| 91. | hangsúlyozza, hogy az online környezetben – melyben a vevő és az eladó távol vannak egymástól és a vevőnek csak korlátozott lehetősége nyílik a termékek fizikai minőségének felmérésére – az átláthatóság érdekében létfontosságú a pontos és világos információhoz való hozzáférés; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza, hogy az online környezetben – melyben a vevő és az eladó távol vannak egymástól és a vevőnek csak korlátozott lehetősége nyílik a termékek fizikai minőségének felmérésére – az átláthatóság érdekében létfontosságú a pontos és világos információhoz való hozzáférés;

| 92. | felhívja a figyelmet az Európai Bizottság és a nemzeti postai szabályozók arra irányuló erőfeszítésére, hogy megfelelően és időben végrehajtsák a postai szolgáltatásokról szóló harmadik irányelvet (2008/6/EK) a 27 tagállamban, hogy ezáltal fokozzák a versenyt, csökkentsék az árakat és emeljék a szolgáltatások színvonalát, továbbá javítsák a határon átnyúló e-kereskedelem keretében vásárolt áruk kézbesítésének feltételeit; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy a csomagkézbesítések esetében biztosítsák biztosítási szolgáltatások elérhetőségét; |
| --- | --- |

92.

felhívja a figyelmet az Európai Bizottság és a nemzeti postai szabályozók arra irányuló erőfeszítésére, hogy megfelelően és időben végrehajtsák a postai szolgáltatásokról szóló harmadik irányelvet (2008/6/EK) a 27 tagállamban, hogy ezáltal fokozzák a versenyt, csökkentsék az árakat és emeljék a szolgáltatások színvonalát, továbbá javítsák a határon átnyúló e-kereskedelem keretében vásárolt áruk kézbesítésének feltételeit; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy a csomagkézbesítések esetében biztosítsák biztosítási szolgáltatások elérhetőségét;

| 93. | felszólít egy támogatási program létrehozására és a jelenleg is rendelkezésre álló pénzügyi eszközöknek a felhasználói bizalom e-kereskedelemben történő megerősítését szolgáló projektekre történő felhasználására, többek között oktatási és tájékoztatási célú kampányokra, mind európai, mind pedig nemzeti szinten, illetve az online szolgáltatások gyakorlatban (pl. próbavásárlással) történő ellenőrzését célzó projektekre; hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell a fogyasztókat az elektronikus kereskedelemre és az új digitális technológiákra (a fogyasztók alapvető jogai az interneten, elektronikus kereskedelem, adatvédelemre vonatkozó rendelkezések stb.) oktató online eszközöket, például a Dolceta projektet (on-line fogyasztói oktatási eszközök fejlesztése felnőttek számára); ezáltal a polgárok javíthatják digitális hozzáértésüket, jogaik és kötelezettségeikre vonatkozó ismereteiket, valamint felelős és önálló módon élvezhetik az online kereskedelem előnyeit a digitális társadalomban; |
| --- | --- |

93.

felszólít egy támogatási program létrehozására és a jelenleg is rendelkezésre álló pénzügyi eszközöknek a felhasználói bizalom e-kereskedelemben történő megerősítését szolgáló projektekre történő felhasználására, többek között oktatási és tájékoztatási célú kampányokra, mind európai, mind pedig nemzeti szinten, illetve az online szolgáltatások gyakorlatban (pl. próbavásárlással) történő ellenőrzését célzó projektekre; hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell a fogyasztókat az elektronikus kereskedelemre és az új digitális technológiákra (a fogyasztók alapvető jogai az interneten, elektronikus kereskedelem, adatvédelemre vonatkozó rendelkezések stb.) oktató online eszközöket, például a Dolceta projektet (on-line fogyasztói oktatási eszközök fejlesztése felnőttek számára); ezáltal a polgárok javíthatják digitális hozzáértésüket, jogaik és kötelezettségeikre vonatkozó ismereteiket, valamint felelős és önálló módon élvezhetik az online kereskedelem előnyeit a digitális társadalomban;

| 94. | úgy véli, hogy a fogyasztói bizalom tovább növelhető a közvélemény online környezetbe vetett bizalmának biztosításával, a személyes adatok védelmét érintő aggodalmak eloszlatásával az adatgyűjtés, a magatartásalapú célzott marketing, a profilalkotás és a reklámozás szabályozásával, valamint a fogyasztók figyelmének oktatási célú és tájékoztatási kampányok útján történő felkeltésével; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az adatvédelmi irányelv jelenlegi digitális környezethez való hozzáigazításáról; |
| --- | --- |

94.

úgy véli, hogy a fogyasztói bizalom tovább növelhető a közvélemény online környezetbe vetett bizalmának biztosításával, a személyes adatok védelmét érintő aggodalmak eloszlatásával az adatgyűjtés, a magatartásalapú célzott marketing, a profilalkotás és a reklámozás szabályozásával, valamint a fogyasztók figyelmének oktatási célú és tájékoztatási kampányok útján történő felkeltésével; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az adatvédelmi irányelv jelenlegi digitális környezethez való hozzáigazításáról;

| 95. | hangsúlyozza a határokon átnyúló kereskedelem ellátási lánca, valamint feltételei egyszerűbbé és átláthatóbbá tételének szükségességét a megtévesztésről vagy a fogyasztói jogok nem teljes körű tájékoztatásáról, a teljes költségről és a kereskedők adatairól szóló szabályok által, valamint a legjobb és tisztességes gyakorlatok, ajánlások és iránymutatások ösztönzésével az elektronikus üzletek számára; pozitív, követendő példaként ismeri el az EU e téren tett erőfeszítéseit, amelyek célja, hogy tisztázzák a légi viteldíjakkal kapcsolatos feltételeket és árakat; |
| --- | --- |

95.

hangsúlyozza a határokon átnyúló kereskedelem ellátási lánca, valamint feltételei egyszerűbbé és átláthatóbbá tételének szükségességét a megtévesztésről vagy a fogyasztói jogok nem teljes körű tájékoztatásáról, a teljes költségről és a kereskedők adatairól szóló szabályok által, valamint a legjobb és tisztességes gyakorlatok, ajánlások és iránymutatások ösztönzésével az elektronikus üzletek számára; pozitív, követendő példaként ismeri el az EU e téren tett erőfeszítéseit, amelyek célja, hogy tisztázzák a légi viteldíjakkal kapcsolatos feltételeket és árakat;

| 96. | hangsúlyozza a 2010. júniustól működő Progress európai mikrofinanszírozási eszköz gyors és hatékony megvalósításának fontosságát, mivel ez új lendületet adhat az online vállalkozások előmozdításához, különösen a mostanában munkanélkülivé váltak körében; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza a 2010. júniustól működő Progress európai mikrofinanszírozási eszköz gyors és hatékony megvalósításának fontosságát, mivel ez új lendületet adhat az online vállalkozások előmozdításához, különösen a mostanában munkanélkülivé váltak körében;

| 97. | úgy véli, hogy a média- és számítógépes műveltség és a tájékozottság lényeges szempontok az európai digitális környezet fejlődéséhez, ezért szorgalmazza, hogy uniós és tagállami szinten vezessék be a digitális jártasság fejlesztésére és befogadására vonatkozó cselekvési tervet, amely a következőkből állna: célzott képzési intézkedések a digitális jártasság fejlesztésére a munkanélküliek és a kirekesztődés által fenyegetett csoportok számára, az összes alkalmazott digitális ismeretekkel való felvértezésére irányuló magánszektorbeli kezdeményezések ösztönzése, európai szintű „Be smart online!” kezdeményezés, amelynek célja a felsőoktatási hallgatók – többek között az egész életen át tartó tanulásban és a szakképzésben részt vevők – megismertetése az információs és távközlési technológiák és az internetes szolgáltatások biztonságos használatával, valamint az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos közös, uniós szintű tanúsítási rendszer; |
| --- | --- |

97.

úgy véli, hogy a média- és számítógépes műveltség és a tájékozottság lényeges szempontok az európai digitális környezet fejlődéséhez, ezért szorgalmazza, hogy uniós és tagállami szinten vezessék be a digitális jártasság fejlesztésére és befogadására vonatkozó cselekvési tervet, amely a következőkből állna: célzott képzési intézkedések a digitális jártasság fejlesztésére a munkanélküliek és a kirekesztődés által fenyegetett csoportok számára, az összes alkalmazott digitális ismeretekkel való felvértezésére irányuló magánszektorbeli kezdeményezések ösztönzése, európai szintű „Be smart online!” kezdeményezés, amelynek célja a felsőoktatási hallgatók – többek között az egész életen át tartó tanulásban és a szakképzésben részt vevők – megismertetése az információs és távközlési technológiák és az internetes szolgáltatások biztonságos használatával, valamint az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos közös, uniós szintű tanúsítási rendszer;

| 98. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy 2012-ig kiadja az internetes jogok és kötelességek európai kódexét, amelyben világosan és hozzáférhető módon összefoglalják az EU-ban meglévő digitális felhasználói jogokat, és amely emellett tartalmazza az online fogyasztóvédelemre vonatkozó jogszabályok megsértése eseteinek éves áttekintését és az ezeknek megfelelő kényszerítő intézkedéseket, a fogyasztóvédelmi hivatalok európai hálózatával együttműködve; |
| --- | --- |

98.

üdvözli a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy 2012-ig kiadja az internetes jogok és kötelességek európai kódexét, amelyben világosan és hozzáférhető módon összefoglalják az EU-ban meglévő digitális felhasználói jogokat, és amely emellett tartalmazza az online fogyasztóvédelemre vonatkozó jogszabályok megsértése eseteinek éves áttekintését és az ezeknek megfelelő kényszerítő intézkedéseket, a fogyasztóvédelmi hivatalok európai hálózatával együttműködve;

| 99. | úgy véli, hogy az önszabályozó magatartási kódexek kereskedelmi, szakmai és fogyasztói egyesületek általi kidolgozása, valamint a polgárokat és a fogyasztókat a digitális környezetben megillető jogokról szóló európai charta létrehozását, illetve a tartalmak és az ismeretek szabad áramlását lehetővé tévő „ötödik szabadságjog” megteremtését szorgalmazó „Új digitális menetrend kialakítása Európa számára: 2015.eu” című európai parlamenti jelentés ajánlásainak végrehajtása növelnék a fogyasztók e-kereskedelembe vetett bizalmát az információs társadalom valamennyi szereplője jogainak és kötelezettségeinek világossá tétele révén; |
| --- | --- |

99.

úgy véli, hogy az önszabályozó magatartási kódexek kereskedelmi, szakmai és fogyasztói egyesületek általi kidolgozása, valamint a polgárokat és a fogyasztókat a digitális környezetben megillető jogokról szóló európai charta létrehozását, illetve a tartalmak és az ismeretek szabad áramlását lehetővé tévő „ötödik szabadságjog” megteremtését szorgalmazó „Új digitális menetrend kialakítása Európa számára: 2015.eu” című európai parlamenti jelentés ajánlásainak végrehajtása növelnék a fogyasztók e-kereskedelembe vetett bizalmát az információs társadalom valamennyi szereplője jogainak és kötelezettségeinek világossá tétele révén;

| 100. | felszólítja a Bizottságot, hogy cselekedjen gyorsan, és 2012-ben terjesszen elő jelentést arról, milyen haladást ért el a határokon átnyúló e-kereskedelem előtt álló 10 akadály leküzdésében, amelyeket az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló elektronikus kereskedelemről szóló, 2009. október 22-i közleményében (COM(2009)0557) határozott meg; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a magas szintű fogyasztóvédelmet az e-kereskedelemben, továbbá gondoskodjanak az e-kereskedelem fejlődése előtt álló, a digitális menetrendről szóló 2010. évi bizottsági közleményben, illetve az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló elektronikus kereskedelemről szóló 2009. évi közleményben meghatározott akadályok megszüntetéséről, mégpedig jogalkotási és nem jogalkotási eszközök alkalmazásával; felkéri a Bizottságot, hogy kezdeményezzen párbeszédet az érdekelt felek és az USA között a transzatlanti e-kereskedelem lehetséges fejlesztési módjainak elemzése céljából; |
| --- | --- |

100.

felszólítja a Bizottságot, hogy cselekedjen gyorsan, és 2012-ben terjesszen elő jelentést arról, milyen haladást ért el a határokon átnyúló e-kereskedelem előtt álló 10 akadály leküzdésében, amelyeket az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló elektronikus kereskedelemről szóló, 2009. október 22-i közleményében (COM(2009)0557) határozott meg; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a magas szintű fogyasztóvédelmet az e-kereskedelemben, továbbá gondoskodjanak az e-kereskedelem fejlődése előtt álló, a digitális menetrendről szóló 2010. évi bizottsági közleményben, illetve az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló elektronikus kereskedelemről szóló 2009. évi közleményben meghatározott akadályok megszüntetéséről, mégpedig jogalkotási és nem jogalkotási eszközök alkalmazásával; felkéri a Bizottságot, hogy kezdeményezzen párbeszédet az érdekelt felek és az USA között a transzatlanti e-kereskedelem lehetséges fejlesztési módjainak elemzése céljából;

*

* *

| 101. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

101.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0046.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0047.

(3)  HL C 67. E, 2010.3.18., 112. o.

(4)  HL C 146. E, 2008.6.12., 370. o.

(5)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(6)  HL L 376., 2006.12.27., 21. o.

(7)  HL C 292. E, 2006.12.1., 109. o.

(8)  HL C 305. E, 2006.12.14., 247. o.

(9)  HL L 271., 2002.10.9., 16. o.

(10)  http://www.un.or.at/unictral.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/15

---

2010. szeptember 21., keddKereskedelmi és gazdasági kapcsolatok Törökországgal

P7_TA(2010)0324

Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a Törökországgal fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról (2009/2200(INI))

2012/C 50 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Törökországról szóló 2009. évi országjelentésére (SEC(2009)1334), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Törökországról szóló 2009. évi országjelentésére (SEC(2009)1334),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulást létrehozó, 1963. szeptember 12-i megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulást létrehozó, 1963. szeptember 12-i megállapodásra,

| — | tekintettel az említett megállapodás 1970. november 23-i kiegészítő jegyzőkönyvére, és különösen 41. cikkének (1) bekezdésére („felfüggesztési záradék”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az említett megállapodás 1970. november 23-i kiegészítő jegyzőkönyvére, és különösen 41. cikkének (1) bekezdésére („felfüggesztési záradék”),

| — | tekintettel az EK–Törökország Társulási Tanács 1980. szeptember 19-i 1/80 határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK–Törökország Társulási Tanács 1980. szeptember 19-i 1/80 határozatára,

| — | tekintettel a vámunió végső szakaszának megvalósításáról szóló, 1995. december 22-i 1/95. sz. EK–Törökország társulási tanácsi határozatra (96/142/EK), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vámunió végső szakaszának megvalósításáról szóló, 1995. december 22-i 1/95. sz. EK–Törökország társulási tanácsi határozatra (96/142/EK),

| — | tekintettel az Európai Bíróság által a négy alapvető szabadságra vonatkozóan, különösen a Demirel-, Sevince-, Savas-, Abatay-Sahin-, Tum-Dari- és Soysal-ügyben hozott ítéletekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság által a négy alapvető szabadságra vonatkozóan, különösen a Demirel-, Sevince-, Savas-, Abatay-Sahin-, Tum-Dari- és Soysal-ügyben hozott ítéletekre,

| — | tekintettel a WTO Törökországról szóló, 2007-ben közzétett legfrissebb kereskedelmi szemléjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO Törökországról szóló, 2007-ben közzétett legfrissebb kereskedelmi szemléjére,

| — | tekintettel a Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a tematikus főosztály által a 2009-es bővítési csomaggal összefüggésben Törökország előcsatlakozási eszköz (IPA) keretén belüli, 2009-es éves programjáról készített elemzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tematikus főosztály által a 2009-es bővítési csomaggal összefüggésben Törökország előcsatlakozási eszköz (IPA) keretén belüli, 2009-es éves programjáról készített elemzésre,

| — | tekintettel a Tanács 2006. december 11-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2006. december 11-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0238/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0238/2010),

| A. | mivel a Törökországgal meglévő vámunió továbbra is az egyik legfejlettebb és legszorosabb kereskedelmi kapcsolat, amellyel az EU bármely harmadik ország tekintetében rendelkezik, |
| --- | --- |

A.

mivel a Törökországgal meglévő vámunió továbbra is az egyik legfejlettebb és legszorosabb kereskedelmi kapcsolat, amellyel az EU bármely harmadik ország tekintetében rendelkezik,

| B. | mivel Törökország a Világbank adatai szerint a világ tizenhetedik legnagyobb gazdasága, Európában pedig a hatodik legnagyobb gazdaság, ipari termékei pedig exportjának több mint 90 %-át teszik ki, mivel Törökország 2008-ban a beáramló közvetlen külföldi befektetések volumene tekintetében 18 milliárdos tőkebeáramlással világviszonylatban a huszadik helyen állt, |
| --- | --- |

B.

mivel Törökország a Világbank adatai szerint a világ tizenhetedik legnagyobb gazdasága, Európában pedig a hatodik legnagyobb gazdaság, ipari termékei pedig exportjának több mint 90 %-át teszik ki, mivel Törökország 2008-ban a beáramló közvetlen külföldi befektetések volumene tekintetében 18 milliárdos tőkebeáramlással világviszonylatban a huszadik helyen állt,

| C. | mivel Törökország az EU hetedik legnagyobb kereskedelmi partnerévé nőtte ki magát, az EU pedig Törökország legnagyobb kereskedelmi partnere, |
| --- | --- |

C.

mivel Törökország az EU hetedik legnagyobb kereskedelmi partnerévé nőtte ki magát, az EU pedig Törökország legnagyobb kereskedelmi partnere,

| D. | mivel 2009-ben Törökország 33,6 milliárd EUR értékű terméket exportált az EU-ba, és 40,4 milliárd EUR értékű terméket importált onnan, |
| --- | --- |

D.

mivel 2009-ben Törökország 33,6 milliárd EUR értékű terméket exportált az EU-ba, és 40,4 milliárd EUR értékű terméket importált onnan,

| E. | mivel az átlagos munkanélküliség Törökországban az OECD adatai szerint 2009-ben elérte a riasztó 12,5 %-os szintet, 2010 áprilisában pedig 10,8 %-ra csökkent, a fiatalok körében a munkanélküliség szintje 25 %, és a millenniumi fejlesztési célok törökországi megvalósításáról szóló 2010. évi jelentés szerint a rendkívüli szegénységben élők aránya 17,1 %, |
| --- | --- |

E.

mivel az átlagos munkanélküliség Törökországban az OECD adatai szerint 2009-ben elérte a riasztó 12,5 %-os szintet, 2010 áprilisában pedig 10,8 %-ra csökkent, a fiatalok körében a munkanélküliség szintje 25 %, és a millenniumi fejlesztési célok törökországi megvalósításáról szóló 2010. évi jelentés szerint a rendkívüli szegénységben élők aránya 17,1 %,

| 1. | üdvözli, hogy az EU magas szintű kereskedelmi kapcsolatokat ápol Törökországgal; felhívja Törökországot, hogy egyszerűsítse az eljárásokat és csökkentse a bürokráciát, és számolja fel a fennmaradó vámjellegű és nem vámjellegű akadályokat; hangsúlyozza a konstruktív párbeszéd fontosságát a két fél között e kapcsolatok további javítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az EU magas szintű kereskedelmi kapcsolatokat ápol Törökországgal; felhívja Törökországot, hogy egyszerűsítse az eljárásokat és csökkentse a bürokráciát, és számolja fel a fennmaradó vámjellegű és nem vámjellegű akadályokat; hangsúlyozza a konstruktív párbeszéd fontosságát a két fél között e kapcsolatok további javítása érdekében;

| 2. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 205. cikkének és az EU-Szerződés 21. cikkének együttes olvasata szerint az Unió külső fellépései során, beleértve a közös kereskedelempolitikát is, a „demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása” előmozdítására, valamint a fenti elveket osztó harmadik országokkal való partnerség kiépítésére törekszik; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 205. cikkének és az EU-Szerződés 21. cikkének együttes olvasata szerint az Unió külső fellépései során, beleértve a közös kereskedelempolitikát is, a „demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása” előmozdítására, valamint a fenti elveket osztó harmadik országokkal való partnerség kiépítésére törekszik;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa fenn elkötelezettségét és folytassa a kereskedelemről szóló párbeszédet Törökországgal, különösen a konzultatív vegyes bizottság, valamint az EK–Törökország vámuniója vegyes bizottságának keretében; arra ösztönzi mindkét felet, hogy hatékonyabban alkalmazzák e platformokat azáltal, hogy gyors ütemben oldják meg a még rendezetlen kérdéseket, mint amilyen a marhahús, az élő szarvasmarha és a származékos termékek behozatalára vonatkozó tilalom Törökországban, és a bizonyos uniós tagállamokban a Törökországban nyilvántartásba vett gépjárművekre alkalmazott kvóta; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa fenn elkötelezettségét és folytassa a kereskedelemről szóló párbeszédet Törökországgal, különösen a konzultatív vegyes bizottság, valamint az EK–Törökország vámuniója vegyes bizottságának keretében; arra ösztönzi mindkét felet, hogy hatékonyabban alkalmazzák e platformokat azáltal, hogy gyors ütemben oldják meg a még rendezetlen kérdéseket, mint amilyen a marhahús, az élő szarvasmarha és a származékos termékek behozatalára vonatkozó tilalom Törökországban, és a bizonyos uniós tagállamokban a Törökországban nyilvántartásba vett gépjárművekre alkalmazott kvóta;

| 4. | megállapítja, hogy Törökország potenciállal rendelkezik a hosszú távú gazdasági növekedésre, továbbá figyelemmel kíséri demográfiai sajátosságait; arra ösztönzi mind az EU-t, mind pedig Törökországot, hogy fordítsanak megfelelő figyelmet egymással összekapcsolódó gazdaságukra, tartsák fenn nyitott kereskedelmi és befektetési rendszereiket, a különböző nemzetközi platformokon tett kötelezettségvállalásaikkal összhangban álljanak továbbra is ellen a hazai protekcionista nyomásnak, és a kereskedelmi védelmi mechanizmusokat a WTO által rögzített elvek mentén alkalmazzák; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy Törökország potenciállal rendelkezik a hosszú távú gazdasági növekedésre, továbbá figyelemmel kíséri demográfiai sajátosságait; arra ösztönzi mind az EU-t, mind pedig Törökországot, hogy fordítsanak megfelelő figyelmet egymással összekapcsolódó gazdaságukra, tartsák fenn nyitott kereskedelmi és befektetési rendszereiket, a különböző nemzetközi platformokon tett kötelezettségvállalásaikkal összhangban álljanak továbbra is ellen a hazai protekcionista nyomásnak, és a kereskedelmi védelmi mechanizmusokat a WTO által rögzített elvek mentén alkalmazzák;

| 5. | aggódik a nők munkaerő-piaci részvételének alacsony szintje, valamint az árnyékgazdaságban való foglalkoztatásuk miatt; sürgeti Törökországot, hogy helyezze a nők foglalkoztatásának kérdését gazdasági, szociális és foglalkoztatási politikájának középpontjába; |
| --- | --- |

5.

aggódik a nők munkaerő-piaci részvételének alacsony szintje, valamint az árnyékgazdaságban való foglalkoztatásuk miatt; sürgeti Törökországot, hogy helyezze a nők foglalkoztatásának kérdését gazdasági, szociális és foglalkoztatási politikájának középpontjába;

| 6. | hangsúlyozza a fiatalok foglalkoztatási helyzetének súlyosságát, és rámutat a probléma kezelésére szolgáló konkrét intézkedések hiányára; utal az ILO egyik nemrégiben elkészült tanulmányára, amely a Törökország fejlődése szempontjából legfontosabb munkaerő-piaci kihívásként általában a munkahelyteremtést és különösen a nők és fiatalok foglalkoztatását nevezi meg; ezért olyan foglalkoztatási stratégiát szorgalmaz, amely általában a fiatalok foglalkoztatásának növelését, és különösen a fiatal nők helyzetének javítását célozza; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a fiatalok foglalkoztatási helyzetének súlyosságát, és rámutat a probléma kezelésére szolgáló konkrét intézkedések hiányára; utal az ILO egyik nemrégiben elkészült tanulmányára, amely a Törökország fejlődése szempontjából legfontosabb munkaerő-piaci kihívásként általában a munkahelyteremtést és különösen a nők és fiatalok foglalkoztatását nevezi meg; ezért olyan foglalkoztatási stratégiát szorgalmaz, amely általában a fiatalok foglalkoztatásának növelését, és különösen a fiatal nők helyzetének javítását célozza;

| 7. | üdvözli a vámunió 1996-ban történt létrehozását, ami fokozott piaci hozzáférést biztosított, és lehetővé tette, hogy az EU és Törökország közötti kereskedelmi volumen – 2008-as tetőzésekor – elérje az évi 100 milliárd eurót; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a vámunió 1996-ban történt létrehozását, ami fokozott piaci hozzáférést biztosított, és lehetővé tette, hogy az EU és Törökország közötti kereskedelmi volumen – 2008-as tetőzésekor – elérje az évi 100 milliárd eurót;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a vámunió az iparcikkekre és feldolgozott mezőgazdasági termékekre is kiterjed; várakozással tekint a mezőgazdasági termékeknek a vámunióba történő, mielőbbi felvételére; úgy véli, hogy a vámunió elmélyíthető olyan egyéb területek lefedésével, mint például a szolgáltatások és a közbeszerzés; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a vámunió az iparcikkekre és feldolgozott mezőgazdasági termékekre is kiterjed; várakozással tekint a mezőgazdasági termékeknek a vámunióba történő, mielőbbi felvételére; úgy véli, hogy a vámunió elmélyíthető olyan egyéb területek lefedésével, mint például a szolgáltatások és a közbeszerzés;

| 9. | sajnálatosnak tartja, hogy a WTO legutóbbi szemléje szerint a Törökország által a mezőgazdasági termékekre alkalmazott átlagos vámtarifa viszonylag magas, egyes esetekben pedig rendkívül magas (a kukoricára alkalmazott vám például 130 %); felszólítja a török kormányt, hogy lényegesen csökkentse ezeket az akadályokat; |
| --- | --- |

9.

sajnálatosnak tartja, hogy a WTO legutóbbi szemléje szerint a Törökország által a mezőgazdasági termékekre alkalmazott átlagos vámtarifa viszonylag magas, egyes esetekben pedig rendkívül magas (a kukoricára alkalmazott vám például 130 %); felszólítja a török kormányt, hogy lényegesen csökkentse ezeket az akadályokat;

| 10. | üdvözli a török vámkódexnek az EU vámkódexéhez való hozzáigazítását, és különösen az általános preferenciarendszer (GSP) elfogadását; sürgeti a török jogszabályoknak a közösségi vívmányokkal történő további összehangolását a szabad kereskedelem, a hamisítás elleni küzdelem és a vámmentes (duty-free) boltok utólagos ellenőrzése és engedélyezése terén; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a török vámkódexnek az EU vámkódexéhez való hozzáigazítását, és különösen az általános preferenciarendszer (GSP) elfogadását; sürgeti a török jogszabályoknak a közösségi vívmányokkal történő további összehangolását a szabad kereskedelem, a hamisítás elleni küzdelem és a vámmentes (duty-free) boltok utólagos ellenőrzése és engedélyezése terén;

| 11. | elítéli, hogy Törökország – immáron ötödik éve – nem hajtotta végre teljes mértékben a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét, illetve nem szüntette meg minden vonatkozásban az áruk szabad mozgásának akadályait; felszólítja a török kormányt, hogy haladéktalanul, teljes mértékben és megkülönböztetés nélkül tegyen eleget az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeinek, előmozdítva az uniós tagállamokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatainak további elmélyülését, és emlékeztet arra, hogy ennek elmaradása a továbbiakban rendkívül hátrányosan érintheti a tárgyalási folyamatot; |
| --- | --- |

11.

elítéli, hogy Törökország – immáron ötödik éve – nem hajtotta végre teljes mértékben a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét, illetve nem szüntette meg minden vonatkozásban az áruk szabad mozgásának akadályait; felszólítja a török kormányt, hogy haladéktalanul, teljes mértékben és megkülönböztetés nélkül tegyen eleget az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeinek, előmozdítva az uniós tagállamokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatainak további elmélyülését, és emlékeztet arra, hogy ennek elmaradása a továbbiakban rendkívül hátrányosan érintheti a tárgyalási folyamatot;

| 12. | megismétli, hogy a Törökország által a vámunió terén vállalt kötelezettségek teljes mértékű betartása alapvető fontosságú; továbbá úgy véli, hogy további harmonizációra van szükség a közösségi vívmányok tekintetében olyan területeken, mint a szabadkereskedelmi övezetek és a vámtarifa-csökkentés; |
| --- | --- |

12.

megismétli, hogy a Törökország által a vámunió terén vállalt kötelezettségek teljes mértékű betartása alapvető fontosságú; továbbá úgy véli, hogy további harmonizációra van szükség a közösségi vívmányok tekintetében olyan területeken, mint a szabadkereskedelmi övezetek és a vámtarifa-csökkentés;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a vitarendezési mechanizmus felülvizsgálata jelentősen előrelendítené a vámunió ügyét, hiszen lehetővé tenné a még rendezetlen ügyek gyors és tisztességes megoldását; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a vitarendezési mechanizmus felülvizsgálata jelentősen előrelendítené a vámunió ügyét, hiszen lehetővé tenné a még rendezetlen ügyek gyors és tisztességes megoldását;

| 14. | sürgeti az EU és Törökország közötti kereskedelem előtt álló összes szükségtelen akadály – WTO-elveknek megfelelő – felszámolását, beleértve olyan technikai akadályokat, mint a tanúsítványok el nem ismerése, a többszöri vizsgálatok, a többszöri ellenőrzések, a kötelező műszaki szabályzatok és szabványok; kéri továbbá a Bizottságot, hogy ossza meg az e téren rendelkezésre álló helyes gyakorlatokat; |
| --- | --- |

14.

sürgeti az EU és Törökország közötti kereskedelem előtt álló összes szükségtelen akadály – WTO-elveknek megfelelő – felszámolását, beleértve olyan technikai akadályokat, mint a tanúsítványok el nem ismerése, a többszöri vizsgálatok, a többszöri ellenőrzések, a kötelező műszaki szabályzatok és szabványok; kéri továbbá a Bizottságot, hogy ossza meg az e téren rendelkezésre álló helyes gyakorlatokat;

| 15. | tudomásul veszi azokat a nehézségeket, amelyekkel Törökország a szabadkereskedelmi megállapodások harmadik országokkal történő megkötése során szembesül, ami károsan hat a török gazdaságra, mivel egyoldalú preferenciális hozzáférést tesz lehetővé a török piachoz az EU szabadkereskedelmi megállapodásokban részt vevő azon partnerei számára, amelyekkel Törökország még nem tudott szabadkereskedelmi megállapodást aláírni; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy biztosítsák Törökország bevonását az EU és harmadik országok között kötendő jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos hatásvizsgálati tanulmányokba, és fejlesszék a szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások állására és az EU álláspontjára vonatkozó információk továbbítását; arra biztatja a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban vegyék figyelembe az EU és Törökország közötti vámuniót; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi azokat a nehézségeket, amelyekkel Törökország a szabadkereskedelmi megállapodások harmadik országokkal történő megkötése során szembesül, ami károsan hat a török gazdaságra, mivel egyoldalú preferenciális hozzáférést tesz lehetővé a török piachoz az EU szabadkereskedelmi megállapodásokban részt vevő azon partnerei számára, amelyekkel Törökország még nem tudott szabadkereskedelmi megállapodást aláírni; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy biztosítsák Törökország bevonását az EU és harmadik országok között kötendő jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos hatásvizsgálati tanulmányokba, és fejlesszék a szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások állására és az EU álláspontjára vonatkozó információk továbbítását; arra biztatja a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban vegyék figyelembe az EU és Törökország közötti vámuniót;

| 16. | felszólítja Törökországot, hogy számolja fel az árukra vonatkozó fennmaradó behozatali engedélyeket, amelyek sértik a vámunió keretében vállalt kötelezettségeket, és hogy aktualizálja az EK–Törökország Társulási Tanácsnak a kereskedelem előtt álló technikai akadályok felszámolásáról szóló (2/97) határozatát; |
| --- | --- |

16.

felszólítja Törökországot, hogy számolja fel az árukra vonatkozó fennmaradó behozatali engedélyeket, amelyek sértik a vámunió keretében vállalt kötelezettségeket, és hogy aktualizálja az EK–Törökország Társulási Tanácsnak a kereskedelem előtt álló technikai akadályok felszámolásáról szóló (2/97) határozatát;

| 17. | üdvözli a külkereskedelem szabványosításáról szóló, a török kormány által 2009-ben elfogadott jogszabályt; tudomásul veszi ugyanakkor a megfelelőség-értékelési eljárások és a fizikai vámellenőrzések bevezetését; kéri az EU-t és Törökországot, hogy teljes körűen alkalmazzák a kölcsönös elismerés elvét; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a külkereskedelem szabványosításáról szóló, a török kormány által 2009-ben elfogadott jogszabályt; tudomásul veszi ugyanakkor a megfelelőség-értékelési eljárások és a fizikai vámellenőrzések bevezetését; kéri az EU-t és Törökországot, hogy teljes körűen alkalmazzák a kölcsönös elismerés elvét;

| 18. | felszólítja Törökországot, hogy vonja vissza a terhet jelentő behozatali eljárásokat, és igazítsa ki a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó nulla százalékos vámtételű vámkontingensek rendszerét, amely nem felel meg a vámuniónak; |
| --- | --- |

18.

felszólítja Törökországot, hogy vonja vissza a terhet jelentő behozatali eljárásokat, és igazítsa ki a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó nulla százalékos vámtételű vámkontingensek rendszerét, amely nem felel meg a vámuniónak;

| 19. | üdvözli a WTO Törökországra vonatkozó legfrissebb szemléjének pozitív következtetéseit; ugyanakkor sürgeti a török kormányt, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy teljesüljenek az abban szereplő ajánlások, valamint felgyorsuljanak a strukturális és jogszabályi reformok; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a WTO Törökországra vonatkozó legfrissebb szemléjének pozitív következtetéseit; ugyanakkor sürgeti a török kormányt, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy teljesüljenek az abban szereplő ajánlások, valamint felgyorsuljanak a strukturális és jogszabályi reformok;

| 20. | felszólítja Törökországot, hogy függessze fel a helyes gyártási gyakorlatokra vonatkozó új követelményeket, mivel azok ténylegesen megtiltják bizonyos gyógyszeripari termékek behozatalát, valamint hogy vegyen részt a helyes gyártási gyakorlatokra vonatkozó – például a WHO és az EU által alkalmazott – eljárások és szabványok harmonizálására irányuló kezdeményezésekben és tartsa be azokat; |
| --- | --- |

20.

felszólítja Törökországot, hogy függessze fel a helyes gyártási gyakorlatokra vonatkozó új követelményeket, mivel azok ténylegesen megtiltják bizonyos gyógyszeripari termékek behozatalát, valamint hogy vegyen részt a helyes gyártási gyakorlatokra vonatkozó – például a WHO és az EU által alkalmazott – eljárások és szabványok harmonizálására irányuló kezdeményezésekben és tartsa be azokat;

| 21. | tudomásul veszi Törökország dinamikus nemzetközi kereskedelmi stratégiáját, és azt, hogy a mai napig 16 szabadkereskedelmi megállapodást kötött; arra ösztönzi az EU-t és Törökországot, hogy dolgozzanak együtt a Közép-Ázsiával fennálló kereskedelmi kapcsolatok elmélyítésén; |
| --- | --- |

21.

tudomásul veszi Törökország dinamikus nemzetközi kereskedelmi stratégiáját, és azt, hogy a mai napig 16 szabadkereskedelmi megállapodást kötött; arra ösztönzi az EU-t és Törökországot, hogy dolgozzanak együtt a Közép-Ázsiával fennálló kereskedelmi kapcsolatok elmélyítésén;

| 22. | megjegyzi, hogy a törökországi közvetlen külföldi befektetés 88 %-a az EU-ból érkezik; ugyanakkor rámutat, hogy a közvetlen külföldi befektetés Törökország teljes GDP-jében viszonylag kis tételt jelent; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a törökországi közvetlen külföldi befektetés 88 %-a az EU-ból érkezik; ugyanakkor rámutat, hogy a közvetlen külföldi befektetés Törökország teljes GDP-jében viszonylag kis tételt jelent;

| 23. | tudomásul veszi Törökország szerepvállalását az olyan regionális platformokban, mint a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezet, a Fekete-tengeri Kereskedelmi és Fejlesztési Bank, valamint a Délkelet-európai Együttműködési Folyamat; arra ösztönzi Törökországot, hogy vállaljon vezető szerepet a nyílt és tisztességes kereskedelem előmozdításában, a társadalmi, gazdasági és környezeti jólét megfelelő figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi Törökország szerepvállalását az olyan regionális platformokban, mint a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezet, a Fekete-tengeri Kereskedelmi és Fejlesztési Bank, valamint a Délkelet-európai Együttműködési Folyamat; arra ösztönzi Törökországot, hogy vállaljon vezető szerepet a nyílt és tisztességes kereskedelem előmozdításában, a társadalmi, gazdasági és környezeti jólét megfelelő figyelembevétele mellett;

| 24. | tudomásul veszi a Törökország által a barcelonai folyamat egyik alapítójaként a földközi-tengeri térségben játszott szerepet, és felszólítja Törökországot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a folyamatban részt vevő valamennyi partnerállamot; hangsúlyozza, hogy Törökországnak a Földközi-tenger medencéjében folytatott kereskedelmében óriási tere van még a fejlődésnek; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi a Törökország által a barcelonai folyamat egyik alapítójaként a földközi-tengeri térségben játszott szerepet, és felszólítja Törökországot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a folyamatban részt vevő valamennyi partnerállamot; hangsúlyozza, hogy Törökországnak a Földközi-tenger medencéjében folytatott kereskedelmében óriási tere van még a fejlődésnek;

| 25. | megállapítja, hogy ugyan továbbra is az EU Törökország legnagyobb kereskedelmi partnere, 2009-ben Oroszország, Kína, az Egyesült Államok és Irán Törökország fő kereskedelmi partnerei közé tartoztak; hangsúlyozza, hogy a Törökország és az EU között bonyolódó kereskedelem volumene 2009-ben visszaesett, míg 2010 első két negyedévében növekedő tendenciát mutat; megállapítja, hogy Törökország egyre több országgal épít ki kereskedelmi kapcsolatokat; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a Törökország külkereskedelmi mérlegében az EU részesedése relatív visszaesésének okait – amelyek közül egy lehet a gazdasági válság – és gazdasági kihatásait; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy ugyan továbbra is az EU Törökország legnagyobb kereskedelmi partnere, 2009-ben Oroszország, Kína, az Egyesült Államok és Irán Törökország fő kereskedelmi partnerei közé tartoztak; hangsúlyozza, hogy a Törökország és az EU között bonyolódó kereskedelem volumene 2009-ben visszaesett, míg 2010 első két negyedévében növekedő tendenciát mutat; megállapítja, hogy Törökország egyre több országgal épít ki kereskedelmi kapcsolatokat; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a Törökország külkereskedelmi mérlegében az EU részesedése relatív visszaesésének okait – amelyek közül egy lehet a gazdasági válság – és gazdasági kihatásait;

| 26. | megállapítja, hogy Törökország és az EU hasonló kihívásokkal néznek szembe az energiaellátás területén; hangsúlyozza a Nabucco projekt fontosságát az EU energiaellátásának biztonsága szempontjából, és ezért felszólítja Törökországot, hogy kezdje meg a Nabucco kormányközi megállapodás gyors ütemű végrehajtását; hangsúlyozza, hogy közös külső energiastratégiát kell meghatározni, és meg kell nyitni a tárgyalások energiáról szóló fejezetét az energiaügyekben folytatott együttműködés további fokozása érdekében; sürgeti Törökországot, hogy ratifikálja az Energia Charta Egyezmény kereskedelmi módosítását, és arra ösztönzi, hogy fektessen be megújuló energiaforrásainak óriási potenciáljába; |
| --- | --- |

26.

megállapítja, hogy Törökország és az EU hasonló kihívásokkal néznek szembe az energiaellátás területén; hangsúlyozza a Nabucco projekt fontosságát az EU energiaellátásának biztonsága szempontjából, és ezért felszólítja Törökországot, hogy kezdje meg a Nabucco kormányközi megállapodás gyors ütemű végrehajtását; hangsúlyozza, hogy közös külső energiastratégiát kell meghatározni, és meg kell nyitni a tárgyalások energiáról szóló fejezetét az energiaügyekben folytatott együttműködés további fokozása érdekében; sürgeti Törökországot, hogy ratifikálja az Energia Charta Egyezmény kereskedelmi módosítását, és arra ösztönzi, hogy fektessen be megújuló energiaforrásainak óriási potenciáljába;

| 27. | megállapítja, hogy a GATS 4 keretében folyamatosan felmerülő vízumproblémák jelentősen korlátozzák a török üzletemberek és tehergépjármű-sofőrök EU-ba való belépését; kiemeli az Európai Bíróság e kérdésre vonatkozó, egymást következő ítéleteit, és felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a tagállamok tartsák tiszteletben ezeket az ítéleteket; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy újra vizsgálják meg a vízumeljárásokat a kereskedelmi akadályok felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy a GATS 4 keretében folyamatosan felmerülő vízumproblémák jelentősen korlátozzák a török üzletemberek és tehergépjármű-sofőrök EU-ba való belépését; kiemeli az Európai Bíróság e kérdésre vonatkozó, egymást következő ítéleteit, és felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a tagállamok tartsák tiszteletben ezeket az ítéleteket; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy újra vizsgálják meg a vízumeljárásokat a kereskedelmi akadályok felszámolása érdekében;

| 28. | sajnálatosnak tartja, hogy még mindig nem léptek hatályba azok a jogszabályok, amelyek – az uniós előírásokkal, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet vonatkozó egyezményeivel összhangban – biztosítják a szakszervezeti jogok, különösen a szakszervezetek létrehozásához, a sztrájkhoz és a kollektív tárgyalásokhoz való jog teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

28.

sajnálatosnak tartja, hogy még mindig nem léptek hatályba azok a jogszabályok, amelyek – az uniós előírásokkal, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet vonatkozó egyezményeivel összhangban – biztosítják a szakszervezeti jogok, különösen a szakszervezetek létrehozásához, a sztrájkhoz és a kollektív tárgyalásokhoz való jog teljes körű tiszteletben tartását;

| 29. | sürgeti Törökországot, hogy kerülje azt a megkülönböztető gyakorlatot a külföldi vállalkozásokkal szemben, hogy a közbeszerzési eljárásokban a török ajánlattevőknek 15 %-os árelőnyt biztosít; felhívja Törökországot, hogy csatlakozzon a WTO kormányzati beszerzésekre vonatkozó megállapodásához; |
| --- | --- |

29.

sürgeti Törökországot, hogy kerülje azt a megkülönböztető gyakorlatot a külföldi vállalkozásokkal szemben, hogy a közbeszerzési eljárásokban a török ajánlattevőknek 15 %-os árelőnyt biztosít; felhívja Törökországot, hogy csatlakozzon a WTO kormányzati beszerzésekre vonatkozó megállapodásához;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a hamisított – többek között gyógyszerészeti és kozmetikai – termékek problémát jelentenek az EU és Törökország közötti gazdasági kapcsolatokban, és csökkentik Törökország vonzerejét a közvetlen külföldi befektetések szempontjából; arra biztatja Törökországot, hogy az EU-val fennálló kereskedelmi kapcsolatok ösztönzése érdekében hatékonyan hajtsa végre az új szellemi tulajdonjogi jogszabályt; hangsúlyozza, hogy a saját szellemi tulajdonjogi rendszer kidolgozásakor nagyobb egyensúlyt kell teremteni a szellemi tulajdonra vonatkozó nemzetközi jog követelményei és a belföldi gazdaságfejlesztési szükségletek között; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a hamisított – többek között gyógyszerészeti és kozmetikai – termékek problémát jelentenek az EU és Törökország közötti gazdasági kapcsolatokban, és csökkentik Törökország vonzerejét a közvetlen külföldi befektetések szempontjából; arra biztatja Törökországot, hogy az EU-val fennálló kereskedelmi kapcsolatok ösztönzése érdekében hatékonyan hajtsa végre az új szellemi tulajdonjogi jogszabályt; hangsúlyozza, hogy a saját szellemi tulajdonjogi rendszer kidolgozásakor nagyobb egyensúlyt kell teremteni a szellemi tulajdonra vonatkozó nemzetközi jog követelményei és a belföldi gazdaságfejlesztési szükségletek között;

| 31. | megállapítja, hogy a török vállalkozások 99 %-a kkv, és azok a törökországi munkalehetőségek 70 %-át biztosítják; arra ösztönzi Törökországot, hogy javítsa a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését; üdvözli Törökország kilencedik fejlesztési tervét, amely a kkv-k versenyképességének növeléséhez létfontosságú K+F kiadásokra összpontosít; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy a török vállalkozások 99 %-a kkv, és azok a törökországi munkalehetőségek 70 %-át biztosítják; arra ösztönzi Törökországot, hogy javítsa a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését; üdvözli Törökország kilencedik fejlesztési tervét, amely a kkv-k versenyképességének növeléséhez létfontosságú K+F kiadásokra összpontosít;

| 32. | üdvözli, hogy a népszavazáson az alkotmányos reformokat támogató eredmény született; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy a népszavazáson az alkotmányos reformokat támogató eredmény született;

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a törökországi kormánynak. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a törökországi kormánynak.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/19

---

2010. szeptember 21., keddA biológiai sokféleség megőrzését célzó uniós jogszabályok

P7_TA(2010)0325

Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a biológiai sokféleség megőrzését célzó uniós jogszabályok végrehajtásáról (2009/2108(INI))

2012/C 50 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása 2010-ig és azon túl: az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartása az emberi jólét érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2006)0216), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása 2010-ig és azon túl: az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartása az emberi jólét érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2006)0216),

| — | tekintettel az Európai Közösség biológiai sokféleségre vonatkozó cselekvési terve végrehajtásának félidejű értékeléséről szóló bizottsági közleményre (COM(2008)0864), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség biológiai sokféleségre vonatkozó cselekvési terve végrehajtásának félidejű értékeléséről szóló bizottsági közleményre (COM(2008)0864),

| — | tekintettel „A biológiai sokféleséggel kapcsolatos lehetséges uniós koncepciók és célkitűzések a 2010 utáni időszakra” című bizottsági közleményre (COM(2010)0004), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A biológiai sokféleséggel kapcsolatos lehetséges uniós koncepciók és célkitűzések a 2010 utáni időszakra” című bizottsági közleményre (COM(2010)0004),

| — | tekintettel az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikkében előírt, az élőhelytípusok és fajok védettségi helyzetéről szóló bizottsági jelentésre (COM(2009)0358), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikkében előírt, az élőhelytípusok és fajok védettségi helyzetéről szóló bizottsági jelentésre (COM(2009)0358),

| — | tekintettel a vadmadarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelvre (madárvédelmi irányelv) (1), továbbá a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (élőhelyvédelmi irányelv) (2) végrehajtásáról szóló 2001. január 17-i európai parlamenti állásfoglalásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vadmadarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelvre (madárvédelmi irányelv) (1), továbbá a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (élőhelyvédelmi irányelv) (2) végrehajtásáról szóló 2001. január 17-i európai parlamenti állásfoglalásra (3),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi Tanács „Az Európai Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési terve végrehajtásának félidős értékelése – Az invazív idegen fajokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, 2009. június 25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi Tanács „Az Európai Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési terve végrehajtásának félidős értékelése – Az invazív idegen fajokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, 2009. június 25-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács 2010. január 26–27-én Madridban tartott nem hivatalos ülésére, amelyen elfogadták az úgynevezett Cibeles-prioritásokat, valamint a Környezetvédelmi Tanács 2010. március 15-i, a 2010 utáni biológiai sokféleségről szóló következtetéseire az uniós és globális elképzelések és célok, valamint a nemzetközi hozzáférés és a terhek megosztására vonatkozó rendszer tárgyában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. január 26–27-én Madridban tartott nem hivatalos ülésére, amelyen elfogadták az úgynevezett Cibeles-prioritásokat, valamint a Környezetvédelmi Tanács 2010. március 15-i, a 2010 utáni biológiai sokféleségről szóló következtetéseire az uniós és globális elképzelések és célok, valamint a nemzetközi hozzáférés és a terhek megosztására vonatkozó rendszer tárgyában,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2010. március 25–26-i következtetéseire, különösen annak (14) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2010. március 25–26-i következtetéseire, különösen annak (14) bekezdésére,

| — | tekintettel a biológiai sokféleség csökkenésének 2010-ig történő megállításáról szóló, 2007. május 22-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleség csökkenésének 2010-ig történő megállításáról szóló, 2007. május 22-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 2001-es göteborgi európai csúcstalálkozóra, ahol egy fenntartható fejlődési stratégia részeként megegyeztek a biológiai sokféleség csökkenésének 2010-ig történő megállításában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001-es göteborgi európai csúcstalálkozóra, ahol egy fenntartható fejlődési stratégia részeként megegyeztek a biológiai sokféleség csökkenésének 2010-ig történő megállításában,

| — | tekintettel az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtanáról (TEEB) szóló tanulmányra (http://www.teebweb.org/), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtanáról (TEEB) szóló tanulmányra (http://www.teebweb.org/),

| — | tekintettel a Bizottság „Az invazív fajokról szóló stratégia felé” című közleményére (COM(2008)0789), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az invazív fajokról szóló stratégia felé” című közleményére (COM(2008)0789),

| — | tekintettel az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról szóló kék könyvre (COM(2007)0575 és SEC(2007)1278), valamint a közös halászati politika reformjára vonatkozó jelenlegi előkészítési munkákra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról szóló kék könyvre (COM(2007)0575 és SEC(2007)1278), valamint a közös halászati politika reformjára vonatkozó jelenlegi előkészítési munkákra,

| — | tekintettel a természet és a biológiai sokféleség védelmét célzó – és a KAP állapotfelmérésének részét képező –intézkedésekre, továbbá a KAP jelenleg is tárgyalt reformja által kínált lehetőségekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a természet és a biológiai sokféleség védelmét célzó – és a KAP állapotfelmérésének részét képező –intézkedésekre, továbbá a KAP jelenleg is tárgyalt reformja által kínált lehetőségekre,

| — | tekintettel az élőhelyek védelméről szóló tanácsi irányelv nemzeti végrehajtásáról szóló, a C. Tematikus Osztály által készített, 2009-es – PE 410.698 számú – tanulmányban független szakértők által az élőhelyvédelmi irányelv alkalmazásával kapcsolatban tett megállapításokra, különös tekintettel a projektekkel szembeni egyéb lehetőségek és a projektek halmozott hatásai értékelésének hiányára, a nem megfelelő területkezelésre, valamint – amennyiben kiegészítő intézkedésekről születik döntés – az ilyen intézkedések értékelésének hiányára és arra, hogy ha egyáltalán elvégzik őket, akkor is gyakran túl későn, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élőhelyek védelméről szóló tanácsi irányelv nemzeti végrehajtásáról szóló, a C. Tematikus Osztály által készített, 2009-es – PE 410.698 számú – tanulmányban független szakértők által az élőhelyvédelmi irányelv alkalmazásával kapcsolatban tett megállapításokra, különös tekintettel a projektekkel szembeni egyéb lehetőségek és a projektek halmozott hatásai értékelésének hiányára, a nem megfelelő területkezelésre, valamint – amennyiben kiegészítő intézkedésekről születik döntés – az ilyen intézkedések értékelésének hiányára és arra, hogy ha egyáltalán elvégzik őket, akkor is gyakran túl későn,

| — | tekintettel arra, hogy az ENSZ 2010-et a biológiai sokféleség nemzetközi évévé nyilvánította, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az ENSZ 2010-et a biológiai sokféleség nemzetközi évévé nyilvánította,

| — | tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) részes felei konferenciája (COP 15) 2010. március 13–25. között Dohában (Katar) tartott 15. ülésének eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) részes felei konferenciája (COP 15) 2010. március 13–25. között Dohában (Katar) tartott 15. ülésének eredményeire,

| — | tekintettel a részes felek soron következő ötödik konferenciájára, amely a biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként (COP-MOP 5) szolgál, valamint az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményét (CBD) aláíró felek konferenciájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a részes felek soron következő ötödik konferenciájára, amely a biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként (COP-MOP 5) szolgál, valamint az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményét (CBD) aláíró felek konferenciájára,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a biológiai sokféleséggel kapcsolatban 2010-re kitűzött célok teljesítéséről szóló 4/2009. sz. jelentésére, és különösen annak „SEBI 2010 biológiai sokféleségi mutató” című mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a biológiai sokféleséggel kapcsolatban 2010-re kitűzött célok teljesítéséről szóló 4/2009. sz. jelentésére, és különösen annak „SEBI 2010 biológiai sokféleségi mutató” című mellékletére,

| — | tekintettel az „Iránymutatás a tengeri környezetben a Natura 2000 hálózat létrehozásáról – Az élőhelyvédelmi és a madárvédelmi irányelvek alkalmazása” című, iránymutatásokról szóló bizottsági dokumentumra (2007. május), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iránymutatás a tengeri környezetben a Natura 2000 hálózat létrehozásáról – Az élőhelyvédelmi és a madárvédelmi irányelvek alkalmazása” című, iránymutatásokról szóló bizottsági dokumentumra (2007. május),

| — | tekintettel az EU 2020 stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2020 stratégiára,

| — | tekintettel az ENSZ biológiai sokféleség globális kilátásairól szóló harmadik dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ biológiai sokféleség globális kilátásairól szóló harmadik dokumentumára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Halászati Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0241/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Halászati Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0241/2010),

| A. | mivel az európai szabályozásnak – a vízügyi keretirányelvhez (2000/60/EK irányelv) vagy a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvhez (2008/56/EK irányelv) hasonlóan – hatással kell lennie a biológiai sokféleségre; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai szabályozásnak – a vízügyi keretirányelvhez (2000/60/EK irányelv) vagy a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvhez (2008/56/EK irányelv) hasonlóan – hatással kell lennie a biológiai sokféleségre;

| B. | mivel a Bizottság közleményéből egyértelművé vált, hogy az EU nem érte el a biológiai sokféleségre vonatkozó 2010-es célkitűzést; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság közleményéből egyértelművé vált, hogy az EU nem érte el a biológiai sokféleségre vonatkozó 2010-es célkitűzést;

| C. | mivel az élőhelyvédelmi irányelv védelme alatt álló fajok és élőhelytípusok állapotfelmérése rámutat, hogy a fajok és élőhelytípusok többsége kedvezőtlen védettségi állapotban van, és a kipusztulás aránya nyugtalanítóan magas, egyes becslések szerint a sokféleségi ráta mutatója 30 százalékkal csökkent az elmúlt 40 évben, továbbá a biológiai sokféleség túlzott mértékű romlásának kiváltó okai nem mutatják az enyhülés semmilyen jelét; mivel az uniós érdekeltségű élőhelyeket és a fajokat potenciálisan fenyegeti az emberi eredetű éghajlatváltozás; mivel a tudósok feltételezése szerint számos faj nincs is regisztrálva, következésképpen a biológiai sokféleség nem is becsülhető fel teljes egészében; |
| --- | --- |

C.

mivel az élőhelyvédelmi irányelv védelme alatt álló fajok és élőhelytípusok állapotfelmérése rámutat, hogy a fajok és élőhelytípusok többsége kedvezőtlen védettségi állapotban van, és a kipusztulás aránya nyugtalanítóan magas, egyes becslések szerint a sokféleségi ráta mutatója 30 százalékkal csökkent az elmúlt 40 évben, továbbá a biológiai sokféleség túlzott mértékű romlásának kiváltó okai nem mutatják az enyhülés semmilyen jelét; mivel az uniós érdekeltségű élőhelyeket és a fajokat potenciálisan fenyegeti az emberi eredetű éghajlatváltozás; mivel a tudósok feltételezése szerint számos faj nincs is regisztrálva, következésképpen a biológiai sokféleség nem is becsülhető fel teljes egészében;

| D. | mivel számos tényező megakadályozta az EU-t abban, hogy elérje a 2010-es célkitűzéseit, például a biológiai sokféleség csökkenését okozó tényezők sikertelen felismerése és kezelése, a jogszabályok nem teljes körű végrehajtása, az ágazati politikákba történő hiányos és gyenge beépítése, nem kielégítő tudományos ismeretek és az adatok hiánya, a politikai akarat hiánya, az elégtelen finanszírozás, konkrét – például az invazív idegen fajokkal kapcsolatos – problémák kezelésére hivatott kiegészítő, hatékonyan célzott eszközök hiánya; |
| --- | --- |

D.

mivel számos tényező megakadályozta az EU-t abban, hogy elérje a 2010-es célkitűzéseit, például a biológiai sokféleség csökkenését okozó tényezők sikertelen felismerése és kezelése, a jogszabályok nem teljes körű végrehajtása, az ágazati politikákba történő hiányos és gyenge beépítése, nem kielégítő tudományos ismeretek és az adatok hiánya, a politikai akarat hiánya, az elégtelen finanszírozás, konkrét – például az invazív idegen fajokkal kapcsolatos – problémák kezelésére hivatott kiegészítő, hatékonyan célzott eszközök hiánya;

| E. | mivel a biológiai sokféleség mint a világ természeti tőkéje az általa nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatásokon keresztül közvetve és közvetlenül egyaránt nélkülözhetetlen az ember földi életéhez és a társadalmak jólétéhez; mivel a biológiai sokféleség központi szerepet tölt be az éhség ellen és az élelmezésbiztonságért folytatott globális küzdelemben; mivel a biológia sokféleség megőrzése és fenntartható használata az éghajlatváltozás enyhítésének és az ahhoz való alkalmazkodásnak egyik előfeltétele; |
| --- | --- |

E.

mivel a biológiai sokféleség mint a világ természeti tőkéje az általa nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatásokon keresztül közvetve és közvetlenül egyaránt nélkülözhetetlen az ember földi életéhez és a társadalmak jólétéhez; mivel a biológiai sokféleség központi szerepet tölt be az éhség ellen és az élelmezésbiztonságért folytatott globális küzdelemben; mivel a biológia sokféleség megőrzése és fenntartható használata az éghajlatváltozás enyhítésének és az ahhoz való alkalmazkodásnak egyik előfeltétele;

| F. | mivel a biológiai sokféleség az emberiség fejlődésének mással nem helyettesíthető talapzata, amelynek elveszítése és a hozzá kapcsolódó természeti örökség megfogyatkozása egyenlőtlenségeket eredményez, továbbá az éghajlatváltozással kapcsolatos tétlenségből adódó költségekkel azonos léptékű, jelentős gazdasági és jóléti veszteségekhez vezet; |
| --- | --- |

F.

mivel a biológiai sokféleség az emberiség fejlődésének mással nem helyettesíthető talapzata, amelynek elveszítése és a hozzá kapcsolódó természeti örökség megfogyatkozása egyenlőtlenségeket eredményez, továbbá az éghajlatváltozással kapcsolatos tétlenségből adódó költségekkel azonos léptékű, jelentős gazdasági és jóléti veszteségekhez vezet;

| G. | mivel „Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana (TEEB)” című tanulmány is megerősíti, hogy a biológiai sokféleség csökkenése jelentős gazdasági és jóléti veszteségekhez vezet; |
| --- | --- |

G.

mivel „Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana (TEEB)” című tanulmány is megerősíti, hogy a biológiai sokféleség csökkenése jelentős gazdasági és jóléti veszteségekhez vezet;

| H. | mivel az Eurobarométer egyik közelmúltbeli tanulmánya kimutatja, hogy az uniós polgárok túlnyomó része nincs tisztában a biológiai sokféleség fogalmával és a csökkenésével járó következményekkel; |
| --- | --- |

H.

mivel az Eurobarométer egyik közelmúltbeli tanulmánya kimutatja, hogy az uniós polgárok túlnyomó része nincs tisztában a biológiai sokféleség fogalmával és a csökkenésével járó következményekkel;

| I. | mivel a fajok kihalása a más növény- és állatfajok fennmaradásához nélkülözhetetlen tápláléklánc megszakadásához vezethet, amelyek létfontosságúak az élelmiszertermelés, az éghajlati tényezőkhöz való alkalmazkodás, a külső tényezőkkel szembeni ellenállás és a genetikai értékek megőrzése szempontjából, |
| --- | --- |

I.

mivel a fajok kihalása a más növény- és állatfajok fennmaradásához nélkülözhetetlen tápláléklánc megszakadásához vezethet, amelyek létfontosságúak az élelmiszertermelés, az éghajlati tényezőkhöz való alkalmazkodás, a külső tényezőkkel szembeni ellenállás és a genetikai értékek megőrzése szempontjából,

Általános észrevételek

| 1. | komolyan aggasztja a biológiai sokféleség emberi tevékenység által okozott csökkenésének igen gyors üteme, ami – ha az elmúlt évtizedekhez hasonlóképpen folytatódik – 2050-re rendkívül elszegényedett és visszafordíthatatlanul károsodott természetet hagy örökül, valamint hangsúlyozza, hogy a működő ökoszisztmémák létezésünk alapvető követelményei; |
| --- | --- |

1.

komolyan aggasztja a biológiai sokféleség emberi tevékenység által okozott csökkenésének igen gyors üteme, ami – ha az elmúlt évtizedekhez hasonlóképpen folytatódik – 2050-re rendkívül elszegényedett és visszafordíthatatlanul károsodott természetet hagy örökül, valamint hangsúlyozza, hogy a működő ökoszisztmémák létezésünk alapvető követelményei;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség a jó környezeti állapot legfontosabb mutatója; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség a jó környezeti állapot legfontosabb mutatója;

| 3. | tudatában van annak, hogy a biológiai sokféleség csökkenése megállításának kudarca elfogadhatatlan nemcsak morális, hanem ökológiai és gazdasági szempontból is, tekintve, hogy ez megfosztja a jövő generációit egy gazdag, természetes biológiai sokféleség ökoszisztémához kapcsolódó szolgáltatásaitól és jóléti vonatkozásaitól; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mind bel-, mind külkapcsolataikban javítsák a biológiai sokféleséggel kapcsolatos irányítást és megfelelést; |
| --- | --- |

3.

tudatában van annak, hogy a biológiai sokféleség csökkenése megállításának kudarca elfogadhatatlan nemcsak morális, hanem ökológiai és gazdasági szempontból is, tekintve, hogy ez megfosztja a jövő generációit egy gazdag, természetes biológiai sokféleség ökoszisztémához kapcsolódó szolgáltatásaitól és jóléti vonatkozásaitól; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mind bel-, mind külkapcsolataikban javítsák a biológiai sokféleséggel kapcsolatos irányítást és megfelelést;

| 4. | tudatában van továbbá annak, hogy az élelmiszerválság, a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlatváltozás hármas válságának sikeres kezelése egységes megközelítést és teljes egészében a szegénység és az éhínség leküzdésére, valamint az éghajlatváltozás csökkentésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiákba illeszkedő, biológiai sokféleségre vonatkozó jövőbeli uniós stratégiát igényel; |
| --- | --- |

4.

tudatában van továbbá annak, hogy az élelmiszerválság, a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlatváltozás hármas válságának sikeres kezelése egységes megközelítést és teljes egészében a szegénység és az éhínség leküzdésére, valamint az éghajlatváltozás csökkentésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiákba illeszkedő, biológiai sokféleségre vonatkozó jövőbeli uniós stratégiát igényel;

| 5. | elismeri, hogy a nem kormányzati szervezetek – helyszíni szereplőkként – jelentős szerepet töltenek be a biológiai sokféleség megóvásában a döntéshozatali folyamatban való közreműködés tekintetében, valamint a nyilvánosság tudatosságának felkeltésében; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a nem kormányzati szervezetek – helyszíni szereplőkként – jelentős szerepet töltenek be a biológiai sokféleség megóvásában a döntéshozatali folyamatban való közreműködés tekintetében, valamint a nyilvánosság tudatosságának felkeltésében;

| 6. | 5a. hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő tanulmányok – például „Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana (TEEB)” című tanulmány – becslése szerint a biológiai sokféleség csökkenéséből származó jóléti veszteség jelenleg mintegy 50 milliárd eurós (a GDP valamivel 1 %-a alatti) összeget tesz ki évente, amely 2050-re 14 trillió euróra vagy a becsült GDP 7 %-ára fog emelkedni; |
| --- | --- |

6.

5a. hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő tanulmányok – például „Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana (TEEB)” című tanulmány – becslése szerint a biológiai sokféleség csökkenéséből származó jóléti veszteség jelenleg mintegy 50 milliárd eurós (a GDP valamivel 1 %-a alatti) összeget tesz ki évente, amely 2050-re 14 trillió euróra vagy a becsült GDP 7 %-ára fog emelkedni;

| 7. | mindazonáltal egyetért „Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana (TEEB)” című tanulmányban foglaltakkal, miszerint a biológiai sokféleség gazdasági értékének mérését módszertani korlátok akadályozzák, és azoknak nem szabad beárnyékolniuk a biológiai sokféleség megőrzésének etikai és generációközi szempontjait; |
| --- | --- |

7.

mindazonáltal egyetért „Az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana (TEEB)” című tanulmányban foglaltakkal, miszerint a biológiai sokféleség gazdasági értékének mérését módszertani korlátok akadályozzák, és azoknak nem szabad beárnyékolniuk a biológiai sokféleség megőrzésének etikai és generációközi szempontjait;

| 8. | rendkívül aggasztónak tartja a nemzetközi politikai napirendben a biológiai sokféleség csökkenésének megállításával kapcsolatos sürgősségérzet hiányát; |
| --- | --- |

8.

rendkívül aggasztónak tartja a nemzetközi politikai napirendben a biológiai sokféleség csökkenésének megállításával kapcsolatos sürgősségérzet hiányát;

Az EU és a biológiai sokféleség

| 9. | mélyen sajnálja, hogy a 2001-ben Göteborgban megállapított, a biológiai sokféleség csökkenésének 2010-ig történő megállítására vonatkozó uniós célkitűzés nem vált valóra, valamint osztja a számos petícióbenyújtó aggodalmát; |
| --- | --- |

9.

mélyen sajnálja, hogy a 2001-ben Göteborgban megállapított, a biológiai sokféleség csökkenésének 2010-ig történő megállítására vonatkozó uniós célkitűzés nem vált valóra, valamint osztja a számos petícióbenyújtó aggodalmát;

| 10. | üdvözli a Bizottság „A biológiai sokféleséggel kapcsolatos lehetséges uniós koncepciók és célkitűzések a 2010 utáni időszakra” című közleményét; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Bizottság „A biológiai sokféleséggel kapcsolatos lehetséges uniós koncepciók és célkitűzések a 2010 utáni időszakra” című közleményét;

| 11. | üdvözli továbbá a 2010. március 15-i Környezetvédelmi Tanács biológiai sokféleségre vonatkozó következtetéseit, beleértve azt az új kiemelt célkitűzést, melynek értelmében az EU-ban a biológiai sokféleség csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlását 2020-ig meg kell állítani és azokat a lehetőségek keretein belül helyre kell állítani, figyelemmel a biológiai sokféleség természetes változására, emellett üdvözli az Európai Tanács 2010. március 25–26-i következtetéseit, amelyek megerősítik a biológiai sokféleség csökkenése és az ökoszisztéma pusztulása folyamatos tendenciái visszafordításának sürgős szükségességét; |
| --- | --- |

11.

üdvözli továbbá a 2010. március 15-i Környezetvédelmi Tanács biológiai sokféleségre vonatkozó következtetéseit, beleértve azt az új kiemelt célkitűzést, melynek értelmében az EU-ban a biológiai sokféleség csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlását 2020-ig meg kell állítani és azokat a lehetőségek keretein belül helyre kell állítani, figyelemmel a biológiai sokféleség természetes változására, emellett üdvözli az Európai Tanács 2010. március 25–26-i következtetéseit, amelyek megerősítik a biológiai sokféleség csökkenése és az ökoszisztéma pusztulása folyamatos tendenciái visszafordításának sürgős szükségességét;

| 12. | úgy véli, hogy a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása a 2020-ra kitűzött célok abszolút minimumát jelenti; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása a 2020-ra kitűzött célok abszolút minimumát jelenti;

| 13. | rámutat a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma helyreállítását célzó, már folyamatban lévő értékes kezdeményezésekre és hiszi, hogy eme helyreállítási tevékenységeknek is a 2020-ra kitűzött legfőbb célok részét kell képezniük; |
| --- | --- |

13.

rámutat a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma helyreállítását célzó, már folyamatban lévő értékes kezdeményezésekre és hiszi, hogy eme helyreállítási tevékenységeknek is a 2020-ra kitűzött legfőbb célok részét kell képezniük;

| 14. | úgy véli, hogy alapos környezeti, gazdasági és társadalmi hatástanulmányra van szükség akkor, ha az ilyen adatok hiányoznak; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy alapos környezeti, gazdasági és társadalmi hatástanulmányra van szükség akkor, ha az ilyen adatok hiányoznak;

| 15. | a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások globális jellegére, valamint a fenntartható fejlődésnek, a szegénység és az éhínség csökkentésének, valamint az egészség és az emberi jólét javításának átfogó célkitűzéseit illetően játszott létfontosságú szerepükre tekintettel meggyőződése, hogy az EU jövőbeli stratégiájának fokoznia kell a biológiai sokféleség csökkenésének megakadályozására irányuló uniós nemzetközi erőfeszítéseket is, hiszen a TEE-hez hasonló tanulmányok elegendő bizonyítékkal szolgáltak arra, hogy ennek véghezvitele költséghatékony és megvalósítható, s ekként eredményesebben hozzájárulnak a millenniumi fejlesztési célok 2015-re történő eléréséhez; |
| --- | --- |

15.

a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások globális jellegére, valamint a fenntartható fejlődésnek, a szegénység és az éhínség csökkentésének, valamint az egészség és az emberi jólét javításának átfogó célkitűzéseit illetően játszott létfontosságú szerepükre tekintettel meggyőződése, hogy az EU jövőbeli stratégiájának fokoznia kell a biológiai sokféleség csökkenésének megakadályozására irányuló uniós nemzetközi erőfeszítéseket is, hiszen a TEE-hez hasonló tanulmányok elegendő bizonyítékkal szolgáltak arra, hogy ennek véghezvitele költséghatékony és megvalósítható, s ekként eredményesebben hozzájárulnak a millenniumi fejlesztési célok 2015-re történő eléréséhez;

| 16. | hangsúlyozza emellett azt is, hogy a biológiai sokféleség védelmét és javítását célzó politika részeként az invazív idegen fajok problémájának kezeléséhez közös uniós stratégiára van szükség; és rámutat a közlekedési-szállítási folyosók és az idegenhonos fajok tömeges betelepülése közötti különösen szoros összefüggésre; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza emellett azt is, hogy a biológiai sokféleség védelmét és javítását célzó politika részeként az invazív idegen fajok problémájának kezeléséhez közös uniós stratégiára van szükség; és rámutat a közlekedési-szállítási folyosók és az idegenhonos fajok tömeges betelepülése közötti különösen szoros összefüggésre;

Natura 2000

| 17. | 11. elismeri, hogy a Natura 2000 jogszabályok helyes végrehajtása jelentős szerepet tölt be a biológiai sokféleségre vonatkozó uniós célkitűzések, valamint az éghajlatváltozással és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzések elérésében; e tekintetben rendkívül fontosnak tartja, hogy a földterület használóival a NATURA 2000 megvalósítása terén folytatott jövőbeli együttműködés alapjaiban erősödjön meg és együttműködésen alapuljon; hangsúlyozza, hogy a Natura 2000 megközelítés már figyelemre méltó sikereket ért el; |
| --- | --- |

17.

11. elismeri, hogy a Natura 2000 jogszabályok helyes végrehajtása jelentős szerepet tölt be a biológiai sokféleségre vonatkozó uniós célkitűzések, valamint az éghajlatváltozással és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzések elérésében; e tekintetben rendkívül fontosnak tartja, hogy a földterület használóival a NATURA 2000 megvalósítása terén folytatott jövőbeli együttműködés alapjaiban erősödjön meg és együttműködésen alapuljon; hangsúlyozza, hogy a Natura 2000 megközelítés már figyelemre méltó sikereket ért el;

| 18. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkét; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkét;

| 19. | továbbra is aggodalommal tölti el a Natura 2000 jogszabályok teljes körű és alapos végrehajtása, annak ellenére, hogy néhány tagállam kedvező és kézzelfogható eredményeket ért el számos faj védettségi helyzete terén; sürgeti a tagállamokat, hogy kezeljék kiemelt prioritással a Natura 2000 végrehajtását; |
| --- | --- |

19.

továbbra is aggodalommal tölti el a Natura 2000 jogszabályok teljes körű és alapos végrehajtása, annak ellenére, hogy néhány tagállam kedvező és kézzelfogható eredményeket ért el számos faj védettségi helyzete terén; sürgeti a tagállamokat, hogy kezeljék kiemelt prioritással a Natura 2000 végrehajtását;

| 20. | üdvözli, hogy a Natura 2000 hálózat képviseli az EU (szárazföldi) területének 18 %-át, valamint a megőrzési intézkedések vagy a gazdálkodási tervek kialakítása terén elért korai előrehaladást; aggállyal tölti el, hogy a tagállamok nem tartják tiszteletben az irányelvekben megállapított határidőket; ennélfogva sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul tegyenek lépéseket a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelvek teljes körű végrehajtására; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy a Natura 2000 hálózat képviseli az EU (szárazföldi) területének 18 %-át, valamint a megőrzési intézkedések vagy a gazdálkodási tervek kialakítása terén elért korai előrehaladást; aggállyal tölti el, hogy a tagállamok nem tartják tiszteletben az irányelvekben megállapított határidőket; ennélfogva sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul tegyenek lépéseket a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelvek teljes körű végrehajtására;

| 21. | kifejezi aggodalmát amiatt, hogy nem történt előrehaladás a Natura 2000 hálózat tengeri környezetben történő létrehozásában, és felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsa fel az ehhez szükséges eljárásokat; |
| --- | --- |

21.

kifejezi aggodalmát amiatt, hogy nem történt előrehaladás a Natura 2000 hálózat tengeri környezetben történő létrehozásában, és felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsa fel az ehhez szükséges eljárásokat;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy fogadja el a védett tengeri területek modellértékű hálózatát, amely lehetővé teszi a környezetvédelem és a fenntartható halászat összeegyeztetését; kéri a Bizottságot, hogy tegyen rendszeresen jelentést az élőhely- és a madárvédelmi irányelv végrehajtása terén a tagállamok által elért haladásról, különös tekintettel a Natura 2000 hálózat tengeri környezetben való megvalósítására, mivel jelenleg a védett területek kevesebb mint 10 %-a tenger, továbbá hogy tegyen jelentést a tagállamok jelentési és nyomon követési kötelezettségének alakulásáról; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy fogadja el a védett tengeri területek modellértékű hálózatát, amely lehetővé teszi a környezetvédelem és a fenntartható halászat összeegyeztetését; kéri a Bizottságot, hogy tegyen rendszeresen jelentést az élőhely- és a madárvédelmi irányelv végrehajtása terén a tagállamok által elért haladásról, különös tekintettel a Natura 2000 hálózat tengeri környezetben való megvalósítására, mivel jelenleg a védett területek kevesebb mint 10 %-a tenger, továbbá hogy tegyen jelentést a tagállamok jelentési és nyomon követési kötelezettségének alakulásáról;

| 23. | rámutat, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó uniós szabályozás keretében a tengeri fajok és élőhelyek alacsonyabb szintű védelemben részesülnek mint a szárazföldi fajok és élőhelyek, ezért felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel a szabályozás és végrehajtásának hiányosságait és hozzon létre olyan védett tengeri területeket, ahol a gazdasági tevékenységek, többek között a halászat, fokozottabban ökoszisztéma-alapú területkezelésen alapulnak; |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó uniós szabályozás keretében a tengeri fajok és élőhelyek alacsonyabb szintű védelemben részesülnek mint a szárazföldi fajok és élőhelyek, ezért felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel a szabályozás és végrehajtásának hiányosságait és hozzon létre olyan védett tengeri területeket, ahol a gazdasági tevékenységek, többek között a halászat, fokozottabban ökoszisztéma-alapú területkezelésen alapulnak;

| 24. | rámutat továbbá, hogy az Unió körüli regionális tengerekre vonatkozó egyezmények, mint például az OSPAR, a HELCOM és a Barcelona, fontos keretet biztosítanak a tengeri ökoszisztémák védelme szempontjából; |
| --- | --- |

24.

rámutat továbbá, hogy az Unió körüli regionális tengerekre vonatkozó egyezmények, mint például az OSPAR, a HELCOM és a Barcelona, fontos keretet biztosítanak a tengeri ökoszisztémák védelme szempontjából;

| 25. | úgy véli, hogy a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az uniós jogszabályokban előírt fellépéseken túlmenően is foganatosíthassanak kezdeményezéseket a tengeri biodiverzitás védelme érdekében; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az uniós jogszabályokban előírt fellépéseken túlmenően is foganatosíthassanak kezdeményezéseket a tengeri biodiverzitás védelme érdekében;

| 26. | emlékeztet arra, hogy az egységes Natura 2000 létrehozása a vadon élő növények és állatok számára kiemelkedő fontosságú tájjellemzők fenntartását teszi szükségessé; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen vegyenek részt az – akár szárazföldi, akár tengeri – védett területek, valamint a magas természeti értékkel bíró mezőgazdasági területek összekapcsolhatóságának fenntartásában és fejlesztésében; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy az egységes Natura 2000 létrehozása a vadon élő növények és állatok számára kiemelkedő fontosságú tájjellemzők fenntartását teszi szükségessé; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen vegyenek részt az – akár szárazföldi, akár tengeri – védett területek, valamint a magas természeti értékkel bíró mezőgazdasági területek összekapcsolhatóságának fenntartásában és fejlesztésében;

| 27. | alátámasztja az Európai Környezetvédelmi Ügynökség eredményeit, amikor kimondja: „az EU élőhely-irányelve által védett fajok és élőhelyek megőrzése tekintetében kialakult helyzet aggodalomra ad okot”, valamint, hogy „nem a biodiverzitás szigeteinek megőrzésére kellene összpontosítanunk minden erőnket, miközben a természet mindenhol máshol eltűnik”, mivel ez tükrözi az európai polgárok által az Európai Parlament számára eljuttatott petícióikban oly sokszor kifejezett véleményt; |
| --- | --- |

27.

alátámasztja az Európai Környezetvédelmi Ügynökség eredményeit, amikor kimondja: „az EU élőhely-irányelve által védett fajok és élőhelyek megőrzése tekintetében kialakult helyzet aggodalomra ad okot”, valamint, hogy „nem a biodiverzitás szigeteinek megőrzésére kellene összpontosítanunk minden erőnket, miközben a természet mindenhol máshol eltűnik”, mivel ez tükrözi az európai polgárok által az Európai Parlament számára eljuttatott petícióikban oly sokszor kifejezett véleményt;

| 28. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tengeri stratégia irányelv nem korlátozza a védett tengeri területeket a NATURA 2000-re, ezért kéri, hogy egy egységes és átfogó hálózat létrehozása érdekében a tagállamok és a Bizottság vegye figyelembe és kapcsolja össze az összes védett tengeri területet, ideértve a regionális tengerekre vonatkozó egyezmények által kijelölt területeket is; |
| --- | --- |

28.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tengeri stratégia irányelv nem korlátozza a védett tengeri területeket a NATURA 2000-re, ezért kéri, hogy egy egységes és átfogó hálózat létrehozása érdekében a tagállamok és a Bizottság vegye figyelembe és kapcsolja össze az összes védett tengeri területet, ideértve a regionális tengerekre vonatkozó egyezmények által kijelölt területeket is;

| 29. | tudomásul veszi, hogy az EU környezetvédelmi jogszabályaiban rögzített szubszidiaritás bizonyos mértékben megkerülhetetlen, ugyanakkor aggasztja, hogy ennek mértéke a tagállamok részéről visszaélésekhez vezethet a végrehajtás során; sajnálatát fejezi ki a tagállamok közötti szembeötlő különbségek miatt, például a Natura 2000 területek „külső hatása”, bizonyos „meglévő tevékenységek” csoportos mentessége vagy az elővigyázatossági elv alkalmazása vonatkozásában; kéri, hogy amennyiben ilyen szembeötlő különbségek kerülnek megállapításra, történjen meg annak az ellenőrzése, hogy a szóban forgó tagállamokban nincsenek-e érvényben olyan alkalmazások, amelyek a biológiai sokféleséggel kapcsolatban kitűzött célok hatékony elérését akadályozzák; |
| --- | --- |

29.

tudomásul veszi, hogy az EU környezetvédelmi jogszabályaiban rögzített szubszidiaritás bizonyos mértékben megkerülhetetlen, ugyanakkor aggasztja, hogy ennek mértéke a tagállamok részéről visszaélésekhez vezethet a végrehajtás során; sajnálatát fejezi ki a tagállamok közötti szembeötlő különbségek miatt, például a Natura 2000 területek „külső hatása”, bizonyos „meglévő tevékenységek” csoportos mentessége vagy az elővigyázatossági elv alkalmazása vonatkozásában; kéri, hogy amennyiben ilyen szembeötlő különbségek kerülnek megállapításra, történjen meg annak az ellenőrzése, hogy a szóban forgó tagállamokban nincsenek-e érvényben olyan alkalmazások, amelyek a biológiai sokféleséggel kapcsolatban kitűzött célok hatékony elérését akadályozzák;

| 30. | a tagállamok közötti fenti különbségekre tekintettel felkéri a Bizottságot, hogy az irányelvekre vonatkozóan szükség esetén további pontosítást vagy útmutatást adjon; a legideálisabb megközelítést az, ha ezeket pontosításokat vagy útmutatásokat bevált gyakorlatokra alapozzák és/vagy bevált gyakorlatokkal szemléltetik; |
| --- | --- |

30.

a tagállamok közötti fenti különbségekre tekintettel felkéri a Bizottságot, hogy az irányelvekre vonatkozóan szükség esetén további pontosítást vagy útmutatást adjon; a legideálisabb megközelítést az, ha ezeket pontosításokat vagy útmutatásokat bevált gyakorlatokra alapozzák és/vagy bevált gyakorlatokkal szemléltetik;

| 31. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatban a természetre irányuló elővigyázatosság elvét a Bíróság döntéseivel összhangban hajtsák végre; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatban a természetre irányuló elővigyázatosság elvét a Bíróság döntéseivel összhangban hajtsák végre;

| 32. | ösztönzi a tagállamokat annak biztosítására, hogy – a Natura 2000-rel kapcsolatos jogszabályok megfelelő végrehajtásának garantálása érdekében – a környezeti hatásvizsgálatok és a stratégiai környezetvédelmi értékelések megfelelő minőségűek legyenek a biológiai sokféleséget illetően; |
| --- | --- |

32.

ösztönzi a tagállamokat annak biztosítására, hogy – a Natura 2000-rel kapcsolatos jogszabályok megfelelő végrehajtásának garantálása érdekében – a környezeti hatásvizsgálatok és a stratégiai környezetvédelmi értékelések megfelelő minőségűek legyenek a biológiai sokféleséget illetően;

| 33. | felszólít a környezetvédelmi hatásvizsgálatokról szóló irányelv megerősítésére, és célkitűzéseinek megszorítóbb jellegű értelmezésére a biológiai sokféleséggel kapcsolatos nettó veszteség elkerülése és – amennyiben lehetséges – eredmények elérése érdekében, felszólít továbbá a projektek biológiai sokféleségre gyakorolt hatásainak, valamint a kárenyhítési intézkedések hatékonyságának folyamatos nyomon követése tekintetében különös követelmények bevezetésére, az ezen információkhoz való hozzáférésre és a végrehajtásra vonatkozó megfelelő rendelkezések előírásával együtt; |
| --- | --- |

33.

felszólít a környezetvédelmi hatásvizsgálatokról szóló irányelv megerősítésére, és célkitűzéseinek megszorítóbb jellegű értelmezésére a biológiai sokféleséggel kapcsolatos nettó veszteség elkerülése és – amennyiben lehetséges – eredmények elérése érdekében, felszólít továbbá a projektek biológiai sokféleségre gyakorolt hatásainak, valamint a kárenyhítési intézkedések hatékonyságának folyamatos nyomon követése tekintetében különös követelmények bevezetésére, az ezen információkhoz való hozzáférésre és a végrehajtásra vonatkozó megfelelő rendelkezések előírásával együtt;

| 34. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló megfelelő együttműködés jelentős előnyökkel járhat a Natura 2000-rel kapcsolatos célkitűzések teljesítését illetően; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a határokon átnyúló megfelelő együttműködés jelentős előnyökkel járhat a Natura 2000-rel kapcsolatos célkitűzések teljesítését illetően;

| 35. | ezenkívül aggodalmának ad hangot a határokon átnyúló műveletek hiánya miatt, ami pedig ugyanazon terület eltérő megközelítéseit is eredményezheti, valamint hangsúlyozza e tekintetben a már meglévő eszközök – például az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC) jogi eszköze – igénybe vételének hasznosságát; |
| --- | --- |

35.

ezenkívül aggodalmának ad hangot a határokon átnyúló műveletek hiánya miatt, ami pedig ugyanazon terület eltérő megközelítéseit is eredményezheti, valamint hangsúlyozza e tekintetben a már meglévő eszközök – például az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC) jogi eszköze – igénybe vételének hasznosságát;

| 36. | sürgeti a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó jövőbeli stratégiájában és a Natura 2000 keretében fokozottabban összpontosítson az ökoszisztéma-szolgáltatásokra, ezzel egyidejűleg pedig alapozza a stratégiát a fajok és élőhelyeik kedvező védettségi helyzetének elérésére, és fokozza az arra irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó jövőbeli stratégiájában és a Natura 2000 keretében fokozottabban összpontosítson az ökoszisztéma-szolgáltatásokra, ezzel egyidejűleg pedig alapozza a stratégiát a fajok és élőhelyeik kedvező védettségi helyzetének elérésére, és fokozza az arra irányuló erőfeszítéseket;

Egyéb politikai területekbe való beépítés

| 37. | meggyőződése, hogy a Natura 2000 szárazföldi és tengeri hálózata a biológiai sokféleség megőrzésének nem az egyedüli uniós eszköze, de egyúttal az EU biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikájának sikeréhez integráltabb megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

37.

meggyőződése, hogy a Natura 2000 szárazföldi és tengeri hálózata a biológiai sokféleség megőrzésének nem az egyedüli uniós eszköze, de egyúttal az EU biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikájának sikeréhez integráltabb megközelítésre van szükség;

| 38. | ezért felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a biológiai sokféleség fokozottabb érvényesítését a többi uniós politika – nevezetesen a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás, a halászat, a regionális és kohéziós politika, a közlekedés, az idegenforgalom, a fejlesztési együttműködés, a kutatás és innováció – területén is, hogy azok kölcsönösen erősítsék egymást, valamint hogy erősítse az ágazati politikák és az Európai Unió költségvetési politikái közötti összhangot; hangsúlyozza, hogy különösen a közös agrárpolitikában, a regionális politikában és a közös halászati politikában igen nagy lehetőségek kínálkoznak a biológiai sokféleség támogatására; |
| --- | --- |

38.

ezért felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a biológiai sokféleség fokozottabb érvényesítését a többi uniós politika – nevezetesen a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás, a halászat, a regionális és kohéziós politika, a közlekedés, az idegenforgalom, a fejlesztési együttműködés, a kutatás és innováció – területén is, hogy azok kölcsönösen erősítsék egymást, valamint hogy erősítse az ágazati politikák és az Európai Unió költségvetési politikái közötti összhangot; hangsúlyozza, hogy különösen a közös agrárpolitikában, a regionális politikában és a közös halászati politikában igen nagy lehetőségek kínálkoznak a biológiai sokféleség támogatására;

| 39. | rámutat a vízgazdálkodás és a biológiai sokféleség között fennálló összefüggésre, amely elengedhetetlen összetevője az élet megőrzésének és a fenntartható fejlődésnek; |
| --- | --- |

39.

rámutat a vízgazdálkodás és a biológiai sokféleség között fennálló összefüggésre, amely elengedhetetlen összetevője az élet megőrzésének és a fenntartható fejlődésnek;

| 40. | azon a véleményen van, hogy a mezőgazdasági termelők létfontosságú szerepet játszanak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításában; rámutat, hogy 1992-ben lendületet kapott a biológiai sokféleség védelmének a közös agrárpolitikába (KAP) való integrálása, valamint hogy később a 2003-as reform vezetett be olyan intézkedéseket, mint a keresztmegfelelés, a mezőgazdasági üzemek egységes támogatása (szétválasztás), valamint a vidékfejlesztés, amelyek előnyösek a biológiai sokféleség szempontjából; |
| --- | --- |

40.

azon a véleményen van, hogy a mezőgazdasági termelők létfontosságú szerepet játszanak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításában; rámutat, hogy 1992-ben lendületet kapott a biológiai sokféleség védelmének a közös agrárpolitikába (KAP) való integrálása, valamint hogy később a 2003-as reform vezetett be olyan intézkedéseket, mint a keresztmegfelelés, a mezőgazdasági üzemek egységes támogatása (szétválasztás), valamint a vidékfejlesztés, amelyek előnyösek a biológiai sokféleség szempontjából;

| 41. | aggodalmának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy az uniós mezőgazdasági termelők továbbra is képesek-e jó minőségű termékek versenyképes előállítására; úgy véli, hogy a KAP reform keretében megfelelően díjazni kell az uniós mezőgazdasági termelőket a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós célkitűzés elérésére tett erőfeszítéseik miatt; |
| --- | --- |

41.

aggodalmának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy az uniós mezőgazdasági termelők továbbra is képesek-e jó minőségű termékek versenyképes előállítására; úgy véli, hogy a KAP reform keretében megfelelően díjazni kell az uniós mezőgazdasági termelőket a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós célkitűzés elérésére tett erőfeszítéseik miatt;

| 42. | rámutat, hogy Európában a mezőgazdasági és erdőgazdasági hasznosítás jelentősen hozzájárult a napjainkban védendőnek tekintett fajok és élőhelyek sokszínűségéhez, illetve a mezőgazdasági tájkép változatosságához; ezért hangsúlyozza, hogy az EU-ban hosszú távon csak a mezőgazdasági és erdőgazdasági hasznosítás révén biztosítható a mezőgazdasági tájkép fenntartása és a biológiai sokféleség megőrzése; |
| --- | --- |

42.

rámutat, hogy Európában a mezőgazdasági és erdőgazdasági hasznosítás jelentősen hozzájárult a napjainkban védendőnek tekintett fajok és élőhelyek sokszínűségéhez, illetve a mezőgazdasági tájkép változatosságához; ezért hangsúlyozza, hogy az EU-ban hosszú távon csak a mezőgazdasági és erdőgazdasági hasznosítás révén biztosítható a mezőgazdasági tájkép fenntartása és a biológiai sokféleség megőrzése;

| 43. | üdvözli az arra irányuló korábbi kísérleteket, hogy a környezetvédelmi megfontolásokat szervesen beépítsék a közös agrárpolitikába (KAP), például az agrár-környezetvédelmi intézkedések bevezetése, továbbá jó mezőgazdasági és környezeti feltételek biztosítása révén; felszólítja a Bizottságot, hogy az EU-ban a teljes mértékben fenntartható gazdálkodás elérése céljából használja fel a KAP reformját ezen irányzatok további megerősítésére, ezáltal a természetre nézve meglévő előnyöket téve vezérelvvé, például az ökológiai szolgáltatások vagy a jól meghatározott közjavak biztosítása fejében nyújtott ellentételezés bevezetése révén, beleértve az ökológiai szempontból érzékeny területeken – például a Natura 2000 területein – folyó fenntartható gazdálkodást, annak biztosítása érdekében, hogy a fenntartható gazdálkodás a jövőben finanszírozásban részesüljön, és amennyiben léteznek helyes gyakorlatok, azokat megfelelően jutalmazzák és ösztönözzék, valamint hogy a mezőgazdasági termelőket ne érje sem pénzügyi, sem másmilyen hátrány, és ezáltal megteremtődjenek a feltételei annak, hogy a gazdálkodók a jövőben is hozzájárulhassanak a biológiai sokféleséghez; |
| --- | --- |

43.

üdvözli az arra irányuló korábbi kísérleteket, hogy a környezetvédelmi megfontolásokat szervesen beépítsék a közös agrárpolitikába (KAP), például az agrár-környezetvédelmi intézkedések bevezetése, továbbá jó mezőgazdasági és környezeti feltételek biztosítása révén; felszólítja a Bizottságot, hogy az EU-ban a teljes mértékben fenntartható gazdálkodás elérése céljából használja fel a KAP reformját ezen irányzatok további megerősítésére, ezáltal a természetre nézve meglévő előnyöket téve vezérelvvé, például az ökológiai szolgáltatások vagy a jól meghatározott közjavak biztosítása fejében nyújtott ellentételezés bevezetése révén, beleértve az ökológiai szempontból érzékeny területeken – például a Natura 2000 területein – folyó fenntartható gazdálkodást, annak biztosítása érdekében, hogy a fenntartható gazdálkodás a jövőben finanszírozásban részesüljön, és amennyiben léteznek helyes gyakorlatok, azokat megfelelően jutalmazzák és ösztönözzék, valamint hogy a mezőgazdasági termelőket ne érje sem pénzügyi, sem másmilyen hátrány, és ezáltal megteremtődjenek a feltételei annak, hogy a gazdálkodók a jövőben is hozzájárulhassanak a biológiai sokféleséghez;

| 44. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozottan ügyeljen minden olyan európai rendelet és irányelv betartására, amely kifejezetten a biodiverzitás megőrzését szolgálja; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot, hogy fokozottan ügyeljen minden olyan európai rendelet és irányelv betartására, amely kifejezetten a biodiverzitás megőrzését szolgálja;

| 45. | megállapítja, hogy az Európai Unió az uniós agrárpolitika keretében a kölcsönös megfeleltetés alapján a biológiai sokszínűséget szolgáló szabályokat állapított meg; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy sok esetben uniós szinten nem kerül sor e szabályok egységes alkalmazására és ellenőrzésére; |
| --- | --- |

45.

megállapítja, hogy az Európai Unió az uniós agrárpolitika keretében a kölcsönös megfeleltetés alapján a biológiai sokszínűséget szolgáló szabályokat állapított meg; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy sok esetben uniós szinten nem kerül sor e szabályok egységes alkalmazására és ellenőrzésére;

| 46. | tudatában van annak, hogy a területhasznosítási politika a természet megőrzésének másik kulcsfontosságú eleme, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is javítsák a biológiai sokféleséggel kapcsolatos szempontoknak a helyi és regionális szintű döntéshozatali folyamatokba való beépítését a területhasznosítási és a területi politikával – többek között a regionális és kohéziós politikával – kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

46.

tudatában van annak, hogy a területhasznosítási politika a természet megőrzésének másik kulcsfontosságú eleme, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is javítsák a biológiai sokféleséggel kapcsolatos szempontoknak a helyi és regionális szintű döntéshozatali folyamatokba való beépítését a területhasznosítási és a területi politikával – többek között a regionális és kohéziós politikával – kapcsolatos kérdésekben;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a területgazdálkodás és a biodiverzitás megőrzése nem zárja ki egymást, és hogy az integrált gazdálkodás a biológiai sokféleség számára élőhelyeket teremt; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a területgazdálkodás és a biodiverzitás megőrzése nem zárja ki egymást, és hogy az integrált gazdálkodás a biológiai sokféleség számára élőhelyeket teremt;

| 48. | hangsúlyozza, hogy fontos megakadályozni és visszafordítani a termesztett növényfajok és fajták sokféleségének csökkenését, ami az emberi és állati táplálkozást meghatározó genetikai bázis eróziójához vezethet; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a bizonyos területekre jellemző hagyományos mezőgazdasági fajták használatát; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy fontos megakadályozni és visszafordítani a termesztett növényfajok és fajták sokféleségének csökkenését, ami az emberi és állati táplálkozást meghatározó genetikai bázis eróziójához vezethet; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a bizonyos területekre jellemző hagyományos mezőgazdasági fajták használatát;

| 49. | figyelemmel a mezőgazdasági és állattenyésztési genetikai sokféleség gazdasági, szociális és környezetvédelmi értékére, sürgeti a Bizottságot, hogy határozzon meg egyedi, prioritást élvező célokat a genetikai sokféleség és a bennszülött fajok csökkenésének megállítására; felszólít továbbá a „bennszülött” és a „nem bennszülött” fajták fogalmának meghatározására, valamint a megőrzésükre szolgáló intézkedések meghozatalára; |
| --- | --- |

49.

figyelemmel a mezőgazdasági és állattenyésztési genetikai sokféleség gazdasági, szociális és környezetvédelmi értékére, sürgeti a Bizottságot, hogy határozzon meg egyedi, prioritást élvező célokat a genetikai sokféleség és a bennszülött fajok csökkenésének megállítására; felszólít továbbá a „bennszülött” és a „nem bennszülött” fajták fogalmának meghatározására, valamint a megőrzésükre szolgáló intézkedések meghozatalára;

| 50. | úgy véli, hogy a KAP-nak – az Európai Unió által finanszírozott kiegészítő területalapú támogatás révén – ellentételezést kell biztosítania azon mezőgazdasági termelők számára, akik kiegészítő ökoszisztéma-jelegű szolgáltatásokat nyújtanak a biológiai sokféleség megőrzése érdekében; újólag megismétli a „bónusz” feltételrendszerre irányuló kérését, amely révén a mezőgazdasági termelőknek bónuszpontok adhatók, ha a jó mezőgazdasági és ökológiai állapot fenntartására irányuló kötelezettségeik teljesítésén felül a biológiai sokféleséget előmozdító tevékenységeket végeznek; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a KAP-nak – az Európai Unió által finanszírozott kiegészítő területalapú támogatás révén – ellentételezést kell biztosítania azon mezőgazdasági termelők számára, akik kiegészítő ökoszisztéma-jelegű szolgáltatásokat nyújtanak a biológiai sokféleség megőrzése érdekében; újólag megismétli a „bónusz” feltételrendszerre irányuló kérését, amely révén a mezőgazdasági termelőknek bónuszpontok adhatók, ha a jó mezőgazdasági és ökológiai állapot fenntartására irányuló kötelezettségeik teljesítésén felül a biológiai sokféleséget előmozdító tevékenységeket végeznek;

| 51. | megállapítja, hogy a környezetvédelmi jogszabályok keretében nagy előrehaladást értek el, mint pl. az integrált növényvédelem bevezetése és a növényvédő szerekre vonatkozó új uniós jogszabályok, ami olyan növényvédelmet tesz lehetővé, amely célzottan a károsító szervezetekre hat, és ezáltal védi a hasznos szervezeteket; |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy a környezetvédelmi jogszabályok keretében nagy előrehaladást értek el, mint pl. az integrált növényvédelem bevezetése és a növényvédő szerekre vonatkozó új uniós jogszabályok, ami olyan növényvédelmet tesz lehetővé, amely célzottan a károsító szervezetekre hat, és ezáltal védi a hasznos szervezeteket;

| 52. | üdvözli a közös halászati politika jelenleg előkészítés alatt álló reformját és felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeli jogalkotási javaslataiban általánosan érvényesítse a biológiai sokféleségre vonatkozó kritériumokat; ezen túlmenően ragaszkodik ahhoz, hogy a halászat lehetséges alternatívájaként fenntartható akvakultúrás mintákat alakítsanak ki az akvakultúra számára fenntartható jövő kialakításáról szóló bizottsági közleményben (COM(2009)0162) javasolt irányvonalak mentén és az Európai Parlament 2010. július 17-i álláspontját figyelembe véve; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a közös halászati politika jelenleg előkészítés alatt álló reformját és felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeli jogalkotási javaslataiban általánosan érvényesítse a biológiai sokféleségre vonatkozó kritériumokat; ezen túlmenően ragaszkodik ahhoz, hogy a halászat lehetséges alternatívájaként fenntartható akvakultúrás mintákat alakítsanak ki az akvakultúra számára fenntartható jövő kialakításáról szóló bizottsági közleményben (COM(2009)0162) javasolt irányvonalak mentén és az Európai Parlament 2010. július 17-i álláspontját figyelembe véve;

| 53. | rámutat, hogy a biológiai sokféleség megőrzésére vonatkozó célkitűzések megvalósításának legfőbb eszközei – az élőhely- és a madárvédelmi irányelven túlmenően – a part menti vizekről szóló vízügyi keretirányelv és az egyéb tengeri vízterületekről szóló tengervédelmi stratégiai keretirányelv; |
| --- | --- |

53.

rámutat, hogy a biológiai sokféleség megőrzésére vonatkozó célkitűzések megvalósításának legfőbb eszközei – az élőhely- és a madárvédelmi irányelven túlmenően – a part menti vizekről szóló vízügyi keretirányelv és az egyéb tengeri vízterületekről szóló tengervédelmi stratégiai keretirányelv;

| 54. | úgy véli, hogy a közös halászati politika egyik fő célkitűzésének a járulékos fogások csökkentésének kell lennie, és felhívja a Bizottságot, hogy állapítsa meg a járulékos fogások okait, és dolgozzon ki azokra egyedi megoldásokat, elsősorban a több fajra vonatkozó vagy biomassza-kvóták, a szelektáló halászfelszerelések – négyzetes szemű háló – és a halállomány területi kezelésének bevezetésével; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy a közös halászati politika egyik fő célkitűzésének a járulékos fogások csökkentésének kell lennie, és felhívja a Bizottságot, hogy állapítsa meg a járulékos fogások okait, és dolgozzon ki azokra egyedi megoldásokat, elsősorban a több fajra vonatkozó vagy biomassza-kvóták, a szelektáló halászfelszerelések – négyzetes szemű háló – és a halállomány területi kezelésének bevezetésével;

| 55. | úgy véli, hogy a regionális halászati szervezetek felelősek a halászterületek fenntartásáért és a felelősségteljes nyílttengeri halászatért; úgy véli ezért, hogy feltétlenül meg kell erősíteni hatáskörüket, különösen ami az ellenőrzést és a visszatartó célú büntetéskiszabást illeti, és hogy elsősorban a regionális halgazdálkodási szervezetek feladata bizonyos kereskedelmi szempontból fontos tengeri fajok állományának kezelése és a fogási tanúsítványok használatának megkövetelése; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a regionális halászati szervezetek felelősek a halászterületek fenntartásáért és a felelősségteljes nyílttengeri halászatért; úgy véli ezért, hogy feltétlenül meg kell erősíteni hatáskörüket, különösen ami az ellenőrzést és a visszatartó célú büntetéskiszabást illeti, és hogy elsősorban a regionális halgazdálkodási szervezetek feladata bizonyos kereskedelmi szempontból fontos tengeri fajok állományának kezelése és a fogási tanúsítványok használatának megkövetelése;

| 56. | hangsúlyozza, hogy további lépésekre van szükség a tengerparti övezetek integrált kezelését és a tengeri területrendezést illetően, mivel ezek fontos szerepet tölthetnek be a részvételen alapuló ökoszisztémás megközelítésben, biztosítva a tengeri és tengerparti források megőrzését és fenntartható kezelését, ugyanakkor tiszteletben tartva a természeti folyamatokat és az ökoszisztéma teherbíró képességét; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy további lépésekre van szükség a tengerparti övezetek integrált kezelését és a tengeri területrendezést illetően, mivel ezek fontos szerepet tölthetnek be a részvételen alapuló ökoszisztémás megközelítésben, biztosítva a tengeri és tengerparti források megőrzését és fenntartható kezelését, ugyanakkor tiszteletben tartva a természeti folyamatokat és az ökoszisztéma teherbíró képességét;

| 57. | tekintettel a vízi biológiai sokféleség jelentős mértékű hanyatlására és az édesvízi ökoszisztémák pusztulására, hangsúlyozza a vízügyi keretirányelv teljes körű végrehajtása biztosításának fontosságát, és hangsúlyozza, hogy a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek elkészítése során foglalkozni kell a biológiai sokféleség pusztulásával; |
| --- | --- |

57.

tekintettel a vízi biológiai sokféleség jelentős mértékű hanyatlására és az édesvízi ökoszisztémák pusztulására, hangsúlyozza a vízügyi keretirányelv teljes körű végrehajtása biztosításának fontosságát, és hangsúlyozza, hogy a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek elkészítése során foglalkozni kell a biológiai sokféleség pusztulásával;

| 58. | sürgeti a tagállamokat, hogy oly módon tervezzék meg erdészeti politikáikat, hogy azok maradéktalanul figyelembe vegyék az erdők szerepét, amelyet a biológiai sokféleség megőrzése, a talajmegtartás és -képződés, a szénmegkötés, a levegőtisztítás és a polgárok kikapcsolódása terén betöltenek; |
| --- | --- |

58.

sürgeti a tagállamokat, hogy oly módon tervezzék meg erdészeti politikáikat, hogy azok maradéktalanul figyelembe vegyék az erdők szerepét, amelyet a biológiai sokféleség megőrzése, a talajmegtartás és -képződés, a szénmegkötés, a levegőtisztítás és a polgárok kikapcsolódása terén betöltenek;

| 59. | üdvözli a Bizottságnak „Az erdőirtás és az erdőpusztulás okozta kihívások kezelése az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése elleni küzdelemben” című közleményét (COM (2008)0645 végleges), amely felszólít a világ erdőtakarója csökkenésének legkésőbb 2030-ig történő megállítására; |
| --- | --- |

59.

üdvözli a Bizottságnak „Az erdőirtás és az erdőpusztulás okozta kihívások kezelése az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése elleni küzdelemben” című közleményét (COM (2008)0645 végleges), amely felszólít a világ erdőtakarója csökkenésének legkésőbb 2030-ig történő megállítására;

| 60. | felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy növekszik a növényi üzemanyagok iránti kereslet és ennek következtében erősödik a nyomás, hogy egyre többet állítsanak elő, ami az élőhelyek és az ökoszisztémák, többek között a vizes élőhelyek és az erdők romlásán és átalakulásán keresztül veszélyezteti a biológiai sokféleséget, különösen a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

60.

felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy növekszik a növényi üzemanyagok iránti kereslet és ennek következtében erősödik a nyomás, hogy egyre többet állítsanak elő, ami az élőhelyek és az ökoszisztémák, többek között a vizes élőhelyek és az erdők romlásán és átalakulásán keresztül veszélyezteti a biológiai sokféleséget, különösen a fejlődő országokban;

| 61. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlatváltozás kezelésével szembeni óriási igényekkel és kihívásokkal arányban növelni kell a környezetre és a biológiai sokféleségre irányuló kutatások költségvetését a 8. keretprogramban; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlatváltozás kezelésével szembeni óriási igényekkel és kihívásokkal arányban növelni kell a környezetre és a biológiai sokféleségre irányuló kutatások költségvetését a 8. keretprogramban;

| 62. | megállapítja, hogy a Tanács 2009. október 21-i következtetéseinek 8. pontja felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el sürgősen a hátrányos környezeti hatásokkal járó támogatások ágazatonkénti felülvizsgálatát; felszólítja a Bizottságot, haladéktalanul cselekedjen e következtetésekkel kapcsolatban annak elkerülése érdekében, hogy olyan politikák részesüljenek támogatásban, amelyek negatív hatást gyakorolnak az európai biológiai sokféleségre; |
| --- | --- |

62.

megállapítja, hogy a Tanács 2009. október 21-i következtetéseinek 8. pontja felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el sürgősen a hátrányos környezeti hatásokkal járó támogatások ágazatonkénti felülvizsgálatát; felszólítja a Bizottságot, haladéktalanul cselekedjen e következtetésekkel kapcsolatban annak elkerülése érdekében, hogy olyan politikák részesüljenek támogatásban, amelyek negatív hatást gyakorolnak az európai biológiai sokféleségre;

| 63. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják a 7. környezetvédelmi cselekvési program előkészítő szakaszát az EU-ban a biológiai sokféleséggel kapcsolatos vita és egyedi fellépések elősegítésére és előmozdítására; |
| --- | --- |

63.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják a 7. környezetvédelmi cselekvési program előkészítő szakaszát az EU-ban a biológiai sokféleséggel kapcsolatos vita és egyedi fellépések elősegítésére és előmozdítására;

A biológiai sokféleség és az éghajlatváltozás

| 64. | hangsúlyozza a biológiai sokféleség és az ellenálló ökoszisztémák rendkívüli fontosságát az éghajlatváltozás enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás szempontjából, tekintve, hogy a szárazföldi és a tengeri ökoszisztémák jelenleg az emberi eredetű CO2-kibocsátás mintegy felét nyelik el; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza a biológiai sokféleség és az ellenálló ökoszisztémák rendkívüli fontosságát az éghajlatváltozás enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás szempontjából, tekintve, hogy a szárazföldi és a tengeri ökoszisztémák jelenleg az emberi eredetű CO2-kibocsátás mintegy felét nyelik el;

| 65. | üdvözli az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére irányuló intézkedések növekvő támogatását, amely a biológiai sokféleség számára is előnyös lehet, ugyanakkor ez nem járhat negatív hatással magára a biológiai sokféleség támogatására nézve; |
| --- | --- |

65.

üdvözli az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére irányuló intézkedések növekvő támogatását, amely a biológiai sokféleség számára is előnyös lehet, ugyanakkor ez nem járhat negatív hatással magára a biológiai sokféleség támogatására nézve;

| 66. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az éghajlatváltozás csökkentésével és az ahhoz való alkalmazkodással összefüggésben tett lépések ne gyakoroljanak káros hatásokat a tengeri és a szárazföldi biológiai sokféleségre; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az éghajlatváltozás csökkentésével és az ahhoz való alkalmazkodással összefüggésben tett lépések ne gyakoroljanak káros hatásokat a tengeri és a szárazföldi biológiai sokféleségre;

| 67. | hangsúlyozza, hogy a talaj létfontosságú szerepet játszik a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításában; elismeri, hogy a talajpusztulásnak elsősorban helyi és regionális okai és hatásai vannak, valamint hogy következésképpen tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget a talaj minőségének biztosítására irányuló kötelezettségeiknek és gondoskodjanak a talaj jó állapotának megőrzéséről, valamint sürgeti a talajvédelmi jogszabályokkal nem rendelkező tagállamokat, hogy tegyenek eleget kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy a talaj létfontosságú szerepet játszik a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításában; elismeri, hogy a talajpusztulásnak elsősorban helyi és regionális okai és hatásai vannak, valamint hogy következésképpen tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget a talaj minőségének biztosítására irányuló kötelezettségeiknek és gondoskodjanak a talaj jó állapotának megőrzéséről, valamint sürgeti a talajvédelmi jogszabályokkal nem rendelkező tagállamokat, hogy tegyenek eleget kötelezettségeiknek;

A biológiai sokféleség gazdasági értéke

| 68. | hangsúlyozza a parti menti területek fejlődését és a tengeri ökoszisztémák környezetvédelmét illetően a halászat által betöltött fontos gazdasági és társadalmi szerepet; úgy véli, hogy a közös halászati politikának nem szabad hátráltatnia, sőt, elő kell segítenie a tagállamok biológiai sokféleségre vonatkozó törvényi szabályozását, különösen a NATURA 2000 tengeri helyszíneire vonatkozó megfelelő védintézkedések életbe léptetését illetően; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza a parti menti területek fejlődését és a tengeri ökoszisztémák környezetvédelmét illetően a halászat által betöltött fontos gazdasági és társadalmi szerepet; úgy véli, hogy a közös halászati politikának nem szabad hátráltatnia, sőt, elő kell segítenie a tagállamok biológiai sokféleségre vonatkozó törvényi szabályozását, különösen a NATURA 2000 tengeri helyszíneire vonatkozó megfelelő védintézkedések életbe léptetését illetően;

| 69. | elismeri a fenntartható gazdaság és környezetbarát infrastruktúra kialakításában rejlő jelentős foglalkoztatási potenciált, amely természeténél fogva helyi, harmadik országba nem áthelyezhető munkahelyek teremtésével jár, és ezáltal jelentősen hozzájárul az Európa 2020 stratégiához; |
| --- | --- |

69.

elismeri a fenntartható gazdaság és környezetbarát infrastruktúra kialakításában rejlő jelentős foglalkoztatási potenciált, amely természeténél fogva helyi, harmadik országba nem áthelyezhető munkahelyek teremtésével jár, és ezáltal jelentősen hozzájárul az Európa 2020 stratégiához;

| 70. | határozott meggyőződése továbbá, hogy az erőforrás-hatékonyságnak, a fenntartható gazdasági fejlődésnek és a természetvédelemnek szorosan együtt kell járnia; különösen az öko- és agrár-idegenforgalom fejlesztésére hívja fel a figyelmet, amelyek keretében a pihenés és a megőrzés egymást erősítik; |
| --- | --- |

70.

határozott meggyőződése továbbá, hogy az erőforrás-hatékonyságnak, a fenntartható gazdasági fejlődésnek és a természetvédelemnek szorosan együtt kell járnia; különösen az öko- és agrár-idegenforgalom fejlesztésére hívja fel a figyelmet, amelyek keretében a pihenés és a megőrzés egymást erősítik;

| 71. | hangsúlyozza az Európa 2020 stratégia végrehajtása során a biológiai sokféleség megőrzésének fontosságát, nemcsak a biológiai sokféleség révén esetlegesen keletkező munkahely-teremtési potenciálra, hanem az erőforrások hatékony és fenntartható használatához való hozzájárulására is figyelemmel; elismeri, hogy az egyre fokozódó nyersanyag-termelési, kereskedelmi és fogyasztási szintek a biológiai sokféleség csökkenése mögött meghúzódó jelentős hajtóerőt képezik, ennélfogva pedig felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a erőforrás-hatékonyságra, valamint a fenntartható fogyasztásra és termelésre vonatkozó politikák előmozdítására és fejlesztésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza az Európa 2020 stratégia végrehajtása során a biológiai sokféleség megőrzésének fontosságát, nemcsak a biológiai sokféleség révén esetlegesen keletkező munkahely-teremtési potenciálra, hanem az erőforrások hatékony és fenntartható használatához való hozzájárulására is figyelemmel; elismeri, hogy az egyre fokozódó nyersanyag-termelési, kereskedelmi és fogyasztási szintek a biológiai sokféleség csökkenése mögött meghúzódó jelentős hajtóerőt képezik, ennélfogva pedig felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a erőforrás-hatékonyságra, valamint a fenntartható fogyasztásra és termelésre vonatkozó politikák előmozdítására és fejlesztésére irányuló intézkedéseket;

Finanszírozás

| 72. | tudomásul veszi a Bizottság 2004-es becsléseit, amelyek szerint a Natura 2000 hálózat kezelésének éves költsége 6,1 milliárd euróba fog kerülni; hangsúlyozza azonban, hogy a TEEB-jelentés szerint a biológiai sokféleség megőrzésére fordított befektetés megtérülése ennek százszorosa; |
| --- | --- |

72.

tudomásul veszi a Bizottság 2004-es becsléseit, amelyek szerint a Natura 2000 hálózat kezelésének éves költsége 6,1 milliárd euróba fog kerülni; hangsúlyozza azonban, hogy a TEEB-jelentés szerint a biológiai sokféleség megőrzésére fordított befektetés megtérülése ennek százszorosa;

| 73. | helyteleníti ugyanakkor, hogy az Európai Bizottság nem bocsátott rendelkezésre pótlólagos finanszírozási forrásokat a NATURA -2000 irányelvek végrehajtására, továbbá hogy nem áll rendelkezésre az Európai Unióban a biológiai sokféleség megőrzésére évente fordított teljes összeg egyértelmű lebontása, és sürgeti a tagállamok és a Bizottság együttműködését annak érdekében, hogy tisztább képet kapjunk; |
| --- | --- |

73.

helyteleníti ugyanakkor, hogy az Európai Bizottság nem bocsátott rendelkezésre pótlólagos finanszírozási forrásokat a NATURA -2000 irányelvek végrehajtására, továbbá hogy nem áll rendelkezésre az Európai Unióban a biológiai sokféleség megőrzésére évente fordított teljes összeg egyértelmű lebontása, és sürgeti a tagállamok és a Bizottság együttműködését annak érdekében, hogy tisztább képet kapjunk;

| 74. | támogatja a Natura 2000 hálózat természeti értékei iránti nagyobb közösségi felelősségvállalást, különösen a finanszírozás szintjén; |
| --- | --- |

74.

támogatja a Natura 2000 hálózat természeti értékei iránti nagyobb közösségi felelősségvállalást, különösen a finanszírozás szintjén;

| 75. | üdvözli a LIFE+ kiadásainak növekedését (+ 8 % a 2011. évi költségvetés-tervezetben), azonban hangsúlyozza, hogy ez a pénzügyi eszköz az Európai Unió költségvetésének továbbra is csupán töredékét (0,2 %-át) jelenti; megállapítja továbbá, hogy az EU által finanszírozott védelmi intézkedések nem mindig maradnak fenn a közösségi finanszírozás megszűnését követően; felszólítja a Bizottságot, hogy vegye jobban figyelembe a projektek fenntartásával kapcsolatos különböző tényezőket, és dolgozza ki a projektek végső kifizetés utáni szisztematikus nyomon követését; |
| --- | --- |

75.

üdvözli a LIFE+ kiadásainak növekedését (+ 8 % a 2011. évi költségvetés-tervezetben), azonban hangsúlyozza, hogy ez a pénzügyi eszköz az Európai Unió költségvetésének továbbra is csupán töredékét (0,2 %-át) jelenti; megállapítja továbbá, hogy az EU által finanszírozott védelmi intézkedések nem mindig maradnak fenn a közösségi finanszírozás megszűnését követően; felszólítja a Bizottságot, hogy vegye jobban figyelembe a projektek fenntartásával kapcsolatos különböző tényezőket, és dolgozza ki a projektek végső kifizetés utáni szisztematikus nyomon követését;

| 76. | tisztában van azzal, hogy a biológiai sokféleség megőrzéséhez egyéb eszközök, például a strukturális alapok és a vidékfejlesztési alapok révén is rendelkezésre áll kiegészítő támogatás, ugyanakkor sajnálattal állapítja meg, hogy a tagállamok csak korlátozott mértékben használják ki e lehetőséget; emlékeztet arra, hogy a biológiai sokféleség finanszírozására szolgáló legnagyobb hozzájárulás jelenleg az EMVA-n keresztül áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

76.

tisztában van azzal, hogy a biológiai sokféleség megőrzéséhez egyéb eszközök, például a strukturális alapok és a vidékfejlesztési alapok révén is rendelkezésre áll kiegészítő támogatás, ugyanakkor sajnálattal állapítja meg, hogy a tagállamok csak korlátozott mértékben használják ki e lehetőséget; emlékeztet arra, hogy a biológiai sokféleség finanszírozására szolgáló legnagyobb hozzájárulás jelenleg az EMVA-n keresztül áll rendelkezésre;

| 77. | az új (2014-től kezdődő) többéves pénzügyi keretre vonatkozó jövőbeli tárgyalások és döntések, valamint a jelenlegi költségvetési keret (2007–2013) félidős felülvizsgálatának sérelme nélkül elvárja, hogy a költségvetési megszorítások a korábbiaknál sokkal inkább szükségessé fogják tenni az európai kiadások – többek között a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadások – magas hozzáadott értékének megvalósítását és fokozott hatékonyságát; |
| --- | --- |

77.

az új (2014-től kezdődő) többéves pénzügyi keretre vonatkozó jövőbeli tárgyalások és döntések, valamint a jelenlegi költségvetési keret (2007–2013) félidős felülvizsgálatának sérelme nélkül elvárja, hogy a költségvetési megszorítások a korábbiaknál sokkal inkább szükségessé fogják tenni az európai kiadások – többek között a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadások – magas hozzáadott értékének megvalósítását és fokozott hatékonyságát;

| 78. | ennélfogva hangsúlyozza, hogy nagyobb betekintést kell nyerni a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadások hatékonyságába, és felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson példákat a hatékonyság és a hozzáadott érték szempontjából helyes gyakorlatra; |
| --- | --- |

78.

ennélfogva hangsúlyozza, hogy nagyobb betekintést kell nyerni a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadások hatékonyságába, és felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson példákat a hatékonyság és a hozzáadott érték szempontjából helyes gyakorlatra;

| 79. | üdvözli a Nemzetközi Természetvédelmi Unió (IUCN) azon ajánlását, hogy a GDP 0,3 %-át fordítsák a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló nemzeti intézkedésekre; |
| --- | --- |

79.

üdvözli a Nemzetközi Természetvédelmi Unió (IUCN) azon ajánlását, hogy a GDP 0,3 %-át fordítsák a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló nemzeti intézkedésekre;

| 80. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy több tagállamban a LIFE+ program keretében finanszírozott projektek éves száma nem éri el az indikatív felosztás mértékét; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje ennek a nem teljes körű felhasználásnak az okait, és amennyiben szükséges, tegyen javaslatot a program szabályainak módosítására, különösen a társfinanszírozás összegét illetően; |
| --- | --- |

80.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy több tagállamban a LIFE+ program keretében finanszírozott projektek éves száma nem éri el az indikatív felosztás mértékét; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje ennek a nem teljes körű felhasználásnak az okait, és amennyiben szükséges, tegyen javaslatot a program szabályainak módosítására, különösen a társfinanszírozás összegét illetően;

| 81. | meggyőződése, hogy csupán a közkiadások nem elegendőek az uniós kiemelt cél eléréséhez, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a vállalati felelősségvállalás a biológiai sokféleségre is vonatkozzon; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgáljon meg minden olyan eszközt, amellyel a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló pozitív beruházásokat ösztönző és a biológiai sokféleséget veszélyeztető beruházásokat visszaszorító politikák hajthatók végre, mind az állami, mind pedig a magánszektorban; e tekintetben üdvözli a vállalkozások és a biológiai sokféleség platformját, amelyet a Bizottság a magánszektornak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos menetrendbe történő bevonása céljából indított el; |
| --- | --- |

81.

meggyőződése, hogy csupán a közkiadások nem elegendőek az uniós kiemelt cél eléréséhez, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a vállalati felelősségvállalás a biológiai sokféleségre is vonatkozzon; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgáljon meg minden olyan eszközt, amellyel a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló pozitív beruházásokat ösztönző és a biológiai sokféleséget veszélyeztető beruházásokat visszaszorító politikák hajthatók végre, mind az állami, mind pedig a magánszektorban; e tekintetben üdvözli a vállalkozások és a biológiai sokféleség platformját, amelyet a Bizottság a magánszektornak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos menetrendbe történő bevonása céljából indított el;

| 82. | a biológiai sokféleséggel kapcsolatos projektek finanszírozáshoz való hozzáférésére vonatkozó szabályok tekintetében nagyobb fokú rugalmasságot ajánl, és minden piaci szereplőt ösztönöz azok igénybevételére; |
| --- | --- |

82.

a biológiai sokféleséggel kapcsolatos projektek finanszírozáshoz való hozzáférésére vonatkozó szabályok tekintetében nagyobb fokú rugalmasságot ajánl, és minden piaci szereplőt ösztönöz azok igénybevételére;

| 83. | szükségesnek tartja továbbá, hogy a piacra kerülő termékek végső ára a külső költségeket, kockázatokat és hatásokat is foglalja magában, mint például a mezőgazdasági tájkép megőrzését, a biológiai sokféleségben okozott kárt vagy a biológiai sokféleség támogatása kapcsán felmerülő költségeket; különösen azért, mert ez hosszú távon a társaságok saját érdekét szolgálja, ha továbbra is hozzá akarnak férni a természeti erőforrásokhoz; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb, de mindenképpen még 2010-ben tegye közzé a Natura 2000 jövőbeli finanszírozásáról bejelentett közleményt, hogy ezt a szempontot a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2020-ig tartó időszakra szóló új stratégiával együtt lehessen megvizsgálni; |
| --- | --- |

83.

szükségesnek tartja továbbá, hogy a piacra kerülő termékek végső ára a külső költségeket, kockázatokat és hatásokat is foglalja magában, mint például a mezőgazdasági tájkép megőrzését, a biológiai sokféleségben okozott kárt vagy a biológiai sokféleség támogatása kapcsán felmerülő költségeket; különösen azért, mert ez hosszú távon a társaságok saját érdekét szolgálja, ha továbbra is hozzá akarnak férni a természeti erőforrásokhoz; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb, de mindenképpen még 2010-ben tegye közzé a Natura 2000 jövőbeli finanszírozásáról bejelentett közleményt, hogy ezt a szempontot a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2020-ig tartó időszakra szóló új stratégiával együtt lehessen megvizsgálni;

Adat- és tudásbázis

| 84. | hangsúlyozza az integrált környezeti számlák jelentőségét a környezet és a gazdaság közötti kapcsolat európai, nemzeti és regionális szintű elemzése tekintetében, a termelési és fogyasztási modellek természeti erőforrásokra gyakorolt hatásainak felmérése érdekében, és felszólítja a tagállamokat, hogy folyamatosan biztosítsák az Eurostat és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség számára a szükséges adatokat; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza az integrált környezeti számlák jelentőségét a környezet és a gazdaság közötti kapcsolat európai, nemzeti és regionális szintű elemzése tekintetében, a termelési és fogyasztási modellek természeti erőforrásokra gyakorolt hatásainak felmérése érdekében, és felszólítja a tagállamokat, hogy folyamatosan biztosítsák az Eurostat és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség számára a szükséges adatokat;

| 85. | rámutat arra, hogy a kutatás és fejlesztés kiemelt jelentőséggel bír a ismeretek jelenlegi hiányának pótlása és a biológiai sokféleség trendjeinek rendszeres nyomon követése céljából, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállítását célzó politikai eszközök kialakítása szempontjából; |
| --- | --- |

85.

rámutat arra, hogy a kutatás és fejlesztés kiemelt jelentőséggel bír a ismeretek jelenlegi hiányának pótlása és a biológiai sokféleség trendjeinek rendszeres nyomon követése céljából, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállítását célzó politikai eszközök kialakítása szempontjából;

| 86. | üdvözli a Bizottság 2001–2006-os időszakot felölelő átfogó jelentését, amelyben értékeli az EU-beli védett élőhelyek és fajok védettségi helyzetét, valamint a tagállamok által a Natura 2000-re vonatkozó jogszabályok végrehajtásában tett előrehaladást; sajnálja azonban, hogy a jelentésben túl sok a „nincs adat” besorolás; felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák jelentéstételüket, az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget és a Bizottságot pedig, hogy biztosítsák a jövőbeli jelentésekben az adatok nagyobb megbízhatóságát és jobb összehasonlíthatóságát; |
| --- | --- |

86.

üdvözli a Bizottság 2001–2006-os időszakot felölelő átfogó jelentését, amelyben értékeli az EU-beli védett élőhelyek és fajok védettségi helyzetét, valamint a tagállamok által a Natura 2000-re vonatkozó jogszabályok végrehajtásában tett előrehaladást; sajnálja azonban, hogy a jelentésben túl sok a „nincs adat” besorolás; felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák jelentéstételüket, az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget és a Bizottságot pedig, hogy biztosítsák a jövőbeli jelentésekben az adatok nagyobb megbízhatóságát és jobb összehasonlíthatóságát;

| 87. | hangsúlyozza egy világos kiindulási alap kialakításának szükségét, amelyre támaszkodva a Bizottság felméri a (rész)célok elérésének irányába tett előrehaladást; e tekintetben üdvözli az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által a Biológiai Sokféleség Európai Információs Rendszere (BISE) és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiindulópont tekintetében végzett munkát, ami hasznos eszközöket fog biztosítani a biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikák kidolgozásának javításához és finomításához, különösen a Bizottság által jelenleg kidolgozás alatt álló stratégiai terv vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a meglévő adatokat kell használni, ahelyett, hogy az új adatok gyűjtéséhez ragaszkodnának; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza egy világos kiindulási alap kialakításának szükségét, amelyre támaszkodva a Bizottság felméri a (rész)célok elérésének irányába tett előrehaladást; e tekintetben üdvözli az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által a Biológiai Sokféleség Európai Információs Rendszere (BISE) és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiindulópont tekintetében végzett munkát, ami hasznos eszközöket fog biztosítani a biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikák kidolgozásának javításához és finomításához, különösen a Bizottság által jelenleg kidolgozás alatt álló stratégiai terv vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a meglévő adatokat kell használni, ahelyett, hogy az új adatok gyűjtéséhez ragaszkodnának;

| 88. | tekintettel a biológiai sokféleségre vonatkozó ismereteknek a nyilvánosság körében tapasztalható hiányára, üdvözli a Bizottság tájékoztató kampányát és szorgalmazza az ismeretterjesztésre irányuló tagállami erőfeszítések jelentős növelését, és a legjobb gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

88.

tekintettel a biológiai sokféleségre vonatkozó ismereteknek a nyilvánosság körében tapasztalható hiányára, üdvözli a Bizottság tájékoztató kampányát és szorgalmazza az ismeretterjesztésre irányuló tagállami erőfeszítések jelentős növelését, és a legjobb gyakorlatok cseréjét;

Nemzetközi vonatkozások

| 89. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a 2002-ben a fenntartható fejlődésről szóló világkonferencián lefektetett, a biológiai sokféleség csökkenési arányának 2010-ig történő mérséklésére vonatkozó globális célkitűzést nem sikerült megvalósítani vagy akárcsak megközelíteni, továbbá a biológiai sokféleség folyamatos csökkenése és az ökoszisztéma degradációja által a millenniumi fejlesztési célokra, a szegénység és az éhínség 2015-ig történő csökkentésére, valamint az egészség és az emberi jólét javítására irányuló célkitűzésre gyakorolt hatás miatt, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a biológiai sokféleségnek a világszintű folyamatokban – mint például a millenniumi fejlesztési célokban – való érvényesülését; |
| --- | --- |

89.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a 2002-ben a fenntartható fejlődésről szóló világkonferencián lefektetett, a biológiai sokféleség csökkenési arányának 2010-ig történő mérséklésére vonatkozó globális célkitűzést nem sikerült megvalósítani vagy akárcsak megközelíteni, továbbá a biológiai sokféleség folyamatos csökkenése és az ökoszisztéma degradációja által a millenniumi fejlesztési célokra, a szegénység és az éhínség 2015-ig történő csökkentésére, valamint az egészség és az emberi jólét javítására irányuló célkitűzésre gyakorolt hatás miatt, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a biológiai sokféleségnek a világszintű folyamatokban – mint például a millenniumi fejlesztési célokban – való érvényesülését;

| 90. | üdvözli a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes feleinek 2010 októberében Nagoyában tartandó konferenciáját, és sürgeti az Európai Uniót, hogy széles körű, jól felkészült és koordinált küldöttséggel képviseltesse magát; hangsúlyozza, hogy az EU-nak erőteljes és egységes előzetes álláspontot kell meghatároznia; aggasztja ugyanakkor, hogy csak a környezetvédelmi miniszterek fognak részt venni a konferencián, pedig a biológiai sokféleség átfogó menetrendjével kapcsolatos előrehaladás biztosítása ágazatokon átívelő megközelítést igényel; |
| --- | --- |

90.

üdvözli a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes feleinek 2010 októberében Nagoyában tartandó konferenciáját, és sürgeti az Európai Uniót, hogy széles körű, jól felkészült és koordinált küldöttséggel képviseltesse magát; hangsúlyozza, hogy az EU-nak erőteljes és egységes előzetes álláspontot kell meghatároznia; aggasztja ugyanakkor, hogy csak a környezetvédelmi miniszterek fognak részt venni a konferencián, pedig a biológiai sokféleség átfogó menetrendjével kapcsolatos előrehaladás biztosítása ágazatokon átívelő megközelítést igényel;

| 91. | sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma szolgáltatások tudományos területére irányuló politikák kormányközi platformjának létrehozását az Egyesült Nemzetek környezetvédelmi programjának égisze alatt, és tegyen erőfeszítéseket a platform létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

91.

sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma szolgáltatások tudományos területére irányuló politikák kormányközi platformjának létrehozását az Egyesült Nemzetek környezetvédelmi programjának égisze alatt, és tegyen erőfeszítéseket a platform létrehozása érdekében;

| 92. | támogatja a francia elnökség alatt egy 2008 júliusában tartott találkozón megvitatott elképzelést, hogy dolgozzanak ki a Natura 2000-hez hasonló hálózatokat az EU olyan tengerentúli országaiban és területein, valamint a legkülső régiókban, amelyek a Föld néhány leggazdagabb, a biológiai sokféleség szempontjából kiemelt területnek adnak otthont, és hangsúlyozza, hogy ennek kialakítását az uniós politikai eszközökön – például a fejlesztési politikán – keresztül kell támogatni; |
| --- | --- |

92.

támogatja a francia elnökség alatt egy 2008 júliusában tartott találkozón megvitatott elképzelést, hogy dolgozzanak ki a Natura 2000-hez hasonló hálózatokat az EU olyan tengerentúli országaiban és területein, valamint a legkülső régiókban, amelyek a Föld néhány leggazdagabb, a biológiai sokféleség szempontjából kiemelt területnek adnak otthont, és hangsúlyozza, hogy ennek kialakítását az uniós politikai eszközökön – például a fejlesztési politikán – keresztül kell támogatni;

| 93. | rámutat, hogy az erdőirtás sokkal több CO2-kibocsátásért tehető felelőssé, mint a teljes közlekedési ágazat, és hogy az erdők megőrzése a biológiai sokféleség és ökoszisztéma szolgáltatások átfogó megőrzésének egyik kulcsfontosságú tényezője; |
| --- | --- |

93.

rámutat, hogy az erdőirtás sokkal több CO2-kibocsátásért tehető felelőssé, mint a teljes közlekedési ágazat, és hogy az erdők megőrzése a biológiai sokféleség és ökoszisztéma szolgáltatások átfogó megőrzésének egyik kulcsfontosságú tényezője;

| 94. | biztatja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a harmadik országokkal való kapcsolataik keretében hatékonyan érvényesítsék a környezetvédelmi fenntarthatóságot is a szociális jogok tisztelete, a helyi közösségek és az őslakos népesség védelmének és a döntéshozatalban való részvételének garantálása mellett, különös tekintettel a földhasználatra és az erdővédelemre, valamint folytassák a „zöld diplomáciát”; felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy a millenniumi fejlesztési célok elérését támogató 12 pontos uniós cselekvési terv elismerje, hogy a környezetvédelmi fenntarthatóságot érvényesíteni kell a fejlesztési együttműködés és a külső fellépések révén, továbbá hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma szolgáltatások támogatására célzott pénzügyi beavatkozást biztosítson; |
| --- | --- |

94.

biztatja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a harmadik országokkal való kapcsolataik keretében hatékonyan érvényesítsék a környezetvédelmi fenntarthatóságot is a szociális jogok tisztelete, a helyi közösségek és az őslakos népesség védelmének és a döntéshozatalban való részvételének garantálása mellett, különös tekintettel a földhasználatra és az erdővédelemre, valamint folytassák a „zöld diplomáciát”; felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy a millenniumi fejlesztési célok elérését támogató 12 pontos uniós cselekvési terv elismerje, hogy a környezetvédelmi fenntarthatóságot érvényesíteni kell a fejlesztési együttműködés és a külső fellépések révén, továbbá hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma szolgáltatások támogatására célzott pénzügyi beavatkozást biztosítson;

| 95. | hangsúlyozza, hogy innovatív pénzügyi rendszerekre van szükség a biológiai sokféleség (gazdasági) értéke elismerésének előmozdítására; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassanak világszintű megbeszéléseket az ökoszisztéma szolgáltatások kifizetése innovatív rendszereinek szükségességéről és lehetséges módozatairól; |
| --- | --- |

95.

hangsúlyozza, hogy innovatív pénzügyi rendszerekre van szükség a biológiai sokféleség (gazdasági) értéke elismerésének előmozdítására; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassanak világszintű megbeszéléseket az ökoszisztéma szolgáltatások kifizetése innovatív rendszereinek szükségességéről és lehetséges módozatairól;

| 96. | kitart amellett, hogy a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban kulcsfontosságú a kereskedés tárgyát képező termék fenntarthatósága; e tekintetben kiemeli annak szükségét, hogy a Kereskedelmi Világszervezet jövőbeli megállapodásai a nem kereskedelmi szempontokra is terjedjenek ki, beleértve a termelési módszereket és a biológiai sokféleség tiszteletben tartását is; |
| --- | --- |

96.

kitart amellett, hogy a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban kulcsfontosságú a kereskedés tárgyát képező termék fenntarthatósága; e tekintetben kiemeli annak szükségét, hogy a Kereskedelmi Világszervezet jövőbeli megállapodásai a nem kereskedelmi szempontokra is terjedjenek ki, beleértve a termelési módszereket és a biológiai sokféleség tiszteletben tartását is;

| 97. | mélységes sajnálatát fejezi ki a CITES konferencia csalódást okozó kimenetele kapcsán, ahol az Európai Unió álláspontjának főbb elemei, például a kereskedelmi szempontból kiemelt jelentőségű tengeri fajok védelme nem valósult meg; |
| --- | --- |

97.

mélységes sajnálatát fejezi ki a CITES konferencia csalódást okozó kimenetele kapcsán, ahol az Európai Unió álláspontjának főbb elemei, például a kereskedelmi szempontból kiemelt jelentőségű tengeri fajok védelme nem valósult meg;

| 98. | határozottan felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel és tegyék hatékonyabbá a döntéshozatali eljárásaikat, több forrást és időt fordítsanak a harmadik országokkal való diplomáciai erőfeszítésekre, és erősítsék meg a kapacitások és az egyezmények közötti szinergiákat; tekintve, hogy számos Natura 2000 védett területet közvetlenül vagy közvetetten érint a szennyezés, valamint hogy a természetet Európán kívüli tényezők is károsítják, hangsúlyozni kell annak szükségességét, hogy az európai normákat a szomszédos országokkal kötött partnerségi megállapodásainkba is belefoglalják; |
| --- | --- |

98.

határozottan felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel és tegyék hatékonyabbá a döntéshozatali eljárásaikat, több forrást és időt fordítsanak a harmadik országokkal való diplomáciai erőfeszítésekre, és erősítsék meg a kapacitások és az egyezmények közötti szinergiákat; tekintve, hogy számos Natura 2000 védett területet közvetlenül vagy közvetetten érint a szennyezés, valamint hogy a természetet Európán kívüli tényezők is károsítják, hangsúlyozni kell annak szükségességét, hogy az európai normákat a szomszédos országokkal kötött partnerségi megállapodásainkba is belefoglalják;

*

* *

| 99. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

99.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 103., 1979.4.25., 1. o. Legutóbb a 2006/105/EK irányelvvel (HL L 363, 2006.12.20., 368. o.).módosított irányelv.

(2)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o. A legutóbb a 2006/105/EK irányelvvel módosított irányelv.

(3)  HL C 262., 2001.9.18., 132. o.

(4)  HL C 102 E., 2008.4.24., 117. o.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/30

---

2010. szeptember 21., keddBizottsági közlemény: A természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepció

P7_TA(2010)0326

Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióról szóló bizottsági közleményről (2009/2151(INI))

2012/C 50 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság 2009. február 23-i, „A természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióról” szóló közleményére (1), és a vonatkozó hatásvizsgálatra (2), valamint a Bizottság 2007. december 14-i, az európai korai figyelmeztető rendszerek megerősítéséről szóló munkadokumentumára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2009. február 23-i, „A természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióról” szóló közleményére (1), és a vonatkozó hatásvizsgálatra (2), valamint a Bizottság 2007. december 14-i, az európai korai figyelmeztető rendszerek megerősítéséről szóló munkadokumentumára (3),

| — | tekintettel a 2009 nyarán pusztító erdőtüzekről szóló, 2009. szeptember 16-i állásfoglalására (4); a természeti katasztrófákról szóló, 2007. szeptember 4-i állásfoglalására (5), az erdőtüzekről és árvizekről szóló, 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (6); az európai árvizekről szóló, 2002. szeptember 5-i állásfoglalására (7), a portugáliai aszályról szóló, 2005. április 14-i állásfoglalására (8); a spanyolországi aszályról szóló, 2005. május 12-i állásfoglalására (9); az európai katasztrófákról (tűzvészek és árvizek) szóló, 2005. szeptember 8-i állásfoglalására (10); a természeti katasztrófákról (erdőtüzek, aszályok és árvizek) szóló, 2006 május 18-i állásfoglalására és ezek mezőgazdasági (11), területfejlesztési (12), és környezetvédelmi (13) vonatkozásaira, a Madeira autonóm tartományban bekövetkezett súlyos természeti katasztrófáról és a Xynthia vihar európai hatásairól szóló, 2010. március 11-i állásfoglalására (14), valamint az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozását előirányozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2006. május 18-i álláspontjára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009 nyarán pusztító erdőtüzekről szóló, 2009. szeptember 16-i állásfoglalására (4); a természeti katasztrófákról szóló, 2007. szeptember 4-i állásfoglalására (5), az erdőtüzekről és árvizekről szóló, 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (6); az európai árvizekről szóló, 2002. szeptember 5-i állásfoglalására (7), a portugáliai aszályról szóló, 2005. április 14-i állásfoglalására (8); a spanyolországi aszályról szóló, 2005. május 12-i állásfoglalására (9); az európai katasztrófákról (tűzvészek és árvizek) szóló, 2005. szeptember 8-i állásfoglalására (10); a természeti katasztrófákról (erdőtüzek, aszályok és árvizek) szóló, 2006 május 18-i állásfoglalására és ezek mezőgazdasági (11), területfejlesztési (12), és környezetvédelmi (13) vonatkozásaira, a Madeira autonóm tartományban bekövetkezett súlyos természeti katasztrófáról és a Xynthia vihar európai hatásairól szóló, 2010. március 11-i állásfoglalására (14), valamint az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozását előirányozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2006. május 18-i álláspontjára (15),

| — | tekintettel az Unió katasztrófaelhárítási képességének megerősítéséről szóló, 2008. június 16-i bizottsági közleményre (16), valamint a brüsszeli Európai Tanács 2006. június 15–16-i elnökségi következtetéseinek az Unió szükséghelyzetekre, válságokra és katasztrófákra való reagálási képességére vonatkozó 12–15. pontjaira (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió katasztrófaelhárítási képességének megerősítéséről szóló, 2008. június 16-i bizottsági közleményre (16), valamint a brüsszeli Európai Tanács 2006. június 15–16-i elnökségi következtetéseinek az Unió szükséghelyzetekre, válságokra és katasztrófákra való reagálási képességére vonatkozó 12–15. pontjaira (17),

| — | tekintettel a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló, 2007. március 5-i 2007/162/EK, Euratom határozatra (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló, 2007. március 5-i 2007/162/EK, Euratom határozatra (18),

| — | tekintettel a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelvre (19) (Seveso II. Irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelvre (19) (Seveso II. Irányelv),

| — | tekintettel az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (árvizekről szóló irányelv) (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (árvizekről szóló irányelv) (20),

| — | tekintettel az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvre (KHV-irányelv) (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvre (KHV-irányelv) (21),

| — | tekintettel „A nemzetek és közösségek rugalmas hozzáállásának kialakítása a természeti csapásokkal szemben” című, 2005. január 22-én elfogadott 2005–2015-ös hyogói cselekvési keretre (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzetek és közösségek rugalmas hozzáállásának kialakítása a természeti csapásokkal szemben” című, 2005. január 22-én elfogadott 2005–2015-ös hyogói cselekvési keretre (22),

| — | tekintettel az 1992. június 5-én Rio de Janeiróban elfogadott, a biológiai sokféleségről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1992. június 5-én Rio de Janeiróban elfogadott, a biológiai sokféleségről szóló egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 196. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 196. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0227/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0227/2010),

| A. | mivel a megelőzésnek egyre fontosabb szerepet kell kapnia a katasztrófa-elhárítás folyamatában, és társadalmi szerepének is növekednie kell, |
| --- | --- |

A.

mivel a megelőzésnek egyre fontosabb szerepet kell kapnia a katasztrófa-elhárítás folyamatában, és társadalmi szerepének is növekednie kell,

| B. | mivel a természeti katasztrófák veszélyeztetik az ökoszisztémákat és a biológiai sokféleséget, befolyásolják a fenntartható fejlődést és veszélyeztetik a társadalmi kohéziót, |
| --- | --- |

B.

mivel a természeti katasztrófák veszélyeztetik az ökoszisztémákat és a biológiai sokféleséget, befolyásolják a fenntartható fejlődést és veszélyeztetik a társadalmi kohéziót,

| C. | mivel olyan tényezők, mint többek között az intenzív földhasználat, a rendezetlen ipari és városi terjeszkedés, a földelhagyás, az elsivatagosodás, vagy a szélsőséges időjárási jelenségek egyre gyakoribb előfordulása, sebezhetőbbé teszik a tagállamokat a természeti vagy ember okozta katasztrófákkal szemben, különösen a „konvergenciarégiók” esetében, |
| --- | --- |

C.

mivel olyan tényezők, mint többek között az intenzív földhasználat, a rendezetlen ipari és városi terjeszkedés, a földelhagyás, az elsivatagosodás, vagy a szélsőséges időjárási jelenségek egyre gyakoribb előfordulása, sebezhetőbbé teszik a tagállamokat a természeti vagy ember okozta katasztrófákkal szemben, különösen a „konvergenciarégiók” esetében,

| D. | mivel az éghajlatváltozás felelős az emberi veszteségeket, súlyos környezeti, gazdasági és társadalmi károkat okozó természeti katasztrófák (árvizek, rendkívüli aszályok és erdőtüzek) egyre gyakoribb előfordulásáért, |
| --- | --- |

D.

mivel az éghajlatváltozás felelős az emberi veszteségeket, súlyos környezeti, gazdasági és társadalmi károkat okozó természeti katasztrófák (árvizek, rendkívüli aszályok és erdőtüzek) egyre gyakoribb előfordulásáért,

| E. | mivel a katasztrófáknak általában számos oka van, amelyek nem mindig vezethetők vissza csupán szélsőséges természeti jelenségekre, sőt, az előidéző ok gyakran az ember nem megfelelő viszonya természeti környezetéhez, |
| --- | --- |

E.

mivel a katasztrófáknak általában számos oka van, amelyek nem mindig vezethetők vissza csupán szélsőséges természeti jelenségekre, sőt, az előidéző ok gyakran az ember nem megfelelő viszonya természeti környezetéhez,

| F. | mivel a katasztrófák technológiai és ipari balesetekből is eredhetnek, amelyek az egészségre, a növényzetre, az infrastruktúrára vagy az állatállományra súlyosan ható, veszélyes vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok (CBRN) kibocsátásával járhatnak, |
| --- | --- |

F.

mivel a katasztrófák technológiai és ipari balesetekből is eredhetnek, amelyek az egészségre, a növényzetre, az infrastruktúrára vagy az állatállományra súlyosan ható, veszélyes vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok (CBRN) kibocsátásával járhatnak,

| G. | mivel a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák által okozott károk jelentős részét sok esetben meg lehetne előzni; mivel továbbá az EU politikáinak is következetesen ösztönözniük kell a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy alakítsanak ki, finanszírozzanak és hajtsanak végre a megelőzésre és megőrzésre irányuló hatékonyabb szakpolitikákat, |
| --- | --- |

G.

mivel a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák által okozott károk jelentős részét sok esetben meg lehetne előzni; mivel továbbá az EU politikáinak is következetesen ösztönözniük kell a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy alakítsanak ki, finanszírozzanak és hajtsanak végre a megelőzésre és megőrzésre irányuló hatékonyabb szakpolitikákat,

| H. | mivel a katasztrófák megelőzésére irányuló következetes és teljes koncepciónak magában kell foglalnia a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok közötti különböző együttműködési szinteket, valamint be kell vonnia a területhez kötődő, ezért azt jól ismerő szereplőket is, |
| --- | --- |

H.

mivel a katasztrófák megelőzésére irányuló következetes és teljes koncepciónak magában kell foglalnia a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok közötti különböző együttműködési szinteket, valamint be kell vonnia a területhez kötődő, ezért azt jól ismerő szereplőket is,

| I. | mivel az érvényben lévő katasztrófamegelőző intézkedések nem bizonyultak elegendőnek, és az Európai Parlament korábbi javaslatai még nem kerültek teljes végrehajtásra, így gátolva a természeti csapások és ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló, megerősített uniós stratégia végrehajtását, |
| --- | --- |

I.

mivel az érvényben lévő katasztrófamegelőző intézkedések nem bizonyultak elegendőnek, és az Európai Parlament korábbi javaslatai még nem kerültek teljes végrehajtásra, így gátolva a természeti csapások és ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló, megerősített uniós stratégia végrehajtását,

| J. | mivel az állandó aszályok és erdőtüzek, különösen Dél-Európában felgyorsítják az elsivatagosodás folyamatát, ami elsősorban a mediterrán erdőterületeket és a nagymértékben tűzveszélyes, idegen fajtákból álló erdős részeket érinti, veszélyeztetve a lakosság életét és az érintett népességek életminőségét, |
| --- | --- |

J.

mivel az állandó aszályok és erdőtüzek, különösen Dél-Európában felgyorsítják az elsivatagosodás folyamatát, ami elsősorban a mediterrán erdőterületeket és a nagymértékben tűzveszélyes, idegen fajtákból álló erdős részeket érinti, veszélyeztetve a lakosság életét és az érintett népességek életminőségét,

| K. | mivel a területek kiegyensúlyozott igénybe vétele/hasznosítása és a természettel harmóniára törekvő, az energiát, a természeti erőforrásokat és a környezetet tiszteletben tartó társadalmi és gazdasági fejlődés, az Unió egységének megerősítése, a küzdelem a vidék elnéptelenedése, valamint az elsivatagosodás és a talajerózió ellen, továbbá a környezeti szempontból fenntartható mezőgazdasági tevékenység folytatása alapvető fontosságú elemei a katasztrófa-megelőzésnek, |
| --- | --- |

K.

mivel a területek kiegyensúlyozott igénybe vétele/hasznosítása és a természettel harmóniára törekvő, az energiát, a természeti erőforrásokat és a környezetet tiszteletben tartó társadalmi és gazdasági fejlődés, az Unió egységének megerősítése, a küzdelem a vidék elnéptelenedése, valamint az elsivatagosodás és a talajerózió ellen, továbbá a környezeti szempontból fenntartható mezőgazdasági tevékenység folytatása alapvető fontosságú elemei a katasztrófa-megelőzésnek,

| L. | mivel az erdők a szén-dioxid, valamint a víz körforgásában teremtett egyensúly révén alapvető szerepet töltenek be a környezet megóvásában, |
| --- | --- |

L.

mivel az erdők a szén-dioxid, valamint a víz körforgásában teremtett egyensúly révén alapvető szerepet töltenek be a környezet megóvásában,

| 1. | megjegyzi, hogy a természetes és ember okozta katasztrófák nagyon komoly következményekkel bírnak a régiók és a tagállamok gazdasági és társadalmi fejlődésére; rámutat, hogy a katasztrófák megelőzésének fő célja az emberi élet védelme, az egyének biztonságának és testi épségének megőrzése, az alapvető emberi jogok, a környezet, a gazdasági és szociális infrastruktúra védelme, beleértve az alapvető közüzemeket, a lakásokat, a távközlési eszközöket, a közlekedést és a kulturális örökséget; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a természetes és ember okozta katasztrófák nagyon komoly következményekkel bírnak a régiók és a tagállamok gazdasági és társadalmi fejlődésére; rámutat, hogy a katasztrófák megelőzésének fő célja az emberi élet védelme, az egyének biztonságának és testi épségének megőrzése, az alapvető emberi jogok, a környezet, a gazdasági és szociális infrastruktúra védelme, beleértve az alapvető közüzemeket, a lakásokat, a távközlési eszközöket, a közlekedést és a kulturális örökséget;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a megelőző megközelítés hatékonyabb és kevésbé költséges, mint a csupán a katasztrófa bekövetkeztére reagáló hozzáállás; úgy véli, hogy a területek helyi földrajzi, gazdasági és társadalmi hátterének ismerete elengedhetetlen a természeti csapások és ember okozta katasztrófák megelőzéséhez; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a megelőző megközelítés hatékonyabb és kevésbé költséges, mint a csupán a katasztrófa bekövetkeztére reagáló hozzáállás; úgy véli, hogy a területek helyi földrajzi, gazdasági és társadalmi hátterének ismerete elengedhetetlen a természeti csapások és ember okozta katasztrófák megelőzéséhez;

| 3. | üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását annak szavatolására, hogy a katasztrófa-megelőzéssel kapcsolatos kérdéseket következetesebben vegyék figyelembe a közösségi szakpolitikákban és programokban, és hangsúlyozza a katasztrófamegelőzés holisztikus megközelítésének szükségességét; emlékeztet arra, hogy a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák minden típusát figyelembe kell venni, és hogy más veszélyforrások (23) mellett idetartoznak az árvizek, viharok, aszályok, szökőárak, földrengések, erdőtüzek, szélsőséges hőmérsékletek, vulkánkitörések, lavinák, földcsuszamlások, technológiai és ipari balesetek, a talajerózió, az altalaj és a talajvíz szennyeződése, valamint a tengerek, tavak és folyók szennyeződése; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását annak szavatolására, hogy a katasztrófa-megelőzéssel kapcsolatos kérdéseket következetesebben vegyék figyelembe a közösségi szakpolitikákban és programokban, és hangsúlyozza a katasztrófamegelőzés holisztikus megközelítésének szükségességét; emlékeztet arra, hogy a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák minden típusát figyelembe kell venni, és hogy más veszélyforrások (23) mellett idetartoznak az árvizek, viharok, aszályok, szökőárak, földrengések, erdőtüzek, szélsőséges hőmérsékletek, vulkánkitörések, lavinák, földcsuszamlások, technológiai és ipari balesetek, a talajerózió, az altalaj és a talajvíz szennyeződése, valamint a tengerek, tavak és folyók szennyeződése;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az ember okozta katasztrófák megelőzésével kapcsolatos helyes gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, valamint felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a regionális hatóságok katasztrófakezelési képzésben vegyenek részt; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az ember okozta katasztrófák megelőzésével kapcsolatos helyes gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, valamint felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a regionális hatóságok katasztrófakezelési képzésben vegyenek részt;

| 5. | mivel a katasztrófák hatalmas méreteket ölthetnek, illetve határokon átnyúló jellegűek is lehetnek, helyénvaló és szükséges az egymást kiegészítő intézkedéseken, a legjobb gyakorlatok terjesztésén és a tagállamok közötti szolidaritás elvén alapuló, akár helyi, akár uniós szintű együttműködés megerősítése; |
| --- | --- |

5.

mivel a katasztrófák hatalmas méreteket ölthetnek, illetve határokon átnyúló jellegűek is lehetnek, helyénvaló és szükséges az egymást kiegészítő intézkedéseken, a legjobb gyakorlatok terjesztésén és a tagállamok közötti szolidaritás elvén alapuló, akár helyi, akár uniós szintű együttműködés megerősítése;

| 6. | olyan hálózat kiépítését javasolja, amelyet az összes tagállam különböző illetékes hatóságainak képviselői alkotnának; kiemeli, hogy ennek a hálózatnak a nemzeti, regionális és helyi hatóságok együttműködésének keretében kell működnie, felelősséget vállalva a katasztrófa-elhárítás folyamatáért, és a területrendezés és a kockázatok feltérképezése és kezelése terén; hangsúlyozza e hálózat szerepét a tapasztalatcsere és a megelőző intézkedések terén, valamint a veszélyek és kockázatok feltérképezéséhez szükséges közös módszertan és minimális követelmények uniós szintű kialakítása során; kéri a mezőgazdasági termelők képviselőinek felvételét a hálózatba, valamint azt, hogy az ENSZ Környezetvédelmi Programjának képviselői, és a területen dolgozó társadalmi és civil szervezetek véleményét is kérjék ki, és más olyan szereplőkét, akik kapcsolatban állnak a vidékkel, és ezért ismerik azt; |
| --- | --- |

6.

olyan hálózat kiépítését javasolja, amelyet az összes tagállam különböző illetékes hatóságainak képviselői alkotnának; kiemeli, hogy ennek a hálózatnak a nemzeti, regionális és helyi hatóságok együttműködésének keretében kell működnie, felelősséget vállalva a katasztrófa-elhárítás folyamatáért, és a területrendezés és a kockázatok feltérképezése és kezelése terén; hangsúlyozza e hálózat szerepét a tapasztalatcsere és a megelőző intézkedések terén, valamint a veszélyek és kockázatok feltérképezéséhez szükséges közös módszertan és minimális követelmények uniós szintű kialakítása során; kéri a mezőgazdasági termelők képviselőinek felvételét a hálózatba, valamint azt, hogy az ENSZ Környezetvédelmi Programjának képviselői, és a területen dolgozó társadalmi és civil szervezetek véleményét is kérjék ki, és más olyan szereplőkét, akik kapcsolatban állnak a vidékkel, és ezért ismerik azt;

| 7. | lényegesnek tartja az együttműködést az információ és a tapasztalat, a technikai és tudományos alkalmazások terjesztésében, valamint a stratégiák összeegyeztetését a beavatkozási képesség javítása céljából; |
| --- | --- |

7.

lényegesnek tartja az együttműködést az információ és a tapasztalat, a technikai és tudományos alkalmazások terjesztésében, valamint a stratégiák összeegyeztetését a beavatkozási képesség javítása céljából;

| 8. | felhívja a régiókat, hogy használják fel a már meglévő területi és határokon átnyúló koordinációs hálózatokat annak érdekében, hogy olyan együttműködést alakíthassanak ki, amely még inkább a középpontba helyezi a katasztrófavédelmet; úgy véli, hogy a határokon átnyúló együttműködési struktúrák, mint például a makrorégiók, adminisztratív határoktól független, a funkcióra összpontosító együttműködésük révén az együttműködés hatékony színterévé válhatnak a katasztrófamegelőzés területén; támogatja az INTERREG közösségi kezdeményezés keretében már megvalósult projektek nyomán e téren szerzett értékes tapasztalatok hasznosítását; |
| --- | --- |

8.

felhívja a régiókat, hogy használják fel a már meglévő területi és határokon átnyúló koordinációs hálózatokat annak érdekében, hogy olyan együttműködést alakíthassanak ki, amely még inkább a középpontba helyezi a katasztrófavédelmet; úgy véli, hogy a határokon átnyúló együttműködési struktúrák, mint például a makrorégiók, adminisztratív határoktól független, a funkcióra összpontosító együttműködésük révén az együttműködés hatékony színterévé válhatnak a katasztrófamegelőzés területén; támogatja az INTERREG közösségi kezdeményezés keretében már megvalósult projektek nyomán e téren szerzett értékes tapasztalatok hasznosítását;

| 9. | azt az álláspontot képviseli, hogy csak a tagállamok, a katasztrófavédelem területén működő különböző ágazatok és szereplők közös stratégiája és koordinált fellépése vezethet valódi előrelépéshez a katasztrófavédelem területén; kiemeli az önkéntes munka szerepét a fent vázolt stratégiákban, és felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten is segítsék elő az együttműködést e téren; javasolja, hogy az önkéntesség európai évének (2011) keretében vizsgálják meg a katasztrófamegelőzést és katasztrófavédelmet célzó önkéntes munka terén kialakított tagállami szintű együttműködés lehetőségét; |
| --- | --- |

9.

azt az álláspontot képviseli, hogy csak a tagállamok, a katasztrófavédelem területén működő különböző ágazatok és szereplők közös stratégiája és koordinált fellépése vezethet valódi előrelépéshez a katasztrófavédelem területén; kiemeli az önkéntes munka szerepét a fent vázolt stratégiákban, és felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten is segítsék elő az együttműködést e téren; javasolja, hogy az önkéntesség európai évének (2011) keretében vizsgálják meg a katasztrófamegelőzést és katasztrófavédelmet célzó önkéntes munka terén kialakított tagállami szintű együttműködés lehetőségét;

| 10. | a tagállamok és az Európai Unióval szomszédos, valamint a fejlődő országok közötti együttműködésre szólít fel a bevált gyakorlatokat és a gyakorlati ismereteket megosztó, határokon átívelő projektek során, az EU szomszédságpolitikai és fejlesztési programjai keretében; |
| --- | --- |

10.

a tagállamok és az Európai Unióval szomszédos, valamint a fejlődő országok közötti együttműködésre szólít fel a bevált gyakorlatokat és a gyakorlati ismereteket megosztó, határokon átívelő projektek során, az EU szomszédságpolitikai és fejlesztési programjai keretében;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a megkülönböztetésmentesség elvét érvényre kell juttatni a segélynyújtás során; megjegyzi, hogy a segítségnyújtásnak a rászorultság alapján kell történnie, fajon, bőrszínen, nemen, nyelven, valláson, politikai vagy más nézeten, nemzeti vagy társadalmi származáson, vagyonon, születésen vagy a kedvezményezettek más státusán alapuló megkülönböztetés nélkül; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a megkülönböztetésmentesség elvét érvényre kell juttatni a segélynyújtás során; megjegyzi, hogy a segítségnyújtásnak a rászorultság alapján kell történnie, fajon, bőrszínen, nemen, nyelven, valláson, politikai vagy más nézeten, nemzeti vagy társadalmi származáson, vagyonon, születésen vagy a kedvezményezettek más státusán alapuló megkülönböztetés nélkül;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás által okozott és súlyosbított környezeti problémák felelősek a kényszermigráció jelenlegi fokozódásáért, és ezért rá kíván mutatni a menedékjogért folyamodók és a környezet pusztulása által érintett területek közötti egyre szorosabb kapcsolatra; kéri az „éghajlatváltozás menekültjeinek” nagyobb védelmét és hazatelepítését; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás által okozott és súlyosbított környezeti problémák felelősek a kényszermigráció jelenlegi fokozódásáért, és ezért rá kíván mutatni a menedékjogért folyamodók és a környezet pusztulása által érintett területek közötti egyre szorosabb kapcsolatra; kéri az „éghajlatváltozás menekültjeinek” nagyobb védelmét és hazatelepítését;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a természeti katasztrófák hatásai leginkább a régiókat és a helyi közösségeket sújtják, és azok általában véve nem rendelkeznek elegendő anyagi és emberi erőforrással, szakismerettel vagy pénzügyi forrással ahhoz, hogy ezen katasztrófákkal egy pusztán nemzeti és/vagy regionális szemléletet követve megbirkózzanak, ezért e katasztrófák hatékony, európai szintű, szolidaritáson alapuló választ tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a természeti katasztrófák hatásai leginkább a régiókat és a helyi közösségeket sújtják, és azok általában véve nem rendelkeznek elegendő anyagi és emberi erőforrással, szakismerettel vagy pénzügyi forrással ahhoz, hogy ezen katasztrófákkal egy pusztán nemzeti és/vagy regionális szemléletet követve megbirkózzanak, ezért e katasztrófák hatékony, európai szintű, szolidaritáson alapuló választ tesznek szükségessé;

| 14. | hangsúlyozza a tagállamok és régiók között létező egyenlőtlenségek csökkentésének fontosságát a lakosság, a környezet és a gazdaság védelmére való képesség tekintetében, és a magas katasztrófakockázatnak kitett tagállamokban és területeken támogatja a katasztrófamegelőzés javítására irányuló törekvéseket; kéri, hogy a stratégia fordítson kiemelt figyelmet a legelszigeteltebb, a legritkábban lakott, a hegyvidéki és a határ menti, valamint a gazdaságilag leghátrányosabb helyzetben lévő európai régiókra; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a tagállamok és régiók között létező egyenlőtlenségek csökkentésének fontosságát a lakosság, a környezet és a gazdaság védelmére való képesség tekintetében, és a magas katasztrófakockázatnak kitett tagállamokban és területeken támogatja a katasztrófamegelőzés javítására irányuló törekvéseket; kéri, hogy a stratégia fordítson kiemelt figyelmet a legelszigeteltebb, a legritkábban lakott, a hegyvidéki és a határ menti, valamint a gazdaságilag leghátrányosabb helyzetben lévő európai régiókra;

| 15. | hangsúlyozza, hogy el kell ismerni és kellőképpen figyelembe kell venni az elszigetelt, hegyvidéki, kis népsűrűségű és elnéptelenedő régiók, a szigetek, a természeti adottságaik miatt hátrányos helyzetű régiók, a több kockázattal egyszerre szembenéző, valamint a külső és legkülső régiók természetes jellegzetességeit és korlátait; felhívja a figyelmet azokra a további nehézségekre, amelyekkel e régióknak kell szembenézniük a katasztrófákkal való megbirkózás során; kéri, hogy a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök révén fordítsanak kiemelt figyelmet ezekre a régiókra, és kéri a Szociális Alap felhasználási feltételeinek rugalmasabbá tételét az említett térségek javára; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy el kell ismerni és kellőképpen figyelembe kell venni az elszigetelt, hegyvidéki, kis népsűrűségű és elnéptelenedő régiók, a szigetek, a természeti adottságaik miatt hátrányos helyzetű régiók, a több kockázattal egyszerre szembenéző, valamint a külső és legkülső régiók természetes jellegzetességeit és korlátait; felhívja a figyelmet azokra a további nehézségekre, amelyekkel e régióknak kell szembenézniük a katasztrófákkal való megbirkózás során; kéri, hogy a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök révén fordítsanak kiemelt figyelmet ezekre a régiókra, és kéri a Szociális Alap felhasználási feltételeinek rugalmasabbá tételét az említett térségek javára;

| 16. | támogatja a Szolidaritási Alap szabályozásának felülvizsgálatát, oly módon, hogy a támogatásra jogosultság feltételeit minden terület és katasztrófa sajátosságaihoz igazítják, beleértve a lassan kibontakozó katasztrófákat, mint az aszály, különös figyelmet fordítva a termelési szektorokra, a legsebezhetőbb területekre és az érintett lakosságra, lehetővé téve a rugalmasabb és gyorsabb elosztást; úgy véli, hogy az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) 4. cikkében megfogalmazott támogatható tevékenységek kategóriája túlságosan szűkre szabott; véleménye szerint a jogosultsági küszöbértékek meghatározásakor alapvető fontosságú a regionális dimenzió figyelembevétele, mivel máskülönben a súlyos katasztrófák által sújtott régiók kirekesztődhetnének amiatt, hogy az egész tagállamra megállapított küszöbértéket még nem érték el; |
| --- | --- |

16.

támogatja a Szolidaritási Alap szabályozásának felülvizsgálatát, oly módon, hogy a támogatásra jogosultság feltételeit minden terület és katasztrófa sajátosságaihoz igazítják, beleértve a lassan kibontakozó katasztrófákat, mint az aszály, különös figyelmet fordítva a termelési szektorokra, a legsebezhetőbb területekre és az érintett lakosságra, lehetővé téve a rugalmasabb és gyorsabb elosztást; úgy véli, hogy az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) 4. cikkében megfogalmazott támogatható tevékenységek kategóriája túlságosan szűkre szabott; véleménye szerint a jogosultsági küszöbértékek meghatározásakor alapvető fontosságú a regionális dimenzió figyelembevétele, mivel máskülönben a súlyos katasztrófák által sújtott régiók kirekesztődhetnének amiatt, hogy az egész tagállamra megállapított küszöbértéket még nem érték el;

| 17. | kiemeli, hogy szükséges egy a katasztrófák megelőzése és leküzdése céljából megfelelő pénzügyi eszközökkel ellátott, elkülönített pénzügyi keret létrehozása, annak érdekében, hogy megerősítse és részletesen meghatározza az olyan eszközöket, mint a kohéziós politika, a vidék- és városfejlesztési politika, a regionális politika, a Szolidaritási Alap, a hetedik keretprogram és a Life+ program; arra ösztönöz, hogy ennek keretén belül, a 2014–2020 közötti költségvetési terveknél vegyék figyelembe a megelőzést; kéri az Európai Bizottságot, hogy értékelje ki az elérhető források szervezettebb összefogásának lehetőségét, a megelőző mechanizmusok hatékonyságának erősítése érdekében az Unió területén; |
| --- | --- |

17.

kiemeli, hogy szükséges egy a katasztrófák megelőzése és leküzdése céljából megfelelő pénzügyi eszközökkel ellátott, elkülönített pénzügyi keret létrehozása, annak érdekében, hogy megerősítse és részletesen meghatározza az olyan eszközöket, mint a kohéziós politika, a vidék- és városfejlesztési politika, a regionális politika, a Szolidaritási Alap, a hetedik keretprogram és a Life+ program; arra ösztönöz, hogy ennek keretén belül, a 2014–2020 közötti költségvetési terveknél vegyék figyelembe a megelőzést; kéri az Európai Bizottságot, hogy értékelje ki az elérhető források szervezettebb összefogásának lehetőségét, a megelőző mechanizmusok hatékonyságának erősítése érdekében az Unió területén;

| 18. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a válság miatti jelenlegi költségvetési megszorítások ne vezessenek a meglévő katasztrófamegelőzési politikákra előirányzott összegek csökkenéséhez, valamint hogy a folyamatban lévő költségvetési felülvizsgálat keretében alaposan vizsgálja meg a megelőzés terén fennálló esetleges hiányosságokat, továbbá gondoskodjon arról, hogy a rendelkezésre álló eszközök kiterjedjenek a katasztrófák valamennyi típusára; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a válság miatti jelenlegi költségvetési megszorítások ne vezessenek a meglévő katasztrófamegelőzési politikákra előirányzott összegek csökkenéséhez, valamint hogy a folyamatban lévő költségvetési felülvizsgálat keretében alaposan vizsgálja meg a megelőzés terén fennálló esetleges hiányosságokat, továbbá gondoskodjon arról, hogy a rendelkezésre álló eszközök kiterjedjenek a katasztrófák valamennyi típusára;

| 19. | rámutat, hogy a kohéziós politika elengedhetetlen eszköz a természeti katasztrófák kockázatmegelőzése terén; úgy véli, hogy az említett politika működésének és hatékonyságának javítása érdekében a különböző alapok és eszközök kezelésének rugalmasnak és összehangoltnak kell lennie; hangsúlyozza, hogy az intézkedések elaprózódásának elkerülése, valamint hatékonyságuk és hozzáadott értékük növelése érdekében a kockázatmegelőzést össze kell kapcsolni a megelőzésre irányuló egyéb politikákkal; |
| --- | --- |

19.

rámutat, hogy a kohéziós politika elengedhetetlen eszköz a természeti katasztrófák kockázatmegelőzése terén; úgy véli, hogy az említett politika működésének és hatékonyságának javítása érdekében a különböző alapok és eszközök kezelésének rugalmasnak és összehangoltnak kell lennie; hangsúlyozza, hogy az intézkedések elaprózódásának elkerülése, valamint hatékonyságuk és hozzáadott értékük növelése érdekében a kockázatmegelőzést össze kell kapcsolni a megelőzésre irányuló egyéb politikákkal;

| 20. | ismételten hangsúlyozza, hogy ellenőrizni kell az uniós források szabályos felhasználását, és a helytelenül felhasznált forrásokat maradéktalanul vissza kell fizetni; |
| --- | --- |

20.

ismételten hangsúlyozza, hogy ellenőrizni kell az uniós források szabályos felhasználását, és a helytelenül felhasznált forrásokat maradéktalanul vissza kell fizetni;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a katasztrófamegelőzés elsődlegesen a tagállamok hatáskörébe tartozik, és a szubszidiaritás elvét ezen a területen továbbra is tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a katasztrófamegelőzés elsődlegesen a tagállamok hatáskörébe tartozik, és a szubszidiaritás elvét ezen a területen továbbra is tiszteletben kell tartani;

| 22. | felhívja a területgazdálkodásért felelős tagállamokat, hogy tekintettel a féktelen erdőirtás okozta problémákra, valamint az ilyen területeken történő építkezés megakadályozása érdekében vezessenek be az árvizek, földcsuszamlások és egyéb földtani kockázatok által veszélyeztetett területeken a csapások megelőzésére irányuló kritériumokat és jogszabályokat; |
| --- | --- |

22.

felhívja a területgazdálkodásért felelős tagállamokat, hogy tekintettel a féktelen erdőirtás okozta problémákra, valamint az ilyen területeken történő építkezés megakadályozása érdekében vezessenek be az árvizek, földcsuszamlások és egyéb földtani kockázatok által veszélyeztetett területeken a csapások megelőzésére irányuló kritériumokat és jogszabályokat;

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg annak a lehetőségét, hogy a katasztrófa-megelőzés jobban beépüljön az uniós forrásokból finanszírozott nemzeti operatív programokba, valamint a regionális és helyi operatív programokba; úgy véli, hogy a környezetvédelemben részt vevő minden közszereplőnek szerepet kell vállalnia és aktívan részt kell vennie ebben a folyamatban; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen a területen támogassa az operatív programok átalakítását a tagállamok által jelzett szükségletek szerint; sürgeti a Bizottságot, hogy kérjen tájékoztatást a tagállamoktól a természeti és ember okozta katasztrófák kezelésére vonatkozó, jelenleg érvényben lévő operatív programjaikról a tapasztalatcsere érdekében; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg annak a lehetőségét, hogy a katasztrófa-megelőzés jobban beépüljön az uniós forrásokból finanszírozott nemzeti operatív programokba, valamint a regionális és helyi operatív programokba; úgy véli, hogy a környezetvédelemben részt vevő minden közszereplőnek szerepet kell vállalnia és aktívan részt kell vennie ebben a folyamatban; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen a területen támogassa az operatív programok átalakítását a tagállamok által jelzett szükségletek szerint; sürgeti a Bizottságot, hogy kérjen tájékoztatást a tagállamoktól a természeti és ember okozta katasztrófák kezelésére vonatkozó, jelenleg érvényben lévő operatív programjaikról a tapasztalatcsere érdekében;

| 24. | úgy véli, hogy az Uniónak kiemelt támogatásban kell részesítenie a tagállamokat, többek között a következő megelőző intézkedésekben:






  a) | az építési és földhasználati biztonsági szabályozás kidolgozása és felülvizsgálata; |
| --- | --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az Uniónak kiemelt támogatásban kell részesítenie a tagállamokat, többek között a következő megelőző intézkedésekben:

a)

az építési és földhasználati biztonsági szabályozás kidolgozása és felülvizsgálata;

| b) | kockázatnövelő helyzetek rendezése: folyómedrek rehabilitációja; vízgyűjtők, vizes élőhelyek és az azokhoz kapcsolódó ökoszisztémák védelme és helyreállítása; a vízfolyások mentén végbemenő erózió és üledékképződés figyelemmel kísérése; a hidak és hidraulikus átereszek vízáteresztő-képességének növelése; az erdők megtisztítása és rendezése; újraerdősítés; és a part menti övezetek védelmét szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

b)

kockázatnövelő helyzetek rendezése: folyómedrek rehabilitációja; vízgyűjtők, vizes élőhelyek és az azokhoz kapcsolódó ökoszisztémák védelme és helyreállítása; a vízfolyások mentén végbemenő erózió és üledékképződés figyelemmel kísérése; a hidak és hidraulikus átereszek vízáteresztő-képességének növelése; az erdők megtisztítása és rendezése; újraerdősítés; és a part menti övezetek védelmét szolgáló intézkedések;

| c) | bizonyos katasztrófatípusoktól különösen veszélyeztetett lakott területek – különösen a városok – védelme és átalakítása a lakosság közreműködésével; |
| --- | --- |

c)

bizonyos katasztrófatípusoktól különösen veszélyeztetett lakott területek – különösen a városok – védelme és átalakítása a lakosság közreműködésével;

| d) | a meglévő nagyszabású infrastruktúrák fenntartása és biztonsági megfigyelése, különös tekintettel a gátakra, üzemanyag-vezetékekre, valamint a közúti és vasúti hidakra, továbbá a vízellátásra, a közegészségügyre, a hírközlési és távközlési eszközökre; |
| --- | --- |

d)

a meglévő nagyszabású infrastruktúrák fenntartása és biztonsági megfigyelése, különös tekintettel a gátakra, üzemanyag-vezetékekre, valamint a közúti és vasúti hidakra, továbbá a vízellátásra, a közegészségügyre, a hírközlési és távközlési eszközökre;

| e) | a mezőgazdasági tevékenység fenntartása az elnéptelenedő, természeti csapások által veszélyeztetett vidékeken, az emberi tevékenység megőrzésére törekvés olyan infrastruktúrák kialakítása révén, amely az ilyen területeken élők számára lehetővé teszi az ottmaradást; |
| --- | --- |

e)

a mezőgazdasági tevékenység fenntartása az elnéptelenedő, természeti csapások által veszélyeztetett vidékeken, az emberi tevékenység megőrzésére törekvés olyan infrastruktúrák kialakítása révén, amely az ilyen területeken élők számára lehetővé teszi az ottmaradást;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a tudatosságot növelő és a helyes gyakorlat elsajátítását segítő kampányok indításában, a lakosság számára minden állampolgár által könnyen elérhető csatornákon keresztül lényegbevágó, naprakész tájékoztatást és képzést biztosítva a feltárt kockázatokról és a megelőző intézkedésekről, és arról, hogy mit kell tenni a természeti vagy ember okozta katasztrófahelyzet bekövetkeztekor; szorgalmazza, hogy a lakosságnak szóló képzési programokban már iskoláskortól fordítsanak külön figyelmet a fiatalokra és a vidéki közösségekre; a lakosság tudatosságának emelése érdekében hangsúlyozza az egységes európai segélyhívószám (a 112) ismertebbé tételének fontosságát; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a tudatosságot növelő és a helyes gyakorlat elsajátítását segítő kampányok indításában, a lakosság számára minden állampolgár által könnyen elérhető csatornákon keresztül lényegbevágó, naprakész tájékoztatást és képzést biztosítva a feltárt kockázatokról és a megelőző intézkedésekről, és arról, hogy mit kell tenni a természeti vagy ember okozta katasztrófahelyzet bekövetkeztekor; szorgalmazza, hogy a lakosságnak szóló képzési programokban már iskoláskortól fordítsanak külön figyelmet a fiatalokra és a vidéki közösségekre; a lakosság tudatosságának emelése érdekében hangsúlyozza az egységes európai segélyhívószám (a 112) ismertebbé tételének fontosságát;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a víz gyakori velejárója a természeti katasztrófáknak, nem csupán a – gyakran a nem megfelelő tervezés miatt bekövetkező – árvizek, jégeső és folyómeder-szennyeződés formájában, hanem szűkössége miatt is, ami jelentős változásokat okozhat, például Dél- és Délkelet-Európa nagy területeinek elsivatagosodását; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a víz gyakori velejárója a természeti katasztrófáknak, nem csupán a – gyakran a nem megfelelő tervezés miatt bekövetkező – árvizek, jégeső és folyómeder-szennyeződés formájában, hanem szűkössége miatt is, ami jelentős változásokat okozhat, például Dél- és Délkelet-Európa nagy területeinek elsivatagosodását;

| 27. | rámutat arra, hogy az utóbbi években az elhúzódó szárazság következtében megsokasodtak az erdőtüzek Európában, és ezzel párhuzamosan számos régióban súlyosbodott az elsivatagosodás; |
| --- | --- |

27.

rámutat arra, hogy az utóbbi években az elhúzódó szárazság következtében megsokasodtak az erdőtüzek Európában, és ezzel párhuzamosan számos régióban súlyosbodott az elsivatagosodás;

| 28. | tekintettel az aszály, az erdőtüzek és az elsivatagosodás közötti összefüggésekre, felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be az árvizekről szóló irányelvhez hasonló irányelvre irányuló javaslatot, amely támogatja egy közösségi szakpolitika bevezetését a vízhiány, az aszály és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás tekintetében; |
| --- | --- |

28.

tekintettel az aszály, az erdőtüzek és az elsivatagosodás közötti összefüggésekre, felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be az árvizekről szóló irányelvhez hasonló irányelvre irányuló javaslatot, amely támogatja egy közösségi szakpolitika bevezetését a vízhiány, az aszály és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás tekintetében;

| 29. | ismételten felhívja a figyelmet egy európai aszályfigyelő központ létrehozásának fontosságára is, amelynek feladata az aszály hatásainak tanulmányozása, enyhítése és figyelése volna, azzal a céllal, hogy elősegítse az alapos, stratégiai döntéshozást, és a tagállamok tevékenységének összehangolását; úgy véli, hogy tekintetbe kell venni az aszály, az erdőtüzek, az elsivatagosodás és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás között fennálló összefüggéseket, és komoly, szolidaritáson alapuló célkitűzésekre van szükség az aszály kockázatának elkerülésére és kezelésére; |
| --- | --- |

29.

ismételten felhívja a figyelmet egy európai aszályfigyelő központ létrehozásának fontosságára is, amelynek feladata az aszály hatásainak tanulmányozása, enyhítése és figyelése volna, azzal a céllal, hogy elősegítse az alapos, stratégiai döntéshozást, és a tagállamok tevékenységének összehangolását; úgy véli, hogy tekintetbe kell venni az aszály, az erdőtüzek, az elsivatagosodás és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás között fennálló összefüggéseket, és komoly, szolidaritáson alapuló célkitűzésekre van szükség az aszály kockázatának elkerülésére és kezelésére;

| 30. | mivel az erdők fontosak a fakitermelés, a biodiverzitás fenntartása, az áradások, lavinák és az erózió megelőzése, a talajvízforrások kezelése és a szénmegkötés szempontjából, ezért a tűzesetek veszélyének csökkentésére az összes tagállamnak figyelmet kellene szentelnie; felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen dolgozzon ki és valósítson meg jogalkotási javaslatokat és kezdeményezéseket az erdők védelme és az erdőtüzek megelőzésének területén; úgy véli, hogy támogatni kell az erdőtelepítésekkel és újraerdősítésekkel kapcsolatos terveket, előnyben részesítve az őshonos fajokat és a vegyes erdőket, a biológiai sokféleség, valamint a tűzzel, viharokkal és természeti csapásokkal szembeni hatékonyabb ellenállás érdekében, támogatni kell továbbá az erdőben keletkező összegyűlő biomassza – amely megújuló energiaforrás – fenntartható gyűjtését és felhasználását; úgy véli, hogy a területen végzett valódi együttműködés keretében folytatni kell a rendszeres adatgyűjtést, a kockázati térképek készítését, tűzkockázat-kezelési tervek kidolgozását, a szükséges és a 27 tagállamban rendelkezésre álló erőforrások számbavételét, valamint a különböző szinteken megvalósuló koordinációt; |
| --- | --- |

30.

mivel az erdők fontosak a fakitermelés, a biodiverzitás fenntartása, az áradások, lavinák és az erózió megelőzése, a talajvízforrások kezelése és a szénmegkötés szempontjából, ezért a tűzesetek veszélyének csökkentésére az összes tagállamnak figyelmet kellene szentelnie; felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen dolgozzon ki és valósítson meg jogalkotási javaslatokat és kezdeményezéseket az erdők védelme és az erdőtüzek megelőzésének területén; úgy véli, hogy támogatni kell az erdőtelepítésekkel és újraerdősítésekkel kapcsolatos terveket, előnyben részesítve az őshonos fajokat és a vegyes erdőket, a biológiai sokféleség, valamint a tűzzel, viharokkal és természeti csapásokkal szembeni hatékonyabb ellenállás érdekében, támogatni kell továbbá az erdőben keletkező összegyűlő biomassza – amely megújuló energiaforrás – fenntartható gyűjtését és felhasználását; úgy véli, hogy a területen végzett valódi együttműködés keretében folytatni kell a rendszeres adatgyűjtést, a kockázati térképek készítését, tűzkockázat-kezelési tervek kidolgozását, a szükséges és a 27 tagállamban rendelkezésre álló erőforrások számbavételét, valamint a különböző szinteken megvalósuló koordinációt;

| 31. | tekintettel arra, hogy az erdőtüzek okozása környezettel kapcsolatos bűncselekménynek minősül, valamint arra, hogy egyre gyakrabban fordul elő, felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg olyan kényszerítő intézkedések foganatosításának lehetőségét, amelyek visszatartó erejűek a gondatlanságból és szándékosságból eredő erdőtüzek esetében, és terjesszen ezekről javaslatot a Tanács és az Európai Parlament elé; |
| --- | --- |

31.

tekintettel arra, hogy az erdőtüzek okozása környezettel kapcsolatos bűncselekménynek minősül, valamint arra, hogy egyre gyakrabban fordul elő, felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg olyan kényszerítő intézkedések foganatosításának lehetőségét, amelyek visszatartó erejűek a gondatlanságból és szándékosságból eredő erdőtüzek esetében, és terjesszen ezekről javaslatot a Tanács és az Európai Parlament elé;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a megelőzést átfogóan kell megközelíteni, és azt a kiegyensúlyozott területhasználat és a koherens, a természettel összhangban lévő gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítása érdekében a vonatkozó ágazati politikák részévé kell tenni; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a megelőzést átfogóan kell megközelíteni, és azt a kiegyensúlyozott területhasználat és a koherens, a természettel összhangban lévő gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítása érdekében a vonatkozó ágazati politikák részévé kell tenni;

| 33. | felismeri, hogy egyes ágazati szabályozási elvek miatt bizonyos területek veszélyeztetettsége fokozódik, mivel elősegítik a vidék elnéptelenedését és a népesség városi térségekben való túlzott koncentrálódását; |
| --- | --- |

33.

felismeri, hogy egyes ágazati szabályozási elvek miatt bizonyos területek veszélyeztetettsége fokozódik, mivel elősegítik a vidék elnéptelenedését és a népesség városi térségekben való túlzott koncentrálódását;

| 34. | úgy véli, hogy a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás ki van szolgáltatva az éghajlati jelenségeknek – például az aszálynak, viharoknak, fagynak, jégnek, jégesőnek, erdőtüzeknek, áradásoknak és erős esőzéseknek –, az olyan egészségügyi kockázatoknak, mint például a különféle kártevők, állatbetegségek, járványok és epizootikus betegségek, a vadon élő állatok okozta károknak, az olyan emberi tevékenységek okozta jelenségeknek, mint az éghajlatváltozás, a környezetszennyezés, a savas esők és a véletlenszerű és szándékos genetikai szennyezés, a várostervezési és területrendezési hiányosságok miatti földcsuszamlásoknak, a műszaki és közlekedéssel kapcsolatos kockázatoknak, a hegyi területek elsivatagosodásának, az elsősorban az erdőgondozás elmaradása miatt bekövetkező, illetve bűnös szándékkal okozott erdőtüzeknek, valamint a gyárak által kibocsátott vegyi anyagokkal és a tápanyag-elszivárgással történő, illetve a kirándulók gondatlansága miatti folyószennyezéseknek; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás ki van szolgáltatva az éghajlati jelenségeknek – például az aszálynak, viharoknak, fagynak, jégnek, jégesőnek, erdőtüzeknek, áradásoknak és erős esőzéseknek –, az olyan egészségügyi kockázatoknak, mint például a különféle kártevők, állatbetegségek, járványok és epizootikus betegségek, a vadon élő állatok okozta károknak, az olyan emberi tevékenységek okozta jelenségeknek, mint az éghajlatváltozás, a környezetszennyezés, a savas esők és a véletlenszerű és szándékos genetikai szennyezés, a várostervezési és területrendezési hiányosságok miatti földcsuszamlásoknak, a műszaki és közlekedéssel kapcsolatos kockázatoknak, a hegyi területek elsivatagosodásának, az elsősorban az erdőgondozás elmaradása miatt bekövetkező, illetve bűnös szándékkal okozott erdőtüzeknek, valamint a gyárak által kibocsátott vegyi anyagokkal és a tápanyag-elszivárgással történő, illetve a kirándulók gondatlansága miatti folyószennyezéseknek;

| 35. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a jó mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazását, amelyekkel néhány tagállamban sikerült felére csökkenteni a nitrogénalapú műtrágya felhasználását anélkül, hogy a terméshozam csökkent volna; |
| --- | --- |

35.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a jó mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazását, amelyekkel néhány tagállamban sikerült felére csökkenteni a nitrogénalapú műtrágya felhasználását anélkül, hogy a terméshozam csökkent volna;

| 36. | úgy véli, hogy a természeti csapások hatékony megelőzéséhez környezetvédelmi és társadalmi szempontból kiegyensúlyozott mezőgazdasági politikára van szükség, amely figyelembe veszi a fenntartható mezőgazdasági termelés és a vidékfejlesztés támogatásának és ösztönzésének szükségességét az egyes országokban és régiókban; úgy véli, hogy hatékonyan meg kell erősíteni a mezőgazdaság környezetvédelmi és vidékfejlesztési feladatait támogató ösztönzőket, támogatni kell az emberek vidéken való letelepedését, ami az ökoszisztémák megőrzésének kulcsfontosságú tényezője, küzdve az említett területek folyamatban lévő elsivatagosodása és elszegényedése ellen, és csökkentve a városi térségekre nehezedő nyomást; kiemeli továbbá a mezőgazdasági termelőknek az Európai Unió vidéki területeinek védelmében betöltött szerepét, és nem tartja kielégítőnek a Bizottság közleményét a mezőgazdasági ágazat kulcskérdéseinek tekintetében; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a természeti csapások hatékony megelőzéséhez környezetvédelmi és társadalmi szempontból kiegyensúlyozott mezőgazdasági politikára van szükség, amely figyelembe veszi a fenntartható mezőgazdasági termelés és a vidékfejlesztés támogatásának és ösztönzésének szükségességét az egyes országokban és régiókban; úgy véli, hogy hatékonyan meg kell erősíteni a mezőgazdaság környezetvédelmi és vidékfejlesztési feladatait támogató ösztönzőket, támogatni kell az emberek vidéken való letelepedését, ami az ökoszisztémák megőrzésének kulcsfontosságú tényezője, küzdve az említett területek folyamatban lévő elsivatagosodása és elszegényedése ellen, és csökkentve a városi térségekre nehezedő nyomást; kiemeli továbbá a mezőgazdasági termelőknek az Európai Unió vidéki területeinek védelmében betöltött szerepét, és nem tartja kielégítőnek a Bizottság közleményét a mezőgazdasági ágazat kulcskérdéseinek tekintetében;

| 37. | európai szintű állami biztosítási rendszer létrehozását szorgalmazza; sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a mezőgazdasági termelők természeti és ember okozta katasztrófákkal kapcsolatos kockázatainak és jövedelmi bizonytalanságának jobb kezelését szolgáló, európai szintű állami biztosítási rendszerről; hangsúlyozza, hogy ennek a rendszernek ambiciózusabbnak kell lennie a jelenlegi modellnél a különböző biztosítási rendszerek EU-n belüli sokféleségének megakadályozása érdekében, hiszen az nagy eltéréseket okoz a termelők jövedelme között; úgy véli, sürgősen ki kell alakítani egy minden tagállam mezőgazdasági termelői számára elérhető kompenzációs keretet a természeti vagy ember okozta katasztrófák esetére; |
| --- | --- |

37.

európai szintű állami biztosítási rendszer létrehozását szorgalmazza; sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a mezőgazdasági termelők természeti és ember okozta katasztrófákkal kapcsolatos kockázatainak és jövedelmi bizonytalanságának jobb kezelését szolgáló, európai szintű állami biztosítási rendszerről; hangsúlyozza, hogy ennek a rendszernek ambiciózusabbnak kell lennie a jelenlegi modellnél a különböző biztosítási rendszerek EU-n belüli sokféleségének megakadályozása érdekében, hiszen az nagy eltéréseket okoz a termelők jövedelme között; úgy véli, sürgősen ki kell alakítani egy minden tagállam mezőgazdasági termelői számára elérhető kompenzációs keretet a természeti vagy ember okozta katasztrófák esetére;

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az agrár-környezetvédelmi támogatások kiszámításába építsék bele a mezőgazdasági termelőknél a balesetmegelőzésre (például tűzvédelmi pászták megtisztítása, az elhalt fás növényzet eltávolítása, a parcellák teljes kiterjedésében folytatott földművelés stb.), valamint a csatornahálózatra (a csurgalékvíz-csatornák és a csatornák megtisztítása) irányuló beavatkozások alkalmazása miatt felmerült többletköltségeket; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az agrár-környezetvédelmi támogatások kiszámításába építsék bele a mezőgazdasági termelőknél a balesetmegelőzésre (például tűzvédelmi pászták megtisztítása, az elhalt fás növényzet eltávolítása, a parcellák teljes kiterjedésében folytatott földművelés stb.), valamint a csatornahálózatra (a csurgalékvíz-csatornák és a csatornák megtisztítása) irányuló beavatkozások alkalmazása miatt felmerült többletköltségeket;

| 39. | hangsúlyozza a szélsőséges természeti jelenségek számos földrajzi térségben egyre növekvő előfordulására és nagyságrendjére reagáló, városi és vidéki alkalmazkodási intézkedések tanulmányozásának jelentőségét; úgy véli, hogy az éghajlatváltozás előre látható negatív hatásai további korlátot jelentenek majd a mezőgazdasági tevékenység, az élelmezésbiztonság és -önellátás számára, és hangsúlyozza, hogy szükséges kezelni ezt és más kihívásokat, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és káros következményeinek csökkentése tekintetében; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a szélsőséges természeti jelenségek számos földrajzi térségben egyre növekvő előfordulására és nagyságrendjére reagáló, városi és vidéki alkalmazkodási intézkedések tanulmányozásának jelentőségét; úgy véli, hogy az éghajlatváltozás előre látható negatív hatásai további korlátot jelentenek majd a mezőgazdasági tevékenység, az élelmezésbiztonság és -önellátás számára, és hangsúlyozza, hogy szükséges kezelni ezt és más kihívásokat, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és káros következményeinek csökkentése tekintetében;

| 40. | hangsúlyozza a nyilvános kutatás és fejlesztés jelentőségét (K+F) a katasztrófák megelőzésében és elhárításában, továbbá felszólít a tagállamok kutatási-fejlesztési intézményei közötti koordináció és együttműködés fokozására, különösen azok esetében, amelyek hasonló kockázatoknak vannak kitéve; felszólít a tagállamok korai figyelmeztető rendszereinek megerősítésére és a korai figyelmeztető rendszerek közötti meglévő kapcsolatok kiépítésére és megerősítésére; javasolja a Bizottságnak, hogy kellőképpen vegye figyelembe ezeket a szükségleteket és megfelelő finanszírozásukat; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a nyilvános kutatás és fejlesztés jelentőségét (K+F) a katasztrófák megelőzésében és elhárításában, továbbá felszólít a tagállamok kutatási-fejlesztési intézményei közötti koordináció és együttműködés fokozására, különösen azok esetében, amelyek hasonló kockázatoknak vannak kitéve; felszólít a tagállamok korai figyelmeztető rendszereinek megerősítésére és a korai figyelmeztető rendszerek közötti meglévő kapcsolatok kiépítésére és megerősítésére; javasolja a Bizottságnak, hogy kellőképpen vegye figyelembe ezeket a szükségleteket és megfelelő finanszírozásukat;

| 41. | hangsúlyozza a tagállamok egészségügyi rendszerei felkészítésének szükségességét a humánerőforrás-struktúra, a helyes gyakorlatok és a kockázattudatosság tekintetében, hogy meg tudjanak birkózni a katasztrófahelyzetekkel; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a tagállamok egészségügyi rendszerei felkészítésének szükségességét a humánerőforrás-struktúra, a helyes gyakorlatok és a kockázattudatosság tekintetében, hogy meg tudjanak birkózni a katasztrófahelyzetekkel;

| 42. | hangsúlyozza, hogy fontos a katasztrófák kockázatairól és költségeiről szóló átfogó adat- és információgyűjtés és az adatok uniós szintű megosztása összehasonlító tanulmányok készítése és a katasztrófák várható, határokon átnyúló hatásainak meghatározása érdekében, ezáltal lehetővé téve a tagállamok számára a nemzeti polgári képességekre és orvosi erőforrásokra vonatkozó információk egyesítését, valamint hangsúlyozza, hogy új struktúrák kiépítése helyett a meglévőeket, így például a Megfigyelő- és Információs Központot (MIC) használjuk és fejlesszük tovább; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy fontos a katasztrófák kockázatairól és költségeiről szóló átfogó adat- és információgyűjtés és az adatok uniós szintű megosztása összehasonlító tanulmányok készítése és a katasztrófák várható, határokon átnyúló hatásainak meghatározása érdekében, ezáltal lehetővé téve a tagállamok számára a nemzeti polgári képességekre és orvosi erőforrásokra vonatkozó információk egyesítését, valamint hangsúlyozza, hogy új struktúrák kiépítése helyett a meglévőeket, így például a Megfigyelő- és Információs Központot (MIC) használjuk és fejlesszük tovább;

| 43. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság még nem gyűjtötte össze tanulmány keretében az egyes tagállamok által a veszélyek és kockázatok feltérképezéséhez jelenleg használt módszereket, amelyet a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióról szóló, 2009. február 23-i közleménye határozott meg; felszólítja a Bizottságot, hogy 2010 első felében tegyen eleget a fenti kötelezettségvállalásának; |
| --- | --- |

43.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság még nem gyűjtötte össze tanulmány keretében az egyes tagállamok által a veszélyek és kockázatok feltérképezéséhez jelenleg használt módszereket, amelyet a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióról szóló, 2009. február 23-i közleménye határozott meg; felszólítja a Bizottságot, hogy 2010 első felében tegyen eleget a fenti kötelezettségvállalásának;

| 44. | úgy véli, hogy uniós szinten ki kell alakítani a veszélyek és kockázatok feltérképezéséhez szükséges közös módszertant és minimális követelményeiket; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy uniós szinten ki kell alakítani a veszélyek és kockázatok feltérképezéséhez szükséges közös módszertant és minimális követelményeiket;

| 45. | hangsúlyozza a katasztrófák társadalmi és gazdasági hatásának elemzésére és kifejezésére szolgáló egységes mércék kidolgozásának fontosságát; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza a katasztrófák társadalmi és gazdasági hatásának elemzésére és kifejezésére szolgáló egységes mércék kidolgozásának fontosságát;

| 46. | javasolja, hogy a KHV-irányelv felülvizsgálata során törekedjenek a katasztrófa-megelőzésre vonatkozó kérdések teljesebb beépítésére, különösen az értékelés, a kommunikáció és a kockázatismertetés tekintetében; |
| --- | --- |

46.

javasolja, hogy a KHV-irányelv felülvizsgálata során törekedjenek a katasztrófa-megelőzésre vonatkozó kérdések teljesebb beépítésére, különösen az értékelés, a kommunikáció és a kockázatismertetés tekintetében;

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

47.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  COM(2009) 0082.

(2)  SEC(2009) 0202.

(3)  SEC(2007) 1721.

(4)  HL C 224 E., 2010.8.19., 1. o.

(5)  HL C 187 E., 2008.7.24., 55. o.

(6)  HL C 305 E., 2006.12.14., 240. o.

(7)  HL C 272. E., 2003.11.13., 471. o.

(8)  HL C 33. E, 2006.2.9., 599. o.

(9)  HL C 92. E, 2006.4.20., 414. o.

(10)  HL C 193. E, 2006.8.17., 322. o.

(11)  HL C 297. E, 2006.12.7., 363. o.

(12)  HL C 297. E, 2006.12.7., 369. o.

(13)  HL C 297. E, 2006.12.7., 375. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0065

(15)  HL C 297. E, 2006.12.7., 331. o.

(16)  10128/08.

(17)  10633/1/06.

(18)  HL L 71., 2007.3.10., 9. o.

(19)  HL L 10., 1997.1.14., 13. o.

(20)  HL L 288., 2007.11.6., 27. o.

(21)  HL L 175., 1985.7.5., 40. o.

(22)  A/CONF.206/6.

(23)  Ez a természeti csapások és ember okozta katasztrófák nem teljes körű felsorolása: ezért az e véleményben nem szereplő természeti csapások vagy ember okozta katasztrófák fajtáit e felsorolásba be lehet illeszteni.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/37

---

2010. szeptember 21., keddA szegénység csökkentése és munkahelyteremtés a fejlődő országokban: a követendő út

P7_TA(2010)0327

Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a szegénység csökkentéséről és a munkahelyteremtésről a fejlődő országokban: a követendő út (2009/2171(INI))

2012/C 50 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely millenniumi fejlesztési célokat (MFC-ket) állapít meg, melyek a nemzetközi közösség által közösen kialakított, a szegénység felszámolását célzó kritériumokat jelentik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely millenniumi fejlesztési célokat (MFC-ket) állapít meg, melyek a nemzetközi közösség által közösen kialakított, a szegénység felszámolását célzó kritériumokat jelentik,

| — | tekintettel a G8-ak 2005-ös gleneaglesi csúcstalálkozóján a támogatás volumene, a Szaharától délre fekvő országok támogatása és a támogatás minősége terén vállalt kötelezettségekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G8-ak 2005-ös gleneaglesi csúcstalálkozóján a támogatás volumene, a Szaharától délre fekvő országok támogatása és a támogatás minősége terén vállalt kötelezettségekre,

| — | tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló, 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra, valamint a 2008. szeptember 2. és 4. között Accrában tartott magas szintű fórumnak az előbbi nyilatkozat nyomon követésével kapcsolatos következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló, 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra, valamint a 2008. szeptember 2. és 4. között Accrában tartott magas szintű fórumnak az előbbi nyilatkozat nyomon követésével kapcsolatos következtetéseire,

| — | tekintettel az „EU-segély: többet, gyorsabban, eredményesebben” (COM(2006)0087) című bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EU-segély: többet, gyorsabban, eredményesebben” (COM(2006)0087) című bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az ENSZ „A szegénység újraértelmezése – a világ szociális helyzetéről szóló jelentés, 2010” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ „A szegénység újraértelmezése – a világ szociális helyzetéről szóló jelentés, 2010” című jelentésére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkárának a millenniumi nyilatkozat végrehajtásáról szóló éves jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkárának a millenniumi nyilatkozat végrehajtásáról szóló éves jelentéseire,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által az Európai Unió fejlesztési politikájáról elfogadott, „Az európai konszenzus” című, 2005. december 20-án aláírt együttes nyilatkozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által az Európai Unió fejlesztési politikájáról elfogadott, „Az európai konszenzus” című, 2005. december 20-án aláírt együttes nyilatkozatra (1),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: fejlesztési együttműködési eszköz) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: fejlesztési együttműködési eszköz) (2),

| — | tekintettel az afrikai állam-és kormányfők HIV-ről/AIDS-ről, a tuberkulózisról és más kapcsolódó fertőző betegségről szóló, 2001. április 27-i abudzsai nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai állam-és kormányfők HIV-ről/AIDS-ről, a tuberkulózisról és más kapcsolódó fertőző betegségről szóló, 2001. április 27-i abudzsai nyilatkozatára,

| — | tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel „A foglalkoztatás előmozdítása az uniós fejlesztési együttműködés révén” című, 2007. június 21-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A foglalkoztatás előmozdítása az uniós fejlesztési együttműködés révén” című, 2007. június 21-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Uniónak az emberi jogok és a demokratizálódás harmadik országokban való előmozdítása terén betöltött szerepéről szóló bizottsági közleményre (COM(2001)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak az emberi jogok és a demokratizálódás harmadik országokban való előmozdítása terén betöltött szerepéről szóló bizottsági közleményre (COM(2001)0252),

| — | tekintettel „Oktatás és képzés a fejlődő országokban uralkodó szegénység csökkentésének összefüggésében” című bizottsági közleményre (COM(2002)0116), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Oktatás és képzés a fejlődő országokban uralkodó szegénység csökkentésének összefüggésében” című bizottsági közleményre (COM(2002)0116),

| — | tekintettel az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlés 2009. december 3-i, a globális kormányzásról és a nemzetközi intézmények reformjáról szóló állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlés 2009. december 3-i, a globális kormányzásról és a nemzetközi intézmények reformjáról szóló állásfoglalásra,

| — | tekintettel az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjére és az ILO globális foglalkoztatásról szóló paktumára, amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Konferencián globális konszenzussal fogadtak el 2009. június 19-én, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjére és az ILO globális foglalkoztatásról szóló paktumára, amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Konferencián globális konszenzussal fogadtak el 2009. június 19-én,

| — | tekintettel az ILO „A munka világa 2009 – a foglalkoztatás globális válsága és annak háttere” című, 2009 decemberében közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO „A munka világa 2009 – a foglalkoztatás globális válsága és annak háttere” című, 2009 decemberében közzétett jelentésére,

| — | tekintettel a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos szerződésekről szóló, 2009. március 24-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos szerződésekről szóló, 2009. március 24-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a segélyek hatékonyságáról és a fejlődő országokban tapasztalható korrupcióról szóló, 2006. április 6-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyek hatékonyságáról és a fejlődő országokban tapasztalható korrupcióról szóló, 2006. április 6-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a szubszaharai Afrika országaiban az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatásokról szóló, 2009. március 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszaharai Afrika országaiban az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatásokról szóló, 2009. március 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a közös agrárpolitika és a közös halászati politika jelenlegi reformjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika és a közös halászati politika jelenlegi reformjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7–0192/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7–0192/2010),

| A. | mivel a jólét megteremtéséhez és a munkahelyteremtéshez hozzájáruló stabil, vállalkozásbarát környezetben zajló dinamikus és fenntartható gazdasági növekedés jelenti a legbiztosabb és a leginkább fenntartható megoldást a szegénységből való kilábalásra, |
| --- | --- |

A.

mivel a jólét megteremtéséhez és a munkahelyteremtéshez hozzájáruló stabil, vállalkozásbarát környezetben zajló dinamikus és fenntartható gazdasági növekedés jelenti a legbiztosabb és a leginkább fenntartható megoldást a szegénységből való kilábalásra,

| B. | mivel a biztonságos, korrupciótól mentes jogi környezet elengedhetetlen az üzlet felvirágzásához, |
| --- | --- |

B.

mivel a biztonságos, korrupciótól mentes jogi környezet elengedhetetlen az üzlet felvirágzásához,

| C. | mivel az EU-15 országai elkötelezték magukat amellett, hogy 2015-ig az általuk nyújtott fejlesztési támogatás – melynek jelenlegi szintje bruttó nemzeti jövedelmük 0,4 %-a körüli – eléri a 0,7 %-os szintet, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-15 országai elkötelezték magukat amellett, hogy 2015-ig az általuk nyújtott fejlesztési támogatás – melynek jelenlegi szintje bruttó nemzeti jövedelmük 0,4 %-a körüli – eléri a 0,7 %-os szintet,

| D. | mivel a szegénység csökkentése és a következetes fejlesztési politika ma már része az Európai Unióról szóló szerződésben foglalt kötelezettségeknek, |
| --- | --- |

D.

mivel a szegénység csökkentése és a következetes fejlesztési politika ma már része az Európai Unióról szóló szerződésben foglalt kötelezettségeknek,

| E. | mivel támogatni kell a fejlődő országok azon akaratát, hogy saját országukban a lehető legmagasabb hozzáadott értéket hozzák létre, ami a fenntartható fejlesztés és különösen a környezetvédelem követelményeinek megfelelő iparfejlesztési stratégiával jár, |
| --- | --- |

E.

mivel támogatni kell a fejlődő országok azon akaratát, hogy saját országukban a lehető legmagasabb hozzáadott értéket hozzák létre, ami a fenntartható fejlesztés és különösen a környezetvédelem követelményeinek megfelelő iparfejlesztési stratégiával jár,

| F. | mivel sem az uniós adományozó országok, sem a fejlődő országok kormányainak egészségügyi és oktatási ráfordításai nem érik el a referenciaértéket, |
| --- | --- |

F.

mivel sem az uniós adományozó országok, sem a fejlődő országok kormányainak egészségügyi és oktatási ráfordításai nem érik el a referenciaértéket,

| G. | mivel a fejlődő világ a szakképzett egészségügyi személyzet égető hiányától szenved; mivel a fejlődő országokban a szakképzett egészségügyi személyzet hiánya egyike azon tényezőknek, amelyek súlyosbítják a fejlődő országok törékeny egészségügyi rendszereinek helyzetét, és mivel az egészségügyi és más ágazatokban is sok képzett szakember több okból kifolyólag nem tér haza saját közösségének szolgálatára, |
| --- | --- |

G.

mivel a fejlődő világ a szakképzett egészségügyi személyzet égető hiányától szenved; mivel a fejlődő országokban a szakképzett egészségügyi személyzet hiánya egyike azon tényezőknek, amelyek súlyosbítják a fejlődő országok törékeny egészségügyi rendszereinek helyzetét, és mivel az egészségügyi és más ágazatokban is sok képzett szakember több okból kifolyólag nem tér haza saját közösségének szolgálatára,

| H. | mivel a közelmúlt élelmiszerválsága rávilágított a mezőgazdaság és az élelmiszer-biztonság a szegény országok számára fennálló folyamatos jelentőségére, |
| --- | --- |

H.

mivel a közelmúlt élelmiszerválsága rávilágított a mezőgazdaság és az élelmiszer-biztonság a szegény országok számára fennálló folyamatos jelentőségére,

| I. | mivel az uniós polgárok 90 %-a helyesli a fejlesztési együttműködést, bár a hanyatlás azzal fenyeget, hogy ez a támogatás gyengülhet, |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós polgárok 90 %-a helyesli a fejlesztési együttműködést, bár a hanyatlás azzal fenyeget, hogy ez a támogatás gyengülhet,

| J. | mivel a G-20-csoport azt ígérte, hogy megszünteti az adóparadicsomokat, |
| --- | --- |

J.

mivel a G-20-csoport azt ígérte, hogy megszünteti az adóparadicsomokat,

| K. | mivel az adóelkerülés és a fejlődő országokból kiinduló illegális tőkeáramlás a fejlesztési segély többszörösét teszi ki, |
| --- | --- |

K.

mivel az adóelkerülés és a fejlődő országokból kiinduló illegális tőkeáramlás a fejlesztési segély többszörösét teszi ki,

| L. | mivel a készpénzátutalások nagyobb tőkebeáramlást jelentenek a fejlődő országok számára, mint fejlesztési támogatások, |
| --- | --- |

L.

mivel a készpénzátutalások nagyobb tőkebeáramlást jelentenek a fejlődő országok számára, mint fejlesztési támogatások,

| M. | mivel jelenleg 2,7 milliárd ember nem fér hozzá hitelhez, |
| --- | --- |

M.

mivel jelenleg 2,7 milliárd ember nem fér hozzá hitelhez,

| N. | mivel a szegénység csökkentéséhez nem csak a foglalkoztatás megteremtésére, hanem minőségi munkahelyek létrehozására is szükség van, |
| --- | --- |

N.

mivel a szegénység csökkentéséhez nem csak a foglalkoztatás megteremtésére, hanem minőségi munkahelyek létrehozására is szükség van,

| O. | mivel a legszegényebb országok súlyosan alulreprezentáltak a nemzetközi intézményekben és a nemzetközi fórumokon, |
| --- | --- |

O.

mivel a legszegényebb országok súlyosan alulreprezentáltak a nemzetközi intézményekben és a nemzetközi fórumokon,

| P. | mivel a szociális védelmi rendszerek hatékony eszköznek bizonyultak a szegénység csökkentésében és a társadalmi kohézió erősítésében, a világ népességének többsége pedig nem részesül megfelelő szociális védelemben, |
| --- | --- |

P.

mivel a szociális védelmi rendszerek hatékony eszköznek bizonyultak a szegénység csökkentésében és a társadalmi kohézió erősítésében, a világ népességének többsége pedig nem részesül megfelelő szociális védelemben,

A fejlődő országok kihívásai

A gazdaság terén

| 1. | sürgeti a fejlődő országok kormányait, hogy a feldolgozóipar fejlesztésén keresztül diverzifikálják gazdaságukat, és kerüljék el a vállalkozások – különösen a munkahelyteremtés és a növekedés motorját jelentő kkv-k – túlzott bürokráciával való terhelését; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a fejlődő országok kormányait, hogy a feldolgozóipar fejlesztésén keresztül diverzifikálják gazdaságukat, és kerüljék el a vállalkozások – különösen a munkahelyteremtés és a növekedés motorját jelentő kkv-k – túlzott bürokráciával való terhelését;

| 2. | kéri az összes fejlődő országot, hogy csatlakozzanak az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjéhez és az ENSZ alapszintű szociális védelemre irányuló kezdeményezéséhez, hogy garantálják a megfelelő munkaügyi előírások betartását, az átfogó magas szintű szociális védelmet, amely kiterjed a legszegényebb és leginkább perifériára szorult egyénekre, valamint a valódi szociális párbeszédet, és különösen a munkaerőigényes projekt igénybevételét; |
| --- | --- |

2.

kéri az összes fejlődő országot, hogy csatlakozzanak az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjéhez és az ENSZ alapszintű szociális védelemre irányuló kezdeményezéséhez, hogy garantálják a megfelelő munkaügyi előírások betartását, az átfogó magas szintű szociális védelmet, amely kiterjed a legszegényebb és leginkább perifériára szorult egyénekre, valamint a valódi szociális párbeszédet, és különösen a munkaerőigényes projekt igénybevételét;

| 3. | hangsúlyozza a nemzetközi munkaügyi normákról szóló különféle ILO-egyezmények aláírásának és végrehajtásának fontosságát, és ajánlja, hogy alkalmazzák az ILO „Kilábalás a válságból: globális foglalkoztatási paktum” című határozatának rendelkezéseit; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a nemzetközi munkaügyi normákról szóló különféle ILO-egyezmények aláírásának és végrehajtásának fontosságát, és ajánlja, hogy alkalmazzák az ILO „Kilábalás a válságból: globális foglalkoztatási paktum” című határozatának rendelkezéseit;

| 4. | kéri a kényszermunkától és különösen a gyermekmunkától való mentesség jogának kivétel nélküli végrehajtását, mivel a gyermekek oktatás nélkül szegénységben töltött életre vannak kárhoztatva; |
| --- | --- |

4.

kéri a kényszermunkától és különösen a gyermekmunkától való mentesség jogának kivétel nélküli végrehajtását, mivel a gyermekek oktatás nélkül szegénységben töltött életre vannak kárhoztatva;

| 5. | kéri, hogy fektessenek külön hangsúlyt a gyermekmunka elleni küzdelemre, ehelyett munkahelyeket teremtve a felnőttek számára, és lehetővé téve a gyermekek megfelelő iskoláztatását; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy fektessenek külön hangsúlyt a gyermekmunka elleni küzdelemre, ehelyett munkahelyeket teremtve a felnőttek számára, és lehetővé téve a gyermekek megfelelő iskoláztatását;

| 6. | kéri, hogy a kormányok kezeljék prioritásként az alapvető szociális igények kielégítését, és ösztönözzék a válság által erősen sújtott gyermekek és kiszolgáltatott nők, veszélyeztetett fiatalok, alacsony jövedelmű, képzetlen bevándorló munkavállalók, vidéki munkavállalók és fogyatékkal élők védelmét; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy a kormányok kezeljék prioritásként az alapvető szociális igények kielégítését, és ösztönözzék a válság által erősen sújtott gyermekek és kiszolgáltatott nők, veszélyeztetett fiatalok, alacsony jövedelmű, képzetlen bevándorló munkavállalók, vidéki munkavállalók és fogyatékkal élők védelmét;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a kis- és mikrovállalkozások, különösen a mezőgazdasági ágazatban, megfelelő finanszírozást igényelnek a meglévő munkahelyek megőrzéséhez és új munkahelyek teremtéséhez; ösztönzi a fejlődő országokat, hogy mikrohiteleken, mikrobiztosításon és innovatív hitelközvetítő megoldásokon – például a vidéki postahivatalok bevonásával vagy mobil banki szolgáltatásokon – keresztül támogassák a megtakarítást és a hitelekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a kis- és mikrovállalkozások, különösen a mezőgazdasági ágazatban, megfelelő finanszírozást igényelnek a meglévő munkahelyek megőrzéséhez és új munkahelyek teremtéséhez; ösztönzi a fejlődő országokat, hogy mikrohiteleken, mikrobiztosításon és innovatív hitelközvetítő megoldásokon – például a vidéki postahivatalok bevonásával vagy mobil banki szolgáltatásokon – keresztül támogassák a megtakarítást és a hitelekhez való hozzáférést;

| 8. | felszólítja az EU-t annak elismerésére, hogy a szociális gazdaság (pl. a szövetkezetek) hozzájárul a munkahelyteremtéshez és a tisztességes munka előmozdításához a fejlődő országokban, valamint arra, hogy a szociális gazdaságot építse be az EU fejlesztési programjaiba és együttműködési stratégiáiba; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az EU-t annak elismerésére, hogy a szociális gazdaság (pl. a szövetkezetek) hozzájárul a munkahelyteremtéshez és a tisztességes munka előmozdításához a fejlődő országokban, valamint arra, hogy a szociális gazdaságot építse be az EU fejlesztési programjaiba és együttműködési stratégiáiba;

| 9. | felhívja a fejlődő országokat, hogy bővítsék az ingatlantulajdonosok körét a szegények és a nincstelenek között, például úgy, hogy a nyomornegyedek lakóira átruházzák az általuk lakott területek tulajdonjogát; |
| --- | --- |

9.

felhívja a fejlődő országokat, hogy bővítsék az ingatlantulajdonosok körét a szegények és a nincstelenek között, például úgy, hogy a nyomornegyedek lakóira átruházzák az általuk lakott területek tulajdonjogát;

| 10. | ösztönzi a fejlődő országokat, hogy a lehető leginkább diverzifikálják gazdaságukat annak érdekében, hogy ne csak és kizárólag rendkívül korlátozott számú terméktől, különösen kivitelre szánt mezőgazdasági termékektől függjenek; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi a fejlődő országokat, hogy a lehető leginkább diverzifikálják gazdaságukat annak érdekében, hogy ne csak és kizárólag rendkívül korlátozott számú terméktől, különösen kivitelre szánt mezőgazdasági termékektől függjenek;

| 11. | emlékezteti a fejlődő országokat, hogy tartsák tiszteletben a közös mezőgazdasági fölhasználat helyi hagyományait, hogy ily módon támogassák és védjék a meglévő kisgazdaságokat; |
| --- | --- |

11.

emlékezteti a fejlődő országokat, hogy tartsák tiszteletben a közös mezőgazdasági fölhasználat helyi hagyományait, hogy ily módon támogassák és védjék a meglévő kisgazdaságokat;

| 12. | ösztönzi a fejlődő országokat, hogy az országstratégiai dokumentumok és a nemzeti indikatív programok összeállításánál a mezőgazdasági és az élelmiszer-biztonsági szektor fejlesztését tekintsék prioritásnak; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi a fejlődő országokat, hogy az országstratégiai dokumentumok és a nemzeti indikatív programok összeállításánál a mezőgazdasági és az élelmiszer-biztonsági szektor fejlesztését tekintsék prioritásnak;

| 13. | emlékeztet, hogy az irányítás benne foglaltatik az „igazságos állam” eszméjében, ahol az állam a demokrácia és az emberi jogok biztosítéka; az az igazságos állam, ahol az állam egyszerre biztosítja az olyan állami funkciókat, mint az igazságszolgáltatáshoz, egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz és ügyintézéshez való jogot, ugyanakkor előmozdítja és védelmezi az egyén jogait és alapvető szabadságait; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet, hogy az irányítás benne foglaltatik az „igazságos állam” eszméjében, ahol az állam a demokrácia és az emberi jogok biztosítéka; az az igazságos állam, ahol az állam egyszerre biztosítja az olyan állami funkciókat, mint az igazságszolgáltatáshoz, egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz és ügyintézéshez való jogot, ugyanakkor előmozdítja és védelmezi az egyén jogait és alapvető szabadságait;

Az állampolgárok és a helyi kormányzás terén

| 14. | felszólítja az összes fejlődő országot, hogy mielőbb írják alá az ENSZ korrupció elleni egyezményét és hatékonyan hajtsák végre annak rendelkezéseit; sürgeti ezenkívül az uniós tagállamokat és az uniós vállalatokat, hogy tartsák tiszteletben az ENSZ-egyezményt; |
| --- | --- |

14.

felszólítja az összes fejlődő országot, hogy mielőbb írják alá az ENSZ korrupció elleni egyezményét és hatékonyan hajtsák végre annak rendelkezéseit; sürgeti ezenkívül az uniós tagállamokat és az uniós vállalatokat, hogy tartsák tiszteletben az ENSZ-egyezményt;

| 15. | úgy véli, hogy az EU tagállamainak a költségvetési fegyelem, az adóbehajtás és a felelősségteljes kormányzás terén példát kell mutatniuk a fejlődő országoknak; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az EU tagállamainak a költségvetési fegyelem, az adóbehajtás és a felelősségteljes kormányzás terén példát kell mutatniuk a fejlődő országoknak;

| 16. | úgy véli, hogy a korrupcióellenes intézkedéseknek a magánszektorra is irányulniuk kell, továbbá erősíteniük kell a nemzetközi együttműködést, például az információcserével kapcsolatos és vagyonvisszaszerzési programok útján; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a korrupcióellenes intézkedéseknek a magánszektorra is irányulniuk kell, továbbá erősíteniük kell a nemzetközi együttműködést, például az információcserével kapcsolatos és vagyonvisszaszerzési programok útján;

| 17. | sürgeti az összes fejlődő országot, hogy segítsék elő független parlamentek alakulását, amelyek képesek eredményesen hozzájárulni a demokrácia elmélyítéséhez jogalkotói, költségvetési és ellenőrzési feladataik szabad gyakorlása révén; egyúttal felhívja a figyelmet a függetlenül működő és megfelelően kiépített igazságszolgáltatás rendkívüli fontosságára is; |
| --- | --- |

17.

sürgeti az összes fejlődő országot, hogy segítsék elő független parlamentek alakulását, amelyek képesek eredményesen hozzájárulni a demokrácia elmélyítéséhez jogalkotói, költségvetési és ellenőrzési feladataik szabad gyakorlása révén; egyúttal felhívja a figyelmet a függetlenül működő és megfelelően kiépített igazságszolgáltatás rendkívüli fontosságára is;

| 18. | ösztönzi a fejlődő országok kormányait, hogy minél jobban vonják be a civil társadalmi szervezeteket a közrend kialakításába és figyelemmel kísérésébe; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi a fejlődő országok kormányait, hogy minél jobban vonják be a civil társadalmi szervezeteket a közrend kialakításába és figyelemmel kísérésébe;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek fontos szerepet töltenek be a gazdasági fejlődésben, és erősíthetik a társadalmi kohéziót, ezért támogatni kellene a megfelelő szervezetek létrehozását és megszilárdítását; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek fontos szerepet töltenek be a gazdasági fejlődésben, és erősíthetik a társadalmi kohéziót, ezért támogatni kellene a megfelelő szervezetek létrehozását és megszilárdítását;

| 20. | a tisztességes munkakörülmények érvényesítése, javítása és védelme érdekében kéri a szakszervezetek egyesülési szabadságának és kollektív tárgyaláshoz való jogának kivétel nélküli végrehajtását; |
| --- | --- |

20.

a tisztességes munkakörülmények érvényesítése, javítása és védelme érdekében kéri a szakszervezetek egyesülési szabadságának és kollektív tárgyaláshoz való jogának kivétel nélküli végrehajtását;

| 21. | arra buzdítja a civil szervezetek szabadságát korlátozó törvényeket bevezető összes államot, hogy helyezzék hatályon kívül az ilyen jogszabályokat; |
| --- | --- |

21.

arra buzdítja a civil szervezetek szabadságát korlátozó törvényeket bevezető összes államot, hogy helyezzék hatályon kívül az ilyen jogszabályokat;

| 22. | a szegénység elleni küzdelem alapvető elveként kéri a megkülönböztetésmentességhez való jog – vagyis a nemre, etnikai származásra, korra, fogyatékosságra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélkül a munkához és egyenlő bánásmódhoz való jog – végrehajtását; |
| --- | --- |

22.

a szegénység elleni küzdelem alapvető elveként kéri a megkülönböztetésmentességhez való jog – vagyis a nemre, etnikai származásra, korra, fogyatékosságra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélkül a munkához és egyenlő bánásmódhoz való jog – végrehajtását;

| 23. | kéri a nők jogi és szociális helyzetének jelentős megerősítését a megkülönböztetés elkerülése és a nők által a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából hordozott potenciál kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

23.

kéri a nők jogi és szociális helyzetének jelentős megerősítését a megkülönböztetés elkerülése és a nők által a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából hordozott potenciál kihasználása érdekében;

| 24. | támogatja a fejlődő országokat a regionális integráció szabadkereskedelmi területek, regionális gazdasági közösségek, regionális fejlesztési bankok stb. révén történő erősítésére és mélyítésére irányuló erőfeszítéseikben; |
| --- | --- |

24.

támogatja a fejlődő országokat a regionális integráció szabadkereskedelmi területek, regionális gazdasági közösségek, regionális fejlesztési bankok stb. révén történő erősítésére és mélyítésére irányuló erőfeszítéseikben;

Közös kihívások

| 25. | megismétli felszólítását, hogy fordítsák a fejlődő országok nemzeti költségvetésének és az EU fejlesztési támogatásának legalább 20 %-át az egészségügyi kiadásokra és az alapfokú oktatásra; |
| --- | --- |

25.

megismétli felszólítását, hogy fordítsák a fejlődő országok nemzeti költségvetésének és az EU fejlesztési támogatásának legalább 20 %-át az egészségügyi kiadásokra és az alapfokú oktatásra;

| 26. | kéri a privatizációs politikák újragondolását, különösen az olyan közművek tekintetében, mint a vízellátás, a szennyvízelvezetés és az általános érdekű szolgáltatások, valamint az államok társadalmi szerepének újragondolását a fejlesztés irányításában, ideértve az állami tulajdonú vállalkozások munkaadóként és szociális szolgáltatóként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

26.

kéri a privatizációs politikák újragondolását, különösen az olyan közművek tekintetében, mint a vízellátás, a szennyvízelvezetés és az általános érdekű szolgáltatások, valamint az államok társadalmi szerepének újragondolását a fejlesztés irányításában, ideértve az állami tulajdonú vállalkozások munkaadóként és szociális szolgáltatóként betöltött szerepét;

| 27. | felhívja a figyelmet a szociális védelmi rendszerek kulcsfontosságú szerepére, amelyet az ILO globális foglalkoztatási paktuma és az ENSZ minimális szociális védelemre vonatkozó kezdeményezése említ; ezért kéri, hogy a szegénység fokozódásának megelőzése és a szociális nehézségek kezelése érdekében fektessenek nagyobb hangsúlyt a szociális védelmi rendszerekre, a gazdaság stabilizálásának, valamint a foglalkoztathatóság fenntartásának és előmozdításának segítése mellett; |
| --- | --- |

27.

felhívja a figyelmet a szociális védelmi rendszerek kulcsfontosságú szerepére, amelyet az ILO globális foglalkoztatási paktuma és az ENSZ minimális szociális védelemre vonatkozó kezdeményezése említ; ezért kéri, hogy a szegénység fokozódásának megelőzése és a szociális nehézségek kezelése érdekében fektessenek nagyobb hangsúlyt a szociális védelmi rendszerekre, a gazdaság stabilizálásának, valamint a foglalkoztathatóság fenntartásának és előmozdításának segítése mellett;

| 28. | kéri, hogy mindenki számára biztosítsanak ingyenes és teljes körű hozzáférést az oktatási rendszerekhez, azaz az alap- és felsőbb fokú oktatáshoz és a szakképzéshez, annak érdekében, hogy a helyi lakosság szakképzett munkaerővé válhasson; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy mindenki számára biztosítsanak ingyenes és teljes körű hozzáférést az oktatási rendszerekhez, azaz az alap- és felsőbb fokú oktatáshoz és a szakképzéshez, annak érdekében, hogy a helyi lakosság szakképzett munkaerővé válhasson;

| 29. | ragaszkodik ahhoz, hogy mind az adományozó, mind pedig a fejlődő országok teljesítsék kötelezettségvállalásaikat annak érdekében, hogy 2015-re megvalósuljanak a millenniumi fejlesztési célok; |
| --- | --- |

29.

ragaszkodik ahhoz, hogy mind az adományozó, mind pedig a fejlődő országok teljesítsék kötelezettségvállalásaikat annak érdekében, hogy 2015-re megvalósuljanak a millenniumi fejlesztési célok;

| 30. | támogatja azokat az intézkedéseket – ilyenek például a fizetésekre nyújtott támogatások, a munka- és képzési lehetőségek –, amelyek ösztönzik a helyi tudósokat és más szakképzett munkaerőt a közösségeikben maradásra és hivatásuk ottani gyakorlására, ami megerősítené a mindenki számára hozzáférhető egészségügyi ellátó rendszereket; |
| --- | --- |

30.

támogatja azokat az intézkedéseket – ilyenek például a fizetésekre nyújtott támogatások, a munka- és képzési lehetőségek –, amelyek ösztönzik a helyi tudósokat és más szakképzett munkaerőt a közösségeikben maradásra és hivatásuk ottani gyakorlására, ami megerősítené a mindenki számára hozzáférhető egészségügyi ellátó rendszereket;

| 31. | támogatja új munkahelyek létrehozását a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

31.

támogatja új munkahelyek létrehozását a fejlődő országokban;

| 32. | támogatja azon intézkedéseket, amelyek általában véve a közszolgáltatásokba történő befektetésekre és azok kiépítésére irányulnak, annak érdekében, hogy munkahelyeket teremtsenek, valamint erősítsék az állami kapacitásokat, létesítményeket és a társadalmi kohéziót, az ENSZ „A szegénység újraértelmezése” című jelentésében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

32.

támogatja azon intézkedéseket, amelyek általában véve a közszolgáltatásokba történő befektetésekre és azok kiépítésére irányulnak, annak érdekében, hogy munkahelyeket teremtsenek, valamint erősítsék az állami kapacitásokat, létesítményeket és a társadalmi kohéziót, az ENSZ „A szegénység újraértelmezése” című jelentésében foglaltak szerint;

| 33. | kéri, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt az egészségügy gyakorlati oldalára és a lakosság tájékoztatására az orvosi kezelések előnyeiről, például a vérelemző műszerek szélesebb körben való elterjesztésére, és a helyi lakosok azok használatára történő kiképzésére; |
| --- | --- |

33.

kéri, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt az egészségügy gyakorlati oldalára és a lakosság tájékoztatására az orvosi kezelések előnyeiről, például a vérelemző műszerek szélesebb körben való elterjesztésére, és a helyi lakosok azok használatára történő kiképzésére;

| 34. | kiemeli, hogy minden fejlesztési stratégiában elengedhetetlen a humánerőforrás-fejlesztés, és az döntő fontosságú a munkahelyteremtésben is; felszólítja az EU-t és a fejlődő országokat, hogy elemezzék a foglalkoztatási igényeket és a munkaerőpiacot, készítsenek előrejelzéseket és készüljenek fel azokra a főbb kihívásokra, amelyek a szakképzés foglalkoztatással való összehangolását kísérik; |
| --- | --- |

34.

kiemeli, hogy minden fejlesztési stratégiában elengedhetetlen a humánerőforrás-fejlesztés, és az döntő fontosságú a munkahelyteremtésben is; felszólítja az EU-t és a fejlődő országokat, hogy elemezzék a foglalkoztatási igényeket és a munkaerőpiacot, készítsenek előrejelzéseket és készüljenek fel azokra a főbb kihívásokra, amelyek a szakképzés foglalkoztatással való összehangolását kísérik;

| 35. | úgy véli, hogy minden fejlesztési stratégiának különös figyelmet kell fordítania a leginkább veszélyeztetett és perifériára szorult csoportokra, különösen a nőkre, a gyermekekre, az idősekre és a fogyatékkal élőkre; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy minden fejlesztési stratégiának különös figyelmet kell fordítania a leginkább veszélyeztetett és perifériára szorult csoportokra, különösen a nőkre, a gyermekekre, az idősekre és a fogyatékkal élőkre;

| 36. | elengedhetetlennek tartja az alapszükségletek fedezését, ezért különösen kiemelt fontosságot tulajdonít az élelmiszerbiztonság és az ivóvízhez való hozzáférés előmozdítására irányuló intézkedéseknek; |
| --- | --- |

36.

elengedhetetlennek tartja az alapszükségletek fedezését, ezért különösen kiemelt fontosságot tulajdonít az élelmiszerbiztonság és az ivóvízhez való hozzáférés előmozdítására irányuló intézkedéseknek;

| 37. | kiemeli a gyermekmunka problémáját és elismeri, hogy a gyermekmunka az egyetemes alapfokú oktatás megvalósításának és a szegénység csökkentésének egyik fő akadálya, amely gátolja e gyermekek egészséges fejlődését és szükséges oktatását; ennélfogva az oktatási támogatások és a gyermekmunkával kapcsolatos politika terén felszólít az ügynökségek közötti koordinációra és tevékenységeik összehangolására, a létező mechanizmusok megerősítése révén, ideértve a gyermekmunkával és oktatással foglalkozó globális munkacsoportot is; végül felszólítja a nemzetközi közösséget, valamennyi érintett államot és az EU-t, hogy kötelezzék el magukat amellett, hogy haladéktalanul és határozottan fellépnek a gyermekmunka felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

37.

kiemeli a gyermekmunka problémáját és elismeri, hogy a gyermekmunka az egyetemes alapfokú oktatás megvalósításának és a szegénység csökkentésének egyik fő akadálya, amely gátolja e gyermekek egészséges fejlődését és szükséges oktatását; ennélfogva az oktatási támogatások és a gyermekmunkával kapcsolatos politika terén felszólít az ügynökségek közötti koordinációra és tevékenységeik összehangolására, a létező mechanizmusok megerősítése révén, ideértve a gyermekmunkával és oktatással foglalkozó globális munkacsoportot is; végül felszólítja a nemzetközi közösséget, valamennyi érintett államot és az EU-t, hogy kötelezzék el magukat amellett, hogy haladéktalanul és határozottan fellépnek a gyermekmunka felszámolása érdekében;

| 38. | rámutat a nemek közötti egyenlőség fontosságára az államok gazdasági sikeréhez, és ezért nagyobb erőfeszítésekre szólít fel annak érdekében, hogy a gazdaságban is biztosítsák a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

38.

rámutat a nemek közötti egyenlőség fontosságára az államok gazdasági sikeréhez, és ezért nagyobb erőfeszítésekre szólít fel annak érdekében, hogy a gazdaságban is biztosítsák a nemek közötti egyenlőséget;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a donoroknak és a partnerországoknak biztosítaniuk kell a mezőgazdaság – különösen a mezőgazdasági kistermelők, valamint a kis-, és közepes méretű környezetbarát agráripari ágazatok – fejlesztési menetrenden való előbbre sorolását; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a donoroknak és a partnerországoknak biztosítaniuk kell a mezőgazdaság – különösen a mezőgazdasági kistermelők, valamint a kis-, és közepes méretű környezetbarát agráripari ágazatok – fejlesztési menetrenden való előbbre sorolását;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a decentralizált, környezetbarát és fenntartható termelési módszereken alapuló kisgazdaságok elősegítik a munkahelyteremtést és a fenntartható fejlődést, mivel az általuk foglalkoztatottak egy hektárra jutó száma nagyobb, mint a nagygazdaságok esetében, és a mezőgazdasági termelők és az alkalmazottak arányosan többet költenek a munkaerő-igényes vidéki nem mezőgazdasági termékekre; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a decentralizált, környezetbarát és fenntartható termelési módszereken alapuló kisgazdaságok elősegítik a munkahelyteremtést és a fenntartható fejlődést, mivel az általuk foglalkoztatottak egy hektárra jutó száma nagyobb, mint a nagygazdaságok esetében, és a mezőgazdasági termelők és az alkalmazottak arányosan többet költenek a munkaerő-igényes vidéki nem mezőgazdasági termékekre;

| 41. | kéri a munkahelyek és a foglalkoztatás megteremtésének hatékonyabb támogatását a foglalkoztatási és makrogazdasági politikák összehangolásával, figyelembe véve, hogy ez utóbbi nem korlátozódhat az infláció, valamint a kereskedelmi és költségvetési deficit ellenőrzésére, hanem a reálkibocsátás, a jövedelmek és a foglalkoztatás stabilitására is összpontosítania kell; |
| --- | --- |

41.

kéri a munkahelyek és a foglalkoztatás megteremtésének hatékonyabb támogatását a foglalkoztatási és makrogazdasági politikák összehangolásával, figyelembe véve, hogy ez utóbbi nem korlátozódhat az infláció, valamint a kereskedelmi és költségvetési deficit ellenőrzésére, hanem a reálkibocsátás, a jövedelmek és a foglalkoztatás stabilitására is összpontosítania kell;

| 42. | támogatja a „zöld munkahelyekbe” és zöld iparágakba történő beruházásokat, például a szegény országokban a megújuló energia és az energiahatékonysági rendszerek fejlesztése révén, beleértve a helyi közösségek javát szolgáló napenergiát is, ami egyszerre biztosít fenntartható energiaforrásokat, teremt munkahelyeket és védi a környezetet; |
| --- | --- |

42.

támogatja a „zöld munkahelyekbe” és zöld iparágakba történő beruházásokat, például a szegény országokban a megújuló energia és az energiahatékonysági rendszerek fejlesztése révén, beleértve a helyi közösségek javát szolgáló napenergiát is, ami egyszerre biztosít fenntartható energiaforrásokat, teremt munkahelyeket és védi a környezetet;

| 43. | kéri az esélyegyenlőség és a képzettség növelését, valamint a képzéshez és a minőségi oktatáshoz való hozzáférés fokozását; kéri a hitelhez (a mikrohitelhez is) való hozzáférés javítását a munkahelyteremtés ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

43.

kéri az esélyegyenlőség és a képzettség növelését, valamint a képzéshez és a minőségi oktatáshoz való hozzáférés fokozását; kéri a hitelhez (a mikrohitelhez is) való hozzáférés javítását a munkahelyteremtés ösztönzése érdekében;

| 44. | várakozással tekint a Parlament és a fejlődő országokban található regionális partnerei közötti fokozott együttműködés elébe; |
| --- | --- |

44.

várakozással tekint a Parlament és a fejlődő országokban található regionális partnerei közötti fokozott együttműködés elébe;

| 45. | hangsúlyozza a fejlődő országokban a társadalmi fejlődés mérésére a GDP alternatívájaként használható mutatók előmozdításának fontosságát, elsősorban Joseph Stiglitz elnöklete alatt a Bizottság által a gazdasági teljesítmény és a társadalmi fejlődés mérésére tett javaslatok tekintetében; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza a fejlődő országokban a társadalmi fejlődés mérésére a GDP alternatívájaként használható mutatók előmozdításának fontosságát, elsősorban Joseph Stiglitz elnöklete alatt a Bizottság által a gazdasági teljesítmény és a társadalmi fejlődés mérésére tett javaslatok tekintetében;

| 46. | kéri, hogy a globális gazdasági válságra országonként és régiónként dolgozzanak ki válaszokat, és foglalják bele a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) globális foglalkoztatási paktum nevű politikai eszközében említett intézkedéseket, hogy megkönnyítsék a munkaerő-igényes és környezetbarát ágazatokba és a szociális védelmi rendszerekbe való beruházásokat; |
| --- | --- |

46.

kéri, hogy a globális gazdasági válságra országonként és régiónként dolgozzanak ki válaszokat, és foglalják bele a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) globális foglalkoztatási paktum nevű politikai eszközében említett intézkedéseket, hogy megkönnyítsék a munkaerő-igényes és környezetbarát ágazatokba és a szociális védelmi rendszerekbe való beruházásokat;

Donorok kihívásai

A segélyekkel kapcsolatos kihívások

| 47. | sürgeti az összes gazdag országot, különösen az uniós államokat, hogy tartsák be a segélyek nyújtásával kapcsolatos kiadási ígéreteiket, azaz 2015-ig e kiadások érjék él legalább bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-át; |
| --- | --- |

47.

sürgeti az összes gazdag országot, különösen az uniós államokat, hogy tartsák be a segélyek nyújtásával kapcsolatos kiadási ígéreteiket, azaz 2015-ig e kiadások érjék él legalább bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-át;

| 48. | felszólít arra, hogy a tagállamok alkossák meg a szegénység közös fogalommeghatározását annak érdekében, hogy azonosítsák az érintett munkaterületeket és az uniós fejlesztési segélyére jogosult kedvezményezetteket; |
| --- | --- |

48.

felszólít arra, hogy a tagállamok alkossák meg a szegénység közös fogalommeghatározását annak érdekében, hogy azonosítsák az érintett munkaterületeket és az uniós fejlesztési segélyére jogosult kedvezményezetteket;

| 49. | úgy véli, hogy a következetes politika munkahelyeket teremtve a fejlődő országokban gyümölcsöző eredményeket hozhat; ezért felszólít az uniós külpolitikák megváltoztatására, mivel azok közvetlen hatást gyakorolnak a fejlődő országok gazdaságaira, és ezen politikákat úgy kell megtervezni, hogy támogassák a fejlődő országok fenntarthatósági igényeit a szegénység elleni küzdelem, a tisztességes jövedelem és megélhetés garantálása, valamint az alapvető emberi jogok biztosítása érdekében, beleértve a szociális, gazdasági és környezetvédelmi jogokat is; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a következetes politika munkahelyeket teremtve a fejlődő országokban gyümölcsöző eredményeket hozhat; ezért felszólít az uniós külpolitikák megváltoztatására, mivel azok közvetlen hatást gyakorolnak a fejlődő országok gazdaságaira, és ezen politikákat úgy kell megtervezni, hogy támogassák a fejlődő országok fenntarthatósági igényeit a szegénység elleni küzdelem, a tisztességes jövedelem és megélhetés garantálása, valamint az alapvető emberi jogok biztosítása érdekében, beleértve a szociális, gazdasági és környezetvédelmi jogokat is;

| 50. | felhív arra, hogy biztosítsanak további pénzügyi forrásokat az éghajlatváltozás és a globális gazdasági válság fejlődő országokban történő kezelésére; |
| --- | --- |

50.

felhív arra, hogy biztosítsanak további pénzügyi forrásokat az éghajlatváltozás és a globális gazdasági válság fejlődő országokban történő kezelésére;

| 51. | kéri, hogy az alapfokú oktatás és a közegészségügy képezzék a fejlesztési szakpolitikák alapját, és hangsúlyozza, hogy a jelenlegi helyzet nem igazolhat ezekben a szektorokban semmilyen nemzeti kiadáscsökkentést vagy nemzetközi segélycsökkentést; |
| --- | --- |

51.

kéri, hogy az alapfokú oktatás és a közegészségügy képezzék a fejlesztési szakpolitikák alapját, és hangsúlyozza, hogy a jelenlegi helyzet nem igazolhat ezekben a szektorokban semmilyen nemzeti kiadáscsökkentést vagy nemzetközi segélycsökkentést;

| 52. | felhívja az Európai Uniót, hogy teljesítse kötelezettségeit az általa nyújtott „segély kereskedelemért” programmal kapcsolatban; |
| --- | --- |

52.

felhívja az Európai Uniót, hogy teljesítse kötelezettségeit az általa nyújtott „segély kereskedelemért” programmal kapcsolatban;

| 53. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak felül kell vizsgálnia támogatáspolitikáját, különösen a mezőgazdasági ágazatban és az uniós kis- és közepes méretű gazdálkodók igényeivel összhangban, annak érdekében, hogy elősegítse a tisztességes kereskedelem feltételeinek kialakulását a fejlődő országokkal összefüggésben; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak felül kell vizsgálnia támogatáspolitikáját, különösen a mezőgazdasági ágazatban és az uniós kis- és közepes méretű gazdálkodók igényeivel összhangban, annak érdekében, hogy elősegítse a tisztességes kereskedelem feltételeinek kialakulását a fejlődő országokkal összefüggésben;

| 54. | arra kéri ismét az összes donor országot, hogy nagyobb elkötelezettséggel csatlakozzanak a támogatások hatékonyságát szolgáló ütemtervhez, különös tekintettel a donorok közötti koordinációra és elszámoltathatóságra; |
| --- | --- |

54.

arra kéri ismét az összes donor országot, hogy nagyobb elkötelezettséggel csatlakozzanak a támogatások hatékonyságát szolgáló ütemtervhez, különös tekintettel a donorok közötti koordinációra és elszámoltathatóságra;

| 55. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság biztosítsa, hogy a közös halászati politika jelenlegi reformjának külső dimenziója általánosan érvényesüljön az EU fejlesztéspolitikájában, mivel e két politika közvetlenül összekapcsolódik a fejlődő országokbeli népesség megélhetésével; |
| --- | --- |

55.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság biztosítsa, hogy a közös halászati politika jelenlegi reformjának külső dimenziója általánosan érvényesüljön az EU fejlesztéspolitikájában, mivel e két politika közvetlenül összekapcsolódik a fejlődő országokbeli népesség megélhetésével;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat számos országban alapvető fontosságú a foglalkoztatás és az élelmiszerbiztonság szempontjából, ezért valamennyi fejlődő országnak jogosultnak kellene lennie uniós ágazati támogatásra saját fenntartható halászati iparuk, kutatásuk fejlesztéséhez, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellenőrzéséhez és az ellene való küzdelemhez szükséges közhatalom létrehozásához, függetlenül az EU-val kötött bármely halászati partnerségi megállapodástól; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat számos országban alapvető fontosságú a foglalkoztatás és az élelmiszerbiztonság szempontjából, ezért valamennyi fejlődő országnak jogosultnak kellene lennie uniós ágazati támogatásra saját fenntartható halászati iparuk, kutatásuk fejlesztéséhez, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellenőrzéséhez és az ellene való küzdelemhez szükséges közhatalom létrehozásához, függetlenül az EU-val kötött bármely halászati partnerségi megállapodástól;

| 57. | hangsúlyozza, hogy az EU által a harmadik országok halászati ágazatának nyújtott ágazati támogatás célja ezen országok kikötőinek megfelelő infrastrukturális fejlesztése, hogy ily módon elősegítsék a hal helyi kirakodását és feldolgozását új munkahelyek létrehozása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és ellenőrizze ezen célok elérését, valamint nyújtson pénzügyi és technikai támogatást annak érdekében, hogy a harmadik országok jobban ellenőrizni tudják a vizeiken folytatott halászati tevékenységeket, és feltartóztassák a jogsértést elkövető hajókat; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy az EU által a harmadik országok halászati ágazatának nyújtott ágazati támogatás célja ezen országok kikötőinek megfelelő infrastrukturális fejlesztése, hogy ily módon elősegítsék a hal helyi kirakodását és feldolgozását új munkahelyek létrehozása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és ellenőrizze ezen célok elérését, valamint nyújtson pénzügyi és technikai támogatást annak érdekében, hogy a harmadik országok jobban ellenőrizni tudják a vizeiken folytatott halászati tevékenységeket, és feltartóztassák a jogsértést elkövető hajókat;

| 58. | ragaszkodik ahhoz, hogy az EU-nak egyszerűsítenie kell a segélyezés rendszerét és az ahhoz kapcsolódó eljárásokat; |
| --- | --- |

58.

ragaszkodik ahhoz, hogy az EU-nak egyszerűsítenie kell a segélyezés rendszerét és az ahhoz kapcsolódó eljárásokat;

| 59. | felszólít a Bizottság és az uniós tagállamok közötti megerősített fejlesztéspolitikai együttműködésre annak elkerülése érdekében, hogy a különböző politikai tevékenységek negatív hatással legyenek a millenniumi fejlesztési célok teljesítésére; |
| --- | --- |

59.

felszólít a Bizottság és az uniós tagállamok közötti megerősített fejlesztéspolitikai együttműködésre annak elkerülése érdekében, hogy a különböző politikai tevékenységek negatív hatással legyenek a millenniumi fejlesztési célok teljesítésére;

| 60. | elvárja, hogy – mivel a következetes fejlesztési politika ma már a Szerződésben foglalt kötelezettség – az uniós szakpolitikák ne akadályozzák a fejlesztési törekvéseket olyan területeken, mint a mezőgazdaság, a kereskedelem, a migráció és a halászat; közelről kívánja nyomon követni azt, hogy az EU milyen módon teljesíti e kötelezettségeit; |
| --- | --- |

60.

elvárja, hogy – mivel a következetes fejlesztési politika ma már a Szerződésben foglalt kötelezettség – az uniós szakpolitikák ne akadályozzák a fejlesztési törekvéseket olyan területeken, mint a mezőgazdaság, a kereskedelem, a migráció és a halászat; közelről kívánja nyomon követni azt, hogy az EU milyen módon teljesíti e kötelezettségeit;

| 61. | felhívja a donorokat, hogy okosan fektessenek be az állampolgáraik számára nyújtott, fejlesztéssel kapcsolatos oktatásba; |
| --- | --- |

61.

felhívja a donorokat, hogy okosan fektessenek be az állampolgáraik számára nyújtott, fejlesztéssel kapcsolatos oktatásba;

| 62. | ösztönzi az adományozó országokat, hogy használják ki a jelenlegi válságot a fejlesztés meglévő innovatív és pótlólagos finanszírozási lehetőségeinek mélyreható felmérésére, valamint új források azonosítására, amelyek lehetővé teszik a fejlődő országok számára jövedelemforrásaik diverzifikálását és hatékony, konkrét és operatív kiadási programok végrehajtását; |
| --- | --- |

62.

ösztönzi az adományozó országokat, hogy használják ki a jelenlegi válságot a fejlesztés meglévő innovatív és pótlólagos finanszírozási lehetőségeinek mélyreható felmérésére, valamint új források azonosítására, amelyek lehetővé teszik a fejlődő országok számára jövedelemforrásaik diverzifikálását és hatékony, konkrét és operatív kiadási programok végrehajtását;

| 63. | kéri a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy a fejlesztési együttműködés külön ágazataként támogassák a tisztességes munkahelyeket teremtő fenntartható vállalkozásokat, összhangban a fejlesztési politikáról szóló 2005. évi európai konszenzussal, és segítsék elő ennek a fejlesztési együttműködés hagyományosabb ágazataiba – úgymint infrastruktúra, vidékfejlesztés, kormányzás és kereskedelmi vonatkozású segítségnyújtás – való beépítését; |
| --- | --- |

63.

kéri a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy a fejlesztési együttműködés külön ágazataként támogassák a tisztességes munkahelyeket teremtő fenntartható vállalkozásokat, összhangban a fejlesztési politikáról szóló 2005. évi európai konszenzussal, és segítsék elő ennek a fejlesztési együttműködés hagyományosabb ágazataiba – úgymint infrastruktúra, vidékfejlesztés, kormányzás és kereskedelmi vonatkozású segítségnyújtás – való beépítését;

A finanszírozás új forrásairól

| 64. | sürgeti a G-20-csoport országait, hogy teljesítsék az adóparadicsomok megszüntetésére vonatkozó ígéreteiket, szigorítsák meg a pénzpiacok felügyeletét, valamint vezessenek be az adózásra vonatkozó információcserét; emellett a G-20 csoportnak utasítania kell a Nemzetközi Számviteli Szabványok Bizottságát, hogy fogadjon el egy új szabványt, amely országonkénti külön jelentéstételt vezet be; |
| --- | --- |

64.

sürgeti a G-20-csoport országait, hogy teljesítsék az adóparadicsomok megszüntetésére vonatkozó ígéreteiket, szigorítsák meg a pénzpiacok felügyeletét, valamint vezessenek be az adózásra vonatkozó információcserét; emellett a G-20 csoportnak utasítania kell a Nemzetközi Számviteli Szabványok Bizottságát, hogy fogadjon el egy új szabványt, amely országonkénti külön jelentéstételt vezet be;

| 65. | felhívja a G-20-csoport országait és az uniós államokat, hogy tegyenek lépéseket az átutalások olcsóbbá és könnyebbé tételére; |
| --- | --- |

65.

felhívja a G-20-csoport országait és az uniós államokat, hogy tegyenek lépéseket az átutalások olcsóbbá és könnyebbé tételére;

| 66. | kéri, hogy a szegénység és a munkanélküliség leküzdése érdekében az Európai Bizottság és a tagállamok az ILO globális foglalkoztatási paktumában foglalt követeléseknek megfelelően bővítsék a fejlődő országokban a kis- és mikrovállalkozásoknak és mezőgazdasági termelőknek nyújtott állami pénzügyi támogatást, beleértve a szürkegazdaságot is; |
| --- | --- |

66.

kéri, hogy a szegénység és a munkanélküliség leküzdése érdekében az Európai Bizottság és a tagállamok az ILO globális foglalkoztatási paktumában foglalt követeléseknek megfelelően bővítsék a fejlődő országokban a kis- és mikrovállalkozásoknak és mezőgazdasági termelőknek nyújtott állami pénzügyi támogatást, beleértve a szürkegazdaságot is;

A kapacitásépítésről és a globális kormányzásról

| 67. | sürgeti az Európai Uniót, hogy a kapacitásépítési segélyt olyan területek támogatására irányítsa, amelyek közvetlenül és pozitívan hatnak majd a partnerországok gazdasági szerkezetére és munkahelyteremtésére; ilyen lehet a termelőkapacitás fejlesztése, a hatékony adórendszerek kiépítése, a korrupció elleni küzdelem, az intézmények és a civil társadalom erősítése, a mikrohitelekhez és az egyéb finanszírozási forrásokhoz való hozzáférés elősegítése stb.; |
| --- | --- |

67.

sürgeti az Európai Uniót, hogy a kapacitásépítési segélyt olyan területek támogatására irányítsa, amelyek közvetlenül és pozitívan hatnak majd a partnerországok gazdasági szerkezetére és munkahelyteremtésére; ilyen lehet a termelőkapacitás fejlesztése, a hatékony adórendszerek kiépítése, a korrupció elleni küzdelem, az intézmények és a civil társadalom erősítése, a mikrohitelekhez és az egyéb finanszírozási forrásokhoz való hozzáférés elősegítése stb.;

| 68. | kéri, hogy a munkahelyteremtésre és a szegénység csökkentésére kiható minden európai uniós fejlesztési politika összpontosítson azokra az intézkedésekre, amelyek előírják a kormányok, a civil társadalom, a vállalkozások, az alapítványok és a helyi közösségek számára az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak 2015-ig való elérését; |
| --- | --- |

68.

kéri, hogy a munkahelyteremtésre és a szegénység csökkentésére kiható minden európai uniós fejlesztési politika összpontosítson azokra az intézkedésekre, amelyek előírják a kormányok, a civil társadalom, a vállalkozások, az alapítványok és a helyi közösségek számára az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak 2015-ig való elérését;

| 69. | felszólítja az EU-t, hogy a szegénység csökkentésének fontos és hatékony eszközeként támogatásait a szociális védelmi rendszerek kiépítésére is irányítsa a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

69.

felszólítja az EU-t, hogy a szegénység csökkentésének fontos és hatékony eszközeként támogatásait a szociális védelmi rendszerek kiépítésére is irányítsa a fejlődő országokban;

| 70. | kéri, hogy az oktatás, a fiatalok nyomon követése az iskolarendszerből való kilépésük után, a szakképzés, a műszaki oktatás, a képességfejlesztés, az egész életen át tartó tanulás, a finanszírozáshoz való hozzáférés, az érdekeltek számára értéket közvetítő minőségi tanfolyamok, egészségügy és biztonság, illetve az elsősorban kis- és mikrovállalkozásoknak szóló vállalkozáskezdeményezési rendszerek ösztönzése kapjon prioritást a fenntartható munkaerő megteremtése érdekében, a fiatalokra, az idősekre, a fogyatékkal élőkre, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekre, a nőkre és az egyéb peremre szorult csoportokra összpontosítva; |
| --- | --- |

70.

kéri, hogy az oktatás, a fiatalok nyomon követése az iskolarendszerből való kilépésük után, a szakképzés, a műszaki oktatás, a képességfejlesztés, az egész életen át tartó tanulás, a finanszírozáshoz való hozzáférés, az érdekeltek számára értéket közvetítő minőségi tanfolyamok, egészségügy és biztonság, illetve az elsősorban kis- és mikrovállalkozásoknak szóló vállalkozáskezdeményezési rendszerek ösztönzése kapjon prioritást a fenntartható munkaerő megteremtése érdekében, a fiatalokra, az idősekre, a fogyatékkal élőkre, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekre, a nőkre és az egyéb peremre szorult csoportokra összpontosítva;

| 71. | meggyőződése, hogy az Európai Uniónak figyelembe kell vennie az emberi jogokat és a kormányzási kritériumokat a fejlődő országokkal megkötendő kereskedelmi megállapodások kidolgozása során, és nem szabad haboznia szankciók bevezetésével, ha az államok nem tartják tiszteletben a kormányzással kapcsolatos kötelezettségeiket; emlékeztet, hogy feltételességi kritériumokat alkalmaznak az Európai Fejlesztési Alap (EFA) és a fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz esetében is; |
| --- | --- |

71.

meggyőződése, hogy az Európai Uniónak figyelembe kell vennie az emberi jogokat és a kormányzási kritériumokat a fejlődő országokkal megkötendő kereskedelmi megállapodások kidolgozása során, és nem szabad haboznia szankciók bevezetésével, ha az államok nem tartják tiszteletben a kormányzással kapcsolatos kötelezettségeiket; emlékeztet, hogy feltételességi kritériumokat alkalmaznak az Európai Fejlesztési Alap (EFA) és a fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz esetében is;

| 72. | kéri az EU-t, hogy a Cotonoui Megállapodás előírásainak megfelelően gondosan ügyeljen a feltételek tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

72.

kéri az EU-t, hogy a Cotonoui Megállapodás előírásainak megfelelően gondosan ügyeljen a feltételek tiszteletben tartására;

| 73. | azt is kiemeli, hogy az Európai Fejlesztési Alapnak (EFA) és a fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköznek ugyanezen feltételességi kritériumoknak kell megfelelnie; |
| --- | --- |

73.

azt is kiemeli, hogy az Európai Fejlesztési Alapnak (EFA) és a fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköznek ugyanezen feltételességi kritériumoknak kell megfelelnie;

| 74. | sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az európai vállalkozások külföldön működő termelési láncai megfelelő módokon és időben történő ellenőrzését, hogy meggyőződhessen a gyermekmunka felszámolásáról és az ILO-egyezményekben foglalt munkaügyi előírások betartásáról, valamint hogy támogassa az oktatáshoz való hozzáférést, amely kulcsfontosságú tényező a szegénység elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

74.

sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az európai vállalkozások külföldön működő termelési láncai megfelelő módokon és időben történő ellenőrzését, hogy meggyőződhessen a gyermekmunka felszámolásáról és az ILO-egyezményekben foglalt munkaügyi előírások betartásáról, valamint hogy támogassa az oktatáshoz való hozzáférést, amely kulcsfontosságú tényező a szegénység elleni küzdelemben;

| 75. | sürgeti, hogy valamennyi fejlődő országban építsék ki a szoros kapcsolatok megbízható hálózatát a szegénység csökkentésével foglalkozó főbb kormányzati és nem kormányzati intézmények és szervezetek között, annak érdekében, hogy megosszák véleményüket és tapasztalataikat az EU segítségnyújtásának kialakításával, végrehajtásával és nyomon követésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

75.

sürgeti, hogy valamennyi fejlődő országban építsék ki a szoros kapcsolatok megbízható hálózatát a szegénység csökkentésével foglalkozó főbb kormányzati és nem kormányzati intézmények és szervezetek között, annak érdekében, hogy megosszák véleményüket és tapasztalataikat az EU segítségnyújtásának kialakításával, végrehajtásával és nyomon követésével kapcsolatban;

| 76. | támogatja nemzeti és uniós szintű adatbázisok létrehozását a fejlődő országokban fennálló szegénység szempontjából lényeges alapvető adatok gyűjtésére és összehasonlítására a szegénység csökkentése érdekében tett erőfeszítések elősegítésének és fokozásának eszközeként; |
| --- | --- |

76.

támogatja nemzeti és uniós szintű adatbázisok létrehozását a fejlődő országokban fennálló szegénység szempontjából lényeges alapvető adatok gyűjtésére és összehasonlítására a szegénység csökkentése érdekében tett erőfeszítések elősegítésének és fokozásának eszközeként;

| 77. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a nemzetközi és regionális szervezetek közötti jelenlegi koordinációt, arra törekedve, hogy technikai támogatást nyújtsanak a szegénység mérséklésére irányuló uniós cselekvési terv végrehajtásához és nyomon követéséhez; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a nemzetközi és regionális szervezetek közötti jelenlegi koordinációt, arra törekedve, hogy technikai támogatást nyújtsanak a szegénység mérséklésére irányuló uniós cselekvési terv végrehajtásához és nyomon követéséhez;

| 78. | megjegyzi, hogy szükség van egy meghatározott kérdésekkel foglalkozó tanácsadó csoport létrehozására, ami konkrét lépés és megbízható módja annak, hogy technikai támogatást nyújtsanak a fejlődő országokban fennálló szegénység mérséklésére irányuló uniós cselekvési tervben megfogalmazott célkitűzések végrehajtásához; |
| --- | --- |

78.

megjegyzi, hogy szükség van egy meghatározott kérdésekkel foglalkozó tanácsadó csoport létrehozására, ami konkrét lépés és megbízható módja annak, hogy technikai támogatást nyújtsanak a fejlődő országokban fennálló szegénység mérséklésére irányuló uniós cselekvési tervben megfogalmazott célkitűzések végrehajtásához;

| 79. | elfogadja a költségvetési támogatás használatát, de csak azokban az esetekben, amikor maximális garanciák biztosítják, hogy a pénzeszközök elérjék rendeltetési helyüket és az eredetileg meghatározott célt szolgálják, valamint ha a kedvezményezettek teljesítik az emberi jogi és a demokratikus kormányzási kritériumokat; várja a költségvetési támogatások hatékonyabb értékelését és ellenőrzését, annak elemzése céljából, hogy elérték-e a tervezett célt, és hogy a kedvezményezett országok kormányai eleget tettek-e a fenti kritériumoknak; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy informatikai alapú eredménytáblát az Európai Parlament ellenőrzése mellett, annak érdekében, hogy értékelje a közösségi támogatás hatékonyságát a szegénység csökkentése, az oktatás és a munkahelyteremtés területén, az eredménytábla alapját pedig az képezze majd, hogy milyen mértékben teljesültek az elvárt pénzügyi arányszámok és célok; |
| --- | --- |

79.

elfogadja a költségvetési támogatás használatát, de csak azokban az esetekben, amikor maximális garanciák biztosítják, hogy a pénzeszközök elérjék rendeltetési helyüket és az eredetileg meghatározott célt szolgálják, valamint ha a kedvezményezettek teljesítik az emberi jogi és a demokratikus kormányzási kritériumokat; várja a költségvetési támogatások hatékonyabb értékelését és ellenőrzését, annak elemzése céljából, hogy elérték-e a tervezett célt, és hogy a kedvezményezett országok kormányai eleget tettek-e a fenti kritériumoknak; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy informatikai alapú eredménytáblát az Európai Parlament ellenőrzése mellett, annak érdekében, hogy értékelje a közösségi támogatás hatékonyságát a szegénység csökkentése, az oktatás és a munkahelyteremtés területén, az eredménytábla alapját pedig az képezze majd, hogy milyen mértékben teljesültek az elvárt pénzügyi arányszámok és célok;

| 80. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen az Európai Parlament elé egységes és hiteles javaslatot az EU választások utáni politikájáról, amely tiszteletben tartja a lakosság szabad döntését egy adott országban, és attól tart, hogy egy ilyen jellegű, egységes választás utáni politika hiánya a jelenlegi helyzetben csorbítja az EU választási megfigyelő misszióinak hitelét; |
| --- | --- |

80.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen az Európai Parlament elé egységes és hiteles javaslatot az EU választások utáni politikájáról, amely tiszteletben tartja a lakosság szabad döntését egy adott országban, és attól tart, hogy egy ilyen jellegű, egységes választás utáni politika hiánya a jelenlegi helyzetben csorbítja az EU választási megfigyelő misszióinak hitelét;

| 81. | támogatja a fejlődő országok nemzetközi intézményekben való demokratikusabb képviseletét; |
| --- | --- |

81.

támogatja a fejlődő országok nemzetközi intézményekben való demokratikusabb képviseletét;

| 82. | felkéri a nemzetközi pénzügyi intézményeket, hogy vizsgálják felül hitelpolitikájukat a fejlődő országok demokratikus és fenntartható gazdasági fejlődés melletti döntésének támogatása céljából; |
| --- | --- |

82.

felkéri a nemzetközi pénzügyi intézményeket, hogy vizsgálják felül hitelpolitikájukat a fejlődő országok demokratikus és fenntartható gazdasági fejlődés melletti döntésének támogatása céljából;

| 83. | felszólítja az EU-t és a G-20-akat, hogy tegyen konkrét lépéseket az adóparadicsomok visszaélései, az adóelkerülés és a fejlődő országokból kiinduló illegális tőkeáramlások felszámolására, és támogassa, hogy e forrásokat a fejlődő országokban fektessék be; |
| --- | --- |

83.

felszólítja az EU-t és a G-20-akat, hogy tegyen konkrét lépéseket az adóparadicsomok visszaélései, az adóelkerülés és a fejlődő országokból kiinduló illegális tőkeáramlások felszámolására, és támogassa, hogy e forrásokat a fejlődő országokban fektessék be;

| 84. | új kötelező érvényű globális pénzügyi megállapodásra szólít fel, amely arra kényszeríti a transznacionális vállalatokat, hogy országonként automatikusan közzétegyék realizált nyereségüket és az általuk befizetett adót; |
| --- | --- |

84.

új kötelező érvényű globális pénzügyi megállapodásra szólít fel, amely arra kényszeríti a transznacionális vállalatokat, hogy országonként automatikusan közzétegyék realizált nyereségüket és az általuk befizetett adót;

| 85. | felszólítja az EU-t, hogy támogassa az ENSZ alapszintű szociális védelemre irányuló kezdeményezését, hogy a fejlődő országokban oly módon terjesszék ki vagy valósítsák meg a fenntartható szociális védelmi rendszereket, hogy nagyobb fokú egységességet biztosítanak a külkapcsolati politikákban, és közleményt dolgoznak ki a fejlesztési együttműködés keretében megvalósuló szociális védelemről, amint azt „A foglalkoztatás ösztönzése uniós fejlesztési együttműködés révén” című tanácsi következtetésekben is javasolták; |
| --- | --- |

85.

felszólítja az EU-t, hogy támogassa az ENSZ alapszintű szociális védelemre irányuló kezdeményezését, hogy a fejlődő országokban oly módon terjesszék ki vagy valósítsák meg a fenntartható szociális védelmi rendszereket, hogy nagyobb fokú egységességet biztosítanak a külkapcsolati politikákban, és közleményt dolgoznak ki a fejlesztési együttműködés keretében megvalósuló szociális védelemről, amint azt „A foglalkoztatás ösztönzése uniós fejlesztési együttműködés révén” című tanácsi következtetésekben is javasolták;

Oktatás

| 86. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a munkahely a szegénység és a társadalmi kirekesztés elkerülésének legjobb módja; úgy véli, hogy a fejlődő országokban kialakult oktatási szakadék kezelése az egyik leghatékonyabb stratégia a szegénység és a munkanélküliség körforgásának megtörésére; |
| --- | --- |

86.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a munkahely a szegénység és a társadalmi kirekesztés elkerülésének legjobb módja; úgy véli, hogy a fejlődő országokban kialakult oktatási szakadék kezelése az egyik leghatékonyabb stratégia a szegénység és a munkanélküliség körforgásának megtörésére;

| 87. | üdvözli az „Oktatást mindenkinek” elnevezésű gyorsított kezdeményezést (FTI) és a Bizottság ehhez nyújtott elvi támogatását; sürgeti a Bizottságot, hogy tisztázza, mely forrásokat és milyen célra bocsát jelenleg rendelkezésre a kezdeményezés hatálya alá tartozó országok számára, különösen a következő területeken:






  — | korai gyermekgondozás és tanulás; |
| --- | --- | --- |

87.

üdvözli az „Oktatást mindenkinek” elnevezésű gyorsított kezdeményezést (FTI) és a Bizottság ehhez nyújtott elvi támogatását; sürgeti a Bizottságot, hogy tisztázza, mely forrásokat és milyen célra bocsát jelenleg rendelkezésre a kezdeményezés hatálya alá tartozó országok számára, különösen a következő területeken:

—

korai gyermekgondozás és tanulás;

| — | ingyenes és kötelező alapfokú oktatás mindenki számára; |
| --- | --- |

—

ingyenes és kötelező alapfokú oktatás mindenki számára;

| — | tanulási és életviteli készségek fiatalok és felnőttek számára; |
| --- | --- |

—

tanulási és életviteli készségek fiatalok és felnőttek számára;

| — | felnőttek írni-olvasni tudása; |
| --- | --- |

—

felnőttek írni-olvasni tudása;

| — | nemek közötti egyenlőség; |
| --- | --- |

—

nemek közötti egyenlőség;

| — | az oktatás minősége; |
| --- | --- |

—

az oktatás minősége;

| 88. | sürgeti az EU-t, hogy vezessenek be segítségnyújtási programokat a szülők számára olyan különböző területeken, ahol a szegénység a gyermekneveléssel kapcsolatos ismeretek hiányához vezet, ily módon biztosítva, hogy a fejlődő országokban élő gyermekek valós lehetőségekkel rendelkezzenek; |
| --- | --- |

88.

sürgeti az EU-t, hogy vezessenek be segítségnyújtási programokat a szülők számára olyan különböző területeken, ahol a szegénység a gyermekneveléssel kapcsolatos ismeretek hiányához vezet, ily módon biztosítva, hogy a fejlődő országokban élő gyermekek valós lehetőségekkel rendelkezzenek;

| 89. | megjegyzi, hogy a mentális és fizikai állapot minősége nem pusztán oktatás, képzés és új információs technológiák kérdése, hanem az ivóvízhez, az élelemhez és a gyógyszerekhez való hozzáférés kérdése is, ezért az EU-nak nagyobb figyelmet kell fordítania az ingyenes oktatóanyagokra, az ingyenes étkeztetésre, valamint az ingyenes iskolabuszokra és vizsgákra, amelyek összevontan szerepelnek a támogatási projektekben; elengedhetetlennek tartja, hogy egyértelmű kapcsolat jöjjön létre az EU által finanszírozott, iskolai alapú projektek, valamint az élelmezési és egészségügyi programok között a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

89.

megjegyzi, hogy a mentális és fizikai állapot minősége nem pusztán oktatás, képzés és új információs technológiák kérdése, hanem az ivóvízhez, az élelemhez és a gyógyszerekhez való hozzáférés kérdése is, ezért az EU-nak nagyobb figyelmet kell fordítania az ingyenes oktatóanyagokra, az ingyenes étkeztetésre, valamint az ingyenes iskolabuszokra és vizsgákra, amelyek összevontan szerepelnek a támogatási projektekben; elengedhetetlennek tartja, hogy egyértelmű kapcsolat jöjjön létre az EU által finanszírozott, iskolai alapú projektek, valamint az élelmezési és egészségügyi programok között a fejlődő országokban;

| 90. | felszólítja az EU-t, hogy összpontosítsa erőfeszítéseit azon ágazatok azonosítására, ahol a fejlődő országok versenyelőnnyel rendelkeznek, miközben az EU fejlesztési segélyének egyik fő prioritását a munkahelyi szakmai képzések kialakítása képezi majd ezekben az ágazatokban; |
| --- | --- |

90.

felszólítja az EU-t, hogy összpontosítsa erőfeszítéseit azon ágazatok azonosítására, ahol a fejlődő országok versenyelőnnyel rendelkeznek, miközben az EU fejlesztési segélyének egyik fő prioritását a munkahelyi szakmai képzések kialakítása képezi majd ezekben az ágazatokban;

| 91. | felhívja az EU-t, hogy biztosítson több oktatási lehetőséget a fejlődő világ diákjainak, de ösztönözze azt is, hogy az ilyen diákok később hazatérjenek, és saját közösségeiket szolgálják; |
| --- | --- |

91.

felhívja az EU-t, hogy biztosítson több oktatási lehetőséget a fejlődő világ diákjainak, de ösztönözze azt is, hogy az ilyen diákok később hazatérjenek, és saját közösségeiket szolgálják;

Piacra jutás

| 92. | rámutat, hogy a fejlődő országokkal tudatták, hogy termékeiknek a nyílt piacon kell versengeniük, miközben ezt az elvet gyakran nem alkalmazzák a fejlett világra; |
| --- | --- |

92.

rámutat, hogy a fejlődő országokkal tudatták, hogy termékeiknek a nyílt piacon kell versengeniük, miközben ezt az elvet gyakran nem alkalmazzák a fejlett világra;

| 93. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egységes megközelítést, amely tiszteletben tartja a szabad piac alapvető jellemzőit és garantálja a viszonosságot a kereskedelem terén; |
| --- | --- |

93.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egységes megközelítést, amely tiszteletben tartja a szabad piac alapvető jellemzőit és garantálja a viszonosságot a kereskedelem terén;

| 94. | hangsúlyozza, hogy számos fejlődő országot – különösen a mezőgazdasági ágazat esetében – a létfenntartó gazdaság jellemez, mivel ezek a gazdaságok gyakran az egyetlen jövedelem- és megélhetési forrást jelentik; |
| --- | --- |

94.

hangsúlyozza, hogy számos fejlődő országot – különösen a mezőgazdasági ágazat esetében – a létfenntartó gazdaság jellemez, mivel ezek a gazdaságok gyakran az egyetlen jövedelem- és megélhetési forrást jelentik;

*

* *

| 95. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és az ILO-nak. |
| --- | --- |

95.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és az ILO-nak.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(2)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

(3)  HL L 386., 2006.12.29., 1. o.

(4)  HL C 117 E., 2010.5.6., 15. o.

(5)  HL C 293. E, 2006.12.2., 316. o.

(6)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

(7)  HL C 87 E., 2010.4.1., 162. o.

---

2010. szeptember 22., szerda

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/48

---

2010. szeptember 22., szerdaA szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítése

P7_TA(2010)0340

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről (2009/2178(INI))

2012/C 50 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett 2009. szeptember 11-i, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló közleményére (COM(2009)0467), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett 2009. szeptember 11-i, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló közleményére (COM(2009)0467),

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanácsnak a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről szóló 2008. szeptember 25-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanácsnak a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről szóló 2008. szeptember 25-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (1),

| — | tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló, 2003. július 22-i 1383/2003/EK tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló, 2003. július 22-i 1383/2003/EK tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a számítógépes programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23-i, 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a számítógépes programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23-i, 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a szellemi tulajdonjogok érvényesítését biztosító büntetőjogi intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról szóló, 2007. április 25-i álláspontjára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi tulajdonjogok érvényesítését biztosító büntetőjogi intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról szóló, 2007. április 25-i álláspontjára (6),

| — | tekintettel a szellemi tulajdonjogok harmadik országokban történő érvényesítése érdekében alkalmazandó, 2005. évi bizottsági stratégiára és a bizottsági szolgálatok „A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2009. évi jelentés” című munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi tulajdonjogok harmadik országokban történő érvényesítése érdekében alkalmazandó, 2005. évi bizottsági stratégiára és a bizottsági szolgálatok „A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2009. évi jelentés” című munkadokumentumára,

| — | tekintettel a biztonság és az alapvető szabadságjogok interneten történő megerősítéséről szóló, a Tanácshoz intézett 2009. március 26-i ajánlására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztonság és az alapvető szabadságjogok interneten történő megerősítéséről szóló, a Tanácshoz intézett 2009. március 26-i ajánlására (7),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel az Alapjogi Charta jogilag kötelező erejére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alapjogi Charta jogilag kötelező erejére,

| — | tekintettel az európai kulturális iparágakról szóló, 2008. április 10-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kulturális iparágakról szóló, 2008. április 10-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló, 2008. június 25-i közleményére, amely a kkv-kre vonatkozó, nagyra törő politikai menetrend számára meghatározza a „Gondolkozz előbb kicsiben!” elvet, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló, 2008. június 25-i közleményére, amely a kkv-kre vonatkozó, nagyra törő politikai menetrend számára meghatározza a „Gondolkozz előbb kicsiben!” elvet,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7–0175/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7–0175/2010),

| A. | mivel a szellemi tulajdonjogok megsértései valós fenyegetést jelenthetnek úgy a fogyasztók egészségére és biztonságára, mint gazdaságunkra és társadalmainkra nézve, |
| --- | --- |

A.

mivel a szellemi tulajdonjogok megsértései valós fenyegetést jelenthetnek úgy a fogyasztók egészségére és biztonságára, mint gazdaságunkra és társadalmainkra nézve,

| B. | mivel a tudományos és technikai innováció, a szabadalmak és a kulturális iparágak meghatározó módon hozzájárulnak az európai gazdaság versenyképességéhez, mind az általuk kínált álláslehetőségek száma és sokfélesége, mind pedig a termelt vagyon révén; mivel a kulturális gazdaságot – az alkotástól a terjesztésig – támogatni kell; |
| --- | --- |

B.

mivel a tudományos és technikai innováció, a szabadalmak és a kulturális iparágak meghatározó módon hozzájárulnak az európai gazdaság versenyképességéhez, mind az általuk kínált álláslehetőségek száma és sokfélesége, mind pedig a termelt vagyon révén; mivel a kulturális gazdaságot – az alkotástól a terjesztésig – támogatni kell;

| C. | mivel az Európai Uniót a Kereskedelmi Világszervezet tagjaként köti a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló egyezmény (TRIPS); mivel az uniós tagállamok ennélfogva elkötelezték magukat a szellemi tulajdonjogok valamennyi megsértése elleni hatékony intézkedések elfogadása és végrehajtása mellett, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Uniót a Kereskedelmi Világszervezet tagjaként köti a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló egyezmény (TRIPS); mivel az uniós tagállamok ennélfogva elkötelezték magukat a szellemi tulajdonjogok valamennyi megsértése elleni hatékony intézkedések elfogadása és végrehajtása mellett,

| D. | mivel az Európai Unióban komoly hagyománya van az ismeretek megosztásának és az innovációk terjesztésének; mivel az oktatás- és fejlesztéspolitika alapját továbbra is az a cél képezi, hogy a lehető legtöbben férjenek hozzá a technológiai fejlődéshez és a kulturális termékekhez. |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unióban komoly hagyománya van az ismeretek megosztásának és az innovációk terjesztésének; mivel az oktatás- és fejlesztéspolitika alapját továbbra is az a cél képezi, hogy a lehető legtöbben férjenek hozzá a technológiai fejlődéshez és a kulturális termékekhez.

| E. | mivel a szellemi tulajdonjogok belső piacon történő érvényesítésével kapcsolatos kérdések megfelelő kezelése érdekében nem csak az EU területén belüli, hanem az EU külső határain és a harmadik országokban fennálló helyzetnek is figyelmet kell szentelni annak érdekében, hogy össze lehessen egyeztetni a közösségből származó tartalmak és ezek tulajdonosainak védelmét a felhasználók számára a közösségen kívülről származó tartalmakhoz biztosított hozzáféréssel, |
| --- | --- |

E.

mivel a szellemi tulajdonjogok belső piacon történő érvényesítésével kapcsolatos kérdések megfelelő kezelése érdekében nem csak az EU területén belüli, hanem az EU külső határain és a harmadik országokban fennálló helyzetnek is figyelmet kell szentelni annak érdekében, hogy össze lehessen egyeztetni a közösségből származó tartalmak és ezek tulajdonosainak védelmét a felhasználók számára a közösségen kívülről származó tartalmakhoz biztosított hozzáféréssel,

| F. | mivel a szellemi tulajdonjogok megsértésének mértékére vonatkozó adatok ellentmondásosak, hiányosak, elégtelenek és szórványosak, és mivel minden további jogalkotási javaslathoz tárgyilagos és független hatástanulmány szükséges, |
| --- | --- |

F.

mivel a szellemi tulajdonjogok megsértésének mértékére vonatkozó adatok ellentmondásosak, hiányosak, elégtelenek és szórványosak, és mivel minden további jogalkotási javaslathoz tárgyilagos és független hatástanulmány szükséges,

| G. | mivel az innováció és a kreativitás jelentős hozzáadott értéket képvisel az európai gazdaság számára, és a gazdasági kontextus figyelembe vételével törekedni kell ezek megőrzésére és továbbfejlesztésére, |
| --- | --- |

G.

mivel az innováció és a kreativitás jelentős hozzáadott értéket képvisel az európai gazdaság számára, és a gazdasági kontextus figyelembe vételével törekedni kell ezek megőrzésére és továbbfejlesztésére,

| H. | mivel a szellemi tulajdonjogok megsértése horizontális probléma, amely az összes ipari ágazatot érinti, de különösen a kreatív és innovatív iparágakat, valamint a sportot, |
| --- | --- |

H.

mivel a szellemi tulajdonjogok megsértése horizontális probléma, amely az összes ipari ágazatot érinti, de különösen a kreatív és innovatív iparágakat, valamint a sportot,

| I. | mivel a szellemi tulajdonjogok folyamatos megsértése az innováció elsorvadásához vezet az EU-ban, |
| --- | --- |

I.

mivel a szellemi tulajdonjogok folyamatos megsértése az innováció elsorvadásához vezet az EU-ban,

| J. | mivel a szellemi tulajdonjogok internetes megsértése mint jelenség aggasztó méreteket öltött, különösen a kreatív tartalmakat létrehozó iparágak vonatkozásában, és mivel még nem bizonyosodott be, hogy a jelenlegi jogi keret képes-e a szerzői jogok birtokosainak hatékony védelmére az interneten úgy, hogy garantálja a különböző érdekek összeegyeztetését, a fogyasztók érdekeit is beleértve, |
| --- | --- |

J.

mivel a szellemi tulajdonjogok internetes megsértése mint jelenség aggasztó méreteket öltött, különösen a kreatív tartalmakat létrehozó iparágak vonatkozásában, és mivel még nem bizonyosodott be, hogy a jelenlegi jogi keret képes-e a szerzői jogok birtokosainak hatékony védelmére az interneten úgy, hogy garantálja a különböző érdekek összeegyeztetését, a fogyasztók érdekeit is beleértve,

| K. | mivel a szerzői jogok megsértésének kezelését célzó erőfeszítéseknek élvezniük kell a nyilvánosság támogatását annak érdekében, hogy a polgárok körében ne gyengüljön a szellemi tulajdonjogok támogatottsága, |
| --- | --- |

K.

mivel a szerzői jogok megsértésének kezelését célzó erőfeszítéseknek élvezniük kell a nyilvánosság támogatását annak érdekében, hogy a polgárok körében ne gyengüljön a szellemi tulajdonjogok támogatottsága,

| L. | mivel a szerzői jogokkal védett tartalmak engedély nélküli feltöltése az internetre a szellemi tulajdonjogok egyértelmű megsértésének minősül, és azt a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) a szerzői jogokról (WCT), valamint az előadásokról és hangfelvételekről (WPPT) szóló szerződései – amelyeknek az Európai Unió részes fele – tiltják, |
| --- | --- |

L.

mivel a szerzői jogokkal védett tartalmak engedély nélküli feltöltése az internetre a szellemi tulajdonjogok egyértelmű megsértésének minősül, és azt a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) a szerzői jogokról (WCT), valamint az előadásokról és hangfelvételekről (WPPT) szóló szerződései – amelyeknek az Európai Unió részes fele – tiltják,

| M. | mivel a kreatív ágazatnak folytatnia kell olyan modellek kidolgozását, amelyek lehetővé teszik a kreatív tartalmakhoz való internetes hozzáférést, valamint jobb és költséghatékony választási lehetőségeket kínálnak a fogyasztók számára, ideértve a korlátlan előfizetéses szolgáltatásokat is; mivel e legális szolgáltatások fejlődését gátolja az internetre jogellenesen feltöltött tartalmak növekedése, |
| --- | --- |

M.

mivel a kreatív ágazatnak folytatnia kell olyan modellek kidolgozását, amelyek lehetővé teszik a kreatív tartalmakhoz való internetes hozzáférést, valamint jobb és költséghatékony választási lehetőségeket kínálnak a fogyasztók számára, ideértve a korlátlan előfizetéses szolgáltatásokat is; mivel e legális szolgáltatások fejlődését gátolja az internetre jogellenesen feltöltött tartalmak növekedése,

| N. | mivel annak érdekében, hogy fenntartsák és növeljék a közönségük számára kínált tartalmak vonzerejét, az audiovizuális médiatartalmak előállítóinak tudniuk kell élni minden új terjesztési móddal; mivel az engedélyek odaítélésének jelenlegi rendszerét oly módon kell javítani, hogy rugalmas rendszer álljon a tagállamok rendelkezésére, amely hozzáigazítható az új technológiákhoz, |
| --- | --- |

N.

mivel annak érdekében, hogy fenntartsák és növeljék a közönségük számára kínált tartalmak vonzerejét, az audiovizuális médiatartalmak előállítóinak tudniuk kell élni minden új terjesztési móddal; mivel az engedélyek odaítélésének jelenlegi rendszerét oly módon kell javítani, hogy rugalmas rendszer álljon a tagállamok rendelkezésére, amely hozzáigazítható az új technológiákhoz,

| O. | mivel a büntetőjogi szankciókkal kapcsolatos jogszabályok kivételével már létezik közösségi jogi keret a hamisításra és a fizikai javakkal kapcsolatos kalózkodásra vonatkozólag, ugyanakkor továbbra is hiányosságok tapasztalhatók a szellemi tulajdonjogok internetes megsértése elleni harc vonatkozásában, |
| --- | --- |

O.

mivel a büntetőjogi szankciókkal kapcsolatos jogszabályok kivételével már létezik közösségi jogi keret a hamisításra és a fizikai javakkal kapcsolatos kalózkodásra vonatkozólag, ugyanakkor továbbra is hiányosságok tapasztalhatók a szellemi tulajdonjogok internetes megsértése elleni harc vonatkozásában,

| P. | mivel a szellemi tulajdonjogok belső piacon történő érvényesítéséről szóló, 2004/48/EK irányelvet még nem értékelték a jogok védelme, sem pedig a fogyasztói jogokra gyakorolt hatásai szempontjából, |
| --- | --- |

P.

mivel a szellemi tulajdonjogok belső piacon történő érvényesítéséről szóló, 2004/48/EK irányelvet még nem értékelték a jogok védelme, sem pedig a fogyasztói jogokra gyakorolt hatásai szempontjából,

| Q. | mivel a távközlés szabályozási keretét a közelmúltban módosították, és rendelkezéseket tartalmaz a szabványosított közérdekű közleményekre vonatkozóan, amelyek egyebek mellett vonatkozhatnak a szerzői jogokra és azok megsértésére anélkül, hogy veszélyeztetnék az adatvédelmi és a magánélet védelméhez fűződő jogokat, valamint hangsúlyozza az alapvető jogok tiszteletben tartásának szükségességét az internet-hozzáféréshez kapcsolódó ügyekben, |
| --- | --- |

Q.

mivel a távközlés szabályozási keretét a közelmúltban módosították, és rendelkezéseket tartalmaz a szabványosított közérdekű közleményekre vonatkozóan, amelyek egyebek mellett vonatkozhatnak a szerzői jogokra és azok megsértésére anélkül, hogy veszélyeztetnék az adatvédelmi és a magánélet védelméhez fűződő jogokat, valamint hangsúlyozza az alapvető jogok tiszteletben tartásának szükségességét az internet-hozzáféréshez kapcsolódó ügyekben,

| R. | mivel az európai jogi keretekben lehetőséget kell teremteni a szerzői jogok megsértőivel szembeni eljárásra, mivel a nemzetközi szerződések alig képesek a szellemi tulajdonjogok megsértését kezelni, |
| --- | --- |

R.

mivel az európai jogi keretekben lehetőséget kell teremteni a szerzői jogok megsértőivel szembeni eljárásra, mivel a nemzetközi szerződések alig képesek a szellemi tulajdonjogok megsértését kezelni,

| S. | mivel a szabadalmak védelme létfontosságú a szabadalomsértések elleni hatékony küzdelem érdekében; mivel még nem oldódott meg az uniós szintű egységesített szabadalmi rendszer kérdése, |
| --- | --- |

S.

mivel a szabadalmak védelme létfontosságú a szabadalomsértések elleni hatékony küzdelem érdekében; mivel még nem oldódott meg az uniós szintű egységesített szabadalmi rendszer kérdése,

| T. | mivel bizonyítottan kapcsolat van a szervezett bűnözés különböző formái és a szellemi tulajdonjogok megsértése között, |
| --- | --- |

T.

mivel bizonyítottan kapcsolat van a szervezett bűnözés különböző formái és a szellemi tulajdonjogok megsértése között,

| U. | mivel a Lisszaboni Szerződés az Európai Parlament számára a társdöntéshozói szerepet a kereskedelmi ügyekben, valamint a tárgyalások dokumentációjához történő hozzáférést, |
| --- | --- |

U.

mivel a Lisszaboni Szerződés az Európai Parlament számára a társdöntéshozói szerepet a kereskedelmi ügyekben, valamint a tárgyalások dokumentációjához történő hozzáférést,

| V. | mivel kívánatosnak tartja, hogy az e területen elkövetett bűncselekmények megakadályozására irányuló intézkedések mellett biztosítsák a szellemi tulajdonjogok oltalma alatt álló termékeket jogszerűen felhasználó fogyasztók védelmét, |
| --- | --- |

V.

mivel kívánatosnak tartja, hogy az e területen elkövetett bűncselekmények megakadályozására irányuló intézkedések mellett biztosítsák a szellemi tulajdonjogok oltalma alatt álló termékeket jogszerűen felhasználó fogyasztók védelmét,

| W. | mivel a jelenleg hatályos közösségi jog nem gátolja a több területre vonatkozó engedélyezési rendszerek kialakítását, |
| --- | --- |

W.

mivel a jelenleg hatályos közösségi jog nem gátolja a több területre vonatkozó engedélyezési rendszerek kialakítását,

| X. | mivel különféle területeken, a szöveg- és képalapú ágazatot is ideértve, léteznek olyan üzleti modellek, csatornák és engedélyezési mechanizmusok, amelyek számos formában és formátumban lehetővé teszik az alkotásokhoz való hozzáférést, nemzeti szinten és határokon átnyúló jelleggel egyaránt, |
| --- | --- |

X.

mivel különféle területeken, a szöveg- és képalapú ágazatot is ideértve, léteznek olyan üzleti modellek, csatornák és engedélyezési mechanizmusok, amelyek számos formában és formátumban lehetővé teszik az alkotásokhoz való hozzáférést, nemzeti szinten és határokon átnyúló jelleggel egyaránt,

| 1. | üdvözli a Bizottság 2009. szeptember 11-i, további nem jogalkotási intézkedéseket előirányzó közleményét; ugyanakkor sajnálja, hogy a közlemény nem foglalkozik a jogalkotási keret olyan intézkedések bevezetése általi kiegészítésével, amelyek a szellemi tulajdonjogok megsértésével szembeni hatékony küzdelemre irányulnak, üdvözli az Európai Unióban elért haladást a hamisítás elleni küzdelem összehangolása terén; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit az egészségvédelem és a biztonság szempontjából érzékeny területeken, ideértve a gyógyszerágazatot is; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság 2009. szeptember 11-i, további nem jogalkotási intézkedéseket előirányzó közleményét; ugyanakkor sajnálja, hogy a közlemény nem foglalkozik a jogalkotási keret olyan intézkedések bevezetése általi kiegészítésével, amelyek a szellemi tulajdonjogok megsértésével szembeni hatékony küzdelemre irányulnak, üdvözli az Európai Unióban elért haladást a hamisítás elleni küzdelem összehangolása terén; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit az egészségvédelem és a biztonság szempontjából érzékeny területeken, ideértve a gyógyszerágazatot is;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a kulturális területen létezik egy kivétel a szellemi tulajdonjogok alól: a „magáncélú másolat”; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a kulturális területen létezik egy kivétel a szellemi tulajdonjogok alól: a „magáncélú másolat”;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2010 végéig sürgősen nyújtson be átfogó stratégiát a szellemi tulajdonjogokra vonatkozóan, amely e jogok minden aspektusára kiterjed, azok érvényesítését és előmozdítását is beleértve, különös tekintettel a szerzői jogok lehetőségeket teremtő, nem pedig akadályozó szerepére, amelynek révén elősegíti az alkotók jövedelemszerzését és alkotásaik terjesztését; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy 2010 végéig sürgősen nyújtson be átfogó stratégiát a szellemi tulajdonjogokra vonatkozóan, amely e jogok minden aspektusára kiterjed, azok érvényesítését és előmozdítását is beleértve, különös tekintettel a szerzői jogok lehetőségeket teremtő, nem pedig akadályozó szerepére, amelynek révén elősegíti az alkotók jövedelemszerzését és alkotásaik terjesztését;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó átfogó stratégiára, amely felszámolja az internetes környezetben az egységes piac létrehozásának akadályait, és a szellemi tulajdonjog terén hozzáigazítja az európai jogalkotási keretet a jelenlegi társadalmi tendenciákhoz és a technikai fejlődéshez; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó átfogó stratégiára, amely felszámolja az internetes környezetben az egységes piac létrehozásának akadályait, és a szellemi tulajdonjog terén hozzáigazítja az európai jogalkotási keretet a jelenlegi társadalmi tendenciákhoz és a technikai fejlődéshez;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonjogok érvényesítését célzó mindennemű intézkedésnek tiszteletben kell tartania az Európai Unió alapjogi Chartáját, különösen annak 7. és 8. cikkét, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt, kiváltképp annak 6., 8. és 10. cikkét, és annak a demokratikus társadalmon belül szükségesnek, arányosnak és megfelelőnek kell lennie; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke rendelkezik a szellemi tulajdonjogok védelméről; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonjogok érvényesítését célzó mindennemű intézkedésnek tiszteletben kell tartania az Európai Unió alapjogi Chartáját, különösen annak 7. és 8. cikkét, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt, kiváltképp annak 6., 8. és 10. cikkét, és annak a demokratikus társadalmon belül szükségesnek, arányosnak és megfelelőnek kell lennie; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke rendelkezik a szellemi tulajdonjogok védelméről;

| 6. | úgy véli, hogy a Bizottságnak valamennyi vonatkozó politikájában és jogalkotási kezdeményezésében figyelembe kellene vennie a szellemi tulajdonjogok különböző aspektusait, és ezeket az aspektusokat a hatásvizsgálatok elkészítésekor meg kellene fontolnia minden olyan esetben, amikor a javaslat hatással lehet a szellemi tulajdonjogok területére; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a Bizottságnak valamennyi vonatkozó politikájában és jogalkotási kezdeményezésében figyelembe kellene vennie a szellemi tulajdonjogok különböző aspektusait, és ezeket az aspektusokat a hatásvizsgálatok elkészítésekor meg kellene fontolnia minden olyan esetben, amikor a javaslat hatással lehet a szellemi tulajdonjogok területére;

| 7. | úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kkv-k által tapasztalt sajátos problémákat a szellemi tulajdonjogoknak az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban rögzített „Gondolkozz előbb kicsiben!” elvnek megfelelően történő érvényesítésével összefüggésben, többek között a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazása révén a kkv-kra vonatkozóan; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kkv-k által tapasztalt sajátos problémákat a szellemi tulajdonjogoknak az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban rögzített „Gondolkozz előbb kicsiben!” elvnek megfelelően történő érvényesítésével összefüggésben, többek között a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazása révén a kkv-kra vonatkozóan;

| 8. | a jogosultak által egyes tagállamokban szerzett tapasztalatok fényében nem osztja a Bizottság meggyőződését, miszerint a jelenlegi uniós polgári jogi jogérvényesítési keret kellően eredményes és harmonizált ahhoz, hogy biztosítsa a belső piac megfelelő működését, és emlékezteti a Bizottságot, hogy a 2004/48/EK irányelv alkalmazásáról szóló jelentés elengedhetetlen ezen állítások alátámasztásához; |
| --- | --- |

8.

a jogosultak által egyes tagállamokban szerzett tapasztalatok fényében nem osztja a Bizottság meggyőződését, miszerint a jelenlegi uniós polgári jogi jogérvényesítési keret kellően eredményes és harmonizált ahhoz, hogy biztosítsa a belső piac megfelelő működését, és emlékezteti a Bizottságot, hogy a 2004/48/EK irányelv alkalmazásáról szóló jelentés elengedhetetlen ezen állítások alátámasztásához;

| 9. | úgy véli, hogy az európai jogi keretrendszeren belül meg kell teremteni a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértőivel szembeni fellépés lehetőségét, és emlékezteti a Bizottságot, hogy a 2004/48/EK irányelv alkalmazásáról szóló jelentés alapvető fontosságú ezen igények alátámasztása érdekében; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az európai jogi keretrendszeren belül meg kell teremteni a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértőivel szembeni fellépés lehetőségét, és emlékezteti a Bizottságot, hogy a 2004/48/EK irányelv alkalmazásáról szóló jelentés alapvető fontosságú ezen igények alátámasztása érdekében;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy a 2004/48/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdése értelmében készítsen jelentést az irányelv alkalmazásáról, amely jelentés tartalmazza a megtett intézkedések hatékonyságának, valamint az innovációra és az információs társadalom fejlődésére gyakorolt hatásainak értékelését is, és szükség esetén tegyen módosító javaslatokat; kéri, hogy e jelentés tartalmazzon értékelést az internetre vonatkozó jogi keret megerősítésének és javításának módjaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy a 2004/48/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdése értelmében készítsen jelentést az irányelv alkalmazásáról, amely jelentés tartalmazza a megtett intézkedések hatékonyságának, valamint az innovációra és az információs társadalom fejlődésére gyakorolt hatásainak értékelését is, és szükség esetén tegyen módosító javaslatokat; kéri, hogy e jelentés tartalmazzon értékelést az internetre vonatkozó jogi keret megerősítésének és javításának módjaival kapcsolatban;

| 11. | vegye figyelembe a műveknek a fogyatékkal élők számára hozzáférhetővé tételéhez szükséges speciális formátumok létezését, és fogadja el a szükséges intézkedéseket ezek terjesztésének támogatására; |
| --- | --- |

11.

vegye figyelembe a műveknek a fogyatékkal élők számára hozzáférhetővé tételéhez szükséges speciális formátumok létezését, és fogadja el a szükséges intézkedéseket ezek terjesztésének támogatására;

| 12. | nem ért egyet a Bizottsággal abban, hogy a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséhez szükséges fő jogszabályok már hatályban vannak; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a büntetőjogi szankciókról szóló irányelvvel kapcsolatos tárgyalásokat nem zárták le eredményesen; |
| --- | --- |

12.

nem ért egyet a Bizottsággal abban, hogy a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséhez szükséges fő jogszabályok már hatályban vannak; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a büntetőjogi szankciókról szóló irányelvvel kapcsolatos tárgyalásokat nem zárták le eredményesen;

| 13. | felszólítja az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy a szellemi tulajdonjogok belső piaci alkalmazásának megerősítését célzó intézkedések ne sértsék az interoperabilitáshoz való törvényes jogot, ami elengedhetetlen a digitális alkotások terjesztésének piacán megvalósuló egészséges versenyhez, többek között a szabad szoftverek szerzői és felhasználói számára; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy a szellemi tulajdonjogok belső piaci alkalmazásának megerősítését célzó intézkedések ne sértsék az interoperabilitáshoz való törvényes jogot, ami elengedhetetlen a digitális alkotások terjesztésének piacán megvalósuló egészséges versenyhez, többek között a szabad szoftverek szerzői és felhasználói számára;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy az EUMSz. 118. cikke alapján terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat egy tényleges uniós szabadalmi rendszer kérdésének megoldására, és e tekintetben jelentős pozitív fejleményként üdvözli a kibővített európai szabadalmi rendszerről szóló, 2009. december 4-i tanácsi következtetéseket; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy az EUMSz. 118. cikke alapján terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat egy tényleges uniós szabadalmi rendszer kérdésének megoldására, és e tekintetben jelentős pozitív fejleményként üdvözli a kibővített európai szabadalmi rendszerről szóló, 2009. december 4-i tanácsi következtetéseket;

Európai uniós megfigyelőközpont a hamisítás és a kalóztevékenység területén („megfigyelőközpont”)

| 15. | elismeri a szellemi tulajdonjogok megsértésével kapcsolatos átfogó és megfelelő információk és adatok rendelkezésre állásának fontosságát a bizonyítékalapú és eredményorientált politikák kidolgozása szempontjából; |
| --- | --- |

15.

elismeri a szellemi tulajdonjogok megsértésével kapcsolatos átfogó és megfelelő információk és adatok rendelkezésre állásának fontosságát a bizonyítékalapú és eredményorientált politikák kidolgozása szempontjából;

| 16. | üdvözli a megfigyelőközpontnak a statisztikák és adatok központosítása eszközeként történő létrehozását, amely központ alapvető iránymutatásokat ad majd a hamisítás és a szellemi tulajdonjogok internetes megsértése elleni hatékony küzdelem érdekében megvalósítandó javaslatokhoz; sürgeti a Bizottságot egy jelentés kidolgozására arra vonatkozóan, hogy miként lehet az Europolt és a vámhatóságok közötti együttműködés meglévő struktúráit a legjobban felhasználni a szellemi tulajdonjogok megsértése mint bűncselekmény elleni hatékony küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a megfigyelőközpontnak a statisztikák és adatok központosítása eszközeként történő létrehozását, amely központ alapvető iránymutatásokat ad majd a hamisítás és a szellemi tulajdonjogok internetes megsértése elleni hatékony küzdelem érdekében megvalósítandó javaslatokhoz; sürgeti a Bizottságot egy jelentés kidolgozására arra vonatkozóan, hogy miként lehet az Europolt és a vámhatóságok közötti együttműködés meglévő struktúráit a legjobban felhasználni a szellemi tulajdonjogok megsértése mint bűncselekmény elleni hatékony küzdelem érdekében;

| 17. | reméli, hogy a megfigyelőközpont olyan eszközzé válik, amely lehetővé teszi a szellemi tulajdonjogok megsértése összes formájával kapcsolatos adatok összegyűjtését és kicserélését, ideértve a hamisítással és a szellemi tulajdonjogok megsértésével kapcsolatos jogszabályokra irányuló tudományos kutatás összegyűjtését is; |
| --- | --- |

17.

reméli, hogy a megfigyelőközpont olyan eszközzé válik, amely lehetővé teszi a szellemi tulajdonjogok megsértése összes formájával kapcsolatos adatok összegyűjtését és kicserélését, ideértve a hamisítással és a szellemi tulajdonjogok megsértésével kapcsolatos jogszabályokra irányuló tudományos kutatás összegyűjtését is;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy tisztázza a megfigyelőközpontnak adandó megbízásokat, és hangsúlyozza, hogy a megfigyelőközpont sikere nagymértékben függ az összes érintett részvételétől és az átláthatóság javítása, valamint a feleslegesen tett erőfeszítések elkerülése érdekében együttműködésétől, beleértve a nemzeti hatóságokat, a jogbirtokosokat,a fogyasztói szervezeteket és az érintet iparágak szervezeteit is; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy tisztázza a megfigyelőközpontnak adandó megbízásokat, és hangsúlyozza, hogy a megfigyelőközpont sikere nagymértékben függ az összes érintett részvételétől és az átláthatóság javítása, valamint a feleslegesen tett erőfeszítések elkerülése érdekében együttműködésétől, beleértve a nemzeti hatóságokat, a jogbirtokosokat,a fogyasztói szervezeteket és az érintet iparágak szervezeteit is;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy éves jelentések formájában teljes körű és átfogó módon tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot a megfigyelőközpont tevékenységeinek eredményeiről, amely jelentésekben a Bizottság levonja a következtetéseket, és megoldásokat javasol a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó jog fejlesztéséhez szükséges megoldásokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy éves jelentések formájában teljes körű és átfogó módon tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot a megfigyelőközpont tevékenységeinek eredményeiről, amely jelentésekben a Bizottság levonja a következtetéseket, és megoldásokat javasol a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó jog fejlesztéséhez szükséges megoldásokra vonatkozóan;

A fogyasztók tudatosságának növelése

| 20. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy európai, nemzeti és helyi szinten az érintettek bevonásával szervezzenek a hamisított termékek miatt a fogyasztók egészségét és biztonságát fenyegető veszélyekről, valamint a hamisításnak és a szellemi tulajdonjogok megsértésének a gazdaságra és a társadalomra gyakorolt negatív hatásairól szóló tudatosságnövelő kampányt; hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartásának szükségességével kapcsolatban növelni kell különösen a fiatal európai fogyasztók tudatosságát; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy európai, nemzeti és helyi szinten az érintettek bevonásával szervezzenek a hamisított termékek miatt a fogyasztók egészségét és biztonságát fenyegető veszélyekről, valamint a hamisításnak és a szellemi tulajdonjogok megsértésének a gazdaságra és a társadalomra gyakorolt negatív hatásairól szóló tudatosságnövelő kampányt; hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartásának szükségességével kapcsolatban növelni kell különösen a fiatal európai fogyasztók tudatosságát;

| 21. | a szellemi tulajdonjogok internetes megsértése és a hamisított termékek internetes kereskedelme kapcsán felszólítja az összes érintett felet, köztük az internetszolgáltatókat, az internetes kereskedelmi platformokat, a szerzői jogok jogosultjait és a fogyasztói szervezeteket, hogy fogadjanak el gyakorlati intézkedéseket az emberek figyelmeztetésére és tájékoztatására a szerzői jogok értékéről, valamint a hamisításnak és a szellemi tulajdonjogok megsértésének a munkahelyekre és növekedésre gyakorolt hatásairól, amilyen például a rövid, jól látható és nehezen eltávolítható tájékoztató és figyelmeztető üzenetek elhelyezése; |
| --- | --- |

21.

a szellemi tulajdonjogok internetes megsértése és a hamisított termékek internetes kereskedelme kapcsán felszólítja az összes érintett felet, köztük az internetszolgáltatókat, az internetes kereskedelmi platformokat, a szerzői jogok jogosultjait és a fogyasztói szervezeteket, hogy fogadjanak el gyakorlati intézkedéseket az emberek figyelmeztetésére és tájékoztatására a szerzői jogok értékéről, valamint a hamisításnak és a szellemi tulajdonjogok megsértésének a munkahelyekre és növekedésre gyakorolt hatásairól, amilyen például a rövid, jól látható és nehezen eltávolítható tájékoztató és figyelmeztető üzenetek elhelyezése;

| 22. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a célzott, különösen a szellemi tulajdonjogok internetes megsértése ellen irányuló figyelemfelkeltő kampányok során a fiatalokat megtanítsák a szellemi tulajdon megsértése tétjének megértésére valamint a legális és illegális dolgok közötti különbségtételre; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a célzott, különösen a szellemi tulajdonjogok internetes megsértése ellen irányuló figyelemfelkeltő kampányok során a fiatalokat megtanítsák a szellemi tulajdon megsértése tétjének megértésére valamint a legális és illegális dolgok közötti különbségtételre;

| 23. | felkéri ezért a Bizottságot, hogy gyakoroljon nyomást az iparágra további fizetési könnyítések kialakítása érdekében, hogy az európai fogyasztók számára könnyebbé váljon a jogszerűen felkínált tartalom megvásárlása, és növekedjen a legális letöltés mértéke az EU-ban; |
| --- | --- |

23.

felkéri ezért a Bizottságot, hogy gyakoroljon nyomást az iparágra további fizetési könnyítések kialakítása érdekében, hogy az európai fogyasztók számára könnyebbé váljon a jogszerűen felkínált tartalom megvásárlása, és növekedjen a legális letöltés mértéke az EU-ban;

Az internetes jogsértések kezelése és a szellemi tulajdonjogok védelme az interneten

| 24. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a kiegészítő nem jogalkotási intézkedések, például az európai digitális piacnak az érintettek között az eljárások és szabványok önkéntes harmonizációja révén megvalósuló fejlesztésének lehetőségéről szóló viták, hasznosak lehetnek a szellemi tulajdonjogok hatékonyabb érvényesítése szempontjából, különös tekintettel azokra az intézkedésekre, amelyek eredményeképp elmélyültebb párbeszéd alakul ki az érintett felek között; |
| --- | --- |

24.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a kiegészítő nem jogalkotási intézkedések, például az európai digitális piacnak az érintettek között az eljárások és szabványok önkéntes harmonizációja révén megvalósuló fejlesztésének lehetőségéről szóló viták, hasznosak lehetnek a szellemi tulajdonjogok hatékonyabb érvényesítése szempontjából, különös tekintettel azokra az intézkedésekre, amelyek eredményeképp elmélyültebb párbeszéd alakul ki az érintett felek között;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a szerzői jogok által védett alkotások és felvett előadások engedély nélküli fájlmegosztásának hatalmas növekedése egyre súlyosabb problémát jelent az európai gazdaság számára a munkalehetőségek, valamint az iparág és a kormányzat bevételei szempontjából; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a szerzői jogok által védett alkotások és felvett előadások engedély nélküli fájlmegosztásának hatalmas növekedése egyre súlyosabb problémát jelent az európai gazdaság számára a munkalehetőségek, valamint az iparág és a kormányzat bevételei szempontjából;

| 26. | hangsúlyozza, hogy e jelenség terjedését több tényező, különösen a technológiai fejlődés és a legális kínálat hiánya tette lehetővé; emlékeztet azonban arra, hogy ez a jelenség a szellemi tulajdonjogok megsértését jelenti, amire megfelelő és sürgős megoldásokat kell találni az érintett ágazatokban, az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy e jelenség terjedését több tényező, különösen a technológiai fejlődés és a legális kínálat hiánya tette lehetővé; emlékeztet azonban arra, hogy ez a jelenség a szellemi tulajdonjogok megsértését jelenti, amire megfelelő és sürgős megoldásokat kell találni az érintett ágazatokban, az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a legális, sokszínű, vonzó és jól látható kínálat támogatása és fejlesztése a fogyasztók irányában hozzájárulhat az internetes jogsértések jelenségének kezeléséhez, és e tekintetben elismeri, hogy a jól működő európai digitális belső piac hiánya jelentős akadály a legális internetes kínálat kidolgozása előtt, és amennyiben az EU ezt nem ismeri el, és nem tesz sürgős javaslatot a probléma megoldására, a jogszerű internetes piac kialakítására irányuló törekvések kudarcát kockáztatja; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a legális, sokszínű, vonzó és jól látható kínálat támogatása és fejlesztése a fogyasztók irányában hozzájárulhat az internetes jogsértések jelenségének kezeléséhez, és e tekintetben elismeri, hogy a jól működő európai digitális belső piac hiánya jelentős akadály a legális internetes kínálat kidolgozása előtt, és amennyiben az EU ezt nem ismeri el, és nem tesz sürgős javaslatot a probléma megoldására, a jogszerű internetes piac kialakítására irányuló törekvések kudarcát kockáztatja;

| 28. | ezért felkéri a Bizottságot, hogy gyakoroljon nyomást az iparágra új fizetési megoldások felkínálása érdekében, ily módon megkönnyítve az európai felhasználók számára a törvényesen kínált tartalmak megvásárlását, és ezáltal biztosítva a jogszerű letöltések jövőbeni növekedését az EU-ban; |
| --- | --- |

28.

ezért felkéri a Bizottságot, hogy gyakoroljon nyomást az iparágra új fizetési megoldások felkínálása érdekében, ily módon megkönnyítve az európai felhasználók számára a törvényesen kínált tartalmak megvásárlását, és ezáltal biztosítva a jogszerű letöltések jövőbeni növekedését az EU-ban;

| 29. | olyan egyedi szabályozást szorgalmaz, amely biztosítja, hogy a szellemi tulajdonjogok oltalma alatt álló eredeti termékeket saját felhasználásra jogszerűen többszöröző egyéni fogyasztó ne legyen köteles az ilyen többszörözés jogszerűségét bizonyítani, hanem a szellemi tulajdonjogok oltalmával kapcsolatos szabályok esetleges megsértésének bizonyítása az érdekelt felekre háruljon; |
| --- | --- |

29.

olyan egyedi szabályozást szorgalmaz, amely biztosítja, hogy a szellemi tulajdonjogok oltalma alatt álló eredeti termékeket saját felhasználásra jogszerűen többszöröző egyéni fogyasztó ne legyen köteles az ilyen többszörözés jogszerűségét bizonyítani, hanem a szellemi tulajdonjogok oltalmával kapcsolatos szabályok esetleges megsértésének bizonyítása az érdekelt felekre háruljon;

| 30. | hangsúlyozza, hogy összes szereplőnek – az internetszolgáltatókat is beleértve – párbeszédet kell folytatnia az érdekeltekkel annak érdekében, hogy megfelelő megoldások szülessék a problémára; ennek híján felszólítja a Bizottságot, hogy a közösségi jogi keret e területen történő megerősítése érdekében a nemzeti tapasztalatokból kiindulva nyújtson be jogalkotási javaslatot, vagy módosítsa a meglévő jogszabályokat, különösen a 2004/48/EK irányelvet; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy összes szereplőnek – az internetszolgáltatókat is beleértve – párbeszédet kell folytatnia az érdekeltekkel annak érdekében, hogy megfelelő megoldások szülessék a problémára; ennek híján felszólítja a Bizottságot, hogy a közösségi jogi keret e területen történő megerősítése érdekében a nemzeti tapasztalatokból kiindulva nyújtson be jogalkotási javaslatot, vagy módosítsa a meglévő jogszabályokat, különösen a 2004/48/EK irányelvet;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy az egyes ágazatok jellegzetességeit figyelembe véve gondolkodjon általánosabban a digitális piachoz való, földrajzi határok nélküli iparági hozzáférés megkönnyítésének módjaival kapcsolatban azáltal, hogy – ahol a fogyasztók részéről erre jelentős igény van – foglalkozzon sürgősen a több területre vonatkozó engedélyek kérdésével, a szerzői jogokra vonatkozó harmonizált jogszabályok, illetve a szellemi tulajdonjogok kezelésére szolgáló hatásos és átlátható rendszer hiányával, amely rendszer kiegészítené a tartalmakhoz való egyszerűbb, általános, állandó és személyre szabott hozzáférésre vonatkozó fogyasztói igénynek megfelelő szolgáltatások jelenlegi bővülését; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy az egyes ágazatok jellegzetességeit figyelembe véve gondolkodjon általánosabban a digitális piachoz való, földrajzi határok nélküli iparági hozzáférés megkönnyítésének módjaival kapcsolatban azáltal, hogy – ahol a fogyasztók részéről erre jelentős igény van – foglalkozzon sürgősen a több területre vonatkozó engedélyek kérdésével, a szerzői jogokra vonatkozó harmonizált jogszabályok, illetve a szellemi tulajdonjogok kezelésére szolgáló hatásos és átlátható rendszer hiányával, amely rendszer kiegészítené a tartalmakhoz való egyszerűbb, általános, állandó és személyre szabott hozzáférésre vonatkozó fogyasztói igénynek megfelelő szolgáltatások jelenlegi bővülését;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a technológiai semlegesség alapján javítani kell az engedélyek odaítélésének rendszerét, oly módon, hogy a tagállamok a jogok kezelésének rugalmas, hatékony és átlátható, valamint az új technológiákhoz igazítható rendszerével rendelkezzenek; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a technológiai semlegesség alapján javítani kell az engedélyek odaítélésének rendszerét, oly módon, hogy a tagállamok a jogok kezelésének rugalmas, hatékony és átlátható, valamint az új technológiákhoz igazítható rendszerével rendelkezzenek;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a jogok határokon átnyúló kezelésének kérdését, és változtasson a szerzői jogok határokon átnyúló kezeléséről szóló, 2005. október 18-i 2005/737/EK bizottsági ajánlás nyomán kialakult, jogi bizonytalansággal járó helyzeten, figyelembe véve, hogy a szerzői jogok kulturális, történelmi és nyelvi okokból, természetüknél fogva területhez kötöttek, és biztosítson egy olyan páneurópai engedélyezési rendszert, amely a lehető legszélesebb tartalomválasztékhoz való hozzáférést biztosítja a fogyasztók számára, ám azt nem az európai helyi repertoár kárára teszi; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a jogok határokon átnyúló kezelésének kérdését, és változtasson a szerzői jogok határokon átnyúló kezeléséről szóló, 2005. október 18-i 2005/737/EK bizottsági ajánlás nyomán kialakult, jogi bizonytalansággal járó helyzeten, figyelembe véve, hogy a szerzői jogok kulturális, történelmi és nyelvi okokból, természetüknél fogva területhez kötöttek, és biztosítson egy olyan páneurópai engedélyezési rendszert, amely a lehető legszélesebb tartalomválasztékhoz való hozzáférést biztosítja a fogyasztók számára, ám azt nem az európai helyi repertoár kárára teszi;

| 34. | felhívja továbbá a figyelmet az internetes ipari kémkedés jelenségének, valamint az ipari tulajdont képező adatok, főként technikai dokumentációk és forráskódok lopásának növekvő problémájára; |
| --- | --- |

34.

felhívja továbbá a figyelmet az internetes ipari kémkedés jelenségének, valamint az ipari tulajdont képező adatok, főként technikai dokumentációk és forráskódok lopásának növekvő problémájára;

| 35. | javasolja, hogy a megfigyelőközpont foglalkozzon az adatlopás problémájának részletes elemzésével, és terjesszen elő javaslatokat a probléma leküzdésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

35.

javasolja, hogy a megfigyelőközpont foglalkozzon az adatlopás problémájának részletes elemzésével, és terjesszen elő javaslatokat a probléma leküzdésére vonatkozóan;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy tárja fel a kkv-k sajátos problémáit és igényeit, dolgozzon ki olyan speciális intézkedéseket, amelyek segítséget nyújtanak a kkv-knak a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértése elleni küzdelemben, és tegyék lehetővé a kkv-k számára, hogy jobban megvédhessék magukat az EU-ban és a harmadik országokban egyaránt; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy tárja fel a kkv-k sajátos problémáit és igényeit, dolgozzon ki olyan speciális intézkedéseket, amelyek segítséget nyújtanak a kkv-knak a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértése elleni küzdelemben, és tegyék lehetővé a kkv-k számára, hogy jobban megvédhessék magukat az EU-ban és a harmadik országokban egyaránt;

| 37. | támogatja a Bizottság által az EU-vámkódex továbbfejlesztése leghelyesebb módjainak azonosítására tett lépéseket, amely továbbfejlesztett Vámkódex lehetővé tenné a szellemi tulajdonjogok megsértésének gyanújába esett áruk visszatartását, és ezáltal az Unió szellemi tulajdonjogok védelmét szolgáló jogi keretének egyik pillérét képezné; |
| --- | --- |

37.

támogatja a Bizottság által az EU-vámkódex továbbfejlesztése leghelyesebb módjainak azonosítására tett lépéseket, amely továbbfejlesztett Vámkódex lehetővé tenné a szellemi tulajdonjogok megsértésének gyanújába esett áruk visszatartását, és ezáltal az Unió szellemi tulajdonjogok védelmét szolgáló jogi keretének egyik pillérét képezné;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy építsen ki innovatív és megerősített együttműködést az igazgatási szervek és az érintett különböző iparágazatok között; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy építsen ki innovatív és megerősített együttműködést az igazgatási szervek és az érintett különböző iparágazatok között;

| 39. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal foglalkozó nemzeti hivatalok közötti együttműködést terjesszék ki a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértése elleni küzdelemre is; |
| --- | --- |

39.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal foglalkozó nemzeti hivatalok közötti együttműködést terjesszék ki a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértése elleni küzdelemre is;

| 40. | elismeri annak szükségességét, hogy a tagállamok meglévő intézményi struktúráit igénybe vegyék a hamisított áruk elleni küzdelemben, és ennélfogva felkéri a nemzeti szabadalmi és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal foglalkozó egyéb hivatalokat, hogy biztosítsanak nagyobb támogatást a kis- és középvállalkozásoknak és a nyilvánosságnak; |
| --- | --- |

40.

elismeri annak szükségességét, hogy a tagállamok meglévő intézményi struktúráit igénybe vegyék a hamisított áruk elleni küzdelemben, és ennélfogva felkéri a nemzeti szabadalmi és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal foglalkozó egyéb hivatalokat, hogy biztosítsanak nagyobb támogatást a kis- és középvállalkozásoknak és a nyilvánosságnak;

Nemzetközi dimenzió és a belső piacra gyakorolt hatás

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza az együttműködést a kiemelt harmadik országokkal a szellemi tulajdonjog területén, és mozdítson elő kiegyensúlyozott megközelítést a Szellemi Tulajdon Világszervezetének égisze alatt folyó tárgyalások keretében, különös tekintettel a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló WTO-egyezményre (TRIPS); |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza az együttműködést a kiemelt harmadik országokkal a szellemi tulajdonjog területén, és mozdítson elő kiegyensúlyozott megközelítést a Szellemi Tulajdon Világszervezetének égisze alatt folyó tárgyalások keretében, különös tekintettel a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló WTO-egyezményre (TRIPS);

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy a hamisítás elleni jogvédelmi rendszer hatásosságának javítása érdekében biztosítsa a csalás elleni többoldalú nemzetközi egyezségokmánnyal (Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA)) kapcsolatos tárgyalások előmozdítására tett erőfeszítéseinek folytatását, teljes mértékben figyelembe véve a Parlament álláspontját, különösen amint azt a hamisítás nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. december 18-i állásfoglalásában kifejtette, és felhívja, hogy teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet a tárgyalások előrehaladásáról és eredményéről, továbbá biztosítsa, hogy az ACTA rendelkezései teljes mértékben megfeleljenek a szellemi tulajdonjogokkal és az alapvető jogokkal kapcsolatos közösségi vívmányoknak; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, hogy a hamisítás elleni jogvédelmi rendszer hatásosságának javítása érdekében biztosítsa a csalás elleni többoldalú nemzetközi egyezségokmánnyal (Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA)) kapcsolatos tárgyalások előmozdítására tett erőfeszítéseinek folytatását, teljes mértékben figyelembe véve a Parlament álláspontját, különösen amint azt a hamisítás nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. december 18-i állásfoglalásában kifejtette, és felhívja, hogy teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet a tárgyalások előrehaladásáról és eredményéről, továbbá biztosítsa, hogy az ACTA rendelkezései teljes mértékben megfeleljenek a szellemi tulajdonjogokkal és az alapvető jogokkal kapcsolatos közösségi vívmányoknak;

| 43. | támogatja, hogy a Bizottság folytassa és fokozza a kétoldalú együttműködési kezdeményezéseit, beleértve a harmadik országokkal a szellemi tulajdon vonatkozásában folytatott párbeszédeket és a technikai segítségnyújtási projekteket is; |
| --- | --- |

43.

támogatja, hogy a Bizottság folytassa és fokozza a kétoldalú együttműködési kezdeményezéseit, beleértve a harmadik országokkal a szellemi tulajdon vonatkozásában folytatott párbeszédeket és a technikai segítségnyújtási projekteket is;

| 44. | megállapítja, hogy a belső piac számára a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértése ellen az EU külső határainál és a harmadik országokban folytatott küzdelem jelenti a legnagyobb kihívást; ezzel összefüggésben felkéri a Bizottságot arra, hogy hozzon létre még több olyan ügyfélszolgálatot a harmadik országokban (különösen Indiában és Oroszországban), amelyek a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal foglalkoznak, hogy segítséget nyújtson az európai vállalkozóknak a szellemi tulajdonhoz fűződő jogaik aktívabb érvényesítésében, valamint a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok harmadik országokban való megsértésével és az ilyen harmadik országokban gyártott hamisított áruk belső piacra való jutásával szembeni fellépésben; |
| --- | --- |

44.

megállapítja, hogy a belső piac számára a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértése ellen az EU külső határainál és a harmadik országokban folytatott küzdelem jelenti a legnagyobb kihívást; ezzel összefüggésben felkéri a Bizottságot arra, hogy hozzon létre még több olyan ügyfélszolgálatot a harmadik országokban (különösen Indiában és Oroszországban), amelyek a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal foglalkoznak, hogy segítséget nyújtson az európai vállalkozóknak a szellemi tulajdonhoz fűződő jogaik aktívabb érvényesítésében, valamint a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok harmadik országokban való megsértésével és az ilyen harmadik országokban gyártott hamisított áruk belső piacra való jutásával szembeni fellépésben;

Szervezett bűnözés

| 45. | hangsúlyozza a szervezett bűnözés elleni harc fontosságát a szellemi tulajdonjogok területén, különös tekintettel a hamisításra és a szellemi tulajdonjogok internetes megsértésére; ebben az összefüggésben rámutat, hogy megfelelő uniós jogszabályra van szükség az arányos és tisztességes szankciókra vonatkozólag, és támogatja az összes érintett fél, de különösen az Europol, a nemzeti hatóságok és a magánszektor részvételével zajló uniós, valamint a nem uniós országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott szoros stratégiai és operatív együttműködést; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza a szervezett bűnözés elleni harc fontosságát a szellemi tulajdonjogok területén, különös tekintettel a hamisításra és a szellemi tulajdonjogok internetes megsértésére; ebben az összefüggésben rámutat, hogy megfelelő uniós jogszabályra van szükség az arányos és tisztességes szankciókra vonatkozólag, és támogatja az összes érintett fél, de különösen az Europol, a nemzeti hatóságok és a magánszektor részvételével zajló uniós, valamint a nem uniós országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott szoros stratégiai és operatív együttműködést;

*

* *

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(2)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

(3)  HL L 196., 2003.8.2., 7. o.

(4)  HL L 195., 2004.6.2., 16. o.

(5)  HL L 111., 2009.5.5., 16. o.

(6)  HL C 74. E, 2008.3.20., 526. o.

(7)  HL C 117. E, 2010.5.6., 206. o.

(8)  HL C 247. E, 2009.10.15., 25. o.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/55

---

2010. szeptember 22., szerdaA hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégia

P7_TA(2010)0341

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiáról

2012/C 50 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés III. részének XVIII. címére és különösen annak 174. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés III. részének XVIII. címére és különösen annak 174. cikkére,

| — | tekintettel a strukturális alapokat a 2007–2013 közötti időszakra szabályozó rendeletekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a strukturális alapokat a 2007–2013 közötti időszakra szabályozó rendeletekre,

| — | tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a kohéziós politika és intézményi kilátások keretében a szerkezetileg hátrányos helyzetű régiókról (szigetek, hegyvidéki és alacsony népsűrűségű régiók) szóló, 2003. szeptember 2-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politika és intézményi kilátások keretében a szerkezetileg hátrányos helyzetű régiókról (szigetek, hegyvidéki és alacsony népsűrűségű régiók) szóló, 2003. szeptember 2-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás felülvizsgálatáról szóló, 2005. július 7-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás felülvizsgálatáról szóló, 2005. július 7-i véleményére (3),

| — | tekintettel „a regionális politika vonatkozásában a szigetekről, valamint a természetes és gazdasági korlátokról” szóló, 2007. március 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a regionális politika vonatkozásában a szigetekről, valamint a természetes és gazdasági korlátokról” szóló, 2007. március 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottság „Zöld könyv a területi kohézióról – Előnyt kovácsolni a területi sokféleségből” című, 2008. október 6-i közleményére (COM(2008)0616), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Zöld könyv a területi kohézióról – Előnyt kovácsolni a területi sokféleségből” című, 2008. október 6-i közleményére (COM(2008)0616),

| — | tekintettel a „Régiók 2020-ban: – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Régiók 2020-ban: – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2008)2868),

| — | tekintettel a területi kohézióról és a kohéziós politika jövőbeli reformjáról szóló vita állásáról szóló zöld könyvről készült, 2009. március 24-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a területi kohézióról és a kohéziós politika jövőbeli reformjáról szóló vita állásáról szóló zöld könyvről készült, 2009. március 24-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a „Hatodik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézió tekintetében elért haladásról” című, 2009. június 25-i bizottsági közleményre (COM(2009)0295), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hatodik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézió tekintetében elért haladásról” című, 2009. június 25-i bizottsági közleményre (COM(2009)0295),

| — | tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című 2010. március 31-i közleményére (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című 2010. március 31-i közleményére (COM(2010)0110),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a területi kohézió elve a strukturális alapok 2007–2013 közötti működéséről szóló rendeletek szerves részét képezi és egyike a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új kulcsfontosságú európai uniós célkitűzéseknek, melynek célja a harmonikus növekedés biztosítása a regionális különbségek csökkentése és a fejlődés előtt álló – egyebek mellett természeti és földrajzi és hátrányokból adódó – akadályok megszüntetése révén, |
| --- | --- |

A.

mivel a területi kohézió elve a strukturális alapok 2007–2013 közötti működéséről szóló rendeletek szerves részét képezi és egyike a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új kulcsfontosságú európai uniós célkitűzéseknek, melynek célja a harmonikus növekedés biztosítása a regionális különbségek csökkentése és a fejlődés előtt álló – egyebek mellett természeti és földrajzi és hátrányokból adódó – akadályok megszüntetése révén,

| B. | mivel fontos tisztán látni a Lisszaboni Szerződés hatását a regionális politika keretében egyedi intézkedéseket igénylő régiók státuszára, |
| --- | --- |

B.

mivel fontos tisztán látni a Lisszaboni Szerződés hatását a regionális politika keretében egyedi intézkedéseket igénylő régiók státuszára,

| C. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikkének megfelelően külön figyelmet kell fordítani azokra a régiókra, amelyeket súlyos és állandó természeti vagy népesedési hátrányok sújtanak, azaz az igen alacsony népsűrűségű legészakibb régiókra, a szigetekre, a határ menti és a hegyvidéki régiókra, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikkének megfelelően külön figyelmet kell fordítani azokra a régiókra, amelyeket súlyos és állandó természeti vagy népesedési hátrányok sújtanak, azaz az igen alacsony népsűrűségű legészakibb régiókra, a szigetekre, a határ menti és a hegyvidéki régiókra,

| D. | mivel a hegyvidéki régiók, a szigetek és a gyéren lakott területek a demográfiai változások, a körülményes megközelíthetőség, az éghajlatváltozás, a migrációs jelenségek, az energiaellátás és a regionális integráció következtében sajátos kihívásoknak vannak kitéve, |
| --- | --- |

D.

mivel a hegyvidéki régiók, a szigetek és a gyéren lakott területek a demográfiai változások, a körülményes megközelíthetőség, az éghajlatváltozás, a migrációs jelenségek, az energiaellátás és a regionális integráció következtében sajátos kihívásoknak vannak kitéve,

| 1. | üdvözli a területi kohézió új uniós célkitűzésként és új 174. cikként való beemelését; úgy véli, hogy a 174. cikk rendelkezéseinek a hátrányok leküzdését és az e régiókban fellelhető potenciál kihasználását szolgáló konkrét fejlesztési stratégiákban és kézzelfogható intézkedésekben kell megjelenniük; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a területi kohézió új uniós célkitűzésként és új 174. cikként való beemelését; úgy véli, hogy a 174. cikk rendelkezéseinek a hátrányok leküzdését és az e régiókban fellelhető potenciál kihasználását szolgáló konkrét fejlesztési stratégiákban és kézzelfogható intézkedésekben kell megjelenniük;

| 2. | úgy véli, hogy a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek homogén régiócsoportokat képeznek, és néhány olyan közös jellemzővel rendelkeznek, amelyek megkülönböztetik őket más régióktól; úgy véli, hogy egyedi regionális fejlesztési programokat igényelnek; hangsúlyozza ebben az összefüggésben az Unió külső határain, szigeteken elhelyezkedő tagállamok sajátos helyzetét is; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek homogén régiócsoportokat képeznek, és néhány olyan közös jellemzővel rendelkeznek, amelyek megkülönböztetik őket más régióktól; úgy véli, hogy egyedi regionális fejlesztési programokat igényelnek; hangsúlyozza ebben az összefüggésben az Unió külső határain, szigeteken elhelyezkedő tagállamok sajátos helyzetét is;

| 3. | véleménye szerint továbbra is a GDP-nek kell a fő kritériumnak lennie a regionális politikai támogatásra való jogosultság megállapításakor; ugyanakkor felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy igyekezzenek relevánsabb és a területi jelleget tükröző mutatószámokat kidolgozni annak érdekében, hogy átfogóbb képet kapjunk e hátrányos helyzetű régiók fejlettségi szintjéről; hangsúlyozza, hogy a tagállamok a GDP-n kívüli mutatókat (népesség összlétszáma, munkanélküliek és foglalkoztatottak aránya, iskolázottsági szint, népsűrűség) máris felhasználhatják – a megszabott kereteken belül – a támogatási eszközök régiók közötti felosztásakor, figyelemmel az egyes régiók sajátosságaira; |
| --- | --- |

3.

véleménye szerint továbbra is a GDP-nek kell a fő kritériumnak lennie a regionális politikai támogatásra való jogosultság megállapításakor; ugyanakkor felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy igyekezzenek relevánsabb és a területi jelleget tükröző mutatószámokat kidolgozni annak érdekében, hogy átfogóbb képet kapjunk e hátrányos helyzetű régiók fejlettségi szintjéről; hangsúlyozza, hogy a tagállamok a GDP-n kívüli mutatókat (népesség összlétszáma, munkanélküliek és foglalkoztatottak aránya, iskolázottsági szint, népsűrűség) máris felhasználhatják – a megszabott kereteken belül – a támogatási eszközök régiók közötti felosztásakor, figyelemmel az egyes régiók sajátosságaira;

| 4. | felszólít egy konkrét európai integrált és rugalmas politikai keret kialakítására a hegyvidéki régiók, a szigetek és a gyéren lakott területek gondjainak megoldása érdekében, közös sajátosságaikból kiindulva, de kellő figyelemmel eltérő helyzetükre is, az arányosság elvének betartásával; véleménye szerint a kohéziós politikának a szigetek helyzetével nem csupán a regionális politikai intézkedések révén kell foglalkoznia, hanem latba kell vetnie azokat az uniós politikákat is, amelyek jelentős területi hatással vannak e régiók fejlődésére; úgy véli, hogy a hegyvidéki régiókra, a szigetekre és a gyéren lakott területekre vonatkozó európai politikai keret jelentheti azt a hozzáadott értéket, amely e régiók állandó hátrányainak leküzdéséhez és fejlődési modelljük módosításához szükséges, kellőképpen kihasználva adottságaikat; |
| --- | --- |

4.

felszólít egy konkrét európai integrált és rugalmas politikai keret kialakítására a hegyvidéki régiók, a szigetek és a gyéren lakott területek gondjainak megoldása érdekében, közös sajátosságaikból kiindulva, de kellő figyelemmel eltérő helyzetükre is, az arányosság elvének betartásával; véleménye szerint a kohéziós politikának a szigetek helyzetével nem csupán a regionális politikai intézkedések révén kell foglalkoznia, hanem latba kell vetnie azokat az uniós politikákat is, amelyek jelentős területi hatással vannak e régiók fejlődésére; úgy véli, hogy a hegyvidéki régiókra, a szigetekre és a gyéren lakott területekre vonatkozó európai politikai keret jelentheti azt a hozzáadott értéket, amely e régiók állandó hátrányainak leküzdéséhez és fejlődési modelljük módosításához szükséges, kellőképpen kihasználva adottságaikat;

| 5. | felszólítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy játsszanak jelentős szerepet a hegyvidéki régiókra, a szigetekre és a gyéren lakott területekre vonatkozó fejlesztési stratégiákban, mivel ahhoz, hogy ezeket a régiókat a fenntartható fejlődés helyes útvonalára tereljük – figyelemmel a régiók más jelentős ágazataira is –, olyan vertikális megközelítésre van szükség, amely kiegészül a kormányzás valamennyi szintjének – a szubszidiaritás elvén alapuló – bevonásával; hangsúlyozza, hogy e régiók – melyek közül sok hatalmas természeti erőforrásokkal rendelkezik – potenciálját pozitív értelemben lehet hasznosítani a célkitűzések elérése érdekében, különösen az energiapolitika és a kutatás-fejlesztés területén, ahogyan ez az EU 2020 stratégiában is szerepel; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy játsszanak jelentős szerepet a hegyvidéki régiókra, a szigetekre és a gyéren lakott területekre vonatkozó fejlesztési stratégiákban, mivel ahhoz, hogy ezeket a régiókat a fenntartható fejlődés helyes útvonalára tereljük – figyelemmel a régiók más jelentős ágazataira is –, olyan vertikális megközelítésre van szükség, amely kiegészül a kormányzás valamennyi szintjének – a szubszidiaritás elvén alapuló – bevonásával; hangsúlyozza, hogy e régiók – melyek közül sok hatalmas természeti erőforrásokkal rendelkezik – potenciálját pozitív értelemben lehet hasznosítani a célkitűzések elérése érdekében, különösen az energiapolitika és a kutatás-fejlesztés területén, ahogyan ez az EU 2020 stratégiában is szerepel;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági és társadalmi fejlődés célkitűzése ezekben a hátrányos helyzetű régiókban csak az egyes régiók sajátosságaihoz alkalmazkodó, alaposan átgondolt uniós programok és egyedi fellépések hatékony kidolgozásával érhető el, amelyek e régiók szerkezeti átalakítását, versenyképesebbé és a meglevő főbb kihívások leküzdésére alkalmassá tételüket tűzik ki célul, továbbá a négy strukturális alap, a kohéziós alap és más pénzügyi eszközök – így az Európai Beruházási Bank eszközeinek – hatékony koordinálása és végrehajtása révén; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági és társadalmi fejlődés célkitűzése ezekben a hátrányos helyzetű régiókban csak az egyes régiók sajátosságaihoz alkalmazkodó, alaposan átgondolt uniós programok és egyedi fellépések hatékony kidolgozásával érhető el, amelyek e régiók szerkezeti átalakítását, versenyképesebbé és a meglevő főbb kihívások leküzdésére alkalmassá tételüket tűzik ki célul, továbbá a négy strukturális alap, a kohéziós alap és más pénzügyi eszközök – így az Európai Beruházási Bank eszközeinek – hatékony koordinálása és végrehajtása révén;

| 7. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a hegyvidéki régiókra, a szigetekre és a gyéren lakott területekre továbbra is vonatkozzanak kedvező egyedi rendelkezések mind az új többéves pénzügyi keretben, mind a következő tervezési időszakban; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a hegyvidéki régiókra, a szigetekre és a gyéren lakott területekre továbbra is vonatkozzanak kedvező egyedi rendelkezések mind az új többéves pénzügyi keretben, mind a következő tervezési időszakban;

| 8. | üdvözli az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC-k) mint olyan eszköz létét, amelynek célja a területi együttműködést hátráltató akadályok leküzdése; arra ösztönzi a hegyvidéki régiókat, a szigeteket és a gyéren lakott területeket, hogy használják fel az EGTC eszközét a más régiókkal együtt kialakított és az EU-tól társfinanszírozásban részesülő területi együttműködési projektek irányításában, mivel az utóbbiak révén közelebb kerülhetnek a környező gazdasági térségekhez; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC-k) mint olyan eszköz létét, amelynek célja a területi együttműködést hátráltató akadályok leküzdése; arra ösztönzi a hegyvidéki régiókat, a szigeteket és a gyéren lakott területeket, hogy használják fel az EGTC eszközét a más régiókkal együtt kialakított és az EU-tól társfinanszírozásban részesülő területi együttműködési projektek irányításában, mivel az utóbbiak révén közelebb kerülhetnek a környező gazdasági térségekhez;

| 9. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a hegyvidéki régiókban, a szigeteken és a gyéren lakott területeken maradéktalanul éljenek az európai szomszédságpolitika eszközeivel annak érdekében, hogy hozzá tudjanak jutni a határokon túli erőforrásokhoz; |
| --- | --- |

9.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a hegyvidéki régiókban, a szigeteken és a gyéren lakott területeken maradéktalanul éljenek az európai szomszédságpolitika eszközeivel annak érdekében, hogy hozzá tudjanak jutni a határokon túli erőforrásokhoz;

| 10. | felhív a távolsági kritériumok (150 km) alkalmazásának beszüntetésére a szigeteknek a határokon átnyúló együttműködési programok révén – a kohéziós politika „területi együttműködés” célkitűzése vagy az európai szomszédságpolitika keretében – pénzügyi támogatásban részesíthető határmenti régiók közé sorolásakor; véleménye szerint, ha netán szükségessé válik valamiféle határ megállapítása, akkor a szigetek esetében célszerűbb volna, ha a határokon átnyúló területekkel kapcsolatos feltételt a tengeri medencék szintjén alkalmaznák; |
| --- | --- |

10.

felhív a távolsági kritériumok (150 km) alkalmazásának beszüntetésére a szigeteknek a határokon átnyúló együttműködési programok révén – a kohéziós politika „területi együttműködés” célkitűzése vagy az európai szomszédságpolitika keretében – pénzügyi támogatásban részesíthető határmenti régiók közé sorolásakor; véleménye szerint, ha netán szükségessé válik valamiféle határ megállapítása, akkor a szigetek esetében célszerűbb volna, ha a határokon átnyúló területekkel kapcsolatos feltételt a tengeri medencék szintjén alkalmaznák;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak, a tagállamok nemzeti, regionális és helyi kormányainak, valamint a gazdasági és szociális partnereknek. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak, a tagállamok nemzeti, regionális és helyi kormányainak, valamint a gazdasági és szociális partnereknek.

---

(1)  HL L 291., 2006.10.21., 11. o.

(2)  HL C 76. E, 2004.03.25., 111. o.

(3)  HL C 31., 2006.2.7., 25. o.

(4)  HL C 301. E, 2007.12.13., 244. o.

(5)  HL C 117. E, 2010.5.6., 65. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2010. szeptember 21., kedd

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/58

---

2010. szeptember 21., keddAz 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet: az OLAF és a saját források felülvizsgálata

P7_TA(2010)0319

Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (13473/2010 – C7-0260/2010 – 2010/2091(BUD))

2012/C 50 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2009. december 17-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2009. december 17-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a Bizottság által 2010. június 15-én előterjesztett, az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2010)0320), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2010. június 15-én előterjesztett, az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2010)0320),

| — | tekintettel a Tanács által 2010. szeptember 13-án megállapított, az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó tanácsi álláspontra (13473/2010 – C7-0260/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2010. szeptember 13-án megállapított, az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó tanácsi álláspontra (13473/2010 – C7-0260/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0249/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0249/2010),

| A. | mivel az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó tanácsi álláspont módosítja az OLAF létszámtervét többletforrások biztosítása nélkül, valamint érinti a hagyományos saját forrásokkal (TOR, vagyis vámok és cukorilletékek), a héa- és GNI-alapokkal kapcsolatos előrejelzés felülvizsgálatát, a vonatkozó brit korrekciók és azok finanszírozásának költségvetésbe történő beállítását, valamint a Hollandia és Svédország általi 2010. évi GNI-befizetések csökkentése finanszírozásának felülvizsgálatát, amely megváltoztatja a tagállamoknak az EU-költségvetés saját forrásaihoz való hozzájárulásának megoszlását, |
| --- | --- |

A.

mivel az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó tanácsi álláspont módosítja az OLAF létszámtervét többletforrások biztosítása nélkül, valamint érinti a hagyományos saját forrásokkal (TOR, vagyis vámok és cukorilletékek), a héa- és GNI-alapokkal kapcsolatos előrejelzés felülvizsgálatát, a vonatkozó brit korrekciók és azok finanszírozásának költségvetésbe történő beállítását, valamint a Hollandia és Svédország általi 2010. évi GNI-befizetések csökkentése finanszírozásának felülvizsgálatát, amely megváltoztatja a tagállamoknak az EU-költségvetés saját forrásaihoz való hozzájárulásának megoszlását,

| B. | mivel az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési kiigazítás formális felvétele a 2010. évi költségvetésbe, |
| --- | --- |

B.

mivel az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési kiigazítás formális felvétele a 2010. évi költségvetésbe,

| C. | mivel a Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta álláspontját, |
| --- | --- |

C.

mivel a Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta álláspontját,

| 1. | tudomásul veszi az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | módosítás nélkül jóváhagyja az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak az 4/2010. sz. költségvetés-módosítást, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

módosítás nélkül jóváhagyja az 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak az 4/2010. sz. költségvetés-módosítást, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 64., 2010.3.12.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/59

---

2010. szeptember 21., keddA polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálata és megelőzése ***I

P7_TA(2010)0321

Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i jogalkotási állásfoglalása a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0611 – C7-0259/2009 – 2009/0170(COD))

2012/C 50 E/09

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0611), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0611),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0259/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0259/2009),

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. május 27-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. május 27-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az Európai Adatvédelmi Biztos 2010. február 4-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Adatvédelmi Biztos 2010. február 4-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az EUMSz. 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az EUMSz. 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7–0195/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7–0195/2010),

| 1. | első olvasatban elfogadja az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

első olvasatban elfogadja az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 132., 2010.5.21., 1. o.

---

2010. szeptember 21., keddP7_TC1-COD(2009)0170

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 21-én került elfogadásra a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 996/2010/EU rendelet.)

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/60

---

2010. szeptember 21., keddA gázellátás biztonsága ***I

P7_TA(2010)0322

Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i jogalkotási állásfoglalása a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0363 – C7-0097/2009 – 2009/0108(COD))

2012/C 50 E/10

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0363),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0097/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0097/2009),

| — | tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 20-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 20-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. június 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az EUMSz. 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. június 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az EUMSz. 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére,(A7-0112/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére,(A7-0112/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2010. szeptember 21., keddP7_TC1-COD(2009)0108

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 21-én került elfogadásra a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 994/2010/EU rendelet.)

2010. szeptember 21., keddMELLÉKLET

A Bizottság nyilatkozata a gázellátás hosszútávú biztonságát szolgáló intézkedésekről, köztük az ellátási források és útvonalak diverzifikálásáról, és az energiahatékonyság területén megvalósuló regionális, illetve nemzetközi együttműködésről

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a gázszállítási útvonalak és ellátási források diverzifikációja az egész Unió, valamint külön-külön az egyes tagállamok ellátásbiztonságának szempontjából egyaránt alapvető fontosságú.

A Bizottság – felismerve a gázellátás hosszútávú biztonságát célzó stratégia kidolgozásának szükségességét – 2010 végéig átfogó „Energiainfrastruktúra-csomagot” fogad el, amelyben megvizsgálja, hogy az elkövetkezendő évtizedekben melyek lesznek a gázinfrastruktúra fejlesztésének prioritásai, és értékeli az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata során meghatározott prioritások vonatkozásában elért eredményeket. Az Energiainfrastruktúra-csomag kijelöli majd a gázinfrastruktúrákba történő beruházások ösztönzésére alkalmas eszközöket és intézkedéseket: ezen belül kiemelten foglalkozik majd az ellátási útvonalak diverzifikálásával, az elszigetelt földgáz-piacok integrálásával, a cseppfolyósított földgáz (LNG) létesítményekkel és a tárolási kapacitásokkal.

A Bizottság továbbá támogatja, hogy minden érdekeltekkel – így a tagállamokkal, a független szabályozó hatóságokkal, a földgázágazat szereplőivel és a fogyasztókkal – minden szintre kiterjedően valósuljon meg szoros együttműködés a regionális kezdeményezések keretében. 2010-ben a Bizottság a regionális kezdeményezésekről szóló közleményt tesz közzé, amelyben iránymutatással szolgál arról, hogy miként érhető el haladás, és hogyan fejleszthetők tovább a már meglévő regionális kezdeményezések. A szoros regionális együttműködés elengedhetetlen ahhoz, hogy a belső energiapiac minden szempontból jól működjön. A regionális kezdeményezésekről szóló közlemény javaslatokat fog felvázolni a közös célok és a bevált gyakorlati megoldások tekintetében.

Végezetül a Bizottság elismeri, hogy az energiahatékonyságnak kiemelt szerepe van a gázellátás hosszútávú biztonsága szempontjából. A Bizottság a jövőben is arra fog törekedni, hogy szoros együttműködést alakítson ki harmadik országokkal az energiahatékonyság ösztönzése érdekében az energiamegtakarítási stratégiákkal kapcsolatos információk cseréje, az energiahatékony technológiákkal kapcsolatos kutatás és a bevált gyakorlati megoldások terjesztése révén, továbbá az Energiahatékonysági együttműködési nemzetközi partnerségen és kétoldalú megállapodásokon keresztül.

A Bizottság nyilatkozata a versenyről a (45) preambulumbekezdés vonatkozásában

A Bizottság úgy véli, hogy a (45) preambulumbekezdésben szereplő, a verseny torzulására tett utalás a verseny korlátozásának valamennyi formájára kiterjed, így különösen a szerződésekben foglalt korlátozó záradékokra, így például a rendeltetési helyre vonatkozó záradékokra is.

A Bizottság továbbá megerősíti, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkét a Bizottság, illetve egy vagy több illetékes tagállami versenyhatóság a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) rendelkezéseivel összhangban a (45) preambulumbekezdésben szereplő körülmények fennállásakor szükség esetén alkalmazni fogja.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/62

---

2010. szeptember 21., keddAz EK és Pakisztán közötti, visszafogadásról szóló megállapodás ***

P7_TA(2010)0323

Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i jogalkotási állásfoglalás az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05942/2010 – C7-0264/2009 – 2009/0036(NLE))

2012/C 50 E/11

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás tervezetére (08793/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás tervezetére (08793/2009),

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2009)0106), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2009)0106),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 63. cikke első bekezdése 3. pontjának b) alpontjára és 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatára, valamint 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0264/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 63. cikke első bekezdése 3. pontjának b) alpontjára és 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatára, valamint 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0264/2009),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05942/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05942/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikkének (3) bekezdésére és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79. cikkének (3) bekezdésére és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0231/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0231/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Pakisztáni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Pakisztáni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

2010. szeptember 21., keddMELLÉKLET

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

A Bizottság emlékeztet, hogy az uniós jogszabályok értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a tagállamok területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok – amennyiben kívánják – nemzetközi védelemért folyamodhassanak, és hogy különösen a Szerződés és az elismerésről és a visszatérésről szóló irányelv egyértelművé teszi, hogy a tagállamoknak nemzetközi kötelezettségvállalásaikkal összhangban tiszteletben kell tartaniuk a visszaküldés tilalmának elvét.

A Bizottság arra is emlékeztet, hogy az EU tagállamai valamennyi esetben különösen azt kötelesek biztosítani, hogy a visszaküldés ne sértse meg az emberi jogokról szóló európai egyezmény 3. cikkét, illetve az Európai Unió Alapjogi Chartájának 19. cikkét, amelyek annak biztosítására kötelezik az államokat, hogy senkit se küldjenek vissza, aki valószínűleg súlyos sérelmet szenvedne származási vagy tranzitországába való visszatértekor.

Pakisztán az afganisztáni konfliktus következtében időnként több mint 3 millió menekültnek biztosított menedéket, és ily módon jobban hozzájárult a menekültek fogadásához, mint sok más ENSZ-tag. A Bizottság elismeri Pakisztán e területen elért teljesítményét, azonban továbbra is felszólítja Pakisztánt, hogy ratifikálja a menekültekről szóló genfi egyezményt (a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi ENSZ-egyezmény és annak 1967. évi jegyzőkönyve).

A Bizottság elkötelezi magát, hogy rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet valamennyi megkötött uniós visszafogadási megállapodásról. A Bizottság különösen:

| — | hathavonta tájékoztatja az EP-t az uniós visszafogadási megállapodások végrehajtásáról, különös tekintettel a Közös Visszafogadási Bizottságok folyó munkáira, |
| --- | --- |

—

hathavonta tájékoztatja az EP-t az uniós visszafogadási megállapodások végrehajtásáról, különös tekintettel a Közös Visszafogadási Bizottságok folyó munkáira,

| — | kapcsolatba lép a Pakisztánban aktívan működő vonatkozó nemzetközi szervezetekkel, hogy minél több rendelkezésre álló információt gyűjtsön az uniós megállapodás értelmében Pakisztánba visszafogadott személyek (pakisztániak és adott esetben harmadik országbeli állampolgárok) helyzetéről. |
| --- | --- |

—

kapcsolatba lép a Pakisztánban aktívan működő vonatkozó nemzetközi szervezetekkel, hogy minél több rendelkezésre álló információt gyűjtsön az uniós megállapodás értelmében Pakisztánba visszafogadott személyek (pakisztániak és adott esetben harmadik országbeli állampolgárok) helyzetéről.

---

2010. szeptember 22., szerda

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/64

---

2010. szeptember 22., szerdaTöbbéves pénzügyi keret a 2007–2013-as időszakra

P7_TA(2010)0328

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0072 – 2010/0048(APP))

2012/C 50 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2010)0072) („javaslat a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2010)0072) („javaslat a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre”),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 312. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtandó egyetértésre irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 312. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtandó egyetértésre irányuló kérelemre,

| — | tekintettel az EUMSz. 311. és 312. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSz. 311. és 312. cikkére,

| — | tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel a 2009. november 12-i, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a költségvetési eljárásra alkalmazandó átmeneti intézkedésekről szóló európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozatra, amely szerepel 2009. december 17-i, az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetés-tervezetéről szóló állásfoglalásának V. mellékletében is (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 12-i, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a költségvetési eljárásra alkalmazandó átmeneti intézkedésekről szóló európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozatra, amely szerepel 2009. december 17-i, az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetés-tervezetéről szóló állásfoglalásának V. mellékletében is (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalására a költségvetési kérdésekre vonatkozó átmeneti eljárási iránymutatásokról, tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalására a költségvetési kérdésekre vonatkozó átmeneti eljárási iránymutatásokról, tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére (3),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. március 3-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2010)0071), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. március 3-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2010)0071),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. március 3-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésre vonatkozó intézményközi megállapodásról szóló javaslatára (COM(2010)0073), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. március 3-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésre vonatkozó intézményközi megállapodásról szóló javaslatára (COM(2010)0073),

| — | tekintettel a Tanács 2010. március 16-i következtetéseire az Unió 2011. évi költségvetéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. március 16-i következtetéseire az Unió 2011. évi költségvetéséről,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács részére készített, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásban foglaltak érvényesüléséről szóló, 2010. április 27-i bizottsági jelentésre (COM(2010)0185), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács részére készített, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásban foglaltak érvényesüléséről szóló, 2010. április 27-i bizottsági jelentésre (COM(2010)0185),

| — | tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a 2010. május 20-án a 2007-2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felülvizsgálatával kapcsolatban a Tanácshoz (O-0074/2010 - B7-0310/2010) és a Bizottsághoz (B7-0311/2010 - O-0075/2010) intézett kérdésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. május 20-án a 2007-2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felülvizsgálatával kapcsolatban a Tanácshoz (O-0074/2010 - B7-0310/2010) és a Bizottsághoz (B7-0311/2010 - O-0075/2010) intézett kérdésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság időközi jelentésére (A7-0248/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság időközi jelentésére (A7-0248/2010),

| A. | mivel az EUMSz. 312. cikke szerint a Tanács rendeletet fogad el a többéves pénzügyi keretről, |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSz. 312. cikke szerint a Tanács rendeletet fogad el a többéves pénzügyi keretről,

| B. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2009. november 12-i, a költségvetési eljárásra a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően alkalmazandó átmeneti intézkedésekről szóló együttes nyilatkozata kijelöli azon intézkedéseket, amelyek biztosítják az Unió tevékenységének folytonosságát és a zökkenőmentes átmenetet a költségvetési eljárás új, a Lisszaboni szerződés hatálybalépéséből következő jogi keretéhez, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2009. november 12-i, a költségvetési eljárásra a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően alkalmazandó átmeneti intézkedésekről szóló együttes nyilatkozata kijelöli azon intézkedéseket, amelyek biztosítják az Unió tevékenységének folytonosságát és a zökkenőmentes átmenetet a költségvetési eljárás új, a Lisszaboni szerződés hatálybalépéséből következő jogi keretéhez,

| C. | mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre vonatkozó, fent említett javaslat, amelyet a Tanács nem fogadhat el a Parlament egyetértése nélkül, össze kívánja hangolni a jelenlegi intézményközi megállapodás rendelkezéseit a Lisszaboni Szerződés követelményeivel, |
| --- | --- |

C.

mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre vonatkozó, fent említett javaslat, amelyet a Tanács nem fogadhat el a Parlament egyetértése nélkül, össze kívánja hangolni a jelenlegi intézményközi megállapodás rendelkezéseit a Lisszaboni Szerződés követelményeivel,

| D. | mivel az EUMSz. 312. cikkének (5) bekezdése felhívja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a pénzügyi keret elfogadásának megkönnyítése érdekében, |
| --- | --- |

D.

mivel az EUMSz. 312. cikkének (5) bekezdése felhívja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a pénzügyi keret elfogadásának megkönnyítése érdekében,

| E. | mivel a Lisszaboni Szerződés fontos új jogköröket ad az Európai Unió számára, például a külső fellépés (az Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének (3) bekezdése), a sport (az EUMSz. 156. cikke), az űrkutatás (az EUMSz. 189. cikke), az éghajlatváltozás (az EUMSz. 191. cikke), az energiapolitika (az EUMSz. 194. cikke), az idegenforgalom (az EUMSz. 195. cikke) és a polgári védelem (az EUMSz. 196. cikke) területén, |
| --- | --- |

E.

mivel a Lisszaboni Szerződés fontos új jogköröket ad az Európai Unió számára, például a külső fellépés (az Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének (3) bekezdése), a sport (az EUMSz. 156. cikke), az űrkutatás (az EUMSz. 189. cikke), az éghajlatváltozás (az EUMSz. 191. cikke), az energiapolitika (az EUMSz. 194. cikke), az idegenforgalom (az EUMSz. 195. cikke) és a polgári védelem (az EUMSz. 196. cikke) területén,

| F. | mivel az EUMSz. 311. cikkének értelmében az Uniónak biztosítania kell a célkitűzései eléréséhez és politikái véghezviteléhez szükséges eszközöket, |
| --- | --- |

F.

mivel az EUMSz. 311. cikkének értelmében az Uniónak biztosítania kell a célkitűzései eléréséhez és politikái véghezviteléhez szükséges eszközöket,

| G. | mivel a jelenlegi intézményközi megállapodás 4. pontja rendelkezik a többéves pénzügyi keret - intézményközi megállapodás kiigazításáról abban az esetben, ha új, költségvetési hatással bíró szerződés lép életbe, |
| --- | --- |

G.

mivel a jelenlegi intézményközi megállapodás 4. pontja rendelkezik a többéves pénzügyi keret - intézményközi megállapodás kiigazításáról abban az esetben, ha új, költségvetési hatással bíró szerződés lép életbe,

| H. | mivel 2007 és 2009 között a jelenlegi többéves pénzügyi keret plafonértékeit még az Európai Unió – a Lisszaboni Szerződés által kijelölt – új célkitűzései nélkül is elérték vagy meghaladták a kiadások, bebizonyosodott, hogy nagyobb rugalmasság szükséges annak érdekében, hogy az Európai Unió hatékonyan reagálhasson a sürgős beavatkozást igénylő és előre nem látott eseményekre, |
| --- | --- |

H.

mivel 2007 és 2009 között a jelenlegi többéves pénzügyi keret plafonértékeit még az Európai Unió – a Lisszaboni Szerződés által kijelölt – új célkitűzései nélkül is elérték vagy meghaladták a kiadások, bebizonyosodott, hogy nagyobb rugalmasság szükséges annak érdekében, hogy az Európai Unió hatékonyan reagálhasson a sürgős beavatkozást igénylő és előre nem látott eseményekre,

| I. | mivel az Európai Bizottság legutóbbi, 2012–2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi programozása (SEC(2010)0473) szerint – amely nem veszi figyelembe azon előre nem programozott kiadások különböző elemeit, amelyek továbbra is a költségvetési fejezeteken belül kerülnek finanszírozásra – az 1a. fejezet alatt elérhető tartalék kevesebb lesz évi 50 millió eurónál, az összes fejezet számára rendelkezésre álló tartalék 2012-ben 436 millió euró lesz, 2013-ban pedig 435 millió euró, |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Bizottság legutóbbi, 2012–2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi programozása (SEC(2010)0473) szerint – amely nem veszi figyelembe azon előre nem programozott kiadások különböző elemeit, amelyek továbbra is a költségvetési fejezeteken belül kerülnek finanszírozásra – az 1a. fejezet alatt elérhető tartalék kevesebb lesz évi 50 millió eurónál, az összes fejezet számára rendelkezésre álló tartalék 2012-ben 436 millió euró lesz, 2013-ban pedig 435 millió euró,

| J. | mivel megtörténhet, hogy az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus jelentős hatást gyakorol a költségvetésre, |
| --- | --- |

J.

mivel megtörténhet, hogy az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus jelentős hatást gyakorol a költségvetésre,

| 1. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe a következő ajánlásokat:






  i. | működjenek együtt az Európai Parlamenttel, hogy rövid időn belül elfogadásra kerülhessenek a Lisszaboni Szerződés költségvetési előírásait végrehajtó új eszközök, és vizsgálják felül a jelenlegi többéves pénzügyi keretet, pótlólagos forrásokat rendelve azon kezdeményezésekhez, amelyeket nem lehetett előre látni a jelenlegi TPK elfogadásakor; |
| --- | --- | --- |

1.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe a következő ajánlásokat:

i.

működjenek együtt az Európai Parlamenttel, hogy rövid időn belül elfogadásra kerülhessenek a Lisszaboni Szerződés költségvetési előírásait végrehajtó új eszközök, és vizsgálják felül a jelenlegi többéves pénzügyi keretet, pótlólagos forrásokat rendelve azon kezdeményezésekhez, amelyeket nem lehetett előre látni a jelenlegi TPK elfogadásakor;

| ii. | maradéktalanul feleljenek meg az EUMSz. 312. cikke (3) bekezdésének, amely előírja, hogy a pénzügyi keretnek meg kell határoznia az éves költségvetési eljárás zavartalan lefolytatásához szükséges rendelkezéseket, valamint 312. cikke (5) bekezdésének, amely szerint „az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a pénzügyi keret elfogadására irányuló eljárás során mindvégig köteles minden szükséges intézkedést megtenni az elfogadás megkönnyítése érdekében”; |
| --- | --- |

ii.

maradéktalanul feleljenek meg az EUMSz. 312. cikke (3) bekezdésének, amely előírja, hogy a pénzügyi keretnek meg kell határoznia az éves költségvetési eljárás zavartalan lefolytatásához szükséges rendelkezéseket, valamint 312. cikke (5) bekezdésének, amely szerint „az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a pénzügyi keret elfogadására irányuló eljárás során mindvégig köteles minden szükséges intézkedést megtenni az elfogadás megkönnyítése érdekében”;

| iii. | maradéktalanul feleljenek meg az EUMSz. 311. cikkének, amely előírja, hogy az Uniónak gondoskodnia kell a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről, figyelembe véve a Lisszaboni Szerződés által kitűzött új cselekvési területeket, többek közt a külső fellépés, a sport, az űrkutatás, az éghajlatváltozás, az energiapolitika, az idegenforgalom és a polgári védelem területét; |
| --- | --- |

iii.

maradéktalanul feleljenek meg az EUMSz. 311. cikkének, amely előírja, hogy az Uniónak gondoskodnia kell a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről, figyelembe véve a Lisszaboni Szerződés által kitűzött új cselekvési területeket, többek közt a külső fellépés, a sport, az űrkutatás, az éghajlatváltozás, az energiapolitika, az idegenforgalom és a polgári védelem területét;

| iv. | vonják le a szükséges következtetéseket abból a tényből, hogy már az új, Lisszabonhoz kapcsolódó igények megjelenése előtt is, a jelenlegi TPK utóbbi négy évében az éves költségvetéseket vagy csak a meglévő tartalékok felhasználásával lehetett elfogadni, vagy a jelenlegi intézményközi megállapodás által az olyan uniós prioritások finanszírozására kijelölt eszközökkel, mint például a Galileo, az európai gazdaságélénkítés terve vagy az élelmezésfinanszírozási eszköz, valamint hogy a jelenlegi pénzügyi keret plafonértékei alatt az időszak hátralévő részére még megmaradt becsült tartalékok rendkívül csekélyek; |
| --- | --- |

iv.

vonják le a szükséges következtetéseket abból a tényből, hogy már az új, Lisszabonhoz kapcsolódó igények megjelenése előtt is, a jelenlegi TPK utóbbi négy évében az éves költségvetéseket vagy csak a meglévő tartalékok felhasználásával lehetett elfogadni, vagy a jelenlegi intézményközi megállapodás által az olyan uniós prioritások finanszírozására kijelölt eszközökkel, mint például a Galileo, az európai gazdaságélénkítés terve vagy az élelmezésfinanszírozási eszköz, valamint hogy a jelenlegi pénzügyi keret plafonértékei alatt az időszak hátralévő részére még megmaradt becsült tartalékok rendkívül csekélyek;

| v. | tartsák be a jelenlegi intézményközi megállapodás 4. pontját, amely szerint „amennyiben a 2007-2013-as többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: pénzügyi keret) ideje alatt a Szerződés költségvetési hatással járó felülvizsgálatára kerülne sor, a szükséges kiigazításokat ennek megfelelően teszik meg”; |
| --- | --- |

v.

tartsák be a jelenlegi intézményközi megállapodás 4. pontját, amely szerint „amennyiben a 2007-2013-as többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: pénzügyi keret) ideje alatt a Szerződés költségvetési hatással járó felülvizsgálatára kerülne sor, a szükséges kiigazításokat ennek megfelelően teszik meg”;

| vi. | ismerjék el, hogy a jelenlegi gazdasági helyzet arra kényszerítheti a költségvetési hatóságot, hogy erőfeszítéseket tegyen a jelenlegi költségvetés prioritásainak átértékelésére a kiemelt célok megfelelő finanszírozásának érdekében, szem előtt tartva ugyanakkor az uniós költségvetés európai hozzáadott értékét, mivel az a szolidaritás és hatékonyság megnyilvánulása, a máskülönben tagállami, regionális és helyi szinten szétszórt pénzügyi források összegyűjtése és közös használata révén; hangsúlyozzák azt is, hogy az uniós költségvetés kiadásainak túlnyomó része az Unió gazdasági növekedését serkentő, hosszú távú beruházásokat támogatja; |
| --- | --- |

vi.

ismerjék el, hogy a jelenlegi gazdasági helyzet arra kényszerítheti a költségvetési hatóságot, hogy erőfeszítéseket tegyen a jelenlegi költségvetés prioritásainak átértékelésére a kiemelt célok megfelelő finanszírozásának érdekében, szem előtt tartva ugyanakkor az uniós költségvetés európai hozzáadott értékét, mivel az a szolidaritás és hatékonyság megnyilvánulása, a máskülönben tagállami, regionális és helyi szinten szétszórt pénzügyi források összegyűjtése és közös használata révén; hangsúlyozzák azt is, hogy az uniós költségvetés kiadásainak túlnyomó része az Unió gazdasági növekedését serkentő, hosszú távú beruházásokat támogatja;

| vii. | ismerjék fel, hogy az új szükségletekhez kapcsolódó kiadások nem fedezhetők átcsoportosítások vagy a prioritások megváltoztatása révén, és szükség van a TPK, valamint az intézményközi megállapodásban szereplő rugalmassági mechanizmusok felülvizsgálatára, ellentétben a Tanács 2010. március 16-án, a költségvetési iránymutatásokra vonatkozó következtetéseiben megfogalmazott álláspontjával, amelyet a soros elnökség is megerősített a B7-0310/2010 O-0074/2010 szóbeli kérdés 2010. június 15-i vitáján; emlékeztessenek továbbá arra, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán keletkező új szükségletek logikus módon megtakarításokat tesznek szükségessé tagállami és regionális szinten; |
| --- | --- |

vii.

ismerjék fel, hogy az új szükségletekhez kapcsolódó kiadások nem fedezhetők átcsoportosítások vagy a prioritások megváltoztatása révén, és szükség van a TPK, valamint az intézményközi megállapodásban szereplő rugalmassági mechanizmusok felülvizsgálatára, ellentétben a Tanács 2010. március 16-án, a költségvetési iránymutatásokra vonatkozó következtetéseiben megfogalmazott álláspontjával, amelyet a soros elnökség is megerősített a B7-0310/2010 O-0074/2010 szóbeli kérdés 2010. június 15-i vitáján; emlékeztessenek továbbá arra, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán keletkező új szükségletek logikus módon megtakarításokat tesznek szükségessé tagállami és regionális szinten;

| viii. | cselekedjenek a jelenlegi intézményközi megállapodáshoz csatolt 3. nyilatkozatnak megfelelően, amely teljes, széles körű felülvizsgálatot ír elő 2008/2009-ig, amely felöleli az uniós kiadások és források minden szempontját, és ne próbálják az új Szerződés által keletkező uniós kihívások/kompetenciák kezelését továbbra is a jelenlegi intézményközi megállapodás működésének szűk körű felülvizsgálatával megoldani, amely nélkülözi a politikai dimenziót; |
| --- | --- |

viii.

cselekedjenek a jelenlegi intézményközi megállapodáshoz csatolt 3. nyilatkozatnak megfelelően, amely teljes, széles körű felülvizsgálatot ír elő 2008/2009-ig, amely felöleli az uniós kiadások és források minden szempontját, és ne próbálják az új Szerződés által keletkező uniós kihívások/kompetenciák kezelését továbbra is a jelenlegi intézményközi megállapodás működésének szűk körű felülvizsgálatával megoldani, amely nélkülözi a politikai dimenziót;

| ix. | ismerjék fel, hogy a Tanács és a Bizottság álláspontja a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatával kapcsolatban egyelőre ellentmond annak a ténynek, hogy folyamatosan új javaslatokkal állnak elő, amelyek új forrásokat igényelnek, mint például a „banánra vonatkozó megállapodás” és az ITER; |
| --- | --- |

ix.

ismerjék fel, hogy a Tanács és a Bizottság álláspontja a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatával kapcsolatban egyelőre ellentmond annak a ténynek, hogy folyamatosan új javaslatokkal állnak elő, amelyek új forrásokat igényelnek, mint például a „banánra vonatkozó megállapodás” és az ITER;

| x. | fejezzék ki aggodalmukat a tagállamoknak azzal az új gyakorlatával kapcsolatban, hogy olyan európai politikákat vezetnek be, amelyeket az uniós költségvetésen kívüli forrásokból finanszíroznak; mérjék fel a kockázatot, amelyet az ezen politikák feletti demokratikus ellenőrzés hiánya és elégtelen legitimitásuk, továbbá az uniós költségvetésre vonatkozó globális fedezet elvének megsértése jelent, és a negatív hatást, amelyet ez a trend eredményezhet a szolidaritás elvét illetően; |
| --- | --- |

x.

fejezzék ki aggodalmukat a tagállamoknak azzal az új gyakorlatával kapcsolatban, hogy olyan európai politikákat vezetnek be, amelyeket az uniós költségvetésen kívüli forrásokból finanszíroznak; mérjék fel a kockázatot, amelyet az ezen politikák feletti demokratikus ellenőrzés hiánya és elégtelen legitimitásuk, továbbá az uniós költségvetésre vonatkozó globális fedezet elvének megsértése jelent, és a negatív hatást, amelyet ez a trend eredményezhet a szolidaritás elvét illetően;

| xi. | tegyenek meg minden, a TPK felülvizsgálatához szükséges lépést, pótlólagos forrásokat bocsátva rendelkezésre az Európai Külügyi Szolgálat és más, a Lisszaboni Szerződéshez kapcsolódó prioritások számára, valamint olyan egyéb – különösen az 1a. „Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért” és a 4. „Az EU mint globális szereplő” fejezetbe tartozó kezdeményezések számára, amelyek uniós hozzáadott értéket teremtenek, lehetővé téve az unió számára, hogy teljesítse kötelezettségvállalásait, és megfeleljen a polgárok elvárásainak; |
| --- | --- |

xi.

tegyenek meg minden, a TPK felülvizsgálatához szükséges lépést, pótlólagos forrásokat bocsátva rendelkezésre az Európai Külügyi Szolgálat és más, a Lisszaboni Szerződéshez kapcsolódó prioritások számára, valamint olyan egyéb – különösen az 1a. „Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért” és a 4. „Az EU mint globális szereplő” fejezetbe tartozó kezdeményezések számára, amelyek uniós hozzáadott értéket teremtenek, lehetővé téve az unió számára, hogy teljesítse kötelezettségvállalásait, és megfeleljen a polgárok elvárásainak;

| xii. | lássák be, hogy e felülvizsgálat nélkül a Parlament nem lesz képes elfogadni új ügynökségek létrehozására vonatkozó, vagy bármilyen más tanácsi kezdeményezést, hacsak nem tartalmaznak új forrásokat megjelölő javaslatokat; |
| --- | --- |

xii.

lássák be, hogy e felülvizsgálat nélkül a Parlament nem lesz képes elfogadni új ügynökségek létrehozására vonatkozó, vagy bármilyen más tanácsi kezdeményezést, hacsak nem tartalmaznak új forrásokat megjelölő javaslatokat;

| xiii. | tegyenek erőfeszítéseket a nagyobb rugalmasság megteremtésére, ahogy a fent említett, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásban foglaltak érvényesüléséről szóló Bizottsági jelentésben is szerepel; |
| --- | --- |

xiii.

tegyenek erőfeszítéseket a nagyobb rugalmasság megteremtésére, ahogy a fent említett, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásban foglaltak érvényesüléséről szóló Bizottsági jelentésben is szerepel;

| xiv. | ismerjék fel a rugalmasság fontosságát a tartalékok és mozgásterek létrehozása érdekében, amelyek lehetővé teszik az Unió számára, hogy ki tudja elégíteni a pénzügyi keretben, a költségvetési fejezeteken belül és azok között jelentkező jelenlegi és jövőbeni szükségleteket, valamint a keret kialakításáról és felülvizsgálatáról folytatott tárgyalások során; |
| --- | --- |

xiv.

ismerjék fel a rugalmasság fontosságát a tartalékok és mozgásterek létrehozása érdekében, amelyek lehetővé teszik az Unió számára, hogy ki tudja elégíteni a pénzügyi keretben, a költségvetési fejezeteken belül és azok között jelentkező jelenlegi és jövőbeni szükségleteket, valamint a keret kialakításáról és felülvizsgálatáról folytatott tárgyalások során;

| xv. | vegyék figyelembe, hogy a Parlament ragaszkodik a rugalmasság fokozásához és elegendő tartalék létrehozásához valamennyi kategória számára; valamint a rugalmassági eszköz révén rendelkezésre álló összeg növeléséhez és a forrásoknak a TPK egyes fejezetei közötti átcsoportosítására vonatkozó eljárás egyszerűsítéséhez; |
| --- | --- |

xv.

vegyék figyelembe, hogy a Parlament ragaszkodik a rugalmasság fokozásához és elegendő tartalék létrehozásához valamennyi kategória számára; valamint a rugalmassági eszköz révén rendelkezésre álló összeg növeléséhez és a forrásoknak a TPK egyes fejezetei közötti átcsoportosítására vonatkozó eljárás egyszerűsítéséhez;

| xvi. | vegyék figyelembe, hogy a Parlament nem lesz hajlandó tárgyalásokat kezdeni olyan javaslatról, amely nem biztosítja a rugalmasság legalább jelenlegi szintjét a pénzügyi keretnek az uniós bruttó nemzeti jövedelem 0,03 %-át meg nem haladó felülvizsgálata során (lásd a TPK-ról szóló rendeletre vonatkozó javaslat 8. cikkének (3) bekezdését); |
| --- | --- |

xvi.

vegyék figyelembe, hogy a Parlament nem lesz hajlandó tárgyalásokat kezdeni olyan javaslatról, amely nem biztosítja a rugalmasság legalább jelenlegi szintjét a pénzügyi keretnek az uniós bruttó nemzeti jövedelem 0,03 %-át meg nem haladó felülvizsgálata során (lásd a TPK-ról szóló rendeletre vonatkozó javaslat 8. cikkének (3) bekezdését);

| xvii. | lássák be, hogy nem elégséges a pusztán technikai megközelítés a Lisszaboni Szerződés végrehajtásakor a költségvetés terén, és azt, hogy a Parlament egyetértéséhez elengedhetetlen a valódi, politikai tárgyalások késedelem nélküli megkezdése megfelelően magas, ha szükséges, a legmagasabb szinten; |
| --- | --- |

xvii.

lássák be, hogy nem elégséges a pusztán technikai megközelítés a Lisszaboni Szerződés végrehajtásakor a költségvetés terén, és azt, hogy a Parlament egyetértéséhez elengedhetetlen a valódi, politikai tárgyalások késedelem nélküli megkezdése megfelelően magas, ha szükséges, a legmagasabb szinten;

| xviii. | szenteljenek több figyelmet az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusnak a többéves pénzügyi keret elfogadása előtt, tekintettel a messzire nyúló költségvetési következményekre; fogadják el, hogy a költségvetési hatóság mindkét ága részt vegyen az ezen mechanizmus által a költségvetésre gyakorolt hatással foglalkozó döntésekben; egyezzenek bele, hogy az ezen mechanizmus által igényelt költségvetési forrásokat a TPK eseti felülvizsgálata révén finanszírozzák, biztosítandó, hogy a költségvetési hatóság megfelelő időben való bevonására sor kerüljön; |
| --- | --- |

xviii.

szenteljenek több figyelmet az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusnak a többéves pénzügyi keret elfogadása előtt, tekintettel a messzire nyúló költségvetési következményekre; fogadják el, hogy a költségvetési hatóság mindkét ága részt vegyen az ezen mechanizmus által a költségvetésre gyakorolt hatással foglalkozó döntésekben; egyezzenek bele, hogy az ezen mechanizmus által igényelt költségvetési forrásokat a TPK eseti felülvizsgálata révén finanszírozzák, biztosítandó, hogy a költségvetési hatóság megfelelő időben való bevonására sor kerüljön;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0115.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0067.

(4)  HL L 118.,.2010.5.12., 1. o.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/68

---

2010. szeptember 22., szerdaA 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet: az Európai Unió által az EUMSz. 122. cikke értelmében nyújtott garancia – pénzügyi támogatás a tagállamok részére

P7_TA(2010)0329

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (13476/2010 – C7-0261/2010 – 2010/2120(BUD))

2012/C 50 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2009. december 17-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2009. december 17-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2010. július 12-én terjesztett elő (COM(2010)0383), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2010. július 12-én terjesztett elő (COM(2010)0383),

| — | tekintettel a 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2010. szeptember 13-án kialakított álláspontra (13476/2010 – C7-0261/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2010. szeptember 13-án kialakított álláspontra (13476/2010 – C7-0261/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0250/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0250/2010),

| A. | mivel a 2010. évi 7. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspont tartalmazza azokat a módosításokat, amelyek szükségesek az Európai Unió által nyújtott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikke (2) bekezdésének megfelelő garanciára szóló 01 04 01 03. sz. új költségvetési tétel megteremtéséhez, illetve ennek megfelelően egy 8 0 2. sz. új jogcímcsoport megteremtéséhez a bevételi oldalon, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2010. évi 7. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspont tartalmazza azokat a módosításokat, amelyek szükségesek az Európai Unió által nyújtott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikke (2) bekezdésének megfelelő garanciára szóló 01 04 01 03. sz. új költségvetési tétel megteremtéséhez, illetve ennek megfelelően egy 8 0 2. sz. új jogcímcsoport megteremtéséhez a bevételi oldalon,

| B. | mivel a 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési kiigazítás formális felvétele a 2010. évi költségvetésbe, |
| --- | --- |

B.

mivel a 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési kiigazítás formális felvétele a 2010. évi költségvetésbe,

| C. | mivel a Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta álláspontját, |
| --- | --- |

C.

mivel a Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta álláspontját,

| 1. | tudomásul veszi a 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | módosítás nélkül jóváhagyja a 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 5/2010. sz. költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

módosítás nélkül jóváhagyja a 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 5/2010. sz. költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 64., 2010.3.12.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/69

---

2010. szeptember 22., szerdaA hozzáadottérték-adó visszatérítése *

P7_TA(2010)0330

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottértékadó-visszatérítés részletes szabályainak megállapításáról szóló 2008/9/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0381 – C7-0201/2010 – 2010/0205(CNS))

2012/C 50 E/14

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0381),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0201/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0201/2010),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2010. szeptember 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2010. szeptember 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0247/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0247/2010),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EUMSz. 293. cikke (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EUMSz. 293. cikke (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  6 preambulumbekezdés |
| (6) | A 2008/9/EK irányelvben említett, az elektronikus beadványokról és értesítésekről szóló részletes szabályok végrehajtásához
  szükséges intézkedéseket, ideértve a szükség esetén alkalmazandó általános nyomtatványokat is, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni
  . |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

6 preambulumbekezdés

(6)

A 2008/9/EK irányelvben említett, az elektronikus beadványokról és értesítésekről szóló részletes szabályok végrehajtásához
  szükséges intézkedéseket, ideértve a szükség esetén alkalmazandó általános nyomtatványokat is, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni
  .

| (6) | Egységes feltételeket kell biztosítani
  a 2008/9/EK irányelvben említett, az elektronikus beadványokról és értesítésekről szóló részletes szabályok végrehajtásához
  . Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikke előírja, hogy a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben előre meg kell határozni. Az említett rendelet elfogadásáig
  a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi
  határozatot (2) továbbra is alkalmazni
  kell
  az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely ezen irányelv keretében nem alkalmazandó
  . |
| --- | --- |

(6)

Egységes feltételeket kell biztosítani
  a 2008/9/EK irányelvben említett, az elektronikus beadványokról és értesítésekről szóló részletes szabályok végrehajtásához
  . Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikke előírja, hogy a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben előre meg kell határozni. Az említett rendelet elfogadásáig
  a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi
  határozatot (2) továbbra is alkalmazni
  kell
  az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely ezen irányelv keretében nem alkalmazandó
  .

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  

  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/70

---

2010. szeptember 22., szerdaA gyógyszerek farmakovigilanciája (a 726/2004/EK rendelet módosítása) ***I

P7_TA(2010)0331

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22- i jogalkotási állásfoglalása az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel összefüggésben követendő farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0664 – C6-0515/2008 – 2008/0257(COD))

2012/C 50 E/15

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0664), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0664),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6–0515/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6–0515/2008),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (3) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (3) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2009. október 7-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2009. október 7-i véleményére (2),

| — | tekintettel [a Tanács képviselőjének 2010. június 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel [a Tanács képviselőjének 2010. június 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0153/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0153/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 22. o.

(2)  HL C 79., 2010.3.27., 50. o.

---

2010. szeptember 22., szerdaP7_TC1-COD(2008)0257

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek, valamint a fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről szóló 1394/2007/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel összefüggésben követendő farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1235/2010/EU rendelet.)

2010. szeptember 22., szerdaMELLÉKLET

A Bizottság nyilatkozata

„Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának besorolására vonatkozó kérésének eleget téve, valamint annak érdekében, hogy ne késleltesse e fontos javaslat elfogadását, a Bizottság újra közzéteszi az Európai Gyógyszerügynökség következő ügyvezető igazgatójának posztjára vonatkozó álláshirdetést, AD 14-es besorolás helyett immár AD 15-os besorolással.

A Bizottság szerint e kérdés rendezésére az ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoportban az uniós ügynökségek szerepével kapcsolatban zajló horizontális megbeszélés a megfelelő fórum. E megbeszélés meg folyamatban van az intézményközi munkacsoportban, es ha az a fentiektől eltérő következtetésekkel zárul, akkor a jövőbeni közzétételek tekintetében a besorolás még módosulhat.”

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/72

---

2010. szeptember 22., szerdaFarmakovigilancia (a 2001/83/EK irányelv módosítása) ***I

P7_TA(2010)0332

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek a farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0665 – C6-0514/2008 – 2008/0260(COD))

2012/C 50 E/16

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0665),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0514/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0514/2008),

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (3) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (3) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. október 7-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. október 7-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. június 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. június 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0159/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0159/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 28. o.

(2)  HL C 79., 2010.3.27., 50. o.

---

2010. szeptember 22., szerdaP7_TC1-COD(2008)0260

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a farmakovigilancia tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2010/84/EU rendelet.)

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/73

---

2010. szeptember 22., szerdaA biocid termékek forgalomba hozatala és felhasználása ***I

P7_TA(2010)0333

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0267 – C7-0036/2009 – 2009/0076(COD))

2012/C 50 E/17

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0267), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0267),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0036/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0036/2009),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményére (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményére (COM(2009)0665),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. február 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. február 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0239/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0239/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2010. szeptember 22., szerdaP7_TC1-COD(2009)0076

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról és a 98/8/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A biocid termékekre szükség van az emberi és az állati egészségre ártalmas szervezetekkel, valamint a természetes és előállított termékeket károsító szervezetekkel szembeni védekezéshez. Mindazonáltal a biocid termékek természetükből fakadóan és felhasználási módjaik miatt kockázatot jelenthetnek emberekre, állatokra és a környezetre. |
| --- | --- |

(1)

A biocid termékekre szükség van az emberi és az állati egészségre ártalmas szervezetekkel, valamint a természetes és előállított termékeket károsító szervezetekkel szembeni védekezéshez. Mindazonáltal a biocid termékek természetükből fakadóan és felhasználási módjaik miatt kockázatot jelenthetnek emberekre, állatokra és a környezetre.

| (2) | Biocid termékeket nem szabad forgalomba hozni vagy felhasználni mindaddig, míg azok nem felelnek meg az e rendelettel összhangban megadott engedélynek. |
| --- | --- |

(2)

Biocid termékeket nem szabad forgalomba hozni vagy felhasználni mindaddig, míg azok nem felelnek meg az e rendelettel összhangban megadott engedélynek.

| (3) | E rendelet célja a biocid termékek szabad áramlásának fokozása az Unión
  belül, és mind az emberek és állatok egészsége, mind
  a
  környezet magas szintű védelmének biztosítása
  .
  Különös figyelmet kell fordítani a lakosság veszélyeztetett csoportjainak védelmére, beleértve a várandós nőket, csecsemőket és gyermekeket. E rendelet rendelkezései az elővigyázatosság elvén alapulnak annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott vagy forgalomba hozott anyagok vagy termékek ne gyakoroljanak káros hatást az emberek és állatok egészségére, illetve ne terheljék elfogadhatatlan mértékben a környezetet.
  A biocid termékek kereskedelme előtt álló, a védelem tagállamonként eltérő szintje jelentette akadályok minél teljesebb felszámolása érdekében ▐ szabályokat kell megállapítani a hatóanyagok jóváhagyására, valamint a biocid termékek forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozóan, ideértve az engedélyek kölcsönös elismerésére és a párhuzamos forgalmazásra vonatkozó szabályokat is. |
| --- | --- |

(3)

E rendelet célja a biocid termékek szabad áramlásának fokozása az Unión
  belül, és mind az emberek és állatok egészsége, mind
  a
  környezet magas szintű védelmének biztosítása
  .
  Különös figyelmet kell fordítani a lakosság veszélyeztetett csoportjainak védelmére, beleértve a várandós nőket, csecsemőket és gyermekeket. E rendelet rendelkezései az elővigyázatosság elvén alapulnak annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott vagy forgalomba hozott anyagok vagy termékek ne gyakoroljanak káros hatást az emberek és állatok egészségére, illetve ne terheljék elfogadhatatlan mértékben a környezetet.
  A biocid termékek kereskedelme előtt álló, a védelem tagállamonként eltérő szintje jelentette akadályok minél teljesebb felszámolása érdekében ▐ szabályokat kell megállapítani a hatóanyagok jóváhagyására, valamint a biocid termékek forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozóan, ideértve az engedélyek kölcsönös elismerésére és a párhuzamos forgalmazásra vonatkozó szabályokat is.

| (4) | A biocid termékek Közösségen belüli forgalomba hozatalát érintő szabályokat eredetileg a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) állapította meg. E rendszert ki kell igazítani a Bizottság által a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott, „a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelv végrehajtásának (az irányelv 18. cikkének (5) bekezdése alapján benyújtott) értékelése, valamint a munkaprogram haladásáról szóló, az említett irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerinti jelentés” című, az irányelv végrehajtásának első hét évéről készült jelentés alapján, amely elemzi az irányelv által felvetett problémákat, illetve annak gyenge pontjait. |
| --- | --- |

(4)

A biocid termékek Közösségen belüli forgalomba hozatalát érintő szabályokat eredetileg a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) állapította meg. E rendszert ki kell igazítani a Bizottság által a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott, „a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelv végrehajtásának (az irányelv 18. cikkének (5) bekezdése alapján benyújtott) értékelése, valamint a munkaprogram haladásáról szóló, az említett irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerinti jelentés” című, az irányelv végrehajtásának első hét évéről készült jelentés alapján, amely elemzi az irányelv által felvetett problémákat, illetve annak gyenge pontjait.

| (5) | Figyelembe véve a jelenlegi szabályozási rendszerben véghezvitt főbb kiigazításokat, a rendelet az a megfelelő jogi aktus, mely a 98/8/EK irányelv helyébe léphet, mivel olyan világos és részletes szabályokat állapít meg, melyek nem engednek teret az átültetési intézkedések tagállamok közötti eltéréseinek. A rendelet egyúttal a jogi követelmények egyidejű uniós szintű végrehajtását is biztosítja. |
| --- | --- |

(5)

Figyelembe véve a jelenlegi szabályozási rendszerben véghezvitt főbb kiigazításokat, a rendelet az a megfelelő jogi aktus, mely a 98/8/EK irányelv helyébe léphet, mivel olyan világos és részletes szabályokat állapít meg, melyek nem engednek teret az átültetési intézkedések tagállamok közötti eltéréseinek. A rendelet egyúttal a jogi követelmények egyidejű uniós szintű végrehajtását is biztosítja.

| (6) | Különbséget kell tenni azon hatóanyagok között, melyek már 2000. május 14-e előtt forgalomban voltak biocid termék hatóanyagaként és az olyan új hatóanyagok között, melyek az említett időpontban nem voltak forgalomban. A fenti dátumot eredetileg a 98/8/EK irányelv írta elő, mint az irányelv nemzeti jogba történő átültetésének határidejét. A hatóanyagok az alapján különültek el, hogy az említett időpontban forgalomban voltak-e vagy sem. Munkaprogram keretében felülvizsgálják a meglévő anyagokat abból a célból, hogy azok bekerüljenek a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe. A felülvizsgálat alatt továbbra is forgalomba hozhatók már meglévő anyagokat tartalmazó biocid termékek annak elkerülésére, hogy ne alakuljon ki biocidtermék-hiány. Annak biztosítására, hogy csak biztonságos új termékek kerüljenek forgalomba, az új hatóanyagokat még az előtt meg kell vizsgálni, hogy az azokat tartalmazó biocid termékek forgalomba kerülnének. |
| --- | --- |

(6)

Különbséget kell tenni azon hatóanyagok között, melyek már 2000. május 14-e előtt forgalomban voltak biocid termék hatóanyagaként és az olyan új hatóanyagok között, melyek az említett időpontban nem voltak forgalomban. A fenti dátumot eredetileg a 98/8/EK irányelv írta elő, mint az irányelv nemzeti jogba történő átültetésének határidejét. A hatóanyagok az alapján különültek el, hogy az említett időpontban forgalomban voltak-e vagy sem. Munkaprogram keretében felülvizsgálják a meglévő anyagokat abból a célból, hogy azok bekerüljenek a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe. A felülvizsgálat alatt továbbra is forgalomba hozhatók már meglévő anyagokat tartalmazó biocid termékek annak elkerülésére, hogy ne alakuljon ki biocidtermék-hiány. Annak biztosítására, hogy csak biztonságos új termékek kerüljenek forgalomba, az új hatóanyagokat még az előtt meg kell vizsgálni, hogy az azokat tartalmazó biocid termékek forgalomba kerülnének.

| (7) | A munkaprogram alatt és különösen addig, míg határozatot nem hoznak a hatóanyag felvételéről a 98/8/EK rendelet I. mellékletébe, a tagállamok bizonyos feltételek teljesülése mellett átmenetileg engedélyezhetnek olyan biocid termékeket, melyek nem felelnek meg e rendelet előírásainak. A hatóanyag felvételét engedélyező határozatot követően a tagállamoknak célszerű az engedélyeket e rendelettel összhangban megadni, törölni vagy módosítani. |
| --- | --- |

(7)

A munkaprogram alatt és különösen addig, míg határozatot nem hoznak a hatóanyag felvételéről a 98/8/EK rendelet I. mellékletébe, a tagállamok bizonyos feltételek teljesülése mellett átmenetileg engedélyezhetnek olyan biocid termékeket, melyek nem felelnek meg e rendelet előírásainak. A hatóanyag felvételét engedélyező határozatot követően a tagállamoknak célszerű az engedélyeket e rendelettel összhangban megadni, törölni vagy módosítani.

| (8) | A jogbiztonság biztosítására létre kell hozni a biocid termékekben felhasználható hatóanyagok uniós jegyzékét. Eljárást kell meghatározni annak vizsgálatára, hogy egy hatóanyag az uniós jegyzékbe felvehető-e vagy sem. Meg kell határozni továbbá, hogy egy hatóanyag uniós jegyzékbe való felvételének alátámasztására az érdekelt feleknek milyen információkat kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(8)

A jogbiztonság biztosítására létre kell hozni a biocid termékekben felhasználható hatóanyagok uniós jegyzékét. Eljárást kell meghatározni annak vizsgálatára, hogy egy hatóanyag az uniós jegyzékbe felvehető-e vagy sem. Meg kell határozni továbbá, hogy egy hatóanyag uniós jegyzékbe való felvételének alátámasztására az érdekelt feleknek milyen információkat kell benyújtaniuk.

| (9) | A hatóanyag és az azzal kezelt anyagok és árucikkek előállításával, felhasználásával és ártalmatlanításával járó kockázatokat ahhoz hasonlóan kell megítélni és kezelni, mint ahogy azt a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) előírja. |
| --- | --- |

(9)

A hatóanyag és az azzal kezelt anyagok és árucikkek előállításával, felhasználásával és ártalmatlanításával járó kockázatokat ahhoz hasonlóan kell megítélni és kezelni, mint ahogy azt a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) előírja.

| (10) | A környezet és az emberi egészség nagyfokú védelmének biztosítása érdekében, a legnagyobb kockázatot jelentő hatóanyagok biocid termékekben való használatát – különleges esteket kivéve – nem szabad jóváhagyni. A különleges esetek közé kell sorolni az olyan eseteket, melyekben az indokolja a hatóanyag jóváhagyását, hogy a humán expozíció mértéke elhanyagolható, vagy ha ezt közegészségügyi megfontolások indokolják, illetve ha a hatóanyagnak a jegyzékbe való fel nem vétele aránytalanul hátrányos következményekkel járna és nincs alternatív megoldás. |
| --- | --- |

(10)

A környezet és az emberi egészség nagyfokú védelmének biztosítása érdekében, a legnagyobb kockázatot jelentő hatóanyagok biocid termékekben való használatát – különleges esteket kivéve – nem szabad jóváhagyni. A különleges esetek közé kell sorolni az olyan eseteket, melyekben az indokolja a hatóanyag jóváhagyását, hogy a humán expozíció mértéke elhanyagolható, vagy ha ezt közegészségügyi megfontolások indokolják, illetve ha a hatóanyagnak a jegyzékbe való fel nem vétele aránytalanul hátrányos következményekkel járna és nincs alternatív megoldás.

| (11) | A legnagyobb kockázatot jelentő hatóanyagok felhasználásának megelőzése érdekében, és különösen olyan esetekben, ahol azok használatát a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) nem engedélyezi, indokolt a hatóanyagok jóváhagyásának korlátozása olyan esetekre, ahol elhanyagolható a humán expozíció, vagy ahol a hatóanyag használata közegészségügyi szempontból indokolt. |
| --- | --- |

(11)

A legnagyobb kockázatot jelentő hatóanyagok felhasználásának megelőzése érdekében, és különösen olyan esetekben, ahol azok használatát a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) nem engedélyezi, indokolt a hatóanyagok jóváhagyásának korlátozása olyan esetekre, ahol elhanyagolható a humán expozíció, vagy ahol a hatóanyag használata közegészségügyi szempontból indokolt.

| (12) | Az uniós jegyzékbe felvett hatóanyagokat a tudomány és technológia terén elért újabb fejlemények figyelembe vétele érdekében rendszeresen felül kell vizsgálni. Amennyiben komoly gyanú merül fel, hogy valamely biocid termékben használt hatóanyag nagyobb kockázatot jelent, mint ahogy azt előzetesen gondolták, lehetőséget kell adni a Bizottságnak arra, hogy felülvizsgálja a hatóanyag jegyzékbe történő felvételét. |
| --- | --- |

(12)

Az uniós jegyzékbe felvett hatóanyagokat a tudomány és technológia terén elért újabb fejlemények figyelembe vétele érdekében rendszeresen felül kell vizsgálni. Amennyiben komoly gyanú merül fel, hogy valamely biocid termékben használt hatóanyag nagyobb kockázatot jelent, mint ahogy azt előzetesen gondolták, lehetőséget kell adni a Bizottságnak arra, hogy felülvizsgálja a hatóanyag jegyzékbe történő felvételét.

| (13) | A hatóanyagokat – veszélyes lényegi tulajdonságaik alapján – más hatóanyagokkal helyettesíthetőként lehet megjelölni olyan esetekben, amikor a károsító célszervezetek ellen hatékonynak tekintett helyettesítő hatóanyag megfelelő számú változatban áll rendelkezésre annak biztosítására, hogy ne alakuljon ki rezisztencia a károsító szervezetekben. A pontenciálisan helyettesíthető hatóanyagok rendszeres felülvizsgálatának biztosítása érdekében e hatóanyagok jegyzékbe való felvétele a hosszabbítást is beleértve legfeljebb
  hét év
  lehet. Továbbá a pontenciálisan helyettesíthető anyagok beazonosítása az összehasonlító értékelés első lépésének tekintendő. |
| --- | --- |

(13)

A hatóanyagokat – veszélyes lényegi tulajdonságaik alapján – más hatóanyagokkal helyettesíthetőként lehet megjelölni olyan esetekben, amikor a károsító célszervezetek ellen hatékonynak tekintett helyettesítő hatóanyag megfelelő számú változatban áll rendelkezésre annak biztosítására, hogy ne alakuljon ki rezisztencia a károsító szervezetekben. A pontenciálisan helyettesíthető hatóanyagok rendszeres felülvizsgálatának biztosítása érdekében e hatóanyagok jegyzékbe való felvétele a hosszabbítást is beleértve legfeljebb
  hét év
  lehet. Továbbá a pontenciálisan helyettesíthető anyagok beazonosítása az összehasonlító értékelés első lépésének tekintendő.

| (14) | A biocid termékek engedélyezése vagy az engedély meghosszabítása során lehetőséget kell teremteni két vagy több biocid terméknek a felhasználásuk során várható kockázatok és haszon szempontjából történő összehasonlítására. Az összehasonlító értékelés eredményeként a potenciálisan helyettesíthetőként megjelölt hatóanyagokat tartalmazó és engedélyezett bocid termékeket helyettesíteni lehetne olyan termékekkel, melyek lényegesen kisebb kockázatot jelentenek az egészségre és a környezetre, amennyiben az nem jár lényegesen kedvezőtlen gazdasági vagy gyakorlati hatással. Ilyen esetekben biztosítani kell a forgalomból való fokozatos kivonást. |
| --- | --- |

(14)

A biocid termékek engedélyezése vagy az engedély meghosszabítása során lehetőséget kell teremteni két vagy több biocid terméknek a felhasználásuk során várható kockázatok és haszon szempontjából történő összehasonlítására. Az összehasonlító értékelés eredményeként a potenciálisan helyettesíthetőként megjelölt hatóanyagokat tartalmazó és engedélyezett bocid termékeket helyettesíteni lehetne olyan termékekkel, melyek lényegesen kisebb kockázatot jelentenek az egészségre és a környezetre, amennyiben az nem jár lényegesen kedvezőtlen gazdasági vagy gyakorlati hatással. Ilyen esetekben biztosítani kell a forgalomból való fokozatos kivonást.

| (15) | Annak érdekében, hogy az ipart és az illetékes hatóságokat ne terheljék szükségtelen igazgatási és pénzügyi terhek, a hatóanyagok uniós jegyzékbe történő felvételének megújítására vagy az engedély megújítására irányuló kérelem teljes körű értékelését csak akkor kell elvégezni, amennyiben az eredeti értékelésért illetékes hatóság a rendelkezésére álló információk alapján így határoz. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy az ipart és az illetékes hatóságokat ne terheljék szükségtelen igazgatási és pénzügyi terhek, a hatóanyagok uniós jegyzékbe történő felvételének megújítására vagy az engedély megújítására irányuló kérelem teljes körű értékelését csak akkor kell elvégezni, amennyiben az eredeti értékelésért illetékes hatóság a rendelkezésére álló információk alapján így határoz.

| (16) | Uniós szinten szükséges biztosítani e rendelet technikai, tudományos és igazgatási vonatkozásainak hatékony koordinálását és kezelését. Az 1907/2006/EK rendelet által létrehozott Európai Vegyianyag-ügynökség (továbbiakban: Ügynökség) feladatkörébe kell tartozzanak a hatóanyagok értékelésével és a biocid termékek egyes csoportjainaik engedélyezésével kapcsolatos meghatározott feladatok, továbbá minden ezzel kapcsolatos feladat az Unió területén belül. Következésképpen az e rendeletettel az Ügynökség részére kiosztott feladatok elvégzésére létre kell hozni az Ügynökségen belül egy biocid termékekkel foglalkozó bizottságot. |
| --- | --- |

(16)

Uniós szinten szükséges biztosítani e rendelet technikai, tudományos és igazgatási vonatkozásainak hatékony koordinálását és kezelését. Az 1907/2006/EK rendelet által létrehozott Európai Vegyianyag-ügynökség (továbbiakban: Ügynökség) feladatkörébe kell tartozzanak a hatóanyagok értékelésével és a biocid termékek egyes csoportjainaik engedélyezésével kapcsolatos meghatározott feladatok, továbbá minden ezzel kapcsolatos feladat az Unió területén belül. Következésképpen az e rendeletettel az Ügynökség részére kiosztott feladatok elvégzésére létre kell hozni az Ügynökségen belül egy biocid termékekkel foglalkozó bizottságot.

| (17) | Ismert tény, hogy azon biocid termékek, melyek felhasználási köre nemcsak az e rendeletben foglaltakra terjed ki, hanem orvostechnikai eszközökkel is kapcsolatos – mint például a kórházi felületek és orvostechnikai eszközök fertőtlenítésére használt termékek –, az e rendelet által említett kockázatoktól eltérő kockázatokat is felvethetnek. Ezért célszerű megkövetelni, hogy az ilyen biocid termékek az e rendeletben foglaltakon kívül megfeleljenek az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 20-i 90/385/EGK tanácsi irányelvben (6), az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelvben (7) vagy az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló, 1998. október 27-i 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) előírt idevágó alapkövetelményeknek is. |
| --- | --- |

(17)

Ismert tény, hogy azon biocid termékek, melyek felhasználási köre nemcsak az e rendeletben foglaltakra terjed ki, hanem orvostechnikai eszközökkel is kapcsolatos – mint például a kórházi felületek és orvostechnikai eszközök fertőtlenítésére használt termékek –, az e rendelet által említett kockázatoktól eltérő kockázatokat is felvethetnek. Ezért célszerű megkövetelni, hogy az ilyen biocid termékek az e rendeletben foglaltakon kívül megfeleljenek az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 20-i 90/385/EGK tanácsi irányelvben (6), az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelvben (7) vagy az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló, 1998. október 27-i 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) előírt idevágó alapkövetelményeknek is.

| (18) | Mivel e rendelet alkalmazása a biocid hatású élelmiszerekre és takarmányra aránytalanul nagyobb költséggel járna, mint amennyi előnnyel; nem indokolt, hogy a rendelet hatálya ezekre is kiterjedjen. Továbbá az élelmiszer- és takarmánybiztonságot uniós jogszabályok már szabályozzák, így különösen az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet. (9). |
| --- | --- |

(18)

Mivel e rendelet alkalmazása a biocid hatású élelmiszerekre és takarmányra aránytalanul nagyobb költséggel járna, mint amennyi előnnyel; nem indokolt, hogy a rendelet hatálya ezekre is kiterjedjen. Továbbá az élelmiszer- és takarmánybiztonságot uniós jogszabályok már szabályozzák, így különösen az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet. (9).

| (19) | A technológiai segédanyagokat meglévő uniós jogszabályok szabályozzák, így különösen az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/107/EGK tanácsi irányelv (10) és a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11). Ennélfogva indokolt ezek kizárása e rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(19)

A technológiai segédanyagokat meglévő uniós jogszabályok szabályozzák, így különösen az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/107/EGK tanácsi irányelv (10) és a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11). Ennélfogva indokolt ezek kizárása e rendelet hatálya alól.

| (20) | Mivel az élelmiszerek és takarmányok tartósítására a károsító szervezetekkel szembeni hatásuk miatt használt, megelőzőleg a 20. terméktípusba tartozó szereket jelenleg a 89/107/EGK irányelv és az 1831/2003/EK rendelet szabályozza, nem indokolt e terméktípus fenntartása. |
| --- | --- |

(20)

Mivel az élelmiszerek és takarmányok tartósítására a károsító szervezetekkel szembeni hatásuk miatt használt, megelőzőleg a 20. terméktípusba tartozó szereket jelenleg a 89/107/EGK irányelv és az 1831/2003/EK rendelet szabályozza, nem indokolt e terméktípus fenntartása.

| (21) | Mivel a hajók ballasztvizének és az üledékeknek a kezelésére és ellenőrzésére vonatkozó nemzetközi egyezmény hatékony értékelési rendszert ír elő a hajók ballasztvizének kezelésére szolgáló rendszerek értékelésére, célszerű az ilyen rendszerek végső jóváhagyását és az azt követő típusjóváhagyást az e rendelet által megkövetelt termékengedéllyel megegyezőnek tekinteni. |
| --- | --- |

(21)

Mivel a hajók ballasztvizének és az üledékeknek a kezelésére és ellenőrzésére vonatkozó nemzetközi egyezmény hatékony értékelési rendszert ír elő a hajók ballasztvizének kezelésére szolgáló rendszerek értékelésére, célszerű az ilyen rendszerek végső jóváhagyását és az azt követő típusjóváhagyást az e rendelet által megkövetelt termékengedéllyel megegyezőnek tekinteni.

| (22) | Egyes biocid termékek sajátos jellege és a tervezett felhasználásukkal járó alacsony kockázat figyelembevétele érdekében, továbbá az új hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek kifejlesztésének ösztönzése céljából célszerű e termékek tekintetében uniós engedélyt kiadni. |
| --- | --- |

(22)

Egyes biocid termékek sajátos jellege és a tervezett felhasználásukkal járó alacsony kockázat figyelembevétele érdekében, továbbá az új hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek kifejlesztésének ösztönzése céljából célszerű e termékek tekintetében uniós engedélyt kiadni.

| (23) | Annak biztosítására, hogy csak olyan biocid termékek kerüljenek forgalomba, amelyek e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelnek, a biocid termékeket egy tagállam területén vagy annak egy részén csak akkor lehet forgalomba hozni vagy felhasználni, ha az illetékes hatóságok azt engedélyezték, illetve az Unión belül csak akkor, ha a Bizottság azt engedélyezte. |
| --- | --- |

(23)

Annak biztosítására, hogy csak olyan biocid termékek kerüljenek forgalomba, amelyek e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelnek, a biocid termékeket egy tagállam területén vagy annak egy részén csak akkor lehet forgalomba hozni vagy felhasználni, ha az illetékes hatóságok azt engedélyezték, illetve az Unión belül csak akkor, ha a Bizottság azt engedélyezte.

| (24) | A belső piacon történő forgalomba hozatal megkönnyítése érdekében és a tagállamonkénti nemzeti engedélyek beszerzésével kapcsolatos további költségek és időveszteség elkerülésére
  az uniós engedélyezési eljárás hatályát ki kell terjeszteni a biocid termékek valamennyi kategóriájára, az egyes hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek kivételével
  . |
| --- | --- |

(24)

A belső piacon történő forgalomba hozatal megkönnyítése érdekében és a tagállamonkénti nemzeti engedélyek beszerzésével kapcsolatos további költségek és időveszteség elkerülésére
  az uniós engedélyezési eljárás hatályát ki kell terjeszteni a biocid termékek valamennyi kategóriájára, az egyes hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek kivételével
  .

| (25) | Annak biztosítására, hogy az illetékes hatóságok egységesen használják a „kis kockázattal járó” besorolásra vonatkozó kritériumokat, a rendeletben a lehető legpontosabban célszerű meghatározni azokat. A kritériumoknak a biocid termékek veszélyes jellemzőit és a termék felhasználásával kapcsolatos expozíciót kell figyelembe venniük. A kis kockázattal járó biocid termékek használata nem szabad, hogy ahhoz vezessen, hogy a célszervezetekben megnőjön a rezisztencia kifejlődésének kockázata.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

Annak biztosítására, hogy az illetékes hatóságok egységesen használják a „kis kockázattal járó” besorolásra vonatkozó kritériumokat, a rendeletben a lehető legpontosabban célszerű meghatározni azokat. A kritériumoknak a biocid termékek veszélyes jellemzőit és a termék felhasználásával kapcsolatos expozíciót kell figyelembe venniük. A kis kockázattal járó biocid termékek használata nem szabad, hogy ahhoz vezessen, hogy a célszervezetekben megnőjön a rezisztencia kifejlődésének kockázata.

▐

| (26) | Tekintettel e rendelet azon rendelkezéseire, melyek a kis kockázattal járó biocid termékeket szabályozzák, helyénvalónak tűnik az e termékekben található hatóanyagokat kivonni az 1907/2006/EK rendeletben előírt regisztrációs kötelezettségek alól. Erre különösen azért van szükség, mert ezek a hatóanyagok nem felelnek meg a fenti rendelet 15. cikke (2) bekezdésében foglaltaknak. |
| --- | --- |

(26)

Tekintettel e rendelet azon rendelkezéseire, melyek a kis kockázattal járó biocid termékeket szabályozzák, helyénvalónak tűnik az e termékekben található hatóanyagokat kivonni az 1907/2006/EK rendeletben előírt regisztrációs kötelezettségek alól. Erre különösen azért van szükség, mert ezek a hatóanyagok nem felelnek meg a fenti rendelet 15. cikke (2) bekezdésében foglaltaknak.

| (27) | Az illetékes hatóságok megközelítéseinek összehangolása érdekében rendelkezni kell a biocid termékek értékelésének és engedélyezésének egységes elveiről. |
| --- | --- |

(27)

Az illetékes hatóságok megközelítéseinek összehangolása érdekében rendelkezni kell a biocid termékek értékelésének és engedélyezésének egységes elveiről.

| (28) | A biocid termékek tervezett felhasználási módjaival kapcsolatos kockázat felmérése érdekében indokolt, hogy a kérelmezők a szükséges információkat tartalmazó dokumentációkat nyújtsanak be. A hatóanyagokra és az azokat tartalmazó biocid termékekre vonatkozóan alapadatkészletet kell meghatározni annak érdekében, hogy segítse mind az engedélyért folyamodó kérelmezőket, mind az engedélyről történő döntésekhez értékelést végző illetékes hatóságokat. |
| --- | --- |

(28)

A biocid termékek tervezett felhasználási módjaival kapcsolatos kockázat felmérése érdekében indokolt, hogy a kérelmezők a szükséges információkat tartalmazó dokumentációkat nyújtsanak be. A hatóanyagokra és az azokat tartalmazó biocid termékekre vonatkozóan alapadatkészletet kell meghatározni annak érdekében, hogy segítse mind az engedélyért folyamodó kérelmezőket, mind az engedélyről történő döntésekhez értékelést végző illetékes hatóságokat.

| (29) | Figyelembe véve mind a hatóanyagok, mind a biocid termékek sokféleségét, az adatszolgáltatási és vizsgálati követelményeknek alkalmazkodniuk kell az egyedi körülményekhez és lehetővé kell tenniük az átfogó kockázatértékelést. Következésképpen a kérelmezőnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy adott esetben az adatszolgáltatási követelmények módosítását kérje, beleértve az olyan adatok benyújtásának kötelezettsége alóli mentességet, melyek benyújtása a termék jellege vagy tervezett felhasználása miatt nem szükséges vagy nem lehetséges. A kérelmezőknek kérelmük alátámasztására megfelelő műszaki és tudományos indoklást kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(29)

Figyelembe véve mind a hatóanyagok, mind a biocid termékek sokféleségét, az adatszolgáltatási és vizsgálati követelményeknek alkalmazkodniuk kell az egyedi körülményekhez és lehetővé kell tenniük az átfogó kockázatértékelést. Következésképpen a kérelmezőnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy adott esetben az adatszolgáltatási követelmények módosítását kérje, beleértve az olyan adatok benyújtásának kötelezettsége alóli mentességet, melyek benyújtása a termék jellege vagy tervezett felhasználása miatt nem szükséges vagy nem lehetséges. A kérelmezőknek kérelmük alátámasztására megfelelő műszaki és tudományos indoklást kell benyújtaniuk.

| (30) | Annak biztosítására, hogy a kérelmező ténylegesen gyakorolni tudja az adatszolgáltatási követelmények módosításának kérésére vonatkozó jogát, az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell a kérelmezőt e lehetőségről és azokról az indokokról, melyek alapján ilyen kérelmet nyújthat be. Továbbá a kérelem előkészítésének megkönnyítése érdekében, és különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetében, az illetékes hatóságnak, amennyiben lehetséges, segítenie kell a kérelmezőt a kérelem elkészítésében is. |
| --- | --- |

(30)

Annak biztosítására, hogy a kérelmező ténylegesen gyakorolni tudja az adatszolgáltatási követelmények módosításának kérésére vonatkozó jogát, az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell a kérelmezőt e lehetőségről és azokról az indokokról, melyek alapján ilyen kérelmet nyújthat be. Továbbá a kérelem előkészítésének megkönnyítése érdekében, és különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetében, az illetékes hatóságnak, amennyiben lehetséges, segítenie kell a kérelmezőt a kérelem elkészítésében is.

| (31) | A kérelmezők, különösen a kis- és középvállalkozások ezen irányelvnek való megfelelésének elősegítése érdekében a tagállamoknak nemzeti információs szolgálatokat kell felállítaniuk. Ezeket az Ügynökség által biztosított operatív iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció kiegészítéseként kell létrehozni. |
| --- | --- |

(31)

A kérelmezők, különösen a kis- és középvállalkozások ezen irányelvnek való megfelelésének elősegítése érdekében a tagállamoknak nemzeti információs szolgálatokat kell felállítaniuk. Ezeket az Ügynökség által biztosított operatív iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció kiegészítéseként kell létrehozni.

| (32) | Az ugyanabba a termékcsoportba tartozó biocid termékek forgalomba kerülésének megkönnyítésére lehetővé kell tenni a hasonló felhasználású biocid termékek csoportként történő engedélyezését, továbbá a referenciaként használt biocid termékhez képest kismértékű eltérések elfogadását, feltéve, hogy az eltérések nem befolyásolják a termékek által képviselt kockázatot és a termékek hatékonyságát. |
| --- | --- |

(32)

Az ugyanabba a termékcsoportba tartozó biocid termékek forgalomba kerülésének megkönnyítésére lehetővé kell tenni a hasonló felhasználású biocid termékek csoportként történő engedélyezését, továbbá a referenciaként használt biocid termékhez képest kismértékű eltérések elfogadását, feltéve, hogy az eltérések nem befolyásolják a termékek által képviselt kockázatot és a termékek hatékonyságát.

| (33) | A biocid termékek engedélyezésekor meg kell arról győződni, hogy azok rendeltetésszerű használat mellett kielégítően hatékonyak és nincs olyan elfogadhatatlan hatásuk a célszervezetekre nézve, mint a rezisztencia, továbbá gerinces állatok esetében nem okoznak szükségtelen szenvedést és fájdalmat, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek alapján nincs elfogadhatatlan hatásuk a környezetre és az emberi és állati egészségre. Annak eldöntésekor, hogy egy biocid terméket engedélyeznek vagy sem, kellőképpen fel kell mérni a termék felhasználásából eredő előnyöket. |
| --- | --- |

(33)

A biocid termékek engedélyezésekor meg kell arról győződni, hogy azok rendeltetésszerű használat mellett kielégítően hatékonyak és nincs olyan elfogadhatatlan hatásuk a célszervezetekre nézve, mint a rezisztencia, továbbá gerinces állatok esetében nem okoznak szükségtelen szenvedést és fájdalmat, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek alapján nincs elfogadhatatlan hatásuk a környezetre és az emberi és állati egészségre. Annak eldöntésekor, hogy egy biocid terméket engedélyeznek vagy sem, kellőképpen fel kell mérni a termék felhasználásából eredő előnyöket.

| (34) | A károsító szervezetekkel való fertőzést e szervezetek elűzését vagy visszaszorítását célzó megfelelő visszatartó intézkedésekkel kell elkerülni. Ezenkívül más megelőző lépéseket is kell tenni, ilyen például az áruk megfelelő tárolása, a higiéniai előírások betartása, valamint az azonnali hulladékártalmatlanítás. További lépéseket csak akkor kell tenni, ha ezek az intézkedések hatástalannak bizonyulnak. Az emberekre, állatokra és a környezetre kisebb kockázattal járó biocid termékek használatát minden esetben előnyben kell részesíteni a többi termékkel szemben, ha ezen alacsonyabb kockázatú termékek hatásos megoldást nyújtanak az adott helyzetben. Azokat a biocid termékeket, amelyeket fájdalom és szenvedés érzékelésére képes állatok károsítására, illetve megölésére vagy elpusztítására szánnak, végső megoldásként kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(34)

A károsító szervezetekkel való fertőzést e szervezetek elűzését vagy visszaszorítását célzó megfelelő visszatartó intézkedésekkel kell elkerülni. Ezenkívül más megelőző lépéseket is kell tenni, ilyen például az áruk megfelelő tárolása, a higiéniai előírások betartása, valamint az azonnali hulladékártalmatlanítás. További lépéseket csak akkor kell tenni, ha ezek az intézkedések hatástalannak bizonyulnak. Az emberekre, állatokra és a környezetre kisebb kockázattal járó biocid termékek használatát minden esetben előnyben kell részesíteni a többi termékkel szemben, ha ezen alacsonyabb kockázatú termékek hatásos megoldást nyújtanak az adott helyzetben. Azokat a biocid termékeket, amelyeket fájdalom és szenvedés érzékelésére képes állatok károsítására, illetve megölésére vagy elpusztítására szánnak, végső megoldásként kell alkalmazni.

| (35) | A értékelési folyamat megismétlésének elkerülésére, továbbá a biocid termékek és az azokkal kezelt anyagok és árucikkek Unión belüli szabad áramlásának biztosítására olyan eljárásokat kell létrehozni, melyek biztosítják, hogy az egyik tagállamban engedélyezett termékeket elismerje a többi tagállam is. |
| --- | --- |

(35)

A értékelési folyamat megismétlésének elkerülésére, továbbá a biocid termékek és az azokkal kezelt anyagok és árucikkek Unión belüli szabad áramlásának biztosítására olyan eljárásokat kell létrehozni, melyek biztosítják, hogy az egyik tagállamban engedélyezett termékeket elismerje a többi tagállam is.

| (36) | Külön rendelkezések által eljárásokat kell létrehozni a tagállamok által kiadott engedélyek kölcsönös elismerése gördülékenységének biztosítására és különösen a felmerülő vitás kérdések késlelkedés nélküli megoldására. |
| --- | --- |

(36)

Külön rendelkezések által eljárásokat kell létrehozni a tagállamok által kiadott engedélyek kölcsönös elismerése gördülékenységének biztosítására és különösen a felmerülő vitás kérdések késlelkedés nélküli megoldására.

| (37) | Annak lehetővé tételére, hogy a tagállamok együttműködhessenek a biocid termékek értékelésében, továbbá a biocid termékek forgalomba kerülésének megkönnyítésére lehetővé kell tenni, hogy a kölcsönös elismerési eljárást az első engedélyezés iránti kérelem benyújtásával egyidőben meg lehessen kezdeni. |
| --- | --- |

(37)

Annak lehetővé tételére, hogy a tagállamok együttműködhessenek a biocid termékek értékelésében, továbbá a biocid termékek forgalomba kerülésének megkönnyítésére lehetővé kell tenni, hogy a kölcsönös elismerési eljárást az első engedélyezés iránti kérelem benyújtásával egyidőben meg lehessen kezdeni.

| (38) | A kölcsönös elismerés hatékony működésének biztosítására uniós szintű vitarendezési mechanizmus létrehozására van szükség. Határozathozatali jogkört kell biztosítani a Bizottságnak arra az esetre, ha egy illetékes hatóság visszautasítja egy engedély kölcsönös elismerését vagy annak korlátozását javasolja. Műszaki vagy tudományos kérdések felmerülése esetén a Bizottság konzultálhat az Ügynökséggel, mielőtt határozatot hoz. |
| --- | --- |

(38)

A kölcsönös elismerés hatékony működésének biztosítására uniós szintű vitarendezési mechanizmus létrehozására van szükség. Határozathozatali jogkört kell biztosítani a Bizottságnak arra az esetre, ha egy illetékes hatóság visszautasítja egy engedély kölcsönös elismerését vagy annak korlátozását javasolja. Műszaki vagy tudományos kérdések felmerülése esetén a Bizottság konzultálhat az Ügynökséggel, mielőtt határozatot hoz.

| (39) | Jóllehet szükség van valamennyi biocid terméktípust érintő összehangolt rendelkezéseket tervezni, beleértve a gerincesek elleni védekezést szolgáló típusokat is, az ilyen típusú szerek használata bizonyos aggályokat ébreszthet. Ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy eltérhessenek a kölcsönös elismerés elvétől a biocidok egyes meghatározott típusába tartozó biocid termékeknél olyan esetben, amikor azokat egyes gerincesek elleni védekezésre szánják, amennyiben ezen eltérések indokoltak és nem veszélyeztetik ennek a rendeletnek a belső piac megfelelő szintű védelmére irányuló célkitűzését. |
| --- | --- |

(39)

Jóllehet szükség van valamennyi biocid terméktípust érintő összehangolt rendelkezéseket tervezni, beleértve a gerincesek elleni védekezést szolgáló típusokat is, az ilyen típusú szerek használata bizonyos aggályokat ébreszthet. Ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy eltérhessenek a kölcsönös elismerés elvétől a biocidok egyes meghatározott típusába tartozó biocid termékeknél olyan esetben, amikor azokat egyes gerincesek elleni védekezésre szánják, amennyiben ezen eltérések indokoltak és nem veszélyeztetik ennek a rendeletnek a belső piac megfelelő szintű védelmére irányuló célkitűzését.

| (40) | Az engedélyezési és a kölcsönös elismerési eljárások működésének megkönnyítése érdekében indokolt egy, a kölcsönös információcserét szolgáló rendszert létrehozni, és célszerű biztosítani, hogy a tagállamok, a Bizottság, valamint az Ügynökség kérelemre kölcsönösen egymás rendelkezésére bocsássák a biocid termékek engedélykérelmeihez kapcsolódóan benyújtott adatokat és tudományos dokumentációt. |
| --- | --- |

(40)

Az engedélyezési és a kölcsönös elismerési eljárások működésének megkönnyítése érdekében indokolt egy, a kölcsönös információcserét szolgáló rendszert létrehozni, és célszerű biztosítani, hogy a tagállamok, a Bizottság, valamint az Ügynökség kérelemre kölcsönösen egymás rendelkezésére bocsássák a biocid termékek engedélykérelmeihez kapcsolódóan benyújtott adatokat és tudományos dokumentációt.

| (41) | Amennyiben egy biocid termék használata egy tagállam érdekét szolgálja, azonban nincs olyan kérelmező, aki e termék adott tagállamban történő forgalomba hozatalában érdekelt lenne, engedélyezni kell, hogy a kártevők elleni védekezésben érintett szervek vagy szakmai szervezetek kérvényezhessék az engedélyt. Amennyiben e szervek megkapják az engedélyt, számukra ugyanazokat a jogokat kell biztosítani, továbbá ugyanazokat a kötelezettségeket kell támasztani velük szemben, mint bármely más engedélybirtokos esetében. |
| --- | --- |

(41)

Amennyiben egy biocid termék használata egy tagállam érdekét szolgálja, azonban nincs olyan kérelmező, aki e termék adott tagállamban történő forgalomba hozatalában érdekelt lenne, engedélyezni kell, hogy a kártevők elleni védekezésben érintett szervek vagy szakmai szervezetek kérvényezhessék az engedélyt. Amennyiben e szervek megkapják az engedélyt, számukra ugyanazokat a jogokat kell biztosítani, továbbá ugyanazokat a kötelezettségeket kell támasztani velük szemben, mint bármely más engedélybirtokos esetében.

| (42) | A tudomány és technika terén történt előrelépések, továbbá az engedélybirtokosok szükségleteinek figyelembevételére meg kell határozni, hogy milyen feltételek teljesülése esetén lehet törölni, felülvizsgálni vagy módosítani egy engedélyt. Meg kell határozni az engedélyezést érintő, az értesítést és az információcserét szabályozó rendelkezések körét annak biztosítására, hogy az érintett hatóságok és a Bizottság meg tudja tenni a szükséges lépéseket. |
| --- | --- |

(42)

A tudomány és technika terén történt előrelépések, továbbá az engedélybirtokosok szükségleteinek figyelembevételére meg kell határozni, hogy milyen feltételek teljesülése esetén lehet törölni, felülvizsgálni vagy módosítani egy engedélyt. Meg kell határozni az engedélyezést érintő, az értesítést és az információcserét szabályozó rendelkezések körét annak biztosítására, hogy az érintett hatóságok és a Bizottság meg tudja tenni a szükséges lépéseket.

| (43) | Lehetőséget kell nyújtani a tagállamoknak arra, hogy az e rendeletben meghatározott feltételeknek meg nem felelő biocid termékeket is engedélyezzenek korlátozott ideig olyan közegészségügyi és környezeti kockázatot rejtő, előre nem látott veszély esetén, amelyet más eszközökkel nem lehet elhárítani. |
| --- | --- |

(43)

Lehetőséget kell nyújtani a tagállamoknak arra, hogy az e rendeletben meghatározott feltételeknek meg nem felelő biocid termékeket is engedélyezzenek korlátozott ideig olyan közegészségügyi és környezeti kockázatot rejtő, előre nem látott veszély esetén, amelyet más eszközökkel nem lehet elhárítani.

| (44) | Az új hatóanyagok előállításának ösztönzése érdekében, az újonnan előállított hatóanyagok értékelésére szolgáló eljárás nem gátolhatja a tagállamokat vagy az Uniót abban, hogy területükön korlátozott időtartamra engedélyezzenek olyan biocid termékeket, melyek az I. mellékletbe még fel nem vett hatóanyagot tartalmaznak, feltéve, hogy a követelményeknek teljes mértékben megfelelő dokumentációt már benyújtották és a hatóanyag, valamint a biocid termék feltélezhetően megfelel a rájuk vonatkozó feltételeknek. |
| --- | --- |

(44)

Az új hatóanyagok előállításának ösztönzése érdekében, az újonnan előállított hatóanyagok értékelésére szolgáló eljárás nem gátolhatja a tagállamokat vagy az Uniót abban, hogy területükön korlátozott időtartamra engedélyezzenek olyan biocid termékeket, melyek az I. mellékletbe még fel nem vett hatóanyagot tartalmaznak, feltéve, hogy a követelményeknek teljes mértékben megfelelő dokumentációt már benyújtották és a hatóanyag, valamint a biocid termék feltélezhetően megfelel a rájuk vonatkozó feltételeknek.

| (45) | A hatóanyagok és biocid termékek terén folyó kutatás és fejlesztés ösztönzésére létre kell hozni olyan szabályokat, melyek értelmében kutatási és fejlesztési célokra forgalomba lehet hozni nem engedélyezett biocid termékeket vagy hatóanyagokat. |
| --- | --- |

(45)

A hatóanyagok és biocid termékek terén folyó kutatás és fejlesztés ösztönzésére létre kell hozni olyan szabályokat, melyek értelmében kutatási és fejlesztési célokra forgalomba lehet hozni nem engedélyezett biocid termékeket vagy hatóanyagokat.

| (46) | A belső piac és a fogyasztók számára adódó előnyök miatt kívánatos összehangolt szabályokat hozni a különböző tagállamokban engedélyezett, ▐ azonos biocid termékek párhuzamos kereskedelme tekintetében. |
| --- | --- |

(46)

A belső piac és a fogyasztók számára adódó előnyök miatt kívánatos összehangolt szabályokat hozni a különböző tagállamokban engedélyezett, ▐ azonos biocid termékek párhuzamos kereskedelme tekintetében.

| (47) | Az emberek és állatok egészsége, továbbá a környezet védelme céljából, és az Unió területéről származó árucikkek és anyagok, illetve a harmadik országokból érkező árucikkek és anyagok közötti megkülönböztetés elkerülésére a belső piacon forgalomba hozott kezelt árucikkek és anyagok csak engedélyezett biocid termékeket tartalmazhatnak. |
| --- | --- |

(47)

Az emberek és állatok egészsége, továbbá a környezet védelme céljából, és az Unió területéről származó árucikkek és anyagok, illetve a harmadik országokból érkező árucikkek és anyagok közötti megkülönböztetés elkerülésére a belső piacon forgalomba hozott kezelt árucikkek és anyagok csak engedélyezett biocid termékeket tartalmazhatnak.

| (48) | Annak lehetővé tételére, hogy a fogyasztók megkapják a szükséges információkat, mielőtt választanak a termékek közül, továbbá e rendelet illetékes hatóságok általi betartatásának megkönnyítésére a biocid termékekkel kezelt árucikkeket és anyagokat megfelelően fel kell címkézni. |
| --- | --- |

(48)

Annak lehetővé tételére, hogy a fogyasztók megkapják a szükséges információkat, mielőtt választanak a termékek közül, továbbá e rendelet illetékes hatóságok általi betartatásának megkönnyítésére a biocid termékekkel kezelt árucikkeket és anyagokat megfelelően fel kell címkézni.

| (49) | Azon kérelmezők számára, akik e rendelet előírásainak megfelelően
  vagy a 98/8/EK irányelvvel összhangban
  egy hatóanyag I. mellékletbe történő felvételébe vagy egy biocid termék engedélyezésébe pénzt fektettek, lehetővé kell tenni, hogy a befektetés egy részét méltányos ellentételezés révén visszakapják minden olyan esetben, amikor az ilyen felvétel vagy engedélyezés alátámasztására benyújtott védett információk későbbi kérelmezők javára felhasználásra kerülnek. |
| --- | --- |

(49)

Azon kérelmezők számára, akik e rendelet előírásainak megfelelően
  vagy a 98/8/EK irányelvvel összhangban
  egy hatóanyag I. mellékletbe történő felvételébe vagy egy biocid termék engedélyezésébe pénzt fektettek, lehetővé kell tenni, hogy a befektetés egy részét méltányos ellentételezés révén visszakapják minden olyan esetben, amikor az ilyen felvétel vagy engedélyezés alátámasztására benyújtott védett információk későbbi kérelmezők javára felhasználásra kerülnek.

| (50) | Annak biztosítására, hogy minden olyan védett információ, melyet egy hatóanyag I. mellékletbe történő felvételének vagy egy biocid termék engedélyezésének alátámasztására adtak be, védve legyen a benyújtás pillanatától, továbbá annak megelőzésére, hogy valamely információ védelem nélkül maradjon, az információ védelmére vonatkozó időszakokat szabályozó rendelkezést a 98/8/EK irányelv alkalmazásában benyújtott információkra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(50)

Annak biztosítására, hogy minden olyan védett információ, melyet egy hatóanyag I. mellékletbe történő felvételének vagy egy biocid termék engedélyezésének alátámasztására adtak be, védve legyen a benyújtás pillanatától, továbbá annak megelőzésére, hogy valamely információ védelem nélkül maradjon, az információ védelmére vonatkozó időszakokat szabályozó rendelkezést a 98/8/EK irányelv alkalmazásában benyújtott információkra is alkalmazni kell.

| (51) | Új hatóanyagok és azokat tartalmazó biocid termékek kifejlesztésének ösztönzésére egy hatóanyag felvételének vagy egy biocid termék engedélyezésének alátámasztására benyújtott védett információk vonatkozásában védelmi időszakot kell biztosítani, mely meghaladja a meglévő hatóanyagok és az azokat tartalmazó termékek kapcsán benyújtott információkra vonatkozó védelmi időszak hosszát. |
| --- | --- |

(51)

Új hatóanyagok és azokat tartalmazó biocid termékek kifejlesztésének ösztönzésére egy hatóanyag felvételének vagy egy biocid termék engedélyezésének alátámasztására benyújtott védett információk vonatkozásában védelmi időszakot kell biztosítani, mely meghaladja a meglévő hatóanyagok és az azokat tartalmazó termékek kapcsán benyújtott információkra vonatkozó védelmi időszak hosszát.

| (52) | Kiemelt fontosságú az állatokon
  biocid termékekkel vagy biocid termékekben található hatóanyagokkal
  végzett kísérletek számának minimálisra csökkentése, továbbá annak biztosítása, hogy a kísérletek végzését a termék céljától és felhasználásától tegyék függővé. A kérelmezőknek a vizsgálat megismétlését elkerülendő – méltányos ellentételezés fejében – célszerű lenne megosztaniuk egymással a gerinces állatokon végzett vizsgálatok eredményeit. Amennyiben a gerinces állatokon végzett vizsgálatok eredményeinek megosztásáról az adatok birtokosa és a leendő kérelmező nem állapodik meg, az Ügynökségnek lehetővé kell tennie a leendő kérelmező számára a vizsgálati adatok felhasználását az ellentételezésről hozott nemzeti bírósági határozat sérelme nélkül. Uniós nyilvántartást kell létrehozni az ilyen vizsgálatok birtokosainak elérhetőségeiről, és a leendő kérelmezők tájékoztatása céljából azt a hatóságok rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(52)

Kiemelt fontosságú az állatokon
  biocid termékekkel vagy biocid termékekben található hatóanyagokkal
  végzett kísérletek számának minimálisra csökkentése, továbbá annak biztosítása, hogy a kísérletek végzését a termék céljától és felhasználásától tegyék függővé. A kérelmezőknek a vizsgálat megismétlését elkerülendő – méltányos ellentételezés fejében – célszerű lenne megosztaniuk egymással a gerinces állatokon végzett vizsgálatok eredményeit. Amennyiben a gerinces állatokon végzett vizsgálatok eredményeinek megosztásáról az adatok birtokosa és a leendő kérelmező nem állapodik meg, az Ügynökségnek lehetővé kell tennie a leendő kérelmező számára a vizsgálati adatok felhasználását az ellentételezésről hozott nemzeti bírósági határozat sérelme nélkül. Uniós nyilvántartást kell létrehozni az ilyen vizsgálatok birtokosainak elérhetőségeiről, és a leendő kérelmezők tájékoztatása céljából azt a hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

| (53) | Ösztönözni kell továbbá az olyan információszerzést, amely állatkísérletet nem igénylő, az előírt vizsgálatokkal és vizsgálati módszerekkel egyenértékű alternatív módszerek által történik. Ezenkívül ki kell használni az adatszolgáltatási követelmények módosítását a kísérletekkel kapcsolatos szükségtelen költségek megelőzésére. |
| --- | --- |

(53)

Ösztönözni kell továbbá az olyan információszerzést, amely állatkísérletet nem igénylő, az előírt vizsgálatokkal és vizsgálati módszerekkel egyenértékű alternatív módszerek által történik. Ezenkívül ki kell használni az adatszolgáltatási követelmények módosítását a kísérletekkel kapcsolatos szükségtelen költségek megelőzésére.

| (54) | Annak biztosítására, hogy az engedélyezett biocid termékek kapcsán előírt követelmények a termékek forgalomba hozatalakor érvényesüljenek, a tagállamoknak megfelelő ellenőrzési és vizsgálati intézkedéseket kell hozniuk. |
| --- | --- |

(54)

Annak biztosítására, hogy az engedélyezett biocid termékek kapcsán előírt követelmények a termékek forgalomba hozatalakor érvényesüljenek, a tagállamoknak megfelelő ellenőrzési és vizsgálati intézkedéseket kell hozniuk.

| (55) | Hatékony tájékoztatást kell nyújtani a biocid termékek által jelentett kockázatról és a kockázatkezelési intézkedésekről, mivel az lényeges részét képezi az e rendelet által létrehozott rendszernek. Miközben megkönnyítik az információhoz jutást, az illetékes hatóságoknak, az Ügynökségnek és a Bizottságnak tiszteletben kell tartania a bizalmas adatkezelés elvét és el kell kerülniük az olyan információk nyilvánossá tételét, melyek az érintett személy kereskedelmi érdekeit sértenék
  , kivéve, ha ez az emberi egészség és a környezet védelme érdekében szükséges
  . |
| --- | --- |

(55)

Hatékony tájékoztatást kell nyújtani a biocid termékek által jelentett kockázatról és a kockázatkezelési intézkedésekről, mivel az lényeges részét képezi az e rendelet által létrehozott rendszernek. Miközben megkönnyítik az információhoz jutást, az illetékes hatóságoknak, az Ügynökségnek és a Bizottságnak tiszteletben kell tartania a bizalmas adatkezelés elvét és el kell kerülniük az olyan információk nyilvánossá tételét, melyek az érintett személy kereskedelmi érdekeit sértenék
  , kivéve, ha ez az emberi egészség és a környezet védelme érdekében szükséges
  .

| (56) | A nyomon követés és az ellenőrzés hatékonyságának fokozására, valamint a biocid termékek által jelentett kockázatok kezelésével kapcsolatos információk rendelkezésre állásának biztosítására a gyártóktól, az importőröktől és a terméket munkavégzés során felhasználó személyektől meg kell követelni, hogy nyilvántartást vezessenek az általuk gyártott, forgalomba hozott, illetve felhasznált termékről. A Bizottságnak végrehajtási szabályokat kell elfogadnia az adatok begyűjtése, átadása és feldolgozása kapcsán. |
| --- | --- |

(56)

A nyomon követés és az ellenőrzés hatékonyságának fokozására, valamint a biocid termékek által jelentett kockázatok kezelésével kapcsolatos információk rendelkezésre állásának biztosítására a gyártóktól, az importőröktől és a terméket munkavégzés során felhasználó személyektől meg kell követelni, hogy nyilvántartást vezessenek az általuk gyártott, forgalomba hozott, illetve felhasznált termékről. A Bizottságnak végrehajtási szabályokat kell elfogadnia az adatok begyűjtése, átadása és feldolgozása kapcsán.

| (57) | Az illetékes hatóságok, az Ügynökség és a Bizottság közötti információcsere megkönnyítésére létre kell hozni a biocid termékek uniós nyilvántartását. |
| --- | --- |

(57)

Az illetékes hatóságok, az Ügynökség és a Bizottság közötti információcsere megkönnyítésére létre kell hozni a biocid termékek uniós nyilvántartását.

| (58) | Szükséges pontosítani, hogy az 1907/2006/EK rendelet Ügynökséget érintő rendelkezései a biocid hatóanyagok és termékek vonatkozásában is hasonlóképpen alkalmazandók. Amennyiben az Ügynökség e rendelet alkalmazásában végzett feladatai és működése tekintetében külön rendelkezésekre van szükség, azokat e rendeletben kell meghatározni. |
| --- | --- |

(58)

Szükséges pontosítani, hogy az 1907/2006/EK rendelet Ügynökséget érintő rendelkezései a biocid hatóanyagok és termékek vonatkozásában is hasonlóképpen alkalmazandók. Amennyiben az Ügynökség e rendelet alkalmazásában végzett feladatai és működése tekintetében külön rendelkezésekre van szükség, azokat e rendeletben kell meghatározni.

| (59) | Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos eljárások költségeit azoknak kell fedezni, akik biocid terméket hoznak forgalomba vagy terveznek forgalomba hozni, illetve hatóanyag I. mellékletbe történő felvételét kérelmezik. A belső piac gördülékeny működésének elősegítésére a Bizottságnak a kis- és középvállalkozások különleges igényeit figyelembe véve célszerű intézkedéseket hoznia a tagállamok és az Ügynökség díjazási rendszerének összehangolására. |
| --- | --- |

(59)

Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos eljárások költségeit azoknak kell fedezni, akik biocid terméket hoznak forgalomba vagy terveznek forgalomba hozni, illetve hatóanyag I. mellékletbe történő felvételét kérelmezik. A belső piac gördülékeny működésének elősegítésére a Bizottságnak a kis- és középvállalkozások különleges igényeit figyelembe véve célszerű intézkedéseket hoznia a tagállamok és az Ügynökség díjazási rendszerének összehangolására.

| (60) | Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az Ügynökség bizonyos határozatai ellen fellebbezéssel lehessen élni. Az 1907/2006/EK rendelet által az Ügynökségen belül létrehozott fellebbezési tanácsnak az Ügynökség által e rendelet értelmében hozott határozatok elleni fellebbezések feldolgozását is biztosítania kell.
  ▐ |
| --- | --- |

(60)

Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az Ügynökség bizonyos határozatai ellen fellebbezéssel lehessen élni. Az 1907/2006/EK rendelet által az Ügynökségen belül létrehozott fellebbezési tanácsnak az Ügynökség által e rendelet értelmében hozott határozatok elleni fellebbezések feldolgozását is biztosítania kell.

▐

| (61) | Bizonytalan a nanoanyagok biztonságának tudományos megítélése az emberi egészség és a környezet tekintetében, továbbá az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatokkal foglalkozó tudományos bizottság (SCENIHR) egyes nanoanyagokkal kapcsolatban különleges egészségügyi kockázatokat és a környezeti szervezetekre gyakorolt toxikus hatásokat azonosított. A SCENIHR a magas minőségű expozíciós adatok általános hiányát tárta fel továbbá az emberekre és a környezetre vonatkozó adatok tekintetében egyaránt, és arra a következtetésre jutott, hogy a módszertani ismereteket mindkét expozíciós becslés és kockázatazonosítás esetében tovább kell fejleszteni, valamint hitelesíteni és egységesíteni kell. Egyre több biocid termék tartalmaz ezüstkolloidot. A nanoanyagok biocid termékekben való használata fokozódhat a technológia fejlődésével. A magas szintű fogyasztóvédelem, az áruk szabad mozgása és a gyártók számára a jogbiztonság biztosítása érdekében a nanoanyagok tekintetében nemzetközi szinten egységes meghatározást kell kidolgozni. Az Uniónak törekednie kell arra, hogy a megfelelő nemzetközi fórumokon megállapodást érjen el e fogalommeghatározásról. Egy ilyen megegyezés megcélzása esetén a nanoanyagok meghatározását e rendeletben is ennek megfelelően kellene kiigazítani. Jelenleg csak elégtelen információ áll rendelkezésre a nanoanyagok használatával összefüggő kockázatokról. Biztonságosságuk jobb értékelése érdekében a Fogyasztóvédelmi Tudományos Bizottságnak (SCCS) iránymutatást kell adnia az illetékes szervekkel együttműködésben a nanoanyagok sajátos tulajdonságait figyelembe vevő vizsgálati módszerekre vonatkozóan. A tudományos fejlődés fényében a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a nanoanyagokról szóló rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(61)

Bizonytalan a nanoanyagok biztonságának tudományos megítélése az emberi egészség és a környezet tekintetében, továbbá az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatokkal foglalkozó tudományos bizottság (SCENIHR) egyes nanoanyagokkal kapcsolatban különleges egészségügyi kockázatokat és a környezeti szervezetekre gyakorolt toxikus hatásokat azonosított. A SCENIHR a magas minőségű expozíciós adatok általános hiányát tárta fel továbbá az emberekre és a környezetre vonatkozó adatok tekintetében egyaránt, és arra a következtetésre jutott, hogy a módszertani ismereteket mindkét expozíciós becslés és kockázatazonosítás esetében tovább kell fejleszteni, valamint hitelesíteni és egységesíteni kell. Egyre több biocid termék tartalmaz ezüstkolloidot. A nanoanyagok biocid termékekben való használata fokozódhat a technológia fejlődésével. A magas szintű fogyasztóvédelem, az áruk szabad mozgása és a gyártók számára a jogbiztonság biztosítása érdekében a nanoanyagok tekintetében nemzetközi szinten egységes meghatározást kell kidolgozni. Az Uniónak törekednie kell arra, hogy a megfelelő nemzetközi fórumokon megállapodást érjen el e fogalommeghatározásról. Egy ilyen megegyezés megcélzása esetén a nanoanyagok meghatározását e rendeletben is ennek megfelelően kellene kiigazítani. Jelenleg csak elégtelen információ áll rendelkezésre a nanoanyagok használatával összefüggő kockázatokról. Biztonságosságuk jobb értékelése érdekében a Fogyasztóvédelmi Tudományos Bizottságnak (SCCS) iránymutatást kell adnia az illetékes szervekkel együttműködésben a nanoanyagok sajátos tulajdonságait figyelembe vevő vizsgálati módszerekre vonatkozóan. A tudományos fejlődés fényében a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a nanoanyagokról szóló rendelkezéseket.

| (62) | A korhadásgátló termékek által a vízben esetleg okozott környezeti hatások tekintetében a Bizottságnak azon kell fáradoznia nemzetközi szinten, hogy az ASF-egyezményt (International Convention on the Control of Harmful Anti-Fouling Systems on Ships) világszerte ratifikálják és hozzáigazítsák ehhez a rendelethez. |
| --- | --- |

(62)

A korhadásgátló termékek által a vízben esetleg okozott környezeti hatások tekintetében a Bizottságnak azon kell fáradoznia nemzetközi szinten, hogy az ASF-egyezményt (International Convention on the Control of Harmful Anti-Fouling Systems on Ships) világszerte ratifikálják és hozzáigazítsák ehhez a rendelethez.

| (63) | Az Európai Unió működését szabályozó szerződés 291. cikke szerint egy rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben előre meg kell határozni a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit. Az új rendelet elfogadásáig, valamint figyelemmel e rendelet lehető legrövidebb időn belül történő elfogadásának szükségességére, továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot (12) kell tovább alkalmazni, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó. A határozat rendelkezéseire való hivatkozások helyébe azonban az új rendelet hatálybalépésekor azonnal ezen új rendeletben meghatározott szabályokra és elvekre való hivatkozásnak kell lépnie. |
| --- | --- |

(63)

Az Európai Unió működését szabályozó szerződés 291. cikke szerint egy rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben előre meg kell határozni a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit. Az új rendelet elfogadásáig, valamint figyelemmel e rendelet lehető legrövidebb időn belül történő elfogadásának szükségességére, továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot (12) kell tovább alkalmazni, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó. A határozat rendelkezéseire való hivatkozások helyébe azonban az új rendelet hatálybalépésekor azonnal ezen új rendeletben meghatározott szabályokra és elvekre való hivatkozásnak kell lépnie.

| (64) | Indokolt e rendelet késleltetett alkalmazása annak megkönnyítésére, hogy egy hatóanyag I. mellékletbe történő felvétele és a biocid termékek engedélyezése kapcsán alkalmazott új rendszerre történő áttérés gördülékenyen menjen végbe. |
| --- | --- |

(64)

Indokolt e rendelet késleltetett alkalmazása annak megkönnyítésére, hogy egy hatóanyag I. mellékletbe történő felvétele és a biocid termékek engedélyezése kapcsán alkalmazott új rendszerre történő áttérés gördülékenyen menjen végbe.

| (65) | Miután igen kis számú új kérelmet nyújtanak be hatóanyagok I. mellékletbe történő felvételére, indokolt, hogy e rendelet alkalmazásának időpontjától az Ügynökség lássa el az új kérelmekkel kapcsolatos koordinációs és támogatási feladatokat. Mindazonáltal a korábbra visszanyúló esetek nagy száma miatt és annak érdekében, hogy az Ügynökségnek elég ideje legyen felkészülni új szerepére, a 98/8/EK irányelv alapján benyújtott dossziékkal kapcsolatos feladatokat 2014. január 1-jétől célszerű átvennie. |
| --- | --- |

(65)

Miután igen kis számú új kérelmet nyújtanak be hatóanyagok I. mellékletbe történő felvételére, indokolt, hogy e rendelet alkalmazásának időpontjától az Ügynökség lássa el az új kérelmekkel kapcsolatos koordinációs és támogatási feladatokat. Mindazonáltal a korábbra visszanyúló esetek nagy száma miatt és annak érdekében, hogy az Ügynökségnek elég ideje legyen felkészülni új szerepére, a 98/8/EK irányelv alapján benyújtott dossziékkal kapcsolatos feladatokat 2014. január 1-jétől célszerű átvennie.

| (66) | A vállalatoknak a 98/8/EK irányelv hatályába tartozó, kis kockázattal járó biocid termékek forgalomba hozatalával és felhasználásával kapcsolatos jogos elvárásainak figyelembevétele érdekében lehetővé kell tenni számukra, hogy forgalomba hozhassanak ilyen termékeket, ha azok megfelelnek a kis kockázattal járó biocid termékek törzskönyvezésére vonatkozó, a fenti irányelv szerinti szabályoknak. E rendelet azonban az első törzskönyvezés lejártát követően alkalmazandó. |
| --- | --- |

(66)

A vállalatoknak a 98/8/EK irányelv hatályába tartozó, kis kockázattal járó biocid termékek forgalomba hozatalával és felhasználásával kapcsolatos jogos elvárásainak figyelembevétele érdekében lehetővé kell tenni számukra, hogy forgalomba hozhassanak ilyen termékeket, ha azok megfelelnek a kis kockázattal járó biocid termékek törzskönyvezésére vonatkozó, a fenti irányelv szerinti szabályoknak. E rendelet azonban az első törzskönyvezés lejártát követően alkalmazandó.

| (67) | Figyelembe véve, hogy néhány termék korábban nem tartozott a biocid termékekre vonatkozó uniós szabályozás alá, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani a vállalatok számára, hogy felkészülhessenek az in situ előállított hatóanyagokkal
  és
  a kezelt árucikkekkel és anyagokkal ▐ kapcsolatos szabályok alkalmazására. |
| --- | --- |

(67)

Figyelembe véve, hogy néhány termék korábban nem tartozott a biocid termékekre vonatkozó uniós szabályozás alá, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani a vállalatok számára, hogy felkészülhessenek az in situ előállított hatóanyagokkal
  és
  a kezelt árucikkekkel és anyagokkal ▐ kapcsolatos szabályok alkalmazására.

| (68) | Annak biztosítására, hogy egyenlő bánásmódban részesüljenek az egy vagy több meglévő hatóanyagot tartalmazó biocid termékeket forgalomba hozó személyek, elő kell írni számukra, hogy a termékben megtalálható minden egyes hatóanyagra vonatkozólag rendelkezzenek dokumentációval, vagy a dokumentációhoz vagy annak minden egyes eleméhez hozzáférést biztosító hozzáférési felhatalmazással. Azon személyektől, akik nem teljesítik e kötelezettséget 2014. január 1-jéig, meg kell vonni a termékek forgalomba hozatalának jogát. Ilyen esetekben a biocid termékek meglévő készletének ártalmatlanítása, tárolása és felhasználása vonatkozásában kellő átmeneti időszakot kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(68)

Annak biztosítására, hogy egyenlő bánásmódban részesüljenek az egy vagy több meglévő hatóanyagot tartalmazó biocid termékeket forgalomba hozó személyek, elő kell írni számukra, hogy a termékben megtalálható minden egyes hatóanyagra vonatkozólag rendelkezzenek dokumentációval, vagy a dokumentációhoz vagy annak minden egyes eleméhez hozzáférést biztosító hozzáférési felhatalmazással. Azon személyektől, akik nem teljesítik e kötelezettséget 2014. január 1-jéig, meg kell vonni a termékek forgalomba hozatalának jogát. Ilyen esetekben a biocid termékek meglévő készletének ártalmatlanítása, tárolása és felhasználása vonatkozásában kellő átmeneti időszakot kell rögzíteni.

| (69) | E rendeletnek adott esetben figyelembe kell vennie más, az anyagok és termékek felülvizsgálatával vagy engedélyezésével kapcsolatos munkaprogramokat és vonatkozó nemzetközi megállapodásokat, |
| --- | --- |

(69)

E rendeletnek adott esetben figyelembe kell vennie más, az anyagok és termékek felülvizsgálatával vagy engedélyezésével kapcsolatos munkaprogramokat és vonatkozó nemzetközi megállapodásokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet szabályokat állapít meg az alábbiak vonatkozásában:

| (1) | biocid termékek forgalomba hozatala és felhasználása a tagállamokban vagy az Unión belül; |
| --- | --- |

(1)

biocid termékek forgalomba hozatala és felhasználása a tagállamokban vagy az Unión belül;

| (2) | az engedélyek kölcsönös elismerésére az Unión belül; |
| --- | --- |

(2)

az engedélyek kölcsönös elismerésére az Unión belül;

| (3) | biocid termékekben használható hatóanyagok listájának felállítás uniós szinten. |
| --- | --- |

(3)

biocid termékekben használható hatóanyagok listájának felállítás uniós szinten.

E rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberek és az állatok egészsége, mind a környezet magas szintű védelmét, és hogy javítsa a belső piac működését a biocid termékek forgalomba hozatalára és használatára vonatkozó szabályok harmonizálásával, és ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági termelés fokozásával. E rendelet rendelkezései az elővigyázatosság elvén alapulnak annak biztosítása érdekében, hogy a forgalomba hozott hatóanyagok vagy termékek ne gyakoroljanak káros hatást az emberekre, a nem célzott állatfajokra, illetve a környezetre. Különösen szem előtt kell tartani a gyermekek, a várandós nők és a betegek védelmét.

2. cikk

Hatály

(1)   E rendelet a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott biocid termékekre vonatkozik.

Az e rendelet által szabályozott biocid termékek típusainak listáját és azok leírását az V. melléklet tartalmazza.

(2)   E rendelet nem vonatkozik olyan biocid termékekre, melyek az alábbi jogszabályok hatálya alá tartoznak:

| a) | a Tanács 1976. július 27-i 76/768/EGK irányelve a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (13); |
| --- | --- |

a)

a Tanács 1976. július 27-i 76/768/EGK irányelve a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (13);

| b) | a Tanács 1982. június 30-i 82/471/EGK irányelve a takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről (14); |
| --- | --- |

b)

a Tanács 1982. június 30-i 82/471/EGK irányelve a takarmányozási célra felhasznált egyes termékekről (14);

| c) | a Tanács 1988. június 22-i 88/388/EGK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (15); |
| --- | --- |

c)

a Tanács 1988. június 22-i 88/388/EGK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (15);

| d) | az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról (16); |
| --- | --- |

d)

az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról (16);

| e) | a Tanács 1990. március 26-i 90/167/EGK irányelve a Közösségen belül a gyógyszeres takarmányok előállítására, forgalomba hozatalára és felhasználására irányadó feltételek megállapításáról (17); |
| --- | --- |

e)

a Tanács 1990. március 26-i 90/167/EGK irányelve a Közösségen belül a gyógyszeres takarmányok előállítására, forgalomba hozatalára és felhasználására irányadó feltételek megállapításáról (17);

| f) | a 90/385/EGK irányelv; |
| --- | --- |

f)

a 90/385/EGK irányelv;

| g) | a Tanács 1991. július 15.-i 91/414/EGK irányelve a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (18); |
| --- | --- |

g)

a Tanács 1991. július 15.-i 91/414/EGK irányelve a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (18);

| h) | a 93/42/EGK irányelv az orvostechnikai eszközökről; |
| --- | --- |

h)

a 93/42/EGK irányelv az orvostechnikai eszközökről;

| i) | az Európai Parlament és a Tanács 1995. február 20-i 95/2/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról (19); |
| --- | --- |

i)

az Európai Parlament és a Tanács 1995. február 20-i 95/2/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról (19);

| j) | a Tanács 1996. április 29-i 96/25/EK irányelve a takarmány-alapanyagok forgalmáról (20); |
| --- | --- |

j)

a Tanács 1996. április 29-i 96/25/EK irányelve a takarmány-alapanyagok forgalmáról (20);

| k) | a 98/79/EK irányelv; |
| --- | --- |

k)

a 98/79/EK irányelv;

| l) | a Tanács 1998. november 3-i 98/83/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről (21); |
| --- | --- |

l)

a Tanács 1998. november 3-i 98/83/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről (21);

| m) | az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/82/EK irányelve állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről (22); |
| --- | --- |

m)

az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/82/EK irányelve állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről (22);

| n) | az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/83/EK irányelve az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (23); |
| --- | --- |

n)

az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/83/EK irányelve az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (23);

| o) | a 1831/2003/EK rendelet; |
| --- | --- |

o)

a 1831/2003/EK rendelet;

| p) | az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 852/2004/EK rendelete az élelmiszer-higiéniáról (24); |
| --- | --- |

p)

az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 852/2004/EK rendelete az élelmiszer-higiéniáról (24);

| q) | az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (25); |
| --- | --- |

q)

az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (25);

| r) | az Európai Parlament és a Tanács 2004. október 27-i 1935/2004/EK rendelete az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról (26). |
| --- | --- |

r)

az Európai Parlament és a Tanács 2004. október 27-i 1935/2004/EK rendelete az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról (26).

(3)   Kifejezett ellenkező értelmű rendelkezés hiányában, e rendelet nem érinti a következő jogszabályokat:

| a) | a Tanács 1967. június 27-i 67/548/EGK irányelve a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (27); |
| --- | --- |

a)

a Tanács 1967. június 27-i 67/548/EGK irányelve a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (27);

| b) | a Tanács 1978. december 21-i 79/117/EGK irányelve a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról (28); |
| --- | --- |

b)

a Tanács 1978. december 21-i 79/117/EGK irányelve a meghatározott hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalának és használatának tilalmáról (28);

| c) | a Tanács 1989. június 12-i 89/391/EGK irányelve a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (29); |
| --- | --- |

c)

a Tanács 1989. június 12-i 89/391/EGK irányelve a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (29);

| d) | a Tanács 1998. április 7-i 98/24/EK irányelve a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (30); |
| --- | --- |

d)

a Tanács 1998. április 7-i 98/24/EK irányelve a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (30);

| e) | az Európai Parlament és a Tanács 1999. május 31-i 1999/45/EK irányelve a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről (31); |
| --- | --- |

e)

az Európai Parlament és a Tanács 1999. május 31-i 1999/45/EK irányelve a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről (31);

| f) | az Európai Parlament és a Tanács 2000. szeptember 18-i 2000/54/EK irányelve a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (32); |
| --- | --- |

f)

az Európai Parlament és a Tanács 2000. szeptember 18-i 2000/54/EK irányelve a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hetedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (32);

| g) | az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (33); |
| --- | --- |

g)

az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (33);

| h) | az 1907/2006/EK rendelet; |
| --- | --- |

h)

az 1907/2006/EK rendelet;

| i) | az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 2006/114/EK irányelve a megtévesztő és összehasonlító reklámról (34); |
| --- | --- |

i)

az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 2006/114/EK irányelve a megtévesztő és összehasonlító reklámról (34);

| j) | az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 689/2008/EK rendelete a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról (35); |
| --- | --- |

j)

az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 689/2008/EK rendelete a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról (35);

| k) | az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 2009/128/EK irányelve a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (36); |
| --- | --- |

k)

az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 2009/128/EK irányelve a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (36);

| l) | az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról (37). |
| --- | --- |

l)

az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról (37).

(4)   A 58. cikk nem alkalmazandó a biocid termékek vasúton, közúton, belföldi vízi úton, tengeren és légi úton történő szállítására.

(5)   E rendelet nem alkalmazandó a biocid hatású élelmiszerekre és takarmányra.

(6)   E rendelet nem alkalmazandó a biocid hatású technológiai segédanyagokra.

(7)   Amennyiben egy biocid terméket a gyártó arra a célra szánt, hogy az az orvostechnikai eszközökön jelen lévő károsító szervezetekre korlátozó hatást gyakoroljon vagy más e rendelet hatálya alá tartozó célra, a 90/385/EGK, a 93/42/EGK és a 98/79/EK irányelv alapkövetelményeinek szintén eleget kell tenni.

(8)   A hajók ballasztvizének és az üledékeknek a kezelésére és ellenőrzésére vonatkozó nemzetközi egyezmény szerint végső jóváhagyást kapott biocid termékek e rendelet VII. fejezete alapján engedélyezettnek minősülnek. A 38. és 57. cikk ennek megfelelően alkalmazandó.

3. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E rendelet alkalmazásában:

a)   „biocid termékek”: hatóanyagok és egy vagy több hatóanyagot tartalmazó keverékek a felhasználóhoz jutó kiszerelésben, amelyek célja
  mindenekelőtt
  , hogy károsító szervezeteket kémiai vagy biológiai eszközökkel elpusztítsanak, elriasszanak, ártalmatlanná tegyenek, tevékenységében akadályozzanak vagy arra más módon korlátozó hatást gyakoroljanak.

Minden olyan anyag, keverék vagy eszköz, melyet hatóanyag előállítása céljából hoztak forgalomba, biocid terméknek tekintendő;

b)   „mikroorganizmus”: olyan mikrobiológiai sejtszerű vagy nem sejtszerű szervezet, amely képes önmaga többszörözésére vagy a genetikai anyagok átadására, beleértve az alsórendű gombákat, vírusokat, baktériumokat, élesztőgombákat, penészgombákat, algákat, protozoonokat és mikroszkopikus élősködő bélférgeket;

c)   „hatóanyag”: olyan anyag vagy mikroorganizmus, amely károsító szervezetekre hatást gyakorol;

d)   „meglévő hatóanyag”: olyan anyag, amely 2000. május 14-én nem tudományos célra és nem termék- és folyamatorientált kutatás és fejlesztés céljára biocid termék hatóanyagaként forgalomban volt;

e)   „új hatóanyag”: olyan anyag, amely 2000. május 14-én nem tudományos célra és nem termék- és folyamatorientált kutatás és fejlesztés céljára biocid termék hatóanyagaként nem volt forgalomban;

f)   „potenciálisan veszélyes anyag”: bármely olyan anyag, amely nem hatóanyag és amely jellegéből fakadóan emberekre
  és különösen a gyermekekre
  , állatokra vagy a környezetre
  azonnal, vagy a későbbiekben
  ártalmas hatású, és valamely biocid termékben elegendő koncentrációban van jelen vagy képződik ahhoz, hogy adott esetben ilyen hatással járjon.

Az ilyen anyag, amennyiben nincs egyéb aggodalomra okot adó alap, a 67/548/EGK irányelv alapján rendszerint veszélyesnek minősülne, valamint a biocid termékben olyan koncentrációban jelenlévőként, amely alapján a terméket az 1999/45/EK irányelv vagy az 1272/2008/EK rendelet értelmében veszélyesnek kell tekinteni;

g)   „károsító szervezet”: minden olyan szervezet, a kórokozókat is beleértve, amelynek jelenléte nemkívánatos, vagy az emberekre
  és különösen a gyermekekre
  , az
  emberek
  tevékenységére, az általuk használt vagy előállított termékekre, az állatokra vagy a környezetre
  azonnal vagy a későbbiekben
  ártalmas hatást gyakorol;

h)   „szermaradékok”: olyan anyagok, amelyek jelen vannak a növényekben, növényi eredetű termékekben, állati eredetű fogyasztható termékben,
  a vízkészletekben
  ivóvízben, illetve azok felületén, vagy a környezetben másutt, és amelyek jelenlétét, beleértve anyagcsere-, bomlás- és reakciótermékeinek jelenlétét is, biocid termék alkalmazása okozta;

i)   „forgalomba hozatal”: ▐valamely biocid termék
  harmadik személy számára
  történő
  forgalomba hozatala vagy
  hozzáférhetővé tétele akár ellenérték fejében, ▐ akár ingyenesen.
  Az import forgalomba hozatalnak minősül. Nem minősül harmadik személy részére történő forgalomba hozatalnak, ha kereskedelmi tevékenység keretében a gyártó egyedileg állít elő, majd pedig épít be kezelt anyagokat vagy termékeket
  ;

j)   „felhasználás”: minden biocid termékkel kapcsolatos művelet, beleértve a tárolást, kezelést, keverést és alkalmazást, kivéve minden olyan műveletet, melynek célja a biocid termék exportálása az Unión kívülre;

k)   „kezelt anyag vagy árucikk”: minden olyan anyag, keverék ▐ vagy árucikk,
  amelyet
  egy vagy több biocid termékkel kezeltek vagy amely egy vagy több biocid terméket tartalmaz ▐;

l)
     
  „külső biocid hatás”
  :

m)   „nemzeti engedélyezés”: közigazgatási aktus, amely által valamely tagállam illetékes hatósága a tagállam területén vagy annak egy részén engedélyezi egy biocid termék forgalomba hozatalát és felhasználását;

n)   „uniós engedélyezés”: közigazgatási aktus, amely által a Bizottság az Unió területén vagy annak egy részén engedélyezi egy biocid termék forgalomba hozatalát és felhasználását;

o)   „engedélyezés”: nemzeti engedélyezés vagy uniós engedélyezés;

p)   „egyedi összetételű termék”: olyan biocid termék, melynek nincs olyan változata, mely a hatóanyag százalékos arányában, továbbá a benne található nem hatóanyagok, illatanyagok, festékanyagok és pigmentek százalékos összetételében eltérést mutatna;

q)   „rokon összetételű termékcsoport”: azonos felhasználási célú biocid termékek egy csoportja, mely termékek összetételükben csak kevés eltérést mutatnak a csoport azonos jellemzőkkel rendelkező hatóanyagokat tartalmazó, referenciaként használt biocid termékéhez képest, és mely megengedett eltérések nem befolyásolják károsan a termékkel járó kockázat szintjét és a termék hatékonyságát;

r)   „hozzáférési felhatalmazás”: olyan eredeti irat, melyet az információ tulajdonosa vagy tulajdonosai
  , illetve meghatalmazottjuk írt
  alá, és amelyben a tulajdonos(ok) kijelenti(k), hogy ezt az információt
  a kijelölt
  illetékes hatóságok, az Ügynökség vagy a Bizottság felhasználhatja valamely hatóanyag értékelésére vagy
  egy harmadik fél javára kibocsátott
  engedély megadására;

s)   „élelmiszer és takarmány”: a 178/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározottak szerinti élelmiszer és 3. cikke (4) bekezdésében meghatározott takarmány;

t)   „élelmiszerrel érintkező anyagok”: bármely olyan, az 1935/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó anyag vagy árucikk, amelyet élelmiszerekkel való érintkezésre szántak;

u)   „technológiai segédanyag”: minden olyan anyag,

v)
     
  „adminisztratív változás”
  :

w)
     
  „kismértékű változás”
  :

x)
     
  „nagymértékű változás”
  :

y)   „műszaki egyenértékűség”: új gyártási forrásból származó anyag kémiai összetétele vagy veszélyességi jellemzői tekintetében vett hasonlósága olyan anyaggal, mely abból a referenciaként vett forrásból származik, mely az eredeti kockázatértékelés tárgyát képezte.

z)
     
  „nanoanyag”
  :
  olyan mesterségesen előállított anyag, amelynek egy vagy több dimenziója 100 nm vagy annál kisebb méretű, vagy amelynek belső része vagy felülete különálló funkcionális részekből áll, amelyek közül soknak egy vagy több dimenziója 100 nm vagy annál kisebb méretű, beleértve a szerkezeteket, agglomerációkat vagy aggregátumokat, amelyek 100 nm vagy annál nagyobb méretűek lehetnek, de amelyeknek a nanoméretre jellemző tulajdonságaik vannak. A nanoméretre jellemző tulajdonságok közé tartoznak az alábbiak:

za)
     
  „gyártó”
  :

| i) | egy olyan hatóanyag esetében, amelyet az Unióban gyártanak és hoznak forgalomba, e hatóanyag gyártója egy olyan, az Unió területén letelepedett személy, akit a gyártó egyedüli képviselőjének nevezett ki e rendelet céljaira, |
| --- | --- |

i)

egy olyan hatóanyag esetében, amelyet az Unióban gyártanak és hoznak forgalomba, e hatóanyag gyártója egy olyan, az Unió területén letelepedett személy, akit a gyártó egyedüli képviselőjének nevezett ki e rendelet céljaira,

| ii. | egy olyan hatóanyag esetében, amelyet az Unión kívül gyártanak, az az Unió területén letelepedett személy, akit a hatóanyag gyártója egyedüli képviselőjének nevezett ki e rendelet céljaira, vagy amennyiben nincs ilyen kinevezett személy, az importőr, aki a hatóanyagot az Unióba behozta, |
| --- | --- |

ii.

egy olyan hatóanyag esetében, amelyet az Unión kívül gyártanak, az az Unió területén letelepedett személy, akit a hatóanyag gyártója egyedüli képviselőjének nevezett ki e rendelet céljaira, vagy amennyiben nincs ilyen kinevezett személy, az importőr, aki a hatóanyagot az Unióba behozta,

| iii. | egy olyan biocid termék esetében, amelyet az Unión kívül gyártanak, az az Unió területén letelepedett személy, akit a biocid termék gyártója egyedüli képviselőjének nevezett ki e rendelet céljaira, vagy amennyiben nincs ilyen kinevezett személy, az importőr, aki a biocid terméket az Unióba behozta; |
| --- | --- |

iii.

egy olyan biocid termék esetében, amelyet az Unión kívül gyártanak, az az Unió területén letelepedett személy, akit a biocid termék gyártója egyedüli képviselőjének nevezett ki e rendelet céljaira, vagy amennyiben nincs ilyen kinevezett személy, az importőr, aki a biocid terméket az Unióba behozta;

zb)
     
  „kereskedelmi felhasználó”
  :

zc)
     
  „veszélyeztetett csoportok”
  :

zd)
     
  „kkv-k”
  :

(2)   E rendelet alkalmazásában az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkében rögzített fogalommeghatározásokat kell alkalmazni a következőkre:

| a) | anyag; |
| --- | --- |

a)

anyag;

| b) | keverék; |
| --- | --- |

b)

keverék;

| c) | árucikk; |
| --- | --- |

c)

árucikk;

| d) | termék- és folyamatorientált kutatás és fejlesztés; |
| --- | --- |

d)

termék- és folyamatorientált kutatás és fejlesztés;

| e) | tudományos kutatás és fejlesztés. |
| --- | --- |

e)

tudományos kutatás és fejlesztés.

II.   FEJEZET

HATÓANYAGOK FELVÉTELE AZ I. MELLÉKLETBE

4. cikk

A felvétel feltételei

(1)   Egy hatóanyag abban az esetben kerül felvételre az I. mellékletbe 10 évet meg nem haladó kezdeti időszakra, ha a hatóanyagot tartalmazó
  legalább egyik
  biocid termék eleget tesz a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételeknek.
  Az 5. cikkben említett hatóanyag első alkalommal csak 5 évre vehető fel az I. mellékletbe.

(2)   Valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe történő felvételét az V. melléklet szerinti olyan terméktípusokra kell korlátozni, amelyekre vonatkozóan az adatokat a 6. cikknek megfelelően beterjesztették.

(3)
     
  A hatóanyagok önmagukban vagy biocid termékek összetevőjeként az Unióban csak akkor hozhatók forgalomba biocid termékekben való felhasználás céljából, ha azokat e rendelet rendelkezéseinek megfelelően felvették az I. mellékletbe.

(4)
     
  Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a valamely hatóanyagot önmagában vagy egy biocid termék összetevőjeként előállító minden gyártó kérelmezi az Ügynökségnél az I. mellékletbe történő felvételt.

(5)   A hatóanyagot
  és a hatóanyag referenciaforrásának definícióját a meghatározott technikai ekvivalencia meghatározása végett
  adott esetben az alábbiakra vonatkozó feltételek valamelyikével együtt veszik fel az I. mellékletbe:

| a) | a hatóanyag minimális tisztasági foka; |
| --- | --- |

a)

a hatóanyag minimális tisztasági foka;

| b) | az egyes szennyező anyagok jellege és előfordulásuk legnagyobb megengedett mértéke; |
| --- | --- |

b)

az egyes szennyező anyagok jellege és előfordulásuk legnagyobb megengedett mértéke;

| c) | a termék típusa az V. mellékletben leírtak szerint; |
| --- | --- |

c)

a termék típusa az V. mellékletben leírtak szerint;

| d) | felhasználási mód és terület; |
| --- | --- |

d)

felhasználási mód és terület;

| e) | felhasználói csoportok megnevezése; |
| --- | --- |

e)

felhasználói csoportok megnevezése;

| f) | a kémiai összetétel jellemzése a sztereoizomerek szempontjából; |
| --- | --- |

f)

a kémiai összetétel jellemzése a sztereoizomerek szempontjából;

| g) | más, a hatóanyaggal kapcsolatos információ értékelésén alapuló egyedi feltétel. |
| --- | --- |

g)

más, a hatóanyaggal kapcsolatos információ értékelésén alapuló egyedi feltétel.

(6)   Adott esetben az I. mellékletbe felvett hatóanyagok kapcsán megállapítandó a szermaradék engedélyezett határértéke a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (39) valamint a az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (40) összhangban.

5. cikk

Kizárási kritériumok

(1)   
  A (2) bekezdés sérelme nélkül az alábbi
  hatóanyagok
  nem
  kerülnek
  felvételre
  az I. mellékletbe ▐:

| a) | olyan hatóanyagok, melyeket az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként osztályoztak,
  vagy
  amelyek megfelelnek az 1A. vagy 1B. kategóriába tartozó rákkeltő anyagok kritériumainak
  ; |
| --- | --- |

a)

olyan hatóanyagok, melyeket az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő anyagként osztályoztak,
  vagy
  amelyek megfelelnek az 1A. vagy 1B. kategóriába tartozó rákkeltő anyagok kritériumainak
  ;

| b) | olyan hatóanyagok, melyeket az 1272/2008/EK rendelettel összhangban mutagén anyagként osztályoztak, vagy amelyek megfelelnek a 1A. vagy 1B. kategóriába tartozó mutagén anyagok kritériumainak
  ; |
| --- | --- |

b)

olyan hatóanyagok, melyeket az 1272/2008/EK rendelettel összhangban mutagén anyagként osztályoztak, vagy amelyek megfelelnek a 1A. vagy 1B. kategóriába tartozó mutagén anyagok kritériumainak
  ;

| c) | olyan hatóanyagok, melyeket az 1272/2008/EK rendelettel összhangban reprodukciót károsító anyagként osztályoztak, vagy amelyek megfelelnek a 1A. vagy 1B. kategóriába tartozó, reprodukciót károsító
  anyagok
  kritériumainak; |
| --- | --- |

c)

olyan hatóanyagok, melyeket az 1272/2008/EK rendelettel összhangban reprodukciót károsító anyagként osztályoztak, vagy amelyek megfelelnek a 1A. vagy 1B. kategóriába tartozó, reprodukciót károsító
  anyagok
  kritériumainak;

| d) | az uniós vagy nemzetközileg elfogadott vizsgálati iránymutatások szerint történt értékelés vagy egyéb, az Ügynökség által felülvizsgált szakmailag ellenőrzött tudományos adatok és információk – többek között szakirodalom áttekintése – alapján az emberre esetleg káros hatású, endokrin-romboló tulajdonságú anyagnak nem tekinthető vagy az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének f) pontja szerinti, az endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagokként meghatározott hatóanyagok.



  A Bizottság legkésőbb 2013. december 13-ig a 73. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján, valamint a 74. és 75. cikkben szereplő feltételek mellett intézkedéseket fogad el az endokrin rendszert károsító tulajdonságok tudományos kritériumainak meghatározására vonatkozóan. E kritériumok elfogadásáig azok az anyagok, amelyek az 1272/2008/EK rendelet rendelkezései szerint karcinogénként (2. kategória) és a reprodukciótoxikusként vannak besorolva vagy kell őket besorolni, endokrinkárosító tulajdonságokkal rendelkezőknek minősülnek. Továbbá az olyan anyagok, amelyek az 1272/2008/EK rendelet rendelkezései alapján 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként vannak besorolva, vagy amelyeket ilyenként kell besorolni, és amelyek az endokrin szervek számára mérgezőek, hormonrendszert károsító tulajdonságú anyagnak tekinthetők; |
| --- | --- |

d)

az uniós vagy nemzetközileg elfogadott vizsgálati iránymutatások szerint történt értékelés vagy egyéb, az Ügynökség által felülvizsgált szakmailag ellenőrzött tudományos adatok és információk – többek között szakirodalom áttekintése – alapján az emberre esetleg káros hatású, endokrin-romboló tulajdonságú anyagnak nem tekinthető vagy az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének f) pontja szerinti, az endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagokként meghatározott hatóanyagok.

| e) | azok az anyagok, amelyek perzisztensek, bioakkumulatívak és toxikusak; |
| --- | --- |

e)

azok az anyagok, amelyek perzisztensek, bioakkumulatívak és toxikusak;

| f) | azok a hatóanyagok, amelyek perzisztensek és nagyon bioakkumulatívak; |
| --- | --- |

f)

azok a hatóanyagok, amelyek perzisztensek és nagyon bioakkumulatívak;

| g) | perzisztens szerves szennyezőanyagok (POP) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló, 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (41) szerint. |
| --- | --- |

g)

perzisztens szerves szennyezőanyagok (POP) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló, 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (41) szerint.

(2)   
  Az (1) bekezdésben említett
  hatóanyagok
  csak
  akkor vehetők fel az I. mellékletbe, amennyiben az
  alábbi
  feltételek közül legalább egy teljesül:

| a) | az emberek vagy a környezet veszélyeztetése e hatóanyagnak egy biocid termékben való alkalmazásakor normális használat esetén elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják; |
| --- | --- |

a)

az emberek vagy a környezet veszélyeztetése e hatóanyagnak egy biocid termékben való alkalmazásakor normális használat esetén elhanyagolható, azaz a terméket zárt rendszerben vagy az emberrel való érintkezést kizáró körülmények között használják;

| b) | bizonyított
  ,
  hogy szükség van a hatóanyagra a közegészséget
  vagy
  az állatok egészségét vagy a környezetet, az élelmiszer- vagy takarmánybiztonságot vagy a közérdeket érintő komoly veszély megelőzése vagy az az elleni fellépés céljából, valamint hogy nincsenek megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák. |
| --- | --- |

b)

bizonyított
  ,
  hogy szükség van a hatóanyagra a közegészséget
  vagy
  az állatok egészségét vagy a környezetet, az élelmiszer- vagy takarmánybiztonságot vagy a közérdeket érintő komoly veszély megelőzése vagy az az elleni fellépés céljából, valamint hogy nincsenek megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák.

Az e bekezdés szerint az I. mellékletbe felvett hatóanyagokat tartalmazó bármely biocid termék használatára – annak érdekében, hogy minimálisra csökkenjen az emberek és a környezet expozíciója– csak megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések mellett van mód.

Az
  e bekezdés szerint az I
  .
  mellékletbe felvett hatóanyagot tartalmazó bármely biocid terméket engedélyező tagállamnak a szer helyettesítésére irányuló tervet kell kidolgoznia a komoly veszély más módon, többek között az adott biocid termékkel azonos hatékonyságú nem vegyi módszerekkel történő elhárítására, és azt haladéktalanul továbbítania kell a Bizottságnak. A szóban forgó hatóanyagot tartalmazó biocid termék használatát azokra a tagállamokra kell korlátozni, ahol a komoly veszélyt meg kell előzni, illetve bekövetkezése esetén azt ellenőrzés alatt kell tartani.

6. cikk

A kérelem kapcsán benyújtandó adatok

(1)   A valamely hatóanyag I. mellékletbe történő felvétele iránti kérelem legalább az alábbi elemeket tartalmazza:

| a) | a II. mellékletben meghatározott követelményeknek eleget tevő dokumentáció a hatóanyagról,
  vagy az ahhoz való hozzáférést engedélyező irat
  ; |
| --- | --- |

a)

a II. mellékletben meghatározott követelményeknek eleget tevő dokumentáció a hatóanyagról,
  vagy az ahhoz való hozzáférést engedélyező irat
  ;

| b) | a III. mellékletben meghatározott követelményeknek eleget tevő dokumentáció –
  vagy az ahhoz való hozzáférést engedélyező irat
  – legalább egy olyan jellegzetes biocid termékről, amely tartalmazza hatóanyagot. |
| --- | --- |

b)

a III. mellékletben meghatározott követelményeknek eleget tevő dokumentáció –
  vagy az ahhoz való hozzáférést engedélyező irat
  – legalább egy olyan jellegzetes biocid termékről, amely tartalmazza hatóanyagot.

A kérelemhez mellékelendők a 71. cikk értelmében befizetendő díjak.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a kérelmezőnek nem szükséges benyújtania az említett bekezdésben meghatározott adatokat a következő esetek bármelyikének fennállása esetén:

| a) | az információra nincs szükség
  , mivel a vonatkozó expozíció a tervezett felhasználásokkal kizárható
  ; |
| --- | --- |

a)

az információra nincs szükség
  , mivel a vonatkozó expozíció a tervezett felhasználásokkal kizárható
  ;

| b) | az információ benyújtására tudományos szempontból nincs szükség; |
| --- | --- |

b)

az információ benyújtására tudományos szempontból nincs szükség;

| c) | az információ benyújtása technikailag nem lehetséges. |
| --- | --- |

c)

az információ benyújtása technikailag nem lehetséges.

(3)   A kérelmező a IV. mellékletnek megfelelőn javasolhatja az (1) bekezdésben előírt adatok módosítását. Az adatszolgáltatási követelmények módosítására vonatkozó javaslatot a kérelmező világosan indokolja a kérelemben a IV. melléklet konkrét szabályaira hivatkozva.

Az illetékes hatóság tájékoztatja a kérelmezőt az adatszolgáltatási követelmények módosítására vonatkozó javaslattétel lehetőségéről, a módosítási kérelem lehetséges hivatkozási alapjairól, és amennyiben lehetséges, segítséget nyújt a javaslat elkészítéséhez.

(4)   
  Annak meghatározása érdekében
  , hogy mi fogadható el elégséges indoknak az (1) bekezdés által megkövetelt adatokkal kapcsolatos követelményeknek a (2) bekezdés a) pontjában említettek alapján történő módosítására
  , a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal – a 73
  .
  cikknek megfelelően, továbbá figyelemmel a 74. és 75. cikkben foglalt feltételekre – elfogadja a kritériumokat
  .

▐

7. cikk

A kérelmek benyújtása és validálása

(1)   A kérelmező valamely hatóanyag I. mellékletbe történő felvételére vagy valamely hatóanyag felvételére vonatkozó feltételek utólagos módosítására vonatkozólag kérelmet nyújt be az Ügynökséghez
  . Az Ügynökség megadja
  a tagállam azon illetékes hatóságának
  nevét
  , melyet a kérelem értékelésére kiválasztott. A kérelem értékeléséért az illetékes hatóság (a továbbiakban: az értékelő illetékes hatóság) felel.

(2)
     
  Az Ügynökség minden egyes kérelemhez ügyiratszámot határoz meg, amelyet minden, a kérelemmel kapcsolatos levelezésben használnak, egészen addig, amíg a hatóanyagot be nem vezetik az I. mellékletbe, továbbá egy benyújtási dátumot, amely a kérelem Ügynökséghez való beérkezésének dátuma.

(3)   Az Ügynökség a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül értesíti az értékelő illetékes hatóságot arról, hogy a kérelem hozzáférhető az Ügynökség adatbázisában.

(4)   A kérelem kézhezvételétől számított
  három héten
  belül az Ügynökség validálja a kérelmet, amennyiben az megfelel a következő követelményeknek:

| a) | a 6. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett dokumentációkat benyújtották; |
| --- | --- |

a)

a 6. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett dokumentációkat benyújtották;

| b) | mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat. |
| --- | --- |

b)

mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

A validálás nem foglalja magában a benyújtott adatok minőségének vagy helytállóságának, vagy az adatokkal kapcsolatos követelmények módosításának alátámasztására felhozott indokok értékelését.

(5)   Amennyiben az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiányos, tájékoztatja a kérelmezőt a kérelem validálásához szükséges kiegészítő információkról és a szóban forgó információk benyújtására
  legfeljebb két hónapos
  határidőt szab meg.

Az Ügynökség a kiegészítő információk kézhezvételét követő
  három héten
  belül döntést hoz arról, hogy a benyújtott kiegészítő információk elégségesek-e a kérelem validálásához.

Az Ügynökség elutasítja a kérelmet, amennyiben a kérelmező nem nyújtja be a kért információt a határidőn belül, és erről értesíti a kérelmezőt. Ilyen esetben a 71. cikknek megfelelően az Ügynökségnek befizetett díj egy részét vissza kell téríteni.

A kérelem beérkezését követő két hónapon belül az Ügynökség az aktában szereplő információkat egyszeri azonosítókóddal látja el.

(6)   A (5) bekezdés harmadik albekezdése szerintiügynökségi határozatok ellen a 68. cikkel összhangban lehet fellebbezni.

(7)   Amennyiben az Ügynökség a (4) bekezdés értelmében elvégzett validálás alapján úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiánytalan, késedelem nélkül értesíti erről a kérelmezőt és az értékelő illetékes hatóságot.

8. cikk

A kérelmek értékelése

(1)   Az értékelő illetékes hatóság a validálást követő tizenkét hónapon belül a 4. cikkel összhangban értékeli a dokumentációt, beleértve adott esetben a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtott, az adatkövetelmények módosítására irányuló javaslatokat is.

Az értékelő illetékes hatóság a kérelmezőnek lehetőséget biztosít arra, hogy az értékelés következtetéseivel kapcsolatban két hónapon belül szóbeli vagy írásbeli megjegyzéseket tegyen. Az értékelő illetékes hatóság a fent említett megjegyzéseket kellő súllyal figyelembe veszi az értékelés végleges változatának kidolgozása során.

Az értékelő illetékes hatóság az értékelés következtetéseit megküldi az Ügynökségnek.

(2)   Ha a dokumentációk értékelésekor kiderül, hogy az értékelés elvégzéséhez további információra van szükség, az értékelő illetékes hatóság felhívja a kérelmezőt a hiányzó információk meghatározott
  , hat hónapot meg nem haladó
  határidőn belül történő benyújtására
  . Rendkívüli körülmények esetén
  és
  megfelelő indokolás után a határidőt legfeljebb további hat hónappal meg lehet hosszabbítani. Az értékelő illetékes hatóság
  tájékoztatja az Ügynökséget
  a kérelmező irányában tett kéréséről és a határidő meghosszabbításáról
  .
  Ha az említett további információ állatkísérleteket is magában foglal, a kérelmezőt az Ügynökség vagy illetékes hatóságok szakértői tájékoztatják a megfelelő alternatív módszerekről és kísérleti stratégiákról a gerinces állatok igénybevételének helyettesítésére, illetve csökkentésére vagy felhasználásuk módjának finomítása érdekében.

Az (1) bekezdésben említett 12 hónapos értékelési időszakot felfüggesztik a felhívás kibocsátásának napjától az információ kézhezvételének napjáig.

(3)   Amennyiben az értékelő illetékes hatóság nyugtalanítónak ítéli az ugyanazon hatóanyagot
  vagy ugyanazokon a végpontokon – ugyanazon vagy különböző hatásmechanizmussal – hasonló vagy ugyanolyan hatású, de eltérő hatóanyagot
  tartalmazó biocid termékek felhasználása következtében fellépő kumulatív hatásokat, meglátásait az 1907/2006/EK rendelet XV. melléklete II. pontja 3. alpontjának megfelelő részeiben előírt követelményeknek megfelelően dokumentálja és azokat feltünteti következtetésiben.

(4)   Az értékelés következtetéseinek kézhezvételétől számított kilenc hónapon belül az Ügynökség véleményt dolgoz ki a hatóanyag I. mellékletbe történő felvételéről és benyújtja azt a Bizottságnak
  tekintettel az értékelő illetékes hatóság következtetéseire
  .

(5)   Az
  engedélyezett hatóanyagok listájának naprakészen tartása érdekében az
  Ügynökség véleményének kézhezvételekor a Bizottság
  – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal a 73. cikknek megfelelően, továbbá figyelemmel a 74. és 75. cikkben foglalt feltételekre –
  határozatot fogad el a hatóanyag I. mellékletbe történő
  felvételéről.

(6)   A 7. cikk (1) bekezdésétől eltérve a kérelmet egy olyan illetékes hatóság is értékelheti, amely nem egyezik meg azzal, amely a kérelmet megkapta.

Az az illetékes hatóság, amelyik a 7. cikk (3) bekezdésében említettek szerint értesítést kapott értékelés iránti kérelemről, az értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül indokokkal kellően alátámasztott kérelem benyújtásával kezdeményezheti, hogy a Bizottság nevezzen ki másik értékelő illetékes hatóságot. A Bizottság a határozatot a 76. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint hozza meg. Az (1) bekezdésben említett tizenkét hónapos időszak e határozat meghozatalának napján kezdődik.

9. cikk

Potenciálisan helyettesíthető hatóanyagok

(1)   A (2) bekezdésben említett eljárásnak megfelelően az a hatóanyag tekinthető potenciálisan helyettesíthető anyagnak, mely az alábbi feltételek közül legalább egynek megfelel:

| a) | az elfogadható napi felvétel, az akut referenciadózis és a szerrel dolgozó személy elfogadható expozíciós szintje jelentősen alacsonyabb, mint az I. mellékletbe felvett hatóanyagok nagy része esetében ugyanazon terméktípus vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

az elfogadható napi felvétel, az akut referenciadózis és a szerrel dolgozó személy elfogadható expozíciós szintje jelentősen alacsonyabb, mint az I. mellékletbe felvett hatóanyagok nagy része esetében ugyanazon terméktípus vonatkozásában;

| b) | a perzisztens, bioakkumulatív és mérgező anyagokra a 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében meghatározott azonosítási kritériumok közül kettőnek megfelel; |
| --- | --- |

b)

a perzisztens, bioakkumulatív és mérgező anyagokra a 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében meghatározott azonosítási kritériumok közül kettőnek megfelel;

| c) | a kritikus hatások jellege, különösen a fejlődési károsodást okozó neurotoxikus és immunotoxikus hatások a felhasználási módokat is figyelembe véve még rendkívül szigorú kockázatkezelési intézkedések mellett is aggodalomra adhatnak okot
  például nagy kockázatot jelentenek a felszín alatti vizekre
  ; |
| --- | --- |

c)

a kritikus hatások jellege, különösen a fejlődési károsodást okozó neurotoxikus és immunotoxikus hatások a felhasználási módokat is figyelembe véve még rendkívül szigorú kockázatkezelési intézkedések mellett is aggodalomra adhatnak okot
  például nagy kockázatot jelentenek a felszín alatti vizekre
  ;

| d) | az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében meghatározott azonosítási kritériumok szerint erősen perzisztensek és erősen bioakkumulatívok; |
| --- | --- |

d)

az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében meghatározott azonosítási kritériumok szerint erősen perzisztensek és erősen bioakkumulatívok;

| e) | az 1272/2008/EK rendelet értelmében
  légzőszervi szenzibilizáló anyagok,
  1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagok, 1A. vagy 1B. kategóriájú mutagén anyagok vagy 1A. vagy 1B. kategóriájú, a reprodukciót károsító anyagok osztályába tartozik, vagy eleget tesz az ezen kategóriákba történő besorolási kritériumoknak; |
| --- | --- |

e)

az 1272/2008/EK rendelet értelmében
  légzőszervi szenzibilizáló anyagok,
  1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagok, 1A. vagy 1B. kategóriájú mutagén anyagok vagy 1A. vagy 1B. kategóriájú, a reprodukciót károsító anyagok osztályába tartozik, vagy eleget tesz az ezen kategóriákba történő besorolási kritériumoknak;

| f) | az uniós és nemzetközi megállapodáson alapuló vizsgálati iránymutatások alapján végzett értékelés vagy más rendelkezésre álló adat alapján emberi egészségre
  vagy a környezetre
  potenciálisan ártalmas, az endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak tekinthető . |
| --- | --- |

f)

az uniós és nemzetközi megállapodáson alapuló vizsgálati iránymutatások alapján végzett értékelés vagy más rendelkezésre álló adat alapján emberi egészségre
  vagy a környezetre
  potenciálisan ártalmas, az endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak tekinthető .

(2)   Egy hatóanyag I. mellékletbe történő felvétele vagy annak megújítása kapcsán kiadott vélemény előkészítése során az Ügynökség megvizsgálja, hogy a hatóanyag megfelel-e az (1) bekezdésben felsorolt valamelyik kritériumnak, és azt kifejti véleményében.

(3)   Mielőtt az Ügynökség benyújtaná a Bizottságnak valamely hatóanyag I. mellékletbe történő felvételével vagy a felvétel megújításával kapcsolatos véleményét, a potenciálisan helyettesíthető hatóanyagokról információkat hoz nyilvánosságra, és meghatároz egy ésszerű időtartamot, mely alatt az érdekelt harmadik felek a rendelkezésre álló helyettesítő anyagokat érintő információkat is beleértve benyújthatnak érdemi információkat. Az Ügynökség a kapott információt kellően figyelembe veszi a vélemény végleges változatának kidolgozása során.

(4)   A
  4. cikk (1) bekezdésétől és a
  10. cikk (3) bekezdésétől eltérve egy olyan hatóanyag I. mellékletbe történő felvétele, mely egyben potenciálisan helyettesíthető hatóanyag is,
  hét évet
  meg nem haladó időszakra
  adható vagy
  hosszabbítható meg.

(5)   Az (1) bekezdéssel összhangban potenciálisan helyettesíthető hatóanyagként besorolt hatóanyagokat e szerint kell feltüntetni az I. mellékletben.

III.   FEJEZET

HATÓANYAG FELVÉTELÉNEK MEGÚJÍTÁSA ÉS FELÜLVIZSGÁLATA

10. cikk

A megújítási kérelem feltételei

(1)   A Bizottság megújítja egy hatóanyag I. mellékletbe történő felvételét, amennyiben a hatóanyag továbbra is megfelel a 4.
  és 5.
  cikkben említett követelményeknek.

(2)   Megvizsgált új elemek alapján vagy a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítás következtében a mellékletbe történő felvétel megújítását adott esetben feltételek és megszorítások kísérhetik.

(3)   Amennyiben a hatóanyag I. mellékletbe történő felvételének megújítását célzó határozat nem rendelkezik
  szigorúbban
  , a megújítás
  10 évet meg nem haladó
  időtartamra
  szólhat
  .

11. cikk

A kérelmek benyújtása és validálása

(1)   A kérelmező a hatóanyag I. mellékletbe történő felvételének megújítására irányuló kérelmet az adott terméktípus I. mellékletbe történő felvételének lejárta előtt legalább 18 hónappal benyújtja az Ügynökségnek.

A kérelemhez mellékelendők a 71. cikk értelmében befizetendő díjak.

A megújítás iránti kérelem benyújtásakor a kérelmező mellékeli a hatóanyaggal kapcsolatos valamennyi, a hatóanyag I. mellékletbe történő felvétele óta keletkezett adatot felsoroló jegyzéket, valamint annak igazolását, hogy a hatóanyaggal kapcsolatban elvégzett eredeti értékelés következtetései még mindig helytállóak. Az értékelő illetékes hatóság bármikor kérheti a kérelmezőt, hogy nyújtsa be e jegyzékben felsorolt adatokat.

(2)   Az Ügynökség a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül értesíti az I. mellékletbe történő felvétel iránti kérelem eredeti értékelését végző értékelő illetékes hatóságot arról, hogy a kérelem hozzáférhető az Ügynökség adatbázisában.

(3)   A kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül az Ügynökség validálja a kérelmet, amennyiben az megfelel a következő követelményeknek:

| a) | a (1) bekezdésben említett információkat benyújtották; |
| --- | --- |

a)

a (1) bekezdésben említett információkat benyújtották;

| b) | mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat. |
| --- | --- |

b)

mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

A validálás nem foglalja magában a benyújtott adatok minőségének vagy helytállóságának, vagy az adatokkal kapcsolatos követelmények módosításának alátámasztására felhozott indokok értékelését.

(4)   Amennyiben az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiányos, tájékoztatja a kérelmezőt a kérelem validálásához szükséges kiegészítő információkról és a szóban forgó információk benyújtására
  legfeljebb két hónapos
  határidőt szab meg.

Az Ügynökség a kiegészítő információk kézhezvételét követő két hónapon belül döntést hoz arról, hogy a benyújtott kiegészítő információk elégségesek-e a kérelem validálásához.

Az Ügynökség elutasítja a kérelmet, amennyiben a kérelmező nem nyújtja be a kért információt a határidőn belül, és erről értesíti a kérelmezőt. Ilyen esetben a 71. cikknek megfelelően az Ügynökségnek befizetett díj egy részét vissza kell téríteni.

(5)   A (4) bekezdés harmadik albekezdése szerinti ügynökségi határozatok ellen a 68. cikkel összhangban lehet fellebbezni.

(6)   Amennyiben az Ügynökség a (3) bekezdés értelmében elvégzett validálás alapján úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiánytalan, késedelem nélkül értesíti erről a kérelmezőt és az értékelő illetékes hatóságot.

12. cikk

A megújítási iránti kérelmek értékelése

(1)   A rendelkezésre álló információk és az I. mellékletbe történő felvétel iránti kérelem eredeti értékelése következtetéseinek szükségessé váló felülvizsgálata alapján az eredeti értékelését végző értékelő illetékes hatóság a 11. cikkben említett validálást követő egy hónapon belül határoz arról, hogy szükséges-e elvégezni a megújítás iránti kérelem teljes körű értékelését.

Amennyiben az értékelő illetékes hatóság úgy határoz, hogy szükség van a kérelem teljes körű értékelésére, az értékelést a 8. cikk (1)–(4) bekezdésével összhangban kell elvégezni. A kérelemmel kapcsolatos határozatot e cikk (5), (6) és (7) bekezdésével összhangban fogadják el.

(2)   Amennyiben úgy határoz az értékelő illetékes hatóság, hogy a kérelem teljes körű értékelésére nincs szükség, hat hónapon belül ajánlást dolgoz ki a hatóanyag I. mellékletbe történő felvételének megújítására és benyújtja azt az Ügynökségnek.

Az ajánlás Ügynökségnek történő benyújtása előtt az értékelő illetékes hatóság a kérelmezőnek lehetőséget biztosít arra, hogy az ajánlással kapcsolatban egy hónapon belül szóbeli vagy írásbeli megjegyzéseket tegyen. Az értékelő illetékes hatóság a fent említett megjegyzéseket kellő súllyal figyelembe veszi az ajánlás végleges változatának kidolgozása során.

(3)   Az értékelő illetékes hatóság ajánlásának kézhezvételekor az Ügynökség a Bizottság, a többi tagállam illetékes hatósága és a kérelmező számára hozzáférhetővé teszi azt és három hónapot biztosít az írásbeli megjegyzések benyújtására.

(4)   A Bizottság a (2) bekezdésben említett ajánlást kifogásoló illetékes hatóság által felvetett tudományos vagy műszaki kérdésekben véleményezésre kérheti fel az Ügynökséget. Az Ügynökség a kérdés beterjesztésének időpontjától számított 6 hónapon belül bocsát ki véleményt.

(5)   
  Az engedélyezett hatóanyagok listájának naprakészen tartása érdekében
  a (3) bekezdésben említett időszak
  végén
  vagy az Ügynökség véleményének kézhezvételekor a Bizottság -
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal a 73. cikknek megfelelően, továbbá figyelemmel a 74. és 75. cikkben foglalt feltételekre -
  határozatot fogad el a hatóanyag I. mellékletbe történő felvételének megújításáról. ▐

(6)   Amennyiben a kérelmező által nem befolyásolható okokból előfordulhat, hogy a hatóanyag I. mellékletbe történő felvételére vonatkozó engedély lejár, mielőtt az annak megújításáról szóló határozatot meghozzák, a Bizottság a 76. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően határozatot fogad el a felvételi engedély lejáratának meghosszabbításáról annyi időre, amely lehetővé teszi a kérelem megvizsgálását.

(7)   Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy a hatóanyag I. mellékletbe történő felvételét nem újítja meg, türelmi időt biztosíthat az adott hatóanyagot tartalmazó biocid termékek meglévő készleteinek ártalmatlanítására, tárolására, forgalomba hozatalára és felhasználására.

Az adott hatóanyagot tartalmazó biocid termékek meglévő készleteinek forgalomba hozatala esetében a türelmi idő nem haladhatja meg a hat hónapot, valamint az ártalmatlanítás, tárolás és felhasználás esetében a további legfeljebb tizenkét hónapot.

13. cikk

Hatóanyagok I. mellékletbe történő felvételének felülvizsgálata

(1)   
  Az engedélyezett hatóanyagok listájának naprakészen tartása érdekében
  a Bizottság bármikor felülvizsgálhatja egy hatóanyag I. mellékletbe történő felvételét, ha ▐ jelek mutatnak arra, hogy a 4.
  és 5.
  cikkben foglalt követelmények már nem teljesülnek.
  Felülvizsgálja az engedélyt, ha jelek mutatnak arra, hogy a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja és 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjának i. alpontja, valamint 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint kitűzött célokat nem lehet elérni.
  Amennyiben e jelek megerősítést nyernek, a Bizottság
  – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal a 73. cikknek megfelelően, továbbá figyelemmel a 74. és 75. cikkben foglalt feltételekre -
  határozatot fogad el a hatóanyag I. mellékletben szereplő bejegyzésének módosítására vagy a mellékletből történő eltávolítására.

▐

(2)   A Bizottság egy hatóanyag I. mellékletbe történő felvételének felülvizsgálatára vonatkozó bármilyen tudományos vagy műszaki kérdésben kikérheti az Ügynökség véleményét. Az Ügynökség a felkéréstől számított kilenc hónapon belül véleményt dolgoz ki és benyújtja azt a Bizottságnak.

(3)   Amennyiben a Bizottság egy hatóanyagot töröl az I. mellékletből, türelmi időt biztosíthat az adott hatóanyagot tartalmazó biocid termékek meglévő készleteinek ártalmatlanítására, tárolására, forgalomba hozatalára és felhasználására.

Az adott hatóanyagot tartalmazó biocid termékek meglévő készleteinek forgalomba hozatala esetében a türelmi idő nem haladhatja meg a hat hónapot, valamint az ártalmatlanítás, tárolás és felhasználás esetében a további legfeljebb tizenkét hónapot.

14. cikk

Részletes meghosszabbítási és felülvizsgálati eljárások

A
  meghosszabbítási és felülvizsgálati eljárások zökkenőmentes lefolytatásának biztosítása érdekében a
  Bizottság
  – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal a 73. cikknek megfelelően, továbbá figyelemmel a 74. és 75. cikkben foglalt feltételekre – további
  részletes intézkedéseket fogadhat el

▐

IV.   FEJEZET

A BIOCID TERMÉKEK ENGEDÉLYEZÉSÉNEK ÁLTALÁNOS ELVEI

15. cikk

A biocid termékek forgalomba hozatala és felhasználása

(1)   Biocid terméket nem szabad forgalomba hozni vagy felhasználni mindaddig, míg az adott biocid termék tekintetében e rendelettel összhangban nem adtak ki engedélyt.

(2)   
  Az engedélykérelmet az a személy vagy képviselője nyújtja be, aki az engedély birtokosa lesz. E személy lehet – de nem szükségszerűen – az
  , aki az adott tagállamban vagy az Unión belül a biocid termék forgalomba hozataláért felel.

▐

Az
  engedélyezés iránti
  kérelmet
  az Ügynökséghez kell benyújtani.
  Amikor a kérelmező nemzeti engedélyezésre irányuló kérelmet nyújt be, a 22. cikk értelmében a kérelemben – azon érintett tagállam jóváhagyása mellett, amelynek területén a nemzeti engedély alkalmazandó lenne –meghatározza az általa választott értékelő illetékes hatóságot, amely a kérelmet kiértékeli és arról határoz (a továbbiakban: átvevő illetékes hatóság).

Az engedély birtokosával szemben követelmény, hogy az Unión belül állandó irodája legyen.

A kérelmező közös engedélykérelmet nyújthat be a rokon összetételű termékcsoportként engedélyeztetni kívánt termékcsoport tekintetében.

(3)   Engedély adható egyedi termékösszetételű termékre vagy rokon összetételű termékcsoportra.

(4)   Engedélyt legfeljebb 10 évre lehet adni.

(5)   A biocid termékeket rendeltetésszerűen kell használni. A rendeltetésszerű használat magában foglalja a 16. cikkben az engedélyek megadására meghatározott feltételeknek való megfelelést és az 58. cikkben előírt címkézési követelményeknek való megfelelést.

A rendeltetésszerű használat magában foglalja a fizikai, biológiai, kémiai és egyéb intézkedések együttesének ésszerű alkalmazását is, amely által a biocid termékek használata a szükséges minimumra korlátozható.

A károsító szervetekkel való megfertőződést megfelelő elriasztó intézkedésekkel kell elkerülni, amelyekkel elűzhetők vagy távol tarthatók ezek a szervezetek. Ezen túlmenően további elővigyázatossági lépéseket kell tenni, mint amilyen például az áruk megfelelő raktározása, a higiéniai előírásoknak való megfelelés és a hulladékok azonnali ártalmatlanítása. További lépéseket csak akkor kell tenni, ha ezek az intézkedések hatástalannak bizonyulnak. Más termékekhez képest előnyben kell részesíteni az olyan biocid termékek használatát, amelyek alacsony kockázattal járnak az emberekre, az állatokra és a környezetre nézve. Azokat a biocid termékeket, amelyeket fájdalom és szenvedés érzékelésére képes állatok károsítására, illetve megölésére vagy elpusztítására szánnak, csak végső megoldásként szabad alkalmazni.

A biocid termékek munkavégzéssel összefüggő, fenntartható felhasználásának elérése érdekében egy uniós fellépésről szóló keretirányelvvel kötelező intézkedéseket kell megállapítani és azt követően végrehajtani, mely magában foglalja nemzeti cselekvési tervek bevezetését, az integrált növényvédelmet, kockázatcsökkentő intézkedéseket és az alternatív megoldások előmozdítását.

A Bizottság ...-ig (42) javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az említett keretirányelvre.

16. cikk

Az engedély megadásának feltételei

(1)   Egy biocid termék akkor engedélyezhető, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

| a) | hatóanyagait felvették az I. mellékletbe és az ezen hatóanyagokkal együtt a mellékletbe felvett minden feltétel teljesül; |
| --- | --- |

a)

hatóanyagait felvették az I. mellékletbe és az ezen hatóanyagokkal együtt a mellékletbe felvett minden feltétel teljesül;

| b) | A biocid termékek dokumentációjának értékelése kapcsán a VI. mellékletben előírt közös elveknek megfelelően megállapítást nyert, hogy a biocid termék, amennyiben azt az engedélyezett módon használják, továbbá a (2) bekezdésben felsorolt tényezők figyelembevételével megfelel az alábbi követelményeknek:






  i. | kellően hatékony; |
| --- | --- | --- |

b)

A biocid termékek dokumentációjának értékelése kapcsán a VI. mellékletben előírt közös elveknek megfelelően megállapítást nyert, hogy a biocid termék, amennyiben azt az engedélyezett módon használják, továbbá a (2) bekezdésben felsorolt tényezők figyelembevételével megfelel az alábbi követelményeknek:

i.

kellően hatékony;

| ii. | nincs elfogadhatatlan hatása a célszervezetekre, így különösen nem okoz elfogadhatatlan rezisztenciát vagy keresztrezisztenciát, illetve gerincesek esetén szükségtelen szenvedést és fájdalmat; |
| --- | --- |

ii.

nincs elfogadhatatlan hatása a célszervezetekre, így különösen nem okoz elfogadhatatlan rezisztenciát vagy keresztrezisztenciát, illetve gerincesek esetén szükségtelen szenvedést és fájdalmat;

| iii. | önmagában vagy szermaradékai révén
  nem lehet azonnali
  vagy
  késleltetett káros
  hatása
  a felszín alatti vizekre vagy
  az emberi
  egészségre – ideértve a veszélyeztetett csoportok egészségét is –
  vagy
  az állatok egészségére, sem közvetlenül, sem ivóvízen (figyelembe véve a vízkezelésből nyert termékeket), élelmiszeren, takarmányon vagy levegőn keresztül, sem munkahelyi terhelés következményeként, sem más közvetett hatáson keresztül, figyelembe véve az ismert halmozódó és szinergikus hatásokat is, ha az ilyen hatások értékelésére szolgáló, az Ügynökség által jóváhagyott tudományos módszerek rendelkezésre állnak
  ; |
| --- | --- |

iii.

önmagában vagy szermaradékai révén
  nem lehet azonnali
  vagy
  késleltetett káros
  hatása
  a felszín alatti vizekre vagy
  az emberi
  egészségre – ideértve a veszélyeztetett csoportok egészségét is –
  vagy
  az állatok egészségére, sem közvetlenül, sem ivóvízen (figyelembe véve a vízkezelésből nyert termékeket), élelmiszeren, takarmányon vagy levegőn keresztül, sem munkahelyi terhelés következményeként, sem más közvetett hatáson keresztül, figyelembe véve az ismert halmozódó és szinergikus hatásokat is, ha az ilyen hatások értékelésére szolgáló, az Ügynökség által jóváhagyott tudományos módszerek rendelkezésre állnak
  ;

| iv. | önmagában vagy szermaradékai révén nincs elfogadhatatlan hatása a környezetre, különös tekintettel az alábbiakra:






  — | sorsa és eloszlása a környezetben; |
| --- | --- | --- |

iv.

önmagában vagy szermaradékai révén nincs elfogadhatatlan hatása a környezetre, különös tekintettel az alábbiakra:

—

sorsa és eloszlása a környezetben;

| — | a felszíni vizek (beleértve a torkolati vizeket és a tengervizet), a talajvíz és az ivóvíz, a levegő és a talaj szennyezése
  figyelembe véve a nagy hatótávolságú környezeti terjedést követően a felhasználástól távol eső helyszíneket
  ; |
| --- | --- |

—

a felszíni vizek (beleértve a torkolati vizeket és a tengervizet), a talajvíz és az ivóvíz, a levegő és a talaj szennyezése
  figyelembe véve a nagy hatótávolságú környezeti terjedést követően a felhasználástól távol eső helyszíneket
  ;

| — | hatása a nem célszervezetekre; |
| --- | --- |

—

hatása a nem célszervezetekre;

| — | a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémára gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

—

a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémára gyakorolt hatása;

| c) | a biocid termék hatóanyagainak
  kémiai azonossága
  , mennyisége és műszaki egyenértékűsége, és ahol indokolt, egyéb toxikológiai vagy ökotoxikológiai szempontból jelentős szennyeződések és nem hatóanyagok, valamint toxikológiai és környezeti szempontból jelentős
  metabolitjai
  vagy szermaradékai, amelyek az engedélyezendő felhasználás eredményeképpen keletkeznek, a II. és III. mellékletben foglalt vonatkozó követelményeknek megfelelően határozhatók meg; |
| --- | --- |

c)

a biocid termék hatóanyagainak
  kémiai azonossága
  , mennyisége és műszaki egyenértékűsége, és ahol indokolt, egyéb toxikológiai vagy ökotoxikológiai szempontból jelentős szennyeződések és nem hatóanyagok, valamint toxikológiai és környezeti szempontból jelentős
  metabolitjai
  vagy szermaradékai, amelyek az engedélyezendő felhasználás eredményeképpen keletkeznek, a II. és III. mellékletben foglalt vonatkozó követelményeknek megfelelően határozhatók meg;

| d) | fizikai és kémiai tulajdonságait meghatározták, és a termék rendeltetésszerű használata, tárolása és szállítása céljára elfogadhatónak ítélték meg; |
| --- | --- |

d)

fizikai és kémiai tulajdonságait meghatározták, és a termék rendeltetésszerű használata, tárolása és szállítása céljára elfogadhatónak ítélték meg;

| e) | ha az adott termékben nanoanyagokat alkalmaznak külön mérték fel a környezeti és egészségügyi kockázatokat. |
| --- | --- |

e)

ha az adott termékben nanoanyagokat alkalmaznak külön mérték fel a környezeti és egészségügyi kockázatokat.

(2)   A biocid termék értékelése az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott kritériumoknak való megfelelés szempontjából az alábbi tényezőket veszi figyelembe:

| a) | a termék rendeltetésszerű használata kapcsán felmerülő valamennyi körülmény; |
| --- | --- |

a)

a termék rendeltetésszerű használata kapcsán felmerülő valamennyi körülmény;

| b) | a termékkel kezelt, illetve a terméket tartalmazó anyagok és árucikkek lehetséges felhasználásai; |
| --- | --- |

b)

a termékkel kezelt, illetve a terméket tartalmazó anyagok és árucikkek lehetséges felhasználásai;

| c) | a termék felhasználásból és ártalmatlanításból származó következmények; |
| --- | --- |

c)

a termék felhasználásból és ártalmatlanításból származó következmények;

| d) | halmozódó és szinergikus hatások. |
| --- | --- |

d)

halmozódó és szinergikus hatások.

(3)
     
  Annak értékelésekor, hogy teljesülnek-e az (1) bekezdés b) pontjának kritériumai, az állatkísérletek minimálisra szorítása érdekében az információkat lehetőség szerint a biocid termékben található kérdéses anyagról már rendelkezésre álló információkból kell levezetni. A biocid termék káros hatásainak közlése és az azt követő kockázatértékelés során a legmesszebbmenőkig be kell tartani különösen az 1999/45/EK irányelv, illetve a 1272/2008/EK rendelet rendelkezéseit.

(4)
     
  Annak értékelésekor, hogy a biocid termék megfelel-e az (1) bekezdés b) és c) pontjában rögzített kritériumoknak, nem kell figyelembe venni a biocid termékben jelen lévő olyan anyagokat, amelyek koncentrációja a készítményben alacsonyabb, mint:

| a) | az 1999/45/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésében rögzített vonatkozó koncentráció; |
| --- | --- |

a)

az 1999/45/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésében rögzített vonatkozó koncentráció;

| b) | a 67/548/EGK irányelv I. mellékletében meghatározott koncentrációs határértékek; |
| --- | --- |

b)

a 67/548/EGK irányelv I. mellékletében meghatározott koncentrációs határértékek;

| c) | az 1999/45/EK irányelv II. mellékletének B. részében meghatározott koncentrációs határértékek; |
| --- | --- |

c)

az 1999/45/EK irányelv II. mellékletének B. részében meghatározott koncentrációs határértékek;

| d) | az 1999/45/EK irányelv III. mellékletének B. részében meghatározott koncentrációs határértékek; |
| --- | --- |

d)

az 1999/45/EK irányelv III. mellékletének B. részében meghatározott koncentrációs határértékek;

| e) | az 1272/2008/EK rendelet V. címe szerint rögzített osztályozási és címkézési jegyzékben szereplő egyeztetett besorolási tételben megadott koncentrációs határértékek; |
| --- | --- |

e)

az 1272/2008/EK rendelet V. címe szerint rögzített osztályozási és címkézési jegyzékben szereplő egyeztetett besorolási tételben megadott koncentrációs határértékek;

| f) | 0,1 tömegszázalék (w/w), ha az anyag megfelel az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében szereplő kritériumoknak. |
| --- | --- |

f)

0,1 tömegszázalék (w/w), ha az anyag megfelel az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében szereplő kritériumoknak.

(5)   
  A kis kockázattal járó biocid termék forgalomba hozatalára vonatkozó engedély csak akkor adható ki, ha a hatóanyagokat kiskockázatú hatóanyagként értékelik, és a 4. és 5. cikkel összhangban felveszik az I. mellékletbe. Az
  engedély feltétele az (1) bekezdés
  a)-
  d) pontjában leírt követelményeknek való megfelelés.

(6)   Biocid termék csak olyan felhasználásra kaphat engedélyt, amely kapcsán az érdemi információkat a 18. cikknek megfelelően benyújtották.

(7)   Biocid termék forgalomba hozatala vagy lakosság általi felhasználása nem engedélyezhető, amennyiben az alábbi osztályozási kritériumok bármelyikének megfelel:

| a) | mérgező, nagyon mérgező vagy 1. vagy 2. kategóriájú rákkeltő anyagok, vagy 1. vagy 2. kategóriájú mutagén vagy 1. vagy 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagok az 1999/45/EK irányelvnek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

mérgező, nagyon mérgező vagy 1. vagy 2. kategóriájú rákkeltő anyagok, vagy 1. vagy 2. kategóriájú mutagén vagy 1. vagy 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagok az 1999/45/EK irányelvnek megfelelően;

| b) | mérgező, nagyon mérgező vagy 1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagok, vagy 1A. vagy 1B. kategóriájú mutagén vagy 1A. vagy 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagok az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

mérgező, nagyon mérgező vagy 1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagok, vagy 1A. vagy 1B. kategóriájú mutagén vagy 1A. vagy 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagok az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően;

| c) | endokrin rendszert károsító tulajdonságúnak minősül; |
| --- | --- |

c)

endokrin rendszert károsító tulajdonságúnak minősül;

| d) | fejlődési károsodást okozó neurotoxikus vagy immunotoxikus hatások. |
| --- | --- |

d)

fejlődési károsodást okozó neurotoxikus vagy immunotoxikus hatások.

(8)   Rokon összetételű termékcsoport esetében
  az összetétel tekintetében
  a referenciaként használt biocid
  termékhez képest az alábbi eltérésekre van lehetőség:

| a) | valamely hatóanyag engedélyezése, ha a referenciaként használt biocid termék legalább két hatóanyagot tartalmaz; |
| --- | --- |

a)

valamely hatóanyag engedélyezése, ha a referenciaként használt biocid termék legalább két hatóanyagot tartalmaz;

| b) | a hatóanyagok százalékos arányának csökkentése; |
| --- | --- |

b)

a hatóanyagok százalékos arányának csökkentése;

| c) | egy vagy több nem hatóanyag hiánya; |
| --- | --- |

c)

egy vagy több nem hatóanyag hiánya;

| d) | egy vagy több nem hatóanyag összetevő százalékos arányának módosítása; |
| --- | --- |

d)

egy vagy több nem hatóanyag összetevő százalékos arányának módosítása;

| e) | egy vagy több nem hatóanyag összetevő más, hasonló vagy alacsonyabb kockázatú anyaggal való helyettesítése. |
| --- | --- |

e)

egy vagy több nem hatóanyag összetevő más, hasonló vagy alacsonyabb kockázatú anyaggal való helyettesítése.

(9)
     
  A termékengedélyezésre vonatkozóan a Bizottság technikai és tudományos iránymutatásokat bocsát rendelkezésre a 76. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, külön figyelmet fordítva a tagállamok harmonizált adatszolgáltatási követelményeire, értékelési eljárásaira és döntéseire.

(10)
     
  Annak érdekében, hogy megkönnyítse az engedélyezési gyakorlatok összehangolását az Unió egész területén, és csökkentse a vállalatok és az illetékes hatóságok adminisztratív terheit, a Bizottság a 73. cikkel összhangban és a 74. és 75. cikkekben felsorolt feltételeknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén olyan intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák ugyanazon felhasználású ugyanazon termék más kereskedelmi neveken, különböző vállalatok által történő forgalomba hozatalára és engedélyezésére vonatkozó feltételeket, kritériumokat és eljárásokat. Az ilyen jellegű intézkedéseknél alkalmazott kritériumok és eljárások – a teljesség igénye nélkül – az alábbi elveken alapulnak:

| a) | nem kerül sor további értékelésre, mivel az érintett termék már engedélyezve van; |
| --- | --- |

a)

nem kerül sor további értékelésre, mivel az érintett termék már engedélyezve van;

| b) | az engedélyezésre vonatkozó határozatokat rövid időn belül ki kell adni; |
| --- | --- |

b)

az engedélyezésre vonatkozó határozatokat rövid időn belül ki kell adni;

| c) | az engedélyezési díjaknak alacsonyaknak kell lenniük a szükséges adminisztrációs munka korlátozott mennyiségével összhangban. |
| --- | --- |

c)

az engedélyezési díjaknak alacsonyaknak kell lenniük a szükséges adminisztrációs munka korlátozott mennyiségével összhangban.

17. cikk

A kis kockázattal járó biocid termékekre vonatkozó kritériumok

(1)   Valamely biocid termék akkor tekinthető kis kockázattal járó biocid terméknek, ha
  a benne lévő hatóanyagok szerepelnek az I. mellékletben, és ha az
  alábbi
  feltételek mindegyike
  teljesül:

| a) | bármely adott környezeti elem esetében kiszámítható az előre jelezhető környezeti koncentráció (PEC) aránya a a becsült hatásmentes koncentrációhoz (PNEC) képest, és az nem haladja meg a 0,1-et; |
| --- | --- |

a)

bármely adott környezeti elem esetében kiszámítható az előre jelezhető környezeti koncentráció (PEC) aránya a a becsült hatásmentes koncentrációhoz (PNEC) képest, és az nem haladja meg a 0,1-et;

| b) | az emberi egészségre gyakorolt bármilyen hatás tekintetében az expozíció határértéke (megfigyelhető káros hatást nem okozó szint [NOAEL] és az expoziciós koncentráció aránya) magasabb, mint 1 000; |
| --- | --- |

b)

az emberi egészségre gyakorolt bármilyen hatás tekintetében az expozíció határértéke (megfigyelhető káros hatást nem okozó szint [NOAEL] és az expoziciós koncentráció aránya) magasabb, mint 1 000;

| c) | mérlegelik mind a hatóanyagok, mind a nem hatóanyagok halmozódó hatásait, és ezeket kis kockázattal járóként határozzák meg. |
| --- | --- |

c)

mérlegelik mind a hatóanyagok, mind a nem hatóanyagok halmozódó hatásait, és ezeket kis kockázattal járóként határozzák meg.

Mindazonáltal egy biocid termék nem tekinthető kis kockázattal járó biocid terméknek, ha a két alábbi feltétel közül legalább egy teljesül:

| a) | egy vagy több olyan
  anyagot
  tartalmaz, mely eleget tesz a
  környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok meghatározására szolgáló kritériumoknak a 850/2004/EK rendeletnek megfelelően, a
  perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT
  vP
  ) vagy nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagok meghatározására szolgáló kritériumoknak az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

egy vagy több olyan
  anyagot
  tartalmaz, mely eleget tesz a
  környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok meghatározására szolgáló kritériumoknak a 850/2004/EK rendeletnek megfelelően, a
  perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT
  vP
  ) vagy nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagok meghatározására szolgáló kritériumoknak az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletének megfelelően;

| b) | egy vagy több olyan hatóanyagot tartalmaz, mely az endokrin rendszert károsíthatja; |
| --- | --- |

b)

egy vagy több olyan hatóanyagot tartalmaz, mely az endokrin rendszert károsíthatja;

| c) | egy vagy több olyan hatóanyagot tartalmaz, melyeket az 1272/2008/EK rendelet alapján az alábbi kategóriákba soroltak, vagy amelyek megfelelnek azoknak a kritériumoknak, mely alapján az alábbi kategóriákba sorolhatók:






  i. | rákkeltő; |
| --- | --- | --- |

c)

egy vagy több olyan hatóanyagot tartalmaz, melyeket az 1272/2008/EK rendelet alapján az alábbi kategóriákba soroltak, vagy amelyek megfelelnek azoknak a kritériumoknak, mely alapján az alábbi kategóriákba sorolhatók:

i.

rákkeltő;

| ii. | mutagén; |
| --- | --- |

ii.

mutagén;

| iii. | neurotoxikus; |
| --- | --- |

iii.

neurotoxikus;

| iv. | immunotoxikus; |
| --- | --- |

iv.

immunotoxikus;

| v. | reprodukciót károsító; |
| --- | --- |

v.

reprodukciót károsító;

| vi. | túlérzékenységet kiváltó; |
| --- | --- |

vi.

túlérzékenységet kiváltó;

| vii. | maró hatású; |
| --- | --- |

vii.

maró hatású;

| viii. | nagyon mérgező vagy mérgező. |
| --- | --- |

viii.

nagyon mérgező vagy mérgező.

| d) | nanoanyagot tartalmaz; |
| --- | --- |

d)

nanoanyagot tartalmaz;

| e) | robbanásveszélyes; |
| --- | --- |

e)

robbanásveszélyes;

| f) | bármilyen aggodalomra okot adó anyagot tartalmaz; |
| --- | --- |

f)

bármilyen aggodalomra okot adó anyagot tartalmaz;

| g) | rendkívül gyúlékony; |
| --- | --- |

g)

rendkívül gyúlékony;

| h) | az alkalmazási hőmérsékleten öngyulladó. |
| --- | --- |

h)

az alkalmazási hőmérsékleten öngyulladó.

▐

(2)   Kis kockázattal járó biocid termék esetén igazolni kell, hogy kicsi az esélye annak, hogy a biocid termék felhasználása következtében a célszervezetben rezisztencia alakuljon ki.

(3)   Az 1907/2006/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett hatóanyagokon túlmenően a forgalomba hozatalra e cikk alapján engedélyezett biocid termékekben való felhasználásra gyártott vagy importált hatóanyagokat a biocid termékekben való felhasználásra történő gyártás vagy import tekintetében törzskönyvezés alatt lévőnek, a törzskönyvezést pedig befejezettnek kell tekinteni, következésképpen a szóban forgó hatóanyagok megfelelnek az 1907/2006/EK rendelet II. címének 1. és 5. fejezetében szereplő követelményeknek is.

18. cikk

Az engedélykérelemhez kapcsolódó adatszolgáltatási követelmények

(1)   Az engedély kérelmezője a kérelemmel együtt az alábbi dokumentációt köteles benyújtani:

| a) | a III. mellékletben meghatározott követelményeknek eleget tevő dokumentáció vagy hozzáférési felhatalmazás a biocid termékhez; |
| --- | --- |

a)

a III. mellékletben meghatározott követelményeknek eleget tevő dokumentáció vagy hozzáférési felhatalmazás a biocid termékhez;

| b) | javaslat a biocid termék jellemzőinek összefoglalására, mely tartalmazza a 20. cikk (2) bekezdésének a), b) és e)-m) pontjaiban felsorolt információkat; |
| --- | --- |

b)

javaslat a biocid termék jellemzőinek összefoglalására, mely tartalmazza a 20. cikk (2) bekezdésének a), b) és e)-m) pontjaiban felsorolt információkat;

| c) | minden nem kis kockázattal járó biocid termék esetén a termék minden egyes hatóanyaga tekintetében dokumentáció vagy hozzáférési felhatalmazás, mely eleget tesz a II. mellékletben meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

c)

minden nem kis kockázattal járó biocid termék esetén a termék minden egyes hatóanyaga tekintetében dokumentáció vagy hozzáférési felhatalmazás, mely eleget tesz a II. mellékletben meghatározott követelményeknek;

| d) | kis kockázattal járó biocid termékek esetében minden olyan lényegi információ, mely alátámasztja azt a következtetést, hogy a biocid termék kis kockázattal járó biocid terméknek tekinthető. |
| --- | --- |

d)

kis kockázattal járó biocid termékek esetében minden olyan lényegi információ, mely alátámasztja azt a következtetést, hogy a biocid termék kis kockázattal járó biocid terméknek tekinthető.

| e) | ha az alacsony kockázattal járó biocid termékben lévő hatóanyag bekerült az I. mellékletbe, hozzáférési felhatalmazást kell benyújtani, ha a 49. cikk szerinti megfelelő adatvédelmi határidők még nem jártak le. |
| --- | --- |

e)

ha az alacsony kockázattal járó biocid termékben lévő hatóanyag bekerült az I. mellékletbe, hozzáférési felhatalmazást kell benyújtani, ha a 49. cikk szerinti megfelelő adatvédelmi határidők még nem jártak le.

(2)   Az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

(3)   Az
  Ügynökség
  kérheti, hogy a nemzeti engedélyezés iránti kérelmet az
  átvevő
  illetékes hatóság székhelye szerinti tagállam
  egyik
  hivatalos nyelvén ▐ nyújtsák be.

(4)   Amennyiben a kérelem olyan biocid termékre vonatkozik, melyet a gyártó többek között a 2. cikk (7) bekezdésében felsorolt célokra való felhasználásra is szánt, a kérelemhez a 90/385/EGK, a 93/42/EGK és a 98/79/EK irányelv vonatkozó alapkövetelményeinek való megfelelésről szóló nyilatkozatot is mellékelni kell.

(5)   A Bizottság a 76. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően technikai útmutató feljegyzést fogalmaz meg az (1) bekezdés d) pontja végrehajtásának megkönnyítése érdekében.
  A termékengedélyezésre vonatkozóan a Bizottság a 76. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban olyan harmonizált technikai és tudományos iránymutatásokat és eszközöket bocsát rendelkezésre, amelyek segítséget nyújtanak főként a kkv-k számára a 18., 19. és 20. cikk szerinti engedélyezéshez kapcsolódó kérelmek benyújtásához.

A technikai útmutató feljegyzést az Európai Unió Hivatalos Lapjának C. sorozatában teszik közzé.

19. cikk

Az adatszolgáltatási követelmények alóli mentesség

(1)   Az 18. cikktől eltérve a kérelmezőnek nem szükséges benyújtania az említett cikkben meghatározott adatokat a következő esetek bármelyikének fennállása esetén:

| a) | a tervezett felhasználásokhoz kötődő expozíció miatt az információra nincs szükség; |
| --- | --- |

a)

a tervezett felhasználásokhoz kötődő expozíció miatt az információra nincs szükség;

| b) | az információ benyújtására tudományos szempontból nincs szükség; |
| --- | --- |

b)

az információ benyújtására tudományos szempontból nincs szükség;

| c) | az információ benyújtása technikailag nem lehetséges. |
| --- | --- |

c)

az információ benyújtása technikailag nem lehetséges.

(2)   A kérelmező a IV. mellékletnek megfelelőn javasolhatja a 18. cikkben előírt adatok módosítását. Az adatszolgáltatási követelmények módosítására vonatkozó javaslatot a kérelmező világosan indokolja a kérelemben a IV. melléklet konkrét szabályaira hivatkozva.

Az illetékes hatóság tájékoztatja a kérelmezőt az adatszolgáltatási követelmények módosítására vonatkozó javaslattétel lehetőségéről, a módosítási kérelem lehetséges hivatkozási alapjairól, és amennyiben lehetséges, segítséget nyújt a javaslat elkészítéséhez.

(3)   
  Annak meghatározása érdekében,
  hogy mi fogadható el elégséges indoknak a 18. cikk által megkövetelt adatokkal kapcsolatos követelményeknek a (1) bekezdés a) pontjában említett okból történő módosítására
  , a Bizottság a 73
  .
  cikkel összhangban, a 74. cikk és a 75. cikk feltételeire figyelemmel felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján fogad el kritériumokat.

▐

20. cikk

Az engedély tartalma

(1)   Az engedély meghatározza a biocid termék forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó feltételeket.

(2)   Az engedély tartalmazza a termék jellemzőinek összefoglalását, mely az alábbi információkat sorolja fel:

| a) | a biocid termék kereskedelmi elnevezése; |
| --- | --- |

a)

a biocid termék kereskedelmi elnevezése;

| b) | az engedély birtokosának neve és címe; |
| --- | --- |

b)

az engedély birtokosának neve és címe;

| c) | az engedély dátuma és az engedély lejártának dátuma; |
| --- | --- |

c)

az engedély dátuma és az engedély lejártának dátuma;

| d) | az engedély száma; |
| --- | --- |

d)

az engedély száma;

| e) | a hatóanyagok és nem hatóanyagok mennyiségi és minőségi összetétele,
  figyelemmel
  a
  16. cikk (4) bekezdésében szereplő koncentrációs határértékekre, amennyiben ezek az ismeretek lényegesek
  a biocid termék rendeltetésszerű használatához; |
| --- | --- |

e)

a hatóanyagok és nem hatóanyagok mennyiségi és minőségi összetétele,
  figyelemmel
  a
  16. cikk (4) bekezdésében szereplő koncentrációs határértékekre, amennyiben ezek az ismeretek lényegesek
  a biocid termék rendeltetésszerű használatához;

| f) | a biocid termék gyártói (a gyártók neve és címe, beleértve a gyártási helyeket); |
| --- | --- |

f)

a biocid termék gyártói (a gyártók neve és címe, beleértve a gyártási helyeket);

| g) | a hatóanyagok gyártói (a gyártók neve és címe, beleértve a gyártási helyeket); |
| --- | --- |

g)

a hatóanyagok gyártói (a gyártók neve és címe, beleértve a gyártási helyeket);

| h) | a biocid termék fizikai állapota és jellege; |
| --- | --- |

h)

a biocid termék fizikai állapota és jellege;

| i) | figyelmeztető mondatok és óvintézkedésre vonatkozó mondatok; |
| --- | --- |

i)

figyelmeztető mondatok és óvintézkedésre vonatkozó mondatok;

| j) | a termék típusa az V. mellékletnek megfelelően és a károsító célszervezetek; |
| --- | --- |

j)

a termék típusa az V. mellékletnek megfelelően és a károsító célszervezetek;

| k) | alkalmazandó dózisok és használati utasítás; |
| --- | --- |

k)

alkalmazandó dózisok és használati utasítás;

| l) | felhasználók kategóriái; |
| --- | --- |

l)

felhasználók kategóriái;

| m) | a valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett ártalmas mellékhatások jellemzői és elsősegély-nyújtási előírások; |
| --- | --- |

m)

a valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett ártalmas mellékhatások jellemzői és elsősegély-nyújtási előírások;

| n) | előírások a termék és csomagolásának biztonságos ártalmatlanítására; |
| --- | --- |

n)

előírások a termék és csomagolásának biztonságos ártalmatlanítására;

| o) | olyan biocid termék esetében, melyet a gyártó többek között a 2. cikk (7) bekezdésében felsorolt célokra való felhasználásra is szánt, a felhasználásra vonatkozó bármely különleges feltétel és egy nyilatkozat arról, hogy a biocid termék megfelel a 90/385/EGK, a 93/42/EGK és a 98/79/EK irányelv vonatkozó alapkövetelményeinek; |
| --- | --- |

o)

olyan biocid termék esetében, melyet a gyártó többek között a 2. cikk (7) bekezdésében felsorolt célokra való felhasználásra is szánt, a felhasználásra vonatkozó bármely különleges feltétel és egy nyilatkozat arról, hogy a biocid termék megfelel a 90/385/EGK, a 93/42/EGK és a 98/79/EK irányelv vonatkozó alapkövetelményeinek;

| p) | a biocid termékek toxikológiai és ökotoxikológiai szempontból lényeges összetevői és/vagy szermaradékai tekintetében analitikus módszerek, ezen belül begyűjtési arányok és mérési határok (LOD). |
| --- | --- |

p)

a biocid termékek toxikológiai és ökotoxikológiai szempontból lényeges összetevői és/vagy szermaradékai tekintetében analitikus módszerek, ezen belül begyűjtési arányok és mérési határok (LOD).

(3)   A (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően rokon összetételű termékcsoport esetén az engedélyben adott esetben fel kell tüntetni a következő információkat:

| a) | a rokon összetételű termékcsoporton belül az a referenciaként használt biocid termék ▐; |
| --- | --- |

a)

a rokon összetételű termékcsoporton belül az a referenciaként használt biocid termék ▐;

| b) | a referenciaként használt biocid termék összetételének megengedett eltérése
  , a hatóanyagok százalékos arányának csökkenéseként, vagy
  a rokon összetételű termékcsoporthoz tartozó biocid termékekben található nem hatóanyagok százalékos
  arányának eltéréseként
  kifejezve; |
| --- | --- |

b)

a referenciaként használt biocid termék összetételének megengedett eltérése
  , a hatóanyagok százalékos arányának csökkenéseként, vagy
  a rokon összetételű termékcsoporthoz tartozó biocid termékekben található nem hatóanyagok százalékos
  arányának eltéréseként
  kifejezve;

| c) | azok a nem hatóanyagok, melyeket helyettesíteni lehet az ehhez a rokon összetételű termékcsoporthoz tartozó, engedélyezett biocid termékekben. |
| --- | --- |

c)

azok a nem hatóanyagok, melyeket helyettesíteni lehet az ehhez a rokon összetételű termékcsoporthoz tartozó, engedélyezett biocid termékekben.

(4)
     
  Rokon összetételű termékcsoport esetében egyetlen engedélyezési számot kell adni az összes olyan biocid terméknek, amely a fenti rokon összetételű termékcsoportba tartozik.

21. cikk

Biocid termékek összehasonlító értékelése

(1)   Az átvevő illetékes hatóság – vagy közösségi engedélyezési kérelem értékelése esetén az értékelő illetékes hatóság – ▐ a 9. cikk (1) bekezdése
  szerinti
  potenciálisan helyettesíthető hatóanyagot tartalmazó biocid termék engedélyezésére vagy engedélyének
  megújítása iránti kérelmek értékelésének keretében összehasonlító értékelést végez. Az összehasonlító értékelést az azonos célú biocid termékek esetében kell elvégezni, ha használatukról elegendő gyakorlati tapasztalat áll rendelkezésre, és a használat legalább öt éve folyik.

(2)   Az összehasonlító értékelés eredményét haladék nélkül el kell küldeni a többi tagállam illetékes hatóságának és az Ügynökségnek, továbbá uniós engedély iránti kérelem értékelése esetén a Bizottságnak is.

(3)   Az átvevő illetékes hatóság – vagy uniós engedélyezés iránti kérelem esetén a Bizottság – megtiltja vagy korlátozza az olyan biocid termék forgalomba hozatalát vagy felhasználását, mely potenciálisan helyettesíthető hatóanyagot tartalmaz, amennyiben a VI. melléklettel összhangban lefolytatott, a kockázatok és előnyök felmérése céljából végzett összehasonlító értékelés igazolja, hogy minden alábbi kritérium teljesül:

| a) | a kérelemben meghatározott felhasználások tekintetében már
  léteznek
  olyan engedélyezett biocid
  termékek, amelyek
  , vagy olyan nem vegyi jellegű védekezési vagy megelőzési módszer, amely jelentősen kisebb kockázatot jelent az emberek vagy állatok egészsége, illetve a környezet szempontjából
  , és amelyek ugyanolyan hatékonynak bizonyulnak, és semmilyen más paraméter tekintetében nem fokozzák jelentősebb mértékben a kockázatokat
  ; |
| --- | --- |

a)

a kérelemben meghatározott felhasználások tekintetében már
  léteznek
  olyan engedélyezett biocid
  termékek, amelyek
  , vagy olyan nem vegyi jellegű védekezési vagy megelőzési módszer, amely jelentősen kisebb kockázatot jelent az emberek vagy állatok egészsége, illetve a környezet szempontjából
  , és amelyek ugyanolyan hatékonynak bizonyulnak, és semmilyen más paraméter tekintetében nem fokozzák jelentősebb mértékben a kockázatokat
  ;

| b) | az a) pontban említett biocid termék vagy nem vegyi jellegű védekezési vagy megelőzési módszer nem okoz jelentős gazdasági vagy gyakorlati hátrányokat; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett biocid termék vagy nem vegyi jellegű védekezési vagy megelőzési módszer nem okoz jelentős gazdasági vagy gyakorlati hátrányokat;

| c) | a hatóanyagok kémiai sokfélesége megfelelő ahhoz, hogy a károsító célszervezetekben kialakuló rezisztencia veszélye a lehető legkisebb legyen. |
| --- | --- |

c)

a hatóanyagok kémiai sokfélesége megfelelő ahhoz, hogy a károsító célszervezetekben kialakuló rezisztencia veszélye a lehető legkisebb legyen.

(4)
     
  A Bizottság a (3) bekezdés alapján intézkedéseket fogad el, amelyek megállapítják a biocid termékek összehasonlító értékelése iránti kérelem meghatározásához szükséges eljárást. Ezek az intézkedések határozzák meg azokat a kritériumokat és algoritmusokat, amelyeket az összehasonlító értékelés során az egységes kérelem biztosítása céljából az egész Unióban alkalmazni kell.

(5)   Abban az esetben, ha az összehasonlító értékelés olyan kérdést vet fel, melyet kiterjedtsége vagy következményei miatt uniós szinten jobban lehetne kezelni, különösen amennyiben az kettő vagy annál több illetékes hatóságot érint, az átvevő illetékes hatóság a Bizottság elé terjesztheti a kérdést határozathozatalra. A Bizottság ilyen esetben a 76. cikk (3) bekezdésének megfelelően határozatot fogad el.

▐ Az uniós érdekű kérdéseket felvető összehasonlító értékelésekre vonatkozó eljárások
  meghatározása érdekében a Bizottság a 73
  .
  cikkel összhangban, a 74.
  cikk
  és a 75
  .
  cikk feltételeire figyelemmel felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján igazítja ki a kritériumokat.

(6)   A 15. cikk (4) bekezdésétől eltérve potenciálisan helyettesíthető hatóanyagot tartalmazó biocid terméket legfeljebb öt éves
  időtartamokra
  lehet engedélyezni.

A tagállamok helyettesítési tervet állapítanak meg és hajtanak végre annak biztosítására, hogy az érintett biocid termék alkalmazását az engedélyezési időszakon belül fokozatosan beszüntessék, és hogy az érintett hatóanyagot vagy terméket megbízható vegyi vagy nem vegyi jellegű alternatívákkal lehessen helyettesíteni.

(7)   Amennyiben a (3) bekezdésnek megfelelően hozott határozat alapján a biocid termék felhasználását nem engedélyezik vagy korlátozzák, az engedély beszüntetése vagy módosítása
  három évvel
  a határozatot követően vagy a potenciálisan helyettesíthető anyag mellékletbe történő felvételi időszaka végén lép életbe, attól függően, hogy melyik következik be előbb.

V.   FEJEZET

A BIOCID TERMÉKEK NEMZETI ENGEDÉLYEZÉSE

22. cikk

A kérelem benyújtása és validálása

(1)   
  A biocid termék forgalomba hozataláért felelős személy vagy képviselője
  nemzeti
  vagy uniós
  engedély iránti
  kérelmet nyújt be az Ügynökséghez, és közli az Ügynökséggel az átvevő illetékes hatóság nevét. Az Ügynökség a kérelem
  kézhezvételétől számított
  három héten
  belül
  értesíti
  az
  átvevő
  illetékes
  hatóságot – illetve uniós engedély iránti kérelem esetén az értékelő illetékes hatóságot – arról, hogy a kérelem hozzáférhető az Ügynökség adatbázisában.

(2)   
  A kérelem
  kézhezvételétől számított
  három héten
  belül
  az Ügynökség validálja
  a kérelmet, amennyiben
  az megfelel
  az
  alábbi követelményeknek:

| a) | a 18. cikkben említett dokumentációt benyújtották; |
| --- | --- |

a)

a 18. cikkben említett dokumentációt benyújtották;

| b) | mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat. |
| --- | --- |

b)

mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

A validálás nem foglalja magában a benyújtott adatok minőségének vagy helytállóságának, vagy az adatokkal kapcsolatos követelmények módosításának alátámasztására felhozott indokoknak az értékelését.

(3)   Amennyiben az
  Ügynökség
  úgy ítéli meg, hogy a kérelem
  hiányos, tájékoztatja
  a kérelmezőt
  a kérelem validálásához szükséges további információkról, és a szóban forgó információk benyújtására ésszerű határidőt szab meg
  .

Az Ügynökség a kiegészítő információk kézhezvételét követő három héten belül döntést hoz arról, hogy a benyújtott további információk elégségesek-e a kérelem validálásához.

Amennyiben a kérelmező nem egészíti ki időben a kérelmét a szükséges további információkkal, az Ügynökség elutasítja azt, és erről értesíti a kérelmezőt és az átvevő illetékes hatóságot.

Ebben az esetben a 71. cikknek megfelelően az Ügynökség számára megfizetett díj egy részét vissza kell téríteni.

(4)
     
  A kérelmező a 68. cikkel összhangban fellebbezést nyújthat be az Ügynökség (3) bekezdés harmadik albekezdése szerinti határozatai ellen.

(5)
     
  Amennyiben az Ügynökség a (2) bekezdés szerinti validálás alapján úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiánytalan, haladéktalanul értesíti erről a kérelmezőt és az átvevő illetékes hatóságot.

23. cikk

A kérelem értékelése

(1)   Az átvevő illetékes hatóság a 22. cikkben említett validálást követő
  hat hónapon
  belül a 16. cikkel összhangban határozatot hoz a kérelemmel kapcsolatban.

(2)   Amennyiben egy másik tagállam illetékes hatósága vizsgálatot folytat egy ugyanarra a biocid termékre vonatkozó kérelem tárgyában, vagy egy másik tagállam illetékes hatósága már engedélyezte ugyanazt a biocid terméket, az átvevő illetékes hatóság elutasítja a kérelem értékelését és a fent említett esetek fennállásáról tájékoztatja a kérelmezőt.

Ugyanakkor a kérelmező kezdeményezheti kérelmének a 25. vagy a 28. cikk alapján történő értékelését.

(3)   Amennyiben a kérelem teljes körű értékeléséhez további információra van szükség, az átvevő illetékes hatóság felhívja a kérelmezőt a hiányzó információ benyújtására. Az (1) bekezdésben említett
  hat hónapos
  értékelési időszakot felfüggesztik a felhívás kibocsátásának napjától az információ kézhezvételének napjáig.

(4)   Az átvevő illetékes hatóság az értékeléssel kapcsolatos következtetéseiről jelentést készít, megjelölve abban a biocid termék engedélyezésének vagy az engedélyezés elutasításának indokait. Az átvevő illetékes hatóság az értékelésről szóló jelentés tervezetét megküldi a kérelmezőnek, a kérelmezőnek pedig egy hónapon belül lehetősége van szóbeli vagy írásbeli megjegyzéseket tenni. Az átvevő illetékes hatóság a fent említett megjegyzéseket kellő súllyal figyelembe veszi az értékelés végleges változatának kidolgozása során.

Az átvevő illetékes hatóság jóváhagyja a biocid termék jellemzőinek a 20. cikk (2) bekezdésében említett összefoglalóját. Továbbá megküldi a kérelmezőnek az értékelésről szóló végleges jelentés egy példányát.

(5)   A kérelemmel kapcsolatos határozatának meghozatalát követően az átvevő illetékes hatóság a következő információkat beviszi a biocid termékek uniós nyilvántartásába:

| a) | a biocid termék jellemzőinek összefoglalója; |
| --- | --- |

a)

a biocid termék jellemzőinek összefoglalója;

| b) | a biocid termék értékelésével kapcsolatos következtetéseket és a biocid termék engedélyezésének vagy az engedélyezése elutasításának indokait összefoglaló jelentés; |
| --- | --- |

b)

a biocid termék értékelésével kapcsolatos következtetéseket és a biocid termék engedélyezésének vagy az engedélyezése elutasításának indokait összefoglaló jelentés;

| c) | a kérelemmel kapcsolatban az átvevő illetékes hatóság által meghozott közigazgatási határozatok. |
| --- | --- |

c)

a kérelemmel kapcsolatban az átvevő illetékes hatóság által meghozott közigazgatási határozatok.

24. cikk

A nemzeti engedélyek megújítása

(1)   Az engedély birtokosa vagy annak képviselője a nemzeti engedély megújítása iránti kérelmet nyújt be az átvevő illetékes hatósághoz legalább
  tizenkét

  i az engedély lejárta előtt.

A kérelemhez mellékelni kell a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

(2)   Az átvevő illetékes hatóság megújítja a nemzeti engedélyt, amennyiben a 16. cikkben meghatározott feltételek továbbra is teljesülnek.

(3)   A megújítás iránti kérelem benyújtásakor a kérelmező mellékeli a biocid termékkel kapcsolatos valamennyi, az előző engedélyezés óta keletkezett adatot felsoroló jegyzéket, valamint annak igazolását, hogy a biocid termékkel kapcsolatban elvégzett eredeti értékelés következtetései még mindig helytállóak.

Az átvevő illetékes hatóság bármikor kérheti a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a jegyzékben felsorolt adatokat.

(4)   A nemzeti engedély megújítása iránti kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül az átvevő illetékes hatóság validálja a kérelmet, amennyiben az megfelel a következő követelményeknek:

| a) | a (3) bekezdésben említett információkat benyújtották; |
| --- | --- |

a)

a (3) bekezdésben említett információkat benyújtották;

| b) | mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat. |
| --- | --- |

b)

mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

A validálás nem foglalja magában a benyújtott adatok minőségének vagy helytállóságának, vagy az adatokkal kapcsolatos követelmények módosításának alátámasztására felhozott indokoknak az értékelését.

(5)   Amennyiben az átvevő illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiányos, tájékoztatja a kérelmezőt a kérelem validálásához szükséges kiegészítő információkról és a szóban forgó információk benyújtására ésszerű határidőt szab meg.

Az átvevő illetékes hatóság a kiegészítő információk kézhezvételétől számított egy hónapon belül döntést hoz arról, hogy a benyújtott kiegészítő információk elégségesek-e a kérelem validálásához.

Az átvevő illetékes hatóság elutasítja a kérelmet, amennyiben a kérelmező nem nyújtja be a kért információt a határidőn belül, és erről értesíti a kérelmezőt.

Amennyiben az átvevő illetékes hatóság a (4) bekezdés értelmében elvégzett validálás alapján úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiánytalan, erről késedelem nélkül értesíti a kérelmezőt.

(6)   A nemzeti engedély megújítása iránti kérelemmel kapcsolatos határozatot a validálást követő hat hónapon belül meg kell hozni.

(7)   Ha a megújítás iránti kérelem értékelésekor kiderül, hogy a kérelem teljes értékelésének elvégzéséhez további információra van szükség, az átvevő illetékes hatóság felhívja a kérelmezőt a hiányzó információ benyújtására. A (6) bekezdésben említett hat hónapos értékelési időszakot felfüggesztik a felhívás kibocsátásának napjától az információ kézhezvételének napjáig.

(8)   Amennyiben a nemzeti engedély birtokosa által nem befolyásolható okokból az engedély megújításáról annak lejárati időpontja előtt nem születik határozat, az átvevő illetékes hatóság az értékelés elvégzéséhez szükséges időre megadja a nemzeti engedély megújítását.

(9)   A nemzeti engedély megújításával kapcsolatos határozatának meghozatalát követően az illetékes hatóság a 23. cikk (5) bekezdésében említett információkat beviszi a biocid termékek uniós nyilvántartásába.

VI.   FEJEZET

A KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSSEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK

25. cikk

A nemzeti engedélyek egymást követő kölcsönös elismerése

1.   Egy illetékes hatóság (a továbbiakban: referencia illetékes hatóság) által a 15. cikk alapján megadott, biocid termékre vonatkozó nemzeti engedély birtokosa az egymást követő kölcsönös elismeréssel kapcsolatos eljárás alapján kérelmezheti a biocid termék nemzeti engedélyezését egy másik tagállamban.

2.   A kölcsönös elismerés iránti kérelemhez mellékelni kell a következőket:

| a) | a referencia illetékes hatóság által megadott nemzeti engedélyre való hivatkozás; |
| --- | --- |

a)

a referencia illetékes hatóság által megadott nemzeti engedélyre való hivatkozás;

| b) | a III. mellékletben meghatározott követelményeket kielégítő dokumentáció elektronikus összefoglalója; |
| --- | --- |

b)

a III. mellékletben meghatározott követelményeket kielégítő dokumentáció elektronikus összefoglalója;

| c) | a referencia illetékes hatóságnak a biocid termék értékelésével kapcsolatos következtetéseit és az engedélyezés indokait összefoglaló jelentésére való hivatkozás. |
| --- | --- |

c)

a referencia illetékes hatóságnak a biocid termék értékelésével kapcsolatos következtetéseit és az engedélyezés indokait összefoglaló jelentésére való hivatkozás.

A kérelemhez mellékelni kell a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

(3)   Az átvevő illetékes hatóság kérheti a nemzeti engedélynek és a kérelemnek az illetékes hatóság székhelye szerinti tagállam
  egyik
  hivatalos nyelvére ▐ történő lefordítását.

Az illetékes hatóságnak angol nyelven benyújthatók az olyan nemzeti engedély iránti kérelmek – beleértve a 18. cikk (1) bekezdésben említett dokumentációt is –, amelyek kölcsönös elismeréssel kapcsolatos eljárást vonnak maguk után.

(4)   Az átvevő illetékes hatóság a kérelem kézhezvételét követő négy hónapon belül meghozza a kérelemmel kapcsolatos határozatot.

(5)   Az átvevő illetékes hatóság a referencia illetékes hatóság által meghatározott feltételekkel megegyező feltételekkel engedélyezi a szóban forgó biocid terméket
  , kivéve ha meghatározott nemzeti körülmények indokolják a 29
  .
  cikknek megfelelő eltérést.

Egységes engedélyszámot kell alkalmazni az összes érintett tagállamban.

(6)
     
  A Bizottság a 73. cikkel összhangban, a 74. cikk és a 75. cikk feltételeire figyelemmel felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el az (5) bekezdésben említett egységes engedélyezési szám kiadására vonatkozó kritériumok és eljárások pontosítása céljából.

(7)   A nemzeti engedély e cikk szerinti kölcsönös elismerése iránti kérelemmel kapcsolatos határozatuk meghozatalát követően az illetékes hatóságok a 23. cikk (5) bekezdésének a) és c) pontjában említett információkat beviszik a biocid termékek uniós nyilvántartásába.

26. cikk

A kártevők elleni védekezésben érintett szervek által benyújtott, kölcsönös elismerés iránti kérelem

(1)   Amennyiben az adott tagállamban nem nyújtottak be egy másik tagállamban már engedélyezett biocid termékre vonatkozó nemzeti engedély iránti kérelmet, a kártevők elleni védekezésben érintett hivatalos vagy tudományos szervek vagy szakmai szervezetek az engedély másik tagállambeli birtokosának hozzájárulásával a szóban forgó tagállamra vonatkozóan kérelmezhetik ugyanazon biocid termék ugyanazon felhasználási célú és ugyanazon felhasználási feltételek melletti, nemzeti engedéllyel történő engedélyezését a 25. cikkben meghatározott kölcsönös elismerési eljárás alapján.

A kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy a szóban forgó biocid termék használata az érintett tagállam esetében közérdek.

A kérelemhez mellékelni kell a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben az engedély birtokosa nem adja hozzájárulását, a kérelmező a kérelemben ezt feltüntetheti és az érintett tagállam illetékes hatósága közérdekre hivatkozva elfogadhatja a kérelmet.

(3)   Amennyiben az érintett tagállam illetékes hatósága úgy ítéli meg, hogy a biocid termék megfelel a 16. cikkben említett feltételeknek, és az e cikkben említett feltételek is teljesülnek, az illetékes hatóság engedélyezi a biocid termék forgalomba hozatalát.

(4)   A kártevők elleni védekezésben érintett hivatalos vagy tudományos szervek vagy szakmai szervezetek jogai és kötelességei megegyeznek az engedély birtokosának jogaival és kötelességeivel.

27. cikk

A nemzeti engedély megadásának feltételeivel kapcsolatos kifogások

(1)   Amennyiben az illetékes hatóság a kölcsönös elismerés iránti kérelem kézhezvételétől számított négy hónapon belül úgy ítéli meg, hogy egy másik tagállamban engedélyezett biocid termék nem felel meg a 16. cikkben szereplő követelményeknek, akkor erről késedelem nélkül értesíti a Bizottságot, a másik tagállam illetékes hatóságait és a kérelmezőt, mellékelve az indokolást tartalmazó, a biocid terméket és annak jellemzőit azonosító dokumentumot, valamint felvázolva a nemzeti engedély elismerésének elutasítására vagy korlátozására irányuló javaslatát alátámasztó tényeket.

A Bizottság a 76. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban
  , a kérelmezővel folytatott konzultációt követően
  határozatot fogad el arról, hogy az illetékes hatóság által felhozott indokok alapján jogos-e a nemzeti engedély korlátozása vagy elismerésének elutasítása.

A Bizottság az értesítés kézhezvételétől számított három hónapon belül határozatra irányuló javaslatot tesz. Amennyiben a Bizottság a 30. cikkben meghatározott eljárás alapján kikéri az Ügynökség véleményét, a három hónapos határidőt az Ügynökség véleményének továbbításáig felfüggesztik.

(2)   Amennyiben a Bizottság határozata megerősíti a későbbi engedély elutasítására vagy korlátozására vonatkozóan előterjesztett indokokat, a biocid terméket korábban engedélyező illetékes hatóság a bizottsági határozatnak való megfelelés érdekében késedelem nélkül felülvizsgálja az általa kibocsátott nemzeti engedélyt.

Amennyiben a Bizottság határozata az eredeti nemzeti engedélyt erősíti meg, a nemzeti engedély elismerésének elutasítását, illetve a nemzeti engedélynek csak bizonyos feltételek mellett történő elismerését javasoló illetékes hatóság késedelem nélkül az eredeti engedélynek megfelelően engedélyezi az érintett biocid terméket.

28. cikk

A nemzeti engedélyek párhuzamos kölcsönös elismerése

(1)   Amennyiben a kérelmező párhuzamosan több tagállamban kívánja megszerezni egy biocid termék tekintetében a nemzeti engedélyt, az általa szabadon választott referencia illetékes hatóságnak a következőket tartalmazó kérelmet nyújt be:

| a) | a 18. cikkben említett dokumentáció; |
| --- | --- |

a)

a 18. cikkben említett dokumentáció;

| b) | azon egyéb tagállamok jegyzéke, amelyek vonatkozásában meg kívánja szerezni a nemzeti engedélyt (a továbbiakban: többi érintett tagállam). |
| --- | --- |

b)

azon egyéb tagállamok jegyzéke, amelyek vonatkozásában meg kívánja szerezni a nemzeti engedélyt (a továbbiakban: többi érintett tagállam).

A kérelemhez mellékelni kell a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

A kérelem értékeléséért a referencia illetékes hatóság felel.

(2)   A kérelmező a többi érintett tagállam illetékes hatóságainak benyújtja annak az engedélynek a kölcsönös elismerése iránti kérelmét, amelynek vonatkozásában a referencia illetékes hatósághoz fordult. A kérelem a következőket tartalmazza:

| a) | a III. mellékletben előírtaknak megfelelő dokumentáció elektronikus összefoglalója; |
| --- | --- |

a)

a III. mellékletben előírtaknak megfelelő dokumentáció elektronikus összefoglalója;

| b) | a referencia illetékes hatóság neve és a többi érintett tagállam. |
| --- | --- |

b)

a referencia illetékes hatóság neve és a többi érintett tagállam.

(3)   A referencia illetékes hatóság az (1) bekezdésben említett kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül validálja a kérelmet, amennyiben az megfelel a következő feltételeknek:

| a) | az (1) bekezdésben említett információkat benyújtották; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett információkat benyújtották;

| b) | mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat. |
| --- | --- |

b)

mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

A validálás nem foglalja magában a benyújtott adatok minőségének vagy helytállóságának, vagy az adatokkal kapcsolatos követelmények módosításának alátámasztására felhozott indokoknak az értékelését.

(4)   Amennyiben a referencia illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiányos, tájékoztatja a kérelmezőt a kérelem validálásához szükséges kiegészítő információkról és a szóban forgó információk benyújtására ésszerű határidőt szab meg. A referencia illetékes hatóság a többi érintett tagállamot is tájékoztatja.

A referencia illetékes hatóság a kiegészítő információk kézhezvételét követő egy hónapon belül döntést hoz arról, hogy a benyújtott kiegészítő információk elégségesek-e a kérelem validálásához.

A referencia illetékes hatóság elutasítja a kérelmet, amennyiben a kérelmező nem nyújtja be a kért információt a határidőn belül, és erről értesíti a kérelmezőt és a többi érintett tagállamot.

(5)   Amennyiben a referencia illetékes hatóság a (3) bekezdés értelmében elvégzett validálás alapján úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiánytalan, erről késedelem nélkül értesíti a kérelmezőt és a többi érintett tagállamot.

(6)   A referencia illetékes hatóság értékeli az (1) bekezdésben említett információkat és az érvényes kérelem kézhezvételétől számított tizenkét hónapon belül az általa végzett értékelés következtetéseit összefoglaló jelentést és a biocid termék jellemzőit összefoglaló tervezetet készít; a jelentést és az összefoglaló tervezetét továbbítja a többi érintett tagállam illetékes hatóságainak és a kérelmezőnek. A referencia illetékes hatóság az értékelésről szóló jelentés tervezetét megküldi a kérelmezőnek, mely utóbbinak egy hónapon belül lehetősége van szóbeli vagy írásbeli megjegyzéseket tenni. A referencia illetékes hatóság a fent említett megjegyzéseket kellő súllyal figyelembe veszi az értékelés végleges változatának kidolgozása során.

(7)   A (6) bekezdésben említett dokumentumok kézhezvételét követő négy hónapon belül a többi érintett tagállam illetékes hatóságai jóváhagyják az értékelésről szóló jelentést és a termékjellemzők összefoglalását és erről tájékoztatják a referencia illetékes hatóságot.

(8)   A referencia illetékes hatóság és a többi érintett tagállam illetékes hatóságai a (7) bekezdésben említett időtartam leteltét követő egy hónapon belül az értékelésről szóló jóváhagyott jelentés és a biocid termék jellemzőinek összefoglalása alapján engedélyezik a biocid terméket.

Egységes engedélyezési számot kell alkalmazni az összes érintett tagállamban.

A Bizottság a 73. cikkel összhangban, a 74. cikk és a 75. cikk feltételeire figyelemmel felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el az egységes engedélyezési szám kiadására vonatkozó kritériumok és eljárások meghatározása céljából.

(9)   Amennyiben a többi érintett tagállam illetékes hatóságai közül egy vagy több a (6) bekezdésben említett dokumentumok kézhezvételétől számított négy hónapon belül nem hagyja jóvá az értékelésről szóló jelentést és a biocid termék jellemzőinek összefoglalását, erről értesíti a Bizottságot, a kérelmezőt, a referencia illetékes hatóságot és a többi érintett tagállam illetékes hatóságait, mellékelve az indokolást tartalmazó, a biocid terméket és annak jellemzőit azonosító dokumentumot, valamint felvázolva a nemzeti engedély elismerésének elutasítására vagy korlátozására irányuló javaslatot alátámasztó tényeket.

A Bizottság a
  kérelmezővel folytatott konzultációt követően, a
  76. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban határozatot fogad el arról, hogy az illetékes hatóság által felhozott indokok alapján jogos-e a nemzeti engedély korlátozása vagy elismerésének elutasítása.

A határozatot az illetékes hatóság első albekezdés szerinti értesítésétől számított három hónapon belül fogadják el. Amennyiben a Bizottság a 30. cikk értelmében véleményt kér az Ügynökségtől, a három hónapos időszakot az Ügynökség véleményének közléséig felfüggesztik.

Amennyiben a Bizottság
  határozata megerősíti a későbbi
  engedély ▐ elutasítására vagy korlátozására
  vonatkozóan előterjesztett
  indokokat,
  a biocid terméket korábban engedélyező
  illetékes hatóság a
  bizottsági határozatnak való megfelelés érdekében késedelem nélkül felülvizsgálja az általa
  kibocsátott nemzeti
  engedélyt.

Amennyiben a Bizottság határozata az eredeti nemzeti engedélyt erősíti meg, a nemzeti engedély elismerésének elutasítását, illetve a nemzeti engedélynek csak bizonyos feltételek mellett történő elismerését javasoló illetékes hatóság haladéktalanul az eredeti engedélynek megfelelően engedélyezi az érintett biocid terméket.

(10)   A több tagállamban párhuzamosan benyújtott, nemzeti engedély iránti kérelemmel kapcsolatos határozatuk meghozatalát követően az illetékes hatóságok a 23. cikk (5) bekezdésében említett információkat adott esetben beviszik a biocid termékek uniós nyilvántartásába.

29. cikk

A helyi körülményekhez való hozzáigazítás

(1)   Az az illetékes hatóság, amelyhez a 25. vagy a 28. cikk alapján benyújtott, kölcsönös elismerés iránti kérelem érkezik, a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül javasolhatja a kérelmezőnek az 58. cikk (2) bekezdésének
  e),
  f), g), j), l),
  m)
  és n) pontjában említett egyes feltételeknek az engedélyben a helyi körülményekhez való hozzáigazítását azért, hogy a 16. cikkben az engedély kiadásával kapcsolatban szereplő feltételek teljesüljenek, és erről tájékoztatja a Bizottságot, amennyiben azt állapítja meg, hogy területén a következő feltételek egyike teljesül:

| a) | a célszervezet nincs jelen károsodást okozó mennyiségben; |
| --- | --- |

a)

a célszervezet nincs jelen károsodást okozó mennyiségben;

| b) | a célszervezetnek elfogadhatatlan toleranciáját vagy rezisztenciáját mutatták ki a biocid termékkel szemben; |
| --- | --- |

b)

a célszervezetnek elfogadhatatlan toleranciáját vagy rezisztenciáját mutatták ki a biocid termékkel szemben;

| c) | a felhasználás fontos körülményei, különösen az éghajlat vagy a célszervezetek szaporodási időszaka jelentősen különböznek azon tagállam körülményeitől, amelyben a biocid terméket eredetileg értékelték, vagy azon tagállam körülményeitől, amelyben eredetileg kiadták az engedélyt ▐; |
| --- | --- |

c)

a felhasználás fontos körülményei, különösen az éghajlat vagy a célszervezetek szaporodási időszaka jelentősen különböznek azon tagállam körülményeitől, amelyben a biocid terméket eredetileg értékelték, vagy azon tagállam körülményeitől, amelyben eredetileg kiadták az engedélyt ▐;

| d) | a változatlan formában történő nemzeti engedélyezés káros hatással van az emberi egészségre, vagy elfogadhatatlan hatással van a környezetre. |
| --- | --- |

d)

a változatlan formában történő nemzeti engedélyezés káros hatással van az emberi egészségre, vagy elfogadhatatlan hatással van a környezetre.

Az illetékes hatóságok tájékoztatják a Bizottságot a nemzeti engedélyekben szereplő feltételeknek a helyi körülményekhez való igazítására irányuló valamennyi javaslatukról és a hozzáigazítás javasolásának indokairól.

(2)
     
  Az uniós jog értelmében a 15. cikkben említett szabályok betartására vonatkozóan megfelelő feltételek szabhatók, valamint a használat jellegzetes körülményeiből adódóan egyéb kockázatcsökkentő intézkedések vezethetők be.

(3)   Amennyiben a kérelmező és a kölcsönös elismerésre irányuló kérelmet átvevő illetékes hatóság a javasolt kiigazítás tárgyában két hónapon keresztül nem jut egyezségre, a szóban forgó illetékes hatóság erről késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot, mellékelve a javasolt kiigazítás indoklását tartalmazó, a biocid terméket és annak jellemzőit azonosító dokumentumot, valamint felvázolva a nemzeti engedély feltételeinek módosítására irányuló javaslatát alátámasztó tényeket.

▐

30. cikk

Az Ügynökség véleménye

(1)   A Bizottság tudományos vagy műszaki véleményezésre kérheti fel az Ügynökséget a nemzeti engedély kölcsönös elismerését elutasító vagy az engedély helyi körülményekhez való igazítását szorgalmazó tagállam által felvetett kérdésekkel kapcsolatban. Az Ügynökség a kérdés beterjesztésének időpontjától számított hat hónapon belül bocsát ki véleményt.

(2)   Az Ügynökség véleményének kinyilvánítása előtt lehetőséget biztosít a kérelmezőnek vagy az engedély birtokosának, hogy legfeljebb egy hónapos határidőn belül szóban vagy írásban ismertesse álláspontját.

Az Ügynökség felfüggesztheti az (1) bekezdésben említett határidőt annak biztosítása érdekében, hogy a kérelmező vagy az engedély birtokosa kidolgozhassa álláspontját.

31. cikk

Egyes
  hatóanyagokra vagy
  terméktípusökra vonatkozó eltérés

A
  25–29
  . cikktől eltérve, a tagállamok illetékes hatóságai elutasíthatják az
  5. és 9. cikkben említett hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek és az
  V. melléklet 15., 17. és 23. terméktípusa vonatkozásában kibocsátott nemzeti engedélyek kölcsönös elismerését, amennyiben az elutasítás indoka az emberek,
  különösen a veszélyeztetett csoportok egészségének védelme,
  az állatok vagy a növények egészségének védelme, a
  környezet, a
  művészeti, történelmi vagy régészeti vonatkozású nemzeti kincsek védelme, illetve az ipari vagy kereskedelmi tulajdon védelme. A tagállamok illetékes hatóságai minden ilyen vonatkozású határozatukról késedelem nélkül tájékoztatják egymást és a Bizottságot, és megjelölik annak indokait.

VII.   FEJEZET

A BIOCID TERMÉKEK UNIÓS ENGEDÉLYEZÉSE

1.   Szakasz

Az uniós engedélyek megadása

32. cikk

Uniós engedély

A Bizottság által e szakasz alapján kiadott uniós engedély eltérő rendelkezés hiányában az egész Unióban érvényes. A közösségi engedély valamennyi tagállamban ugyanolyan jogokkal és kötelességekkel ruházza fel az engedély birtokosát, mint az adott tagállam illetékes hatósága által kibocsátott engedély.

33. cikk

Biocid termékek, amelyek vonatkozásában kibocsátható uniós engedély

(1)   
  2013-tól kezdődően a
  biocid termékek következő kategóriái vonatkozásában bocsátható ki uniós engedély:

| a) | egy vagy több új hatóanyagot tartalmazó biocid termékek; |
| --- | --- |

a)

egy vagy több új hatóanyagot tartalmazó biocid termékek;

| b) | kis kockázattal járó biocid termékek. |
| --- | --- |

b)

kis kockázattal járó biocid termékek.

(2)   
  2017-től kezdődően uniós engedély az 5. cikk hatálya alá tartozó hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek kivételével a biocid termékek valamennyi kategóriája vonatkozásában kibocsátható.

34. cikk

A kérelem benyújtása és validálása

(1)   A biocid termék forgalomba hozataláért felelős személy vagy képviselője uniós engedély iránti kérelmet nyújt be az Ügynökséghez és közli az Ügynökséggel a választása szerinti tagállam illetékes hatóságának nevét, mely utóbbi felel a kérelem értékeléséért (a továbbiakban: értékelő illetékes hatóság).

Az Ügynökség a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül értesíti az értékelő illetékes hatóságot arról, hogy a kérelem hozzáférhető az Ügynökség adatbázisában.

(2)   A kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül az Ügynökség validálja a kérelmet, amennyiben az megfelel a következő követelményeknek:

| a) | a 18. cikkben említett dokumentációt benyújtották; |
| --- | --- |

a)

a 18. cikkben említett dokumentációt benyújtották;

| b) | mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat. |
| --- | --- |

b)

mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

A validálás nem foglalja magában a benyújtott adatok minőségének vagy helytállóságának, vagy az adatokkal kapcsolatos követelmények módosításának alátámasztására felhozott indokoknak az értékelését.

(3)   Amennyiben az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiányos, tájékoztatja a kérelmezőt a kérelem validálásához szükséges kiegészítő információkról és a szóban forgó információk benyújtására ésszerű határidőt szab meg.

Az Ügynökség a kiegészítő információk kézhezvételétől számított két hónapon belül döntést hoz arról, hogy a benyújtott kiegészítő információk elégségesek-e a kérelem validálásához.

Az Ügynökség elutasítja a kérelmet, amennyiben a kérelmező nem egészíti ki kérelmét a határidőn belül, és erről értesíti a kérelmezőt és az értékelő illetékes hatóságot. Ilyen esetben a 71. cikknek megfelelően az Ügynökségnek befizetett díj egy részét vissza kell téríteni.

(4)   Az e cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti ügynökségi határozatok ellen a 68. cikkel összhangban lehet fellebbezni.

(5)   Amennyiben az Ügynökség a (2) bekezdés értelmében elvégzett validálás alapján úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiánytalan, késedelem nélkül értesíti erről a kérelmezőt és az értékelő illetékes hatóságot.

35. cikk

A kérelmek értékelése

(1)   Az értékelő illetékes hatóság a validálást követő tizenkét hónapon belül a 16. cikkel összhangban értékeli a dokumentációkat, beleértve adott esetben a 19. cikk (2) bekezdésével összhangban benyújtott, az adatkövetelmények módosítására irányuló javaslatokat is.

Az értékelő illetékes hatóság a kérelmezőnek lehetőséget biztosít arra, hogy az értékelés következtetéseivel kapcsolatban egy hónapon belül szóbeli vagy írásbeli megjegyzéseket tegyen. Az értékelő illetékes hatóság a fent említett megjegyzéseket kellő súllyal figyelembe veszi az értékelés végleges változatának kidolgozása során.

Az értékelő illetékes hatóság az értékelés következtetéseit és az értékelésről szóló jelentést megküldi az Ügynökségnek.

(2)   Ha a dokumentációk értékelésekor kiderül, hogy az értékelés elvégzéséhez további információra van szükség, az értékelő illetékes hatóság felhívja a kérelmezőt a hiányzó információk meghatározott határidőn belül történő benyújtására és erről tájékoztatja az Ügynökséget.

Az (1) bekezdésben említett tizenkét hónapos időszakot felfüggesztik a felhívás kibocsátásának napjától az információ kézhezvételének napjáig.

(3)   Az értékelés következtetéseinek kézhezvételétől számított
  három

  i belül az Ügynökség a biocid termék engedélyezéséről szóló véleményt dolgoz ki és benyújtja azt a Bizottságnak.

Amennyiben az Ügynökség javasolja a biocid termék engedélyezését, a véleményben legalább a következő elemeknek kell szerepelniük:

| a) | arra vonatkozó nyilatkozat, hogy a 16. cikk (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában szereplő feltételek teljesülnek, valamint a biocid termék jellemzőiről szóló, a 20. cikk (2) bekezdésében említetteknek megfelelő összefoglaló tervezete; |
| --- | --- |

a)

arra vonatkozó nyilatkozat, hogy a 16. cikk (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában szereplő feltételek teljesülnek, valamint a biocid termék jellemzőiről szóló, a 20. cikk (2) bekezdésében említetteknek megfelelő összefoglaló tervezete;

| b) | adott esetben a biocid termék forgalomba hozatalával vagy használatával kapcsolatban előírandó feltételek részletei; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a biocid termék forgalomba hozatalával vagy használatával kapcsolatban előírandó feltételek részletei;

| c) | a biocid termék értékeléséről szóló jelentés végleges változata. |
| --- | --- |

c)

a biocid termék értékeléséről szóló jelentés végleges változata.

(4)   Az Ügynökség véleményének kézhezvételekor a Bizottság a 76. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban határozatot fogad el a biocid termék uniós engedélyezéséről. Az uniós engedély megadásával kapcsolatos határozatának meghozatalát követően a Bizottság a 23. cikk (5) bekezdésében szereplő információkat beviszi a biocid termékek uniós nyilvántartásába.

A tagállam értesíti a Bizottságot, ha korlátozza vagy megtiltja
  az V. melléklet 15., 17. és 23. terméktípusába tartozó biocid termék ▐ uniós
  engedélyezését
  a szóban forgó tagállam területén.
  Az ilyen korlátozást vagy tiltást a következők egyikével kell indokolni:

| a) | az emberi egészség – így különösen a veszélyeztetett csoportok egészségének – védelme, |
| --- | --- |

a)

az emberi egészség – így különösen a veszélyeztetett csoportok egészségének – védelme,

| b) | a környezet – így különösen a sérülékeny ökoszisztémák – védelme, |
| --- | --- |

b)

a környezet – így különösen a sérülékeny ökoszisztémák – védelme,

| c) | az állatok védelme, |
| --- | --- |

c)

az állatok védelme,

| d) | a növények védelme, |
| --- | --- |

d)

a növények védelme,

| e) | művészeti, történelmi vagy régészeti vonatkozású nemzeti kincsek védelme, vagy |
| --- | --- |

e)

művészeti, történelmi vagy régészeti vonatkozású nemzeti kincsek védelme, vagy

| f) | ipari vagy kereskedelmi tulajdon védelme. |
| --- | --- |

f)

ipari vagy kereskedelmi tulajdon védelme.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, ha
  úgy
  döntenek
  , hogy az uniós engedély bizonyos feltételeit a 29. cikk értelmében a szóban forgó tagállamra jellemző eltérő helyi körülményekhez kell igazítani.

(5)   Amennyiben a (4) bekezdés első albekezdésében említett határozat az adott biocid termék vonatkozásában azon az alapon utasítja el az uniós engedély megadását, hogy az adott termék a 17. cikk alapján nem felel meg a kis kockázattal járó biocid termékkel kapcsolatos kritériumoknak, a kérelmező adott esetben a 33. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján uniós engedély vagy az V. fejezet alapján nemzeti engedély iránti kérelmet nyújthat be.

(6)   Az az illetékes hatóság, amelyik értesítést kapott a 34. cikk (1) bekezdésében említettek szerinti értékelés iránti kérelemről, az értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül indokokkal kellően alátámasztott kérelem benyújtásával kezdeményezheti, hogy a Bizottság nevezzen ki másik értékelő illetékes hatóságot. A Bizottság határozatát a 76. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint hozza meg.

2.   Szakasz

Az uniós engedélyek megújítása

36. cikk

A kérelmek benyújtása és validálása

(1)   Az engedély birtokosa vagy annak képviselője az uniós engedély megújítása iránti kérelmet az Ügynökséghez legalább
  tizenkét hónappal
  az engedély lejárta előtt nyújtja be.

A kérelemhez mellékelni kell a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

(2)   Az Ügynökség a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül értesíti az uniós engedély iránti kérelem eredeti értékelését végző értékelő illetékes hatóságot arról, hogy a kérelem hozzáférhető az Ügynökség adatbázisában.

(3)   A Bizottság megújítja az uniós engedélyt, amennyiben a 16. cikkben meghatározott feltételek továbbra is teljesülnek.

(4)   A megújítás iránti kérelem benyújtásakor a kérelmező mellékeli a biocid termékkel kapcsolatos valamennyi, az előző engedélyezés óta keletkezett adatot felsoroló jegyzéket, valamint annak igazolását, hogy a biocid termékkel kapcsolatban elvégzett eredeti értékelés következtetései még mindig helytállóak.

Az eredeti értékelést végző értékelő illetékes hatóság bármikor kérheti a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a jegyzékben felsorolt adatokat.

(5)   A kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül az Ügynökség validálja a kérelmet, amennyiben az megfelel a következő követelményeknek:

| a) | a (4) bekezdésben említett dokumentumokat benyújtották; |
| --- | --- |

a)

a (4) bekezdésben említett dokumentumokat benyújtották;

| b) | mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat. |
| --- | --- |

b)

mellékelték a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

A validálás nem foglalja magában a benyújtott adatok minőségének vagy helytállóságának, vagy az adatokkal kapcsolatos követelmények módosításának alátámasztására felhozott indokoknak az értékelését.

(6)   Amennyiben az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiányos, tájékoztatja a kérelmezőt a kérelem validálásához szükséges kiegészítő információkról és a szóban forgó információk benyújtására ésszerű határidőt szab meg.

Az Ügynökség a kiegészítő információk kézhezvételét követő két hónapon belül döntést hoz arról, hogy a benyújtott kiegészítő információk elégségesek-e a kérelem validálásához.

Az Ügynökség elutasítja a kérelmet, amennyiben a kérelmező nem nyújtja be a kért információt a határidőn belül, és erről értesíti a kérelmezőt. Ilyen esetben a 71. cikknek megfelelően az Ügynökségnek befizetett díj egy részét vissza kell téríteni.

(7)   Az e cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti ügynökségi határozatok ellen a 68. cikkel összhangban lehet fellebbezni.

(8)   Amennyiben az Ügynökség az (5) bekezdés értelmében elvégzett validálás alapján úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiánytalan, késedelem nélkül értesíti erről a kérelmezőt és az értékelő illetékes hatóságot.

37. cikk

A megújítási iránti kérelmek értékelése

(1)   A rendelkezésre álló információk és az uniós engedély iránti kérelem eredeti értékelése következtetéseinek szükségessé váló felülvizsgálata alapján az uniós engedély iránti kérelem eredeti értékelését végző értékelő illetékes hatóság a 36. cikk (5) bekezdésében említett validálást követő egy hónapon belül határoz arról, hogy szükséges-e elvégezni a megújítás iránti kérelem teljes körű értékelését.

Amennyiben az értékelő illetékes hatóság úgy határoz, hogy szükség van a kérelem teljes körű értékelésére, az értékelést a 35. cikk (1)–(3) bekezdésével összhangban kell elvégezni. A kérelemmel kapcsolatos határozatot e cikk (5) bekezdésével összhangban kell elfogadni.

(2)   Amennyiben
  az uniós
  engedély iránti kérelem eredeti értékelését végző értékelő illetékes hatóság úgy határoz, hogy nincs szükség a kérelem teljes körű értékelésére, a validálást követő
  hat hónapon
  belül kidolgozza és benyújtja az Ügynökségnek az engedély megújítására vonatkozó ajánlást.

Az ajánlás Ügynökségnek történő benyújtása előtt az értékelő illetékes hatóság a kérelmezőnek lehetőséget biztosít arra, hogy az ajánlással kapcsolatban egy hónapon belül szóbeli vagy írásbeli megjegyzéseket tegyen. Az értékelő illetékes hatóság a fent említett megjegyzéseket kellő súllyal figyelembe veszi az ajánlás végleges változatának kidolgozása során.

(3)   Az értékelő illetékes hatóság ajánlásának kézhezvételekor az Ügynökség a többi tagállam illetékes hatóságai és a kérelmező számára hozzáférhetővé teszi azt és három hónapot biztosít az írásbeli megjegyzések benyújtására.

(4)   A Bizottság a (2) bekezdésben említett ajánlást kifogásoló illetékes hatóság által felvetett tudományos vagy műszaki kérdésekben véleményezésre kérheti fel az Ügynökséget. Az Ügynökség a kérdés beterjesztésének időpontjától számított hat hónapon belül bocsát ki véleményt.

(5)   A (3) bekezdésben említett időtartam leteltekor vagy az Ügynökség véleményének kézhezvételekor a Bizottság a 76. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban határoz az uniós engedély megújításáról vagy megújításának elutasításáról. Határozatának meghozatalát követően a Bizottság a 23. cikk (5) bekezdésében szereplő információkat frissíti a biocid termékek uniós nyilvántartásában.

(6)   Amennyiben az uniós engedély birtokosa által nem befolyásolható okokból az engedély megújításáról annak lejárati időpontja előtt nem születik határozat, a Bizottság a 76. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban az értékelés elvégzéséhez szükséges időre megadja az uniós engedély megújítását.

VIII.   FEJEZET

AZ ENGEDÉLYEK VISSZAVONÁSA, FELÜLVIZSGÁLATA ÉS MÓDOSÍTÁSA

38. cikk

Az új információk bejelentésére vonatkozó kötelezettség

(1)   Amennyiben az engedély birtokosa az engedélyezett biocid termékkel vagy az abban található hatóanyaggal (hatóanyagokkal) kapcsolatos, az engedélyt befolyásoló információkról szerez tudomást, késedelem nélkül bejelentést tesz a nemzeti engedélyt kibocsátó illetékes hatóságnak és az Ügynökségnek, vagy uniós engedély esetében a Bizottságnak és az Ügynökségnek. Különösen a következőket kell bejelenteni:

| a) | a hatóanyagnak vagy a biocid terméknek az emberekre vagy a környezetre gyakorolt hatásával kapcsolatos új ismeretek vagy információk
  , különösen a veszélyeztetett csoportokra gyakorolt hatást illetően
  ; |
| --- | --- |

a)

a hatóanyagnak vagy a biocid terméknek az emberekre vagy a környezetre gyakorolt hatásával kapcsolatos új ismeretek vagy információk
  , különösen a veszélyeztetett csoportokra gyakorolt hatást illetően
  ;

| b) | a hatóanyaggal szembeni rezisztencia kialakulását valószínűsítő adatok; |
| --- | --- |

b)

a hatóanyaggal szembeni rezisztencia kialakulását valószínűsítő adatok;

| c) | a biocid termék nem megfelelő hatékonyságára utaló új ismeretek vagy információk; |
| --- | --- |

c)

a biocid termék nem megfelelő hatékonyságára utaló új ismeretek vagy információk;

| d) | a hatóanyag eredete és összetétele vonatkozásában bekövetkezett változások. |
| --- | --- |

d)

a hatóanyag eredete és összetétele vonatkozásában bekövetkezett változások.

(2)   A nemzeti engedélyt kibocsátó illetékes hatóság, vagy uniós engedély esetében az Ügynökség megvizsgálja, hogy a 39. cikk alapján szükség van-e az engedély módosítására vagy visszavonására.

(3)   A nemzeti engedélyt kibocsátó illetékes hatóság, vagy uniós engedély esetében az Ügynökség, a hozzá beérkezett ilyen jellegű információkról késedelem nélkül tájékoztatja a többi tagállam illetékes hatóságait, valamint adott esetben a Bizottságot.

Azon tagállamok illetékes hatóságai, amelyek a kölcsönös elismerési eljárás keretében ugyanannak a biocid terméknek a vonatkozásában nemzeti engedélyeket bocsátottak ki, megvizsgálják, hogy a 39. cikk alapján szükség van-e az engedély módosítására vagy visszavonására.

39. cikk

Az engedély visszavonása vagy módosítása

(1)   A tagállam illetékes hatósága, vagy uniós engedély esetében a Bizottság a következő esetek fennállása esetén bármikor visszavonhatja vagy módosíthatja az általa kibocsátott engedélyt:

| a) | amennyiben nem felelnek meg a
  16. cikkben foglalt
  követelményeknek vagy az emberi egészség és a környezet védelmére vonatkozó uniós standardoknak, különös tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (43), a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló 2006. december 12-i 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (44), a 2000/60/EK irányelvre, a 98/83/EK irányelvre, valamint a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2008. január 15-i 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (45)

  ; |
| --- | --- |

a)

amennyiben nem felelnek meg a
  16. cikkben foglalt
  követelményeknek vagy az emberi egészség és a környezet védelmére vonatkozó uniós standardoknak, különös tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (43), a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló 2006. december 12-i 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (44), a 2000/60/EK irányelvre, a 98/83/EK irányelvre, valamint a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2008. január 15-i 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (45)

  ;

| b) | az engedély kiadásának alapját képező tények tekintetében hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltattak; |
| --- | --- |

b)

az engedély kiadásának alapját képező tények tekintetében hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltattak;

| c) | az engedélyben foglalt valamely feltétel nem teljesült; |
| --- | --- |

c)

az engedélyben foglalt valamely feltétel nem teljesült;

| d) | az engedély birtokosa nem tesz eleget az e rendeletből eredő kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

d)

az engedély birtokosa nem tesz eleget az e rendeletből eredő kötelezettségeinek;

| e) | jelek mutatnak arra, hogy a 2000/60/EK irányelv 4. pontja (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja és 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjának i. alpontja, valamint 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint kitűzött célokat nem lehet elérni. |
| --- | --- |

e)

jelek mutatnak arra, hogy a 2000/60/EK irányelv 4. pontja (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja és 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjának i. alpontja, valamint 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint kitűzött célokat nem lehet elérni.

(2)   Amennyiben az illetékes hatóság, vagy uniós engedély esetében a Bizottság egy engedély visszavonását vagy módosítását tervezi, erről tájékoztatja az engedély birtokosát és lehetőséget biztosít számára, hogy meghatározott időn belül írásbeli vagy szóbeli megjegyzéseket tegyen, vagy kiegészítő információkat szolgáltasson. Az értékelő illetékes hatóság a fent említett megjegyzéseket kellő súllyal figyelembe veszi határozata végleges változatának kidolgozása során.

(3)   Amennyiben az illetékes hatóság, vagy uniós engedély esetében a Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban visszavon vagy módosít egy engedélyt, erről késedelem nélkül tájékoztatja az engedély birtokosát, a többi tagállam illetékes hatóságait, valamint adott esetben a Bizottságot.

Azok az illetékes hatóságok, amelyek a kölcsönös elismerési eljárás alapján ugyanannak a biocid terméknek a vonatkozásában bocsátottak ki engedélyt, a helyi körülmények figyelembevételével négy hónapon belül az adott esettől függően visszavonják vagy módosítják az engedélyeket és erről tájékoztatják a Bizottságot.

Abban az esetben, ha egyes tagállamok illetékes hatóságai nem jutnak egyetértésre, a vitatott kérdéseket késedelem nélkül a Bizottság elé kell terjeszteni és a 27. és 30. cikkben meghatározott eljárást kell értelemszerűen alkalmazni.

(4)   Egy engedély visszavonásával vagy módosításával kapcsolatos határozatának meghozatalát követően az illetékes hatóság, vagy uniós engedély esetében a Bizottság a 23. cikk (5) bekezdésében említett, az érintett biocid termékkel kapcsolatos információkat frissíti a biocid termékek uniós nyilvántartásában.

40. cikk

Engedély visszavonása az engedély birtokosának kérésére

A nemzeti engedélyt kibocsátó illetékes hatóság, vagy uniós engedély esetében a Bizottság az engedély birtokosának indokokkal alátámasztott kérésére visszavonja az engedélyt. Uniós engedély esetében a kérelmet az Ügynökséghez kell benyújtani.

Egy engedély visszavonásával kapcsolatos határozatának meghozatalát követően az illetékes hatóság, vagy uniós engedély esetében a Bizottság a 23. cikk (5) bekezdésében említett, az érintett biocid termékkel kapcsolatos információkat frissíti a biocid termékek uniós nyilvántartásában.

41. cikk

Engedély módosítása az engedély birtokosának kérésére

(1)   Az engedélyben szereplő feltételeket nem lehet megváltoztatni, kivéve ha az engedélyt az érintett biocid terméket korábban engedélyező illetékes hatóság, vagy uniós engedély esetében a Bizottság módosította.

(2)   Az engedélyben szereplő feltételek módosítása iránti kérelmet az engedély birtokosa az érintett biocid terméket korábban engedélyező valamennyi tagállami illetékes hatóságnak, vagy uniós engedély esetében az Ügynökségnek nyújtja be.

A kérelemhez mellékelni kell a 71. cikk értelmében befizetendő díjakat.

(3)
     
  Egy meglévő engedély módosításának a változtatások következő kategóriáinak egyikébe kell tartoznia:

| a) | „adminisztratív változtatás”; |
| --- | --- |

a)

„adminisztratív változtatás”;

| b) | „kisebb változtatás”; |
| --- | --- |

b)

„kisebb változtatás”;

| c) | „jelentős változtatás”. |
| --- | --- |

c)

„jelentős változtatás”.

42. cikk

A részletes törlési és módosítási eljárások

(1)   A
  törlési és módosítási eljárások zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a
  Bizottság
  – a 73. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében, a 74. és 75. cikk feltételeire is figyelemmel –
  az engedélynek a 39–41. cikk alapján történő visszavonásával vagy az engedélyben szereplő feltételek módosításával kapcsolatos kritériumokat és eljárásokat meghatározó
  további részletes
  intézkedéseket fogad el, beleértve egy vitarendezési mechanizmust is.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett kritériumok és eljárások a következő elveken alapulnak, de nem csak azokra korlátozódnak:

| a) | egyszerűsített bejelentési eljárást kell alkalmazni az engedély adminisztratív változtatásaira; |
| --- | --- |

a)

egyszerűsített bejelentési eljárást kell alkalmazni az engedély adminisztratív változtatásaira;

| b) | rövidített értékelési időszakot kell megállapítani az engedély kisebb változtatásaira; |
| --- | --- |

b)

rövidített értékelési időszakot kell megállapítani az engedély kisebb változtatásaira;

| c) | jelentős változtatások esetén az értékelési időszaknak arányosnak kell lennie a javasolt változtatás nagyságrendjével. |
| --- | --- |

c)

jelentős változtatások esetén az értékelési időszaknak arányosnak kell lennie a javasolt változtatás nagyságrendjével.

43. cikk

Türelmi idő

A 82. cikktől eltérve, amennyiben az illetékes hatóság, vagy uniós szinten engedélyezett biocid termék esetében a Bizottság visszavon vagy módosít egy engedélyt, illetve az engedély megújításának elutasításáról határoz, a meglévő készletek ártalmatlanítására, tárolására, forgalomba hozatalára és felhasználására türelmi időt biztosít, kivéve ha termék további forgalomba hozatala vagy használata az emberi egészség vagy a környezet szempontjából elfogadhatatlanul nagy kockázatot jelent.

Az érintett biocid termékek meglévő készleteinek forgalomba hozatala esetében a türelmi idő nem haladhatja meg a hat hónapot, valamint az ártalmatlanítás, tárolás és felhasználás esetében a további legfeljebb tizenkét hónapot.

44. cikk

Párhuzamos forgalmazás

(1)   A másik tagállamban (a továbbiakban: származási tagállam) engedélyezett biocid termék vonatkozásában egy tagállam (a továbbiakban: a bevezetés helye szerinti tagállam) illetékes hatósága a területén való forgalomba hozatalra vagy használatra vonatkozóan kibocsáthat párhuzamos forgalmazási engedélyt, amennyiben ez utóbbi tagállam illetékes hatósága megállapítja, hogy a szóban forgó biocid termék összetétele ▐ azonos egy, a területén már engedélyezett biocid termékével (a továbbiakban: referenciaként használt termék).

Az adott biocid terméket a bevezetés helye szerinti tagállamban forgalomba hozni kívánó kérelmező a párhuzamos forgalmazási engedély iránti kérelmet a bevezetés helye szerinti tagállam illetékes hatóságához nyújtja be.

A kérelemhez mellékelni kell minden, annak bizonyítására alkalmas információt, hogy a szóban forgó biocid termék ▐ azonos a (3) bekezdésben meghatározott, referenciaként használt termékkel.

(2)   A párhuzamos forgalmazási engedélyt a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül meg kell adni. Annak megállapítása érdekében, hogy a szóban forgó termék ▐ azonos-e a referenciaként használt termékkel, a bevezetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága kiegészítő információkat kérhet a származási tagállam illetékes hatóságától. A származási tagállam illetékes hatósága a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül rendelkezésre bocsátja a kért információkat.

(3)   A biocid termék akkor tekinthető a referenciaként használt használt termékkel azonos terméknek, ha a következő feltételek
  mindegyike
  teljesül:

| a) | ugyanaz a társaság vagy egy kapcsolt vállalkozás gyártotta, vagy engedély alapján
  azonos
  gyártási eljárás szerint gyártották
  ; |
| --- | --- |

a)

ugyanaz a társaság vagy egy kapcsolt vállalkozás gyártotta, vagy engedély alapján
  azonos
  gyártási eljárás szerint gyártották
  ;

| b) | a specifikációt
  és
  hatóanyag-tartalmat és
  a formuláció típusát tekintve azonos; |
| --- | --- |

b)

a specifikációt
  és
  hatóanyag-tartalmat és
  a formuláció típusát tekintve azonos;

| c) | a terméknek az emberi vagy az állati egészségre, valamint a környezetre ártalmatlan jellegét potenciálisan negatív irányba befolyásoló hatása
  a benne lévő segédanyagok, valamint a csomagolás, az anyag
  vagy
  a forma tekintetében
  ugyanaz vagy egyenértékű. |
| --- | --- |

c)

a terméknek az emberi vagy az állati egészségre, valamint a környezetre ártalmatlan jellegét potenciálisan negatív irányba befolyásoló hatása
  a benne lévő segédanyagok, valamint a csomagolás, az anyag
  vagy
  a forma tekintetében
  ugyanaz vagy egyenértékű.

(4)   A párhuzamos forgalmazási engedély iránti kérelem a következő adatokat tartalmazza:

| a) | a biocid termék származási tagállamban használt neve és engedélyezési száma; |
| --- | --- |

a)

a biocid termék származási tagállamban használt neve és engedélyezési száma;

| b) | a termékben található hatóanyagok nyilvántartási száma, valamint a 7. cikkben említett kérelmezőtől származó hozzáférési felhatalmazás az 50. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a termékben található hatóanyagok nyilvántartási száma, valamint a 7. cikkben említett kérelmezőtől származó hozzáférési felhatalmazás az 50. cikkel összhangban;

| c) | a származási tagállamban a referenciaként használt terméket engedélyező illetékes hatóság; |
| --- | --- |

c)

a származási tagállamban a referenciaként használt terméket engedélyező illetékes hatóság;

| d) | a származási tagállambeli engedélybirtokos neve és címe
  , valamint az 50. cikkel összhangban az engedélybirtokos hozzáférési felhatalmazása
  ; |
| --- | --- |

d)

a származási tagállambeli engedélybirtokos neve és címe
  , valamint az 50. cikkel összhangban az engedélybirtokos hozzáférési felhatalmazása
  ;

| e) | azon eredeti címke és használati útmutató, amellyel a biocid terméket a származási tagállamban forgalmazzák, amennyiben azt a bevezetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága a vizsgálat szempontjából szükségesnek tekinti; |
| --- | --- |

e)

azon eredeti címke és használati útmutató, amellyel a biocid terméket a származási tagállamban forgalmazzák, amennyiben azt a bevezetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága a vizsgálat szempontjából szükségesnek tekinti;

| f) | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

f)

a kérelmező neve és címe;

| g) | a bevezetés helye szerinti tagállamban forgalmazásra szánt biocid terméknek adandó név; |
| --- | --- |

g)

a bevezetés helye szerinti tagállamban forgalmazásra szánt biocid terméknek adandó név;

| h) | a bevezetés helye szerinti tagállamban forgalomba hozni kívánt termék címkéjének tervezete; |
| --- | --- |

h)

a bevezetés helye szerinti tagállamban forgalomba hozni kívánt termék címkéjének tervezete;

| i) | a bevezetni kívánt termékből származó minta, amennyiben azt a bevezetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága szükségesnek tekinti; |
| --- | --- |

i)

a bevezetni kívánt termékből származó minta, amennyiben azt a bevezetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága szükségesnek tekinti;

| j) | a referenciaként használt terméknek a bevezetés helye szerinti tagállamban használt neve és engedélyezési száma. |
| --- | --- |

j)

a referenciaként használt terméknek a bevezetés helye szerinti tagállamban használt neve és engedélyezési száma.

A bevezetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága megkövetelheti a e) pontban említett eredeti használati útmutató releváns részeinek fordítását.

(5)   A párhuzamos forgalmazási engedélyben előírt forgalomba hozatali és használati feltételek megegyeznek a referenciaként használt termék engedélyében előírt feltételekkel.

(6)   A párhuzamos forgalmazási engedély érvényességi ideje megegyezik a referenciaként használt termékre a bevezetés helye szerinti tagállamban kibocsátott engedély érvényességi idejével.

Amennyiben a referenciaként használt termékre vonatkozó engedély birtokosa a 40. cikknek megfelelően az engedély visszavonását kérelmezi, és a 16. cikkben foglalt követelmények még teljesülnek, a párhuzamos forgalmazási engedély a referenciaként használt termék engedélyének rendes lejárati idejéig érvényben marad.

(7)   E cikk különleges rendelkezéseinek sérelme nélkül a 38–41. cikk és a XIII. fejezet rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a párhuzamos forgalmazási engedély alapján forgalomba hozott biocid termékekre.

(8)   A bevezetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága visszavonhatja a párhuzamos forgalmazási engedélyt, ha a bevezetett biocid termék engedélyét a származási tagállam biztonsági vagy hatékonysági okokból visszavonja.

(9)   Amennyiben egy párhuzamos forgalmazási engedély iránti kérelemmel kapcsolatban e cikk rendelkezései alapján határozatot hoznak, a határozat meghozatalában érintett tagállami illetékes hatóságok a 23. cikk (5) bekezdésében említett információkat beviszik a biocid termékek uniós nyilvántartásába.

IX.   FEJEZET

ELTÉRÉSEK

45. cikk

Eltérések a követelményektől

(1)   A 15. és 16. cikktől eltérve, egy illetékes hatóság legfeljebb
  négy hónapra
  engedélyezheti az e rendelet rendelkezéseinek meg nem felelő biocid termék forgalomba hozatalát korlátozott és ellenőrzött felhasználás céljára, ha
  az összes itt felsorolt feltétel teljesül:

| a) | ez az intézkedés más módon el nem hárítható közegészségügyi vagy környezeti veszély miatt szükséges; |
| --- | --- |

a)

ez az intézkedés más módon el nem hárítható közegészségügyi vagy környezeti veszély miatt szükséges;

| b) | a szóban forgó hatóanyagok I. mellékletbe való felvételét jóváhagyták, vagy a 4. cikk szerint értékelték, és a teljes dokumentációt benyújtották; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó hatóanyagok I. mellékletbe való felvételét jóváhagyták, vagy a 4. cikk szerint értékelték, és a teljes dokumentációt benyújtották;

| c) | ha az adott hatóanyagok az 5. cikk szerinti hatóanyagok vagy azokat a 9. cikk szerinti helyettesítő anyagként jelölt anyagnak minősítik, a kérelmező vagy az illetékes hatóság kötelező anyaghelyettesítési tervet dolgozott ki és hajtott végre annak érdekében, hogy az adott anyagot nem veszélyes vegyi anyaggal vagy nem vegyi helyettesítő anyaggal váltsák fel a jóváhagyást követő két éven belül; valamint |
| --- | --- |

c)

ha az adott hatóanyagok az 5. cikk szerinti hatóanyagok vagy azokat a 9. cikk szerinti helyettesítő anyagként jelölt anyagnak minősítik, a kérelmező vagy az illetékes hatóság kötelező anyaghelyettesítési tervet dolgozott ki és hajtott végre annak érdekében, hogy az adott anyagot nem veszélyes vegyi anyaggal vagy nem vegyi helyettesítő anyaggal váltsák fel a jóváhagyást követő két éven belül; valamint

| d) | a terméket kizárólag szakmai felhasználók alkalmazzák, amelyek az integrált növényvédelem követelményei alapján tanúsítással rendelkeznek, a felhasználást pedig megfelelően nyomon követik. |
| --- | --- |

d)

a terméket kizárólag szakmai felhasználók alkalmazzák, amelyek az integrált növényvédelem követelményei alapján tanúsítással rendelkeznek, a felhasználást pedig megfelelően nyomon követik.

Az első albekezdésben említett illetékes hatóság fellépéséről és annak indokairól késedelem nélkül értesíti a többi illetékes hatóságot és a Bizottságot. Az illetékes hatóság az ilyen fellépés visszavonásáról késedelem nélkül értesíti a többi illetékes hatóságot és a Bizottságot.

A Bizottság a 76. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban késedelem nélkül határoz arról, hogy az illetékes hatóság által végrehajtott fellépés meghosszabbítható-e, és ha igen, milyen feltételek mellett hosszabbítható meg legfeljebb tizennyolc hónapos időtartamra.

▐

(2)   Az 1907/2006/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett hatóanyagokon túlmenően a forgalomba hozatalra e cikk alapján engedélyezett biocid termékekben való felhasználásra gyártott vagy importált hatóanyagokat a biocid termékekben való felhasználásra történő gyártás vagy import tekintetében törzskönyvezés alatt lévőnek, a törzskönyvezést pedig befejezettnek kell tekinteni, következésképpen a szóban forgó hatóanyagok megfelelnek az 1907/2006/EK rendelet II. címének 1. és 5. fejezetében szereplő követelményeknek is.

46. cikk

Kutatás és fejlesztés

(1)   A 15. cikktől eltérve, nem engedélyezett biocid termék vagy kizárólag biocid termékben való felhasználásra szánt hatóanyag forgalomba hozatalával járó kutatási vagy fejlesztési célú kísérletet és vizsgálatot csak tudományos kutatás és fejlesztés esetén vagy termék- és folyamatorientált kutatás és fejlesztés esetén, az e bekezdés második és a harmadik albekezdésében szereplő feltételek mellett lehet végezni.

Tudományos kutatás és fejlesztés esetén a kísérletet vagy a vizsgálatot elvégezni kívánó személy annak megkezdése előtt bejelentést tesz az illetékes hatóságnál. A szóban forgó személy olyan írásos nyilvántartást hoz létre és vezet, amely részletezi a biocid termék vagy hatóanyag azonosító és címkézési adatait, átadott mennyiségét, valamint azon személyek nevét és címét, akik kaptak a biocid termékből vagy hatóanyagból, és dokumentációt állít össze, amely minden hozzáférhető adatot tartalmaz az emberi vagy állati egészségre, vagy a környezetre gyakorolt lehetséges hatásokról. Az érintett személyek ezeket az információkat kérésre hozzáférhetővé teszik az illetékes hatóság számára.

Termék- és folyamatorientált kutatás és fejlesztés esetén a kísérletet vagy a vizsgálatot elvégezni kívánó személy a biocid termék vagy a hatóanyag forgalomba hozatalát megelőzően a második albekezdésben előírt információkról bejelentést tesz a forgalomba hozatal helye szerinti tagállam illetékes hatóságának.

(2)   Nem engedélyezett biocid terméket vagy kizárólag biocid termékben való felhasználásra szánt hatóanyagot nem lehet olyan kísérlet vagy vizsgálat céljára forgalomba hozni, amely a biocid termék környezetbe való kijutásával járhat, vagy azt eredményezheti, kivéve ha az illetékes hatóság értékelte az ilyen termék forgalomba hozatalában érdekelt személy által rendelkezésre bocsátott adatokat, és erre a célra olyan nemzeti engedélyt adott ki, amely korlátozza a felhasználandó mennyiségeket és a kezelendő területeket, és amelyben egyéb feltételeket is szabhat. Az illetékes hatóság a kibocsátott nemzeti engedélyről késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot és a többi illetékes hatóságot.

(3)   Ha bármilyen kísérletre vagy vizsgálatra más tagállamban kerül sor, mint ahol a biocid termék forgalomba hozatala történik, a kérelmező kísérleti vagy vizsgálati engedélyt szerez be annak a tagállamnak az illetékes hatóságától, amelynek területén a kísérleteket vagy vizsgálatokat folytatják.

Ha az (1) és (2) bekezdésben említett kísérletek és vizsgálatok
  azonnali vagy később jelentkező
  káros hatással lehetnek az emberek
  és különösen a gyermekek egészségére,
  vagy az állatok egészségére, vagy elfogadhatatlan mértékű ártalmas hatást gyakorolnak a környezetre,
  az emberekre, illetve az állatokra,
  az érintett tagállam illetékes hatósága betilthatja vagy olyan feltételekhez kötheti azokat, amelyeket a fenti következmények megelőzése végett szükségesnek tart. Az illetékes hatóság az ilyen intézkedésekről késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot és a többi illetékes hatóságot.

(4)   
  A hatóanyagokkal és biocid termékekkel kapcsolatos kutatás és fejlesztés ösztönzése érdekében
  a Bizottság
  – a 73. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében, a 74. és 75. cikk feltételeire is figyelemmel –
  intézkedéseket fogad el a hatóanyag vagy a biocid termék kísérletek során kijuttatható maximális összmennyiségének, és az e cikk (2) bekezdésének megfelelően minimálisan benyújtandó adatoknak a meghatározására.

▐

X.   FEJEZET

KEZELT ÁRUCIKKEK ÉS ANYAGOK

47. cikk

Kezelt árucikkek vagy anyagok forgalomba hozatala

(1)   Az egy vagy több biocid terméket tartalmazó kezelt anyagokat vagy árucikkeket csak abban az esetben lehet forgalomba hozni, ha az anyagok vagy árucikkek kezelésére használt
  hatóanyagok szerepelnek az I. mellékletben
  .

(2)
     
  A kezelt árucikk vagy anyag forgalomba hozataláért felelős személynek rendelkeznie kell egy, az engedély birtokosa által kibocsátott tanúsítvánnyal mindazon biocid termékre nézve, amelyet az adott árucikk vagy anyag kezelésekor használtak, vagy amely belekerült az árucikkbe vagy anyagba.

(3)   A kezelt árucikkeket vagy anyagokat a következő információkat tartalmazó címkézéssel kell ellátni:

| a) | „biocid termékkel kezelt” felirat után – adott esetben –
  az árucikk vagy az anyagok kezeléséhez felhasznált vagy az árucikk vagy az anyagok összetételében szereplő valamennyi hatóanyag neve
  lehetőség szerint közös nómenklatúrát használva (pl. INCI), valamint minden olyan hatóanyag vonatkozásában, amelyek rendeltetésük szerint szokásos vagy ésszerűen előre látható felhasználási feltételek mellett felszabadulnak a kezelt árucikkből vagy anyagból, kivéve, ha egyedi ágazati jogszabályok alapján már léteznek legalább ezzel egyenértékűnek tekinthető címkézési követelmények vagy más alternatív eszközök a tájékoztatási követelmények teljesítésére
  ;
  a nanoanyagok neve után zárójelben a „nano” kifejezést kell feltüntetni; |
| --- | --- |

a)

„biocid termékkel kezelt” felirat után – adott esetben –
  az árucikk vagy az anyagok kezeléséhez felhasznált vagy az árucikk vagy az anyagok összetételében szereplő valamennyi hatóanyag neve
  lehetőség szerint közös nómenklatúrát használva (pl. INCI), valamint minden olyan hatóanyag vonatkozásában, amelyek rendeltetésük szerint szokásos vagy ésszerűen előre látható felhasználási feltételek mellett felszabadulnak a kezelt árucikkből vagy anyagból, kivéve, ha egyedi ágazati jogszabályok alapján már léteznek legalább ezzel egyenértékűnek tekinthető címkézési követelmények vagy más alternatív eszközök a tájékoztatási követelmények teljesítésére
  ;
  a nanoanyagok neve után zárójelben a „nano” kifejezést kell feltüntetni;

| b) | ▐ a kezelt árucikkeknek vagy anyagoknak tulajdonított biocid tulajdonság
  amennyiben a bennük lévő biocid termék emberekkel vagy a környezettel közvetlen kapcsolatba kerül
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

▐ a kezelt árucikkeknek vagy anyagoknak tulajdonított biocid tulajdonság
  amennyiben a bennük lévő biocid termék emberekkel vagy a környezettel közvetlen kapcsolatba kerül
  ;

▐

| c) | a biocid termék engedélyében meghatározott figyelmeztető mondatok és óvintézkedésre vonatkozó mondatok
  amennyiben a bennük lévő biocid termék szokásos vagy ésszerűen előre látható felhasználási feltételek mellett felszabadul
  . |
| --- | --- |

c)

a biocid termék engedélyében meghatározott figyelmeztető mondatok és óvintézkedésre vonatkozó mondatok
  amennyiben a bennük lévő biocid termék szokásos vagy ésszerűen előre látható felhasználási feltételek mellett felszabadul
  .

A címkének jól láthatónak, könnyen olvashatónak és kellőképpen tartósnak kell lennie
  , és azt a kezelt árucikk vagy anyag forgalomba hozatala szerinti tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein
  a kezelt
  árucikkre
  vagy
  anyagra, annak
  csomagolására, használati utasítására vagy garanciájára kell nyomtatni.

Az olyan kezelt anyagok vagy árucikkek esetében, amelyeket nem sorozatgyártás, hanem külön megrendelés alapján terveznek és gyártanak, a gyártó más tájékoztatási formákról is megállapodhat az ügyféllel.

E bekezdés akkor alkalmazandó, ha más uniós jogszabályok nem állapítanak meg ilyen címkézési követelményeket.

XI.   FEJEZET

ADATVÉDELEM ÉS ADATMEGOSZTÁS

48. cikk

Az illetékes hatóságok vagy az Ügynökség birtokában lévő információk védelme

(1)   Az e rendelet alkalmazásában benyújtott információkat az illetékes hatóságok vagy az Ügynökség későbbi kérelmezők javára nem használhatja fel, kivéve az alábbi eseteket:

| a) | a későbbi kérelmező
  az 50. cikk szerinti
  hozzáférési felhatalmazás formájában rendelkezik ▐ arra vonatkozó írásos beleegyezésével, hogy ezeket az információkat használhatja, |
| --- | --- |

a)

a későbbi kérelmező
  az 50. cikk szerinti
  hozzáférési felhatalmazás formájában rendelkezik ▐ arra vonatkozó írásos beleegyezésével, hogy ezeket az információkat használhatja,

| b) | az adatvédelemre vonatkozó időbeli korlátozás letelt; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelemre vonatkozó időbeli korlátozás letelt;

| c) | a későbbi kérelmező is az információ tulajdonosa. |
| --- | --- |

c)

a későbbi kérelmező is az információ tulajdonosa.

(2)   Amennyiben egy kérelmező információt nyújt be az illetékes hatósághoz vagy az Ügynökséghez, mellékelnie kell az összes benyújtott információ jegyzékét. A jegyzékben fel kell tüntetnie, hogy az információnak tulajdonosa-e, vagy a szóban forgó információ tekintetében csak hozzáférési felhatalmazással rendelkezik. Ez utóbbi esetben a jegyzékben fel kell tüntetni a tulajdonos nevét és elérhetőségét. A kérelmező tájékoztatja az illetékes hatóságot vagy az Ügynökséget az információ tulajdonjoga tekintetében bekövetkezett változásokról.

(3)   A (2) bekezdésben említett jegyzék kézhezvételekor az illetékes hatóság megküldi azt az Ügynökségnek.

(4)   A (2) bekezdésben említett
  jegyzékben szereplő valamennyi információt egyedi kóddal kell ellátni és ezeket az Ügynökségnek – részletesen, az első kérelmező és az információ tulajdonosa adataival együtt – be kell vinnie
  a biocidok adatmegosztó nyilvántartásába.

(5)   A Bizottság, az Ügynökség, valamint a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet területén tudományos bizottságok létrehozásáról szóló 2004. március 3-i, 2004/210/EK bizottsági határozat (46) értelmében létrehozott tanácsadó tudományos bizottságok és az illetékes hatóságok hozzáférnek az (1) bekezdésben említett információkhoz.

49. cikk

Az információvédelem időtartama

(1)   A 98/8/EK irányelv vagy az e rendelet alkalmazásában benyújtott információk az e cikkben meghatározott feltételek szerinti adatvédelemben részesülnek. Ezen információk vonatkozásában az adatvédelem időtartama az információ benyújtásának időpontjában kezdődik meg.

A 98/8/EK irányelv ▐ alapján védelemben részesülő információ, amelynek vonatkozásában a 98/8/EK irányelv szerinti védelmi időszak lejárt,
  vagy az e cikk alapján védelemben részesülő információ kérelem alapján
  újra védelem alatt álló információnak minősíthető.

A beérkezési dátum valamennyi, a 48. cikk (4) bekezdése szerint egyedi kóddal ellátott dokumentum esetében egyenként kerül meghatározásra.

(2)   A meglévő hatóanyag I. mellékletbe való felvétele céljából benyújtott információ tekintetében a védelmi időszak a releváns hatóanyagnak az I. mellékletbe az adott terméktípus vonatkozásában történő felvételének időpontjától számított tíz év elteltekor jár le.

Az új hatóanyag I. mellékletbe való felvétele céljából benyújtott információ tekintetében a védelmi időszak a releváns hatóanyagnak az I. mellékletbe az adott terméktípus vonatkozásában történő felvételének időpontjától számított tizenöt év elteltekor jár le.

A hatóanyag I. mellékletbe való felvételének megújítása vagy annak felülvizsgálata céljából benyújtott információk tekintetében a védelmi időszak a megújításra vagy a felülvizsgálatra vonatkozó határozat meghozatalának időpontjától számított öt év elteltekor jár le.

(3)   A kizárólag meglévő hatóanyagokat tartalmazó biocid termék engedélyezése céljából benyújtott információ tekintetében a védelmi időszak a termék első alkalommal történő engedélyezésétől számított tíz év elteltekor jár le.

Az új hatóanyagot tartalmazó biocid termék engedélyezése céljából benyújtott információ tekintetében a védelmi időszak a termék első alkalommal történő engedélyezésétől számított tizenöt év elteltekor jár le.

A biocid termékre vonatkozó engedély megújítása vagy módosítása céljából benyújtott információ tekintetében a védelmi időszak az engedély megújításának vagy módosításának időpontjától számított öt év elteltekor jár le.

▐

50. cikk

Hozzáférési felhatalmazás

(1)   A hozzáférési felhatalmazásnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:

| a) | az adat tulajdonosának és a kedvezményezettnek a neve és elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

az adat tulajdonosának és a kedvezményezettnek a neve és elérhetősége;

| b) | a hozzáférési felhatalmazás hatálybalépésének és lejáratának időpontja; |
| --- | --- |

b)

a hozzáférési felhatalmazás hatálybalépésének és lejáratának időpontja;

| c) | az a benyújtott információ, amelynek az idézésére a hozzáférési felhatalmazás jogot biztosít; |
| --- | --- |

c)

az a benyújtott információ, amelynek az idézésére a hozzáférési felhatalmazás jogot biztosít;

| d) | a hatóanyagot vagy a biocid terméket gyártó üzem címe; |
| --- | --- |

d)

a hatóanyagot vagy a biocid terméket gyártó üzem címe;

| e) | a hozzáférési felhatalmazás visszavonására vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

e)

a hozzáférési felhatalmazás visszavonására vonatkozó feltételek.

(2)   A hozzáférési felhatalmazás lejárat előtt történő visszavonása nem befolyásolja a szóban forgó hozzáférési felhatalmazás alapján kibocsátott engedély érvényességét.

51. cikk

Az információk kötelező megosztása

(1)   
  Mivel kívánatos lenne elkerülni az állatkísérleteket
  , e rendelet céljából gerinces állatokon csak akkor folytathatók vizsgálatok, ha a szükséges ismeretek másképp nem szerezhetők meg,
  illetve nem létezik olyan alternatív megoldás, amely az emberekre vagy állatokra nézve nem jár súlyos következményekkel
  . E rendelet alkalmazásában tilos megismételni a gerinces állatokon végzett vizsgálatokat.

(2)   A gerinces állatokon vagy gerinctelen állatokon kísérleteket vagy vizsgálatokat elvégezni kívánó személy, (a továbbiakban: leendő kérelmező), megtudakolja az illetékes hatóságtól vagy az Ügynökségtől, hogy egy korábbi kérelem kapcsán nem nyújtottak-e már be ilyen kísérleteket vagy vizsgálatokat. Az illetékes hatóság vagy az Ügynökség ellenőrzi, hogy nem szereplenek-e már ilyen kísérletekkel vagy vizsgálatokkal kapcsolatban adatok a biocidok adatmegosztó nyilvántartásában.

Amennyiben ilyen kísérletekkel vagy vizsgálatokkal kapcsolatos adatokat egy korábbi kérelem összefüggésében már benyújtottak,
  az illetékes hatóság vagy az Ügynökség késedelem nélkül értékeli a műszaki egyenértékűséget az összehasonlítási alap tekintetében
  .
  Amennyiben a műszaki egyenértékűség értékelése pozitív
  , az illetékes hatóság vagy az Ügynökség késedelem nélkül a leendő kérelmező rendelkezésére bocsátja az információ birtokosának nevét és elérhetőségét.

Amennyiben a szóban forgó kísérletekkel vagy vizsgálatokkal gyűjtött adatok a 49. cikk értelmében még mindig védelem alatt állnak és gerinces állatokon végzett vizsgálatokat is magukba foglalnak, a leendő kérelmező az információ tulajdonosától megkéri a kísérletekre vagy vizsgálatokra való hivatkozás jogát.

Amennyiben a szóban forgó kísérletekkel vagy vizsgálatokkal gyűjtött adatok a 49. cikk értelmében még mindig védelem alatt állnak és gerinces állatokon végzett vizsgálatokat nem foglalnak magukba, a leendő kérelmező az információ tulajdonosától megkérheti a kísérletekre vagy vizsgálatokra való hivatkozás jogát.

52. cikk

Az információk kötelező megosztásáért járó kompenzáció

(1)   Amennyiben az 51. cikk (2) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be, a leendő kérelmező és az információ birtokosa mindent megtesz a kísérletek vagy vizsgálatok eredményeinek a leendő kérelmező által kért megosztásával kapcsolatos megállapodás érdekében. Az ilyen megállapodás helyettesíthető az ügy választottbírósági testület elé vitelével és a választottbírósági végzés elfogadására vonatkozó kötelezettségvállalással.

(2)   Amennyiben sikerül megállapodásra jutni, az információ birtokosa a szóban forgó információt a leendő kérelmező rendelkezésére bocsátja és engedélyezi a leendő kérelmezőnek az adatbirtokos kísérleteire vagy vizsgálataira való hivatkozást.

(3)   Amennyiben a kérelemnek az 51. cikk (2) bekezdése alapján történő benyújtásától számított két hónapon belül nem sikerül megállapodásra jutni, a leendő kérelmező késedelem nélkül értesíti erről az Ügynökséget és az információ birtokosát. A megállapodás elmaradásáról történő tájékoztatás kézhezvételétől számított két hónapon belül az Ügynökség a leendő kérelmező számára megadja a jogot a gerinces állatokon végzett vizsgálatokat is magába foglaló kísérletekre vagy vizsgálatokra való hivatkozásra. A nemzeti bíróságok határozzák meg, hogy a leendő kérelmezőnek milyen mértékben kell hozzájárulnia az adatbirtokos által viselt költségekhez.

(4)   A kísérletek vagy vizsgálatok megosztásának költségeit igazságos, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon kell meghatározni.

(5)   Az e cikk (3) bekezdése szerinti ügynökségi határozatok ellen a 68. cikkel összhangban lehet fellebbezni.

53. cikk

Adatok felhasználása a későbbi engedély iránti kérelmekhez

(1)   Olyan biocid termék esetében, amelyet a 15. a 25. vagy a 28. cikknek megfelelően már engedélyeztek és amelynek esetében a 49. cikk alapján az információk védelmére vonatkozó valamennyi időszak letelt, az átvevő illetékes hatóság vagy az Ügynökség hozzájárulhat, hogy egy későbbi kérelmező hivatkozzon az első kérelmező által benyújtott adatokra,
  – és amennyiben a 49. cikk alapján az információk védelmére vonatkozó időszak nem telt le, az átvevő illetékes hatóság vagy az Ügynökség engedélyezheti, hogy egy későbbi kérelmező az 52. cikk alapján mindkét esetben hivatkozzon az első kérelmező által benyújtott adatokra –
  amennyiben a későbbi kérelmező bizonyítani tudja, hogy a biocid termék hasonló a korábban engedélyezett termékhez, és hatóanyagai műszaki szempontból a korábban engedélyezett termékével egyenértékűek, beleértve a tisztasági fokot és a szennyezések jellegét is.

Az e bekezdés első albekezdése szerinti ügynökségi határozatok ellen a 68. cikkel összhangban lehet fellebbezni.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a későbbi kérelmezők az esettől függően az átvevő illetékes hatóság vagy az Ügynökség rendelkezésére bocsátják a következő információkat:

| a) | a biocid termék azonosításához szükséges valamennyi adat, beleértve annak összetételét is; |
| --- | --- |

a)

a biocid termék azonosításához szükséges valamennyi adat, beleértve annak összetételét is;

| b) | a hatóanyag azonosításához és a hatóanyag műszaki egyenértékűségének megállapításához szükséges információk; |
| --- | --- |

b)

a hatóanyag azonosításához és a hatóanyag műszaki egyenértékűségének megállapításához szükséges információk;

| c) | a biocid termékben található potenciálisan veszélyes anyagok értékeléséhez szükséges valamennyi adat; |
| --- | --- |

c)

a biocid termékben található potenciálisan veszélyes anyagok értékeléséhez szükséges valamennyi adat;

| d) | annak bizonyításához szükséges adatok, hogy a biocid termék hatékonysága a 15. 25. vagy 28. cikk alapján korábban engedélyezett biocid termék hatékonyságához mérhető. |
| --- | --- |

d)

annak bizonyításához szükséges adatok, hogy a biocid termék hatékonysága a 15. 25. vagy 28. cikk alapján korábban engedélyezett biocid termék hatékonyságához mérhető.

XII.   FEJEZET

TÁJÉKOZTATÁS ÉS KÖZLEMÉNYEK

1.   Szakasz

Nyomon követés és jelentéstétel

54. cikk

Megfelelés az előírásoknak

(1)
     
  Az illetékes hatóságok hivatalos ellenőrzéseket végeznek annak megállapítására, hogy a biocid termékekben történő felhasználásra forgalomba hozott hatóanyagok gyártója benyújtotta-e a Bizottsághoz a II. melléklet szerinti hatóanyagokra vonatkozó információkat, illetve van-e a II. melléklet követelményeinek eleget tevő dokumentációra vonatkozó hozzáférési felhatalmazása.

(2)   Az illetékes hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket az önmagukban vagy kezelt anyagok összetevőjeként már forgalomba hozott biocid termékek nyomon követéséhez annak megállapítása érdekében, hogy azok megfelelnek-e e rendelet követelményeinek. A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló 2008. július 9-i, 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (47) ennek megfelelően kell alkalmazni.

(3)   Az illetékes hatóságok hivatalos ellenőrzéseket végeznek e rendelet betartásának biztosítása érdekében.

(4)   2013-tól kezdődően
  évente
  az illetékes hatóságok e rendeletnek az illetékességükbe tartozó területen történő végrehajtásával kapcsolatban jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz.
  A végrehajtási jelentéseket évente közzé kell tenni a Bizottság megfelelő weboldalán.
  A jelentés tartalmazza:

| a) | a (3) bekezdéssel összhangban elvégzett hivatalos ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

a)

a (3) bekezdéssel összhangban elvégzett hivatalos ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos információkat;

| b) | a biocid termékekkel összefüggő mérgezési esetekkel kapcsolatos információkat
  különös tekintettel a veszélyeztetett csoportokra
  ,
  valamint a jövőbeli ilyen esetek kockázatának csökkentésére hozott intézkedéseket
  . |
| --- | --- |

b)

a biocid termékekkel összefüggő mérgezési esetekkel kapcsolatos információkat
  különös tekintettel a veszélyeztetett csoportokra
  ,
  valamint a jövőbeli ilyen esetek kockázatának csökkentésére hozott intézkedéseket
  .

| c) | a környezetre gyakorolt hatásokkal kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

c)

a környezetre gyakorolt hatásokkal kapcsolatos információkat.

(5)   A Bizottság
  2019. január 1-jéig, majd ezt követően háromévente
  jelentést készít e rendelet végrehajtásáról, és különösen az uniós engedélyezési eljárás és a kölcsönös elismerés működéséről. A Bizottság az említett jelentést az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti.

A Bizottság e jelentés alapján értékeli, hogy szükséges-e javaslatot tenni e rendelet módosítására.

(6)
     
  Legkésőbb ... (48) a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a biocid termékekben található nanoanyagok használatának kockázatairól az emberi egészségre és a környezetre, valamint az e tekintetben meghozandó külön intézkedésekről.

(7)
     
  Legkésőbb .... (49) belül a Bizottság jelentést készít a biocid termékek környezetbe jutásának hatásairól. A Bizottság e jelentést az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti.

55. cikk

Bizalmas kezelés

(1)   Az e rendelet alkalmazásában az Ügynökség birtokába jutó dokumentumok vonatkozásában az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2001. május 30-i, 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (50) és az Ügynökség igazgatótanácsának az 1907/2006/EK rendelet 118. cikkének (3) bekezdésével összhangban elfogadott szabályait kell alkalmazni.

(2)   A következő információk nyilvánosságra hozatala az érintett személy kereskedelmi érdekeit sértőnek tekintendő:

| a) | a biocid termék teljes összetételével kapcsolatos információ; |
| --- | --- |

a)

a biocid termék teljes összetételével kapcsolatos információ;

| b) | egy anyag vagy keverék pontos felhasználása, funkciója vagy alkalmazása; |
| --- | --- |

b)

egy anyag vagy keverék pontos felhasználása, funkciója vagy alkalmazása;

| c) | a gyártott vagy forgalomba hozott anyag vagy keverék pontos mennyisége; |
| --- | --- |

c)

a gyártott vagy forgalomba hozott anyag vagy keverék pontos mennyisége;

| d) | a hatóanyag gyártója és a biocid termék forgalomba hozataláért felelős személy vagy a biocid termék forgalomba hozataláért felelős személy és a termék forgalmazói közötti kapcsolatok; |
| --- | --- |

d)

a hatóanyag gyártója és a biocid termék forgalomba hozataláért felelős személy vagy a biocid termék forgalomba hozataláért felelős személy és a termék forgalmazói közötti kapcsolatok;

| e) | a hatóanyagok gyártóinak neve és címe, beleértve a gyártó telephelyét is; |
| --- | --- |

e)

a hatóanyagok gyártóinak neve és címe, beleértve a gyártó telephelyét is;

| f) | a biocid termék gyártási helye. |
| --- | --- |

f)

a biocid termék gyártási helye.

Azonban ha az emberi egészség, a biztonság vagy a környezet védelme érdekében elengedhetetlen a sürgős intézkedés, az Ügynökség vagy az illetékes hatóságok
  megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy felfedjék
  az e bekezdésben említett információkat.

(3)   Az e rendelet alkalmazásában egy hatóanyaggal
  vagy biocid termékkel
  kapcsolatban az Ügynökségnek vagy egy illetékes hatóságnak információkat benyújtó személyek kérelmezhetik az 56. cikk (2) bekezdésében szereplő információk bizalmas kezelését, mellékelve annak indokolását, hogy a szóban forgó információk nyilvánossá tétele miért sértené az említett személy vagy bármely más érintett fél kereskedelmi érdekeit.

(4)   Az egyik illetékes hatóság vagy az Ügynökség által bizalmas megjelöléssel átvett információkat a többi illetékes hatóság, az Ügynökség és a Bizottság is bizalmasan kezeli.

56. cikk

Nyilvános elektronikus hozzáférés

(1)   A hatóanyagokkal kapcsolatban az illetékes hatóságok, az Ügynökség vagy adott esetben a Bizottság birtokában lévő következő információkat térítésmentesen
  egyetlen adatbázisban, strukturált formában
  hozzáférhetővé kell tenni
  legalább a Bizottság megfelelő weboldalán
  :

| a) | a (2) bekezdés f) pontjának sérelme nélkül azon hatóanyagoknak az Elméleti és Alkalmazott Kémia Nemzetközi Uniója (IUPAC) nómenklatúrája szerinti megnevezése, amelyek megfelelnek az 1272/2008/EK rendelet I. mellékletében meghatározott következő veszélyességi osztályok vagy kategóriák bármelyikére vonatkozó kritériumoknak:






  i. | a 2.1–2.4., 2.6. és 2.7. veszélyességi osztály, a 2.8. veszélyességi osztály A. és B. típusa, a 2.9., 2.10., 2.12. és 2.13. veszélyességi osztály 1. és 2. kategóriája, a 2.14. veszélyességi osztály 1. és 2. kategóriája és a 2.15. veszélyességi osztály A–F. típusa; |
| --- | --- | --- |

a)

a (2) bekezdés f) pontjának sérelme nélkül azon hatóanyagoknak az Elméleti és Alkalmazott Kémia Nemzetközi Uniója (IUPAC) nómenklatúrája szerinti megnevezése, amelyek megfelelnek az 1272/2008/EK rendelet I. mellékletében meghatározott következő veszélyességi osztályok vagy kategóriák bármelyikére vonatkozó kritériumoknak:

i.

a 2.1–2.4., 2.6. és 2.7. veszélyességi osztály, a 2.8. veszélyességi osztály A. és B. típusa, a 2.9., 2.10., 2.12. és 2.13. veszélyességi osztály 1. és 2. kategóriája, a 2.14. veszélyességi osztály 1. és 2. kategóriája és a 2.15. veszélyességi osztály A–F. típusa;

| ii. | a 3.1–3.6., a 3.7. (a szexuális működésre és termékenységre vagy a fejlődésre gyakorolt káros hatások), a 3.8. (kivéve a kábító hatásokat), a 3.9. és a 3.10. veszélyességi osztály; |
| --- | --- |

ii.

a 3.1–3.6., a 3.7. (a szexuális működésre és termékenységre vagy a fejlődésre gyakorolt káros hatások), a 3.8. (kivéve a kábító hatásokat), a 3.9. és a 3.10. veszélyességi osztály;

| iii. | a 4.1. veszélyességi osztály; |
| --- | --- |

iii.

a 4.1. veszélyességi osztály;

| iv. | az 5.1. veszélyességi osztály; |
| --- | --- |

iv.

az 5.1. veszélyességi osztály;

| b) | adott esetben a hatóanyagnak a Létező Kereskedelmi Vegyi Anyagok Európai Jegyzékében (EINECS) szereplő elnevezése; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a hatóanyagnak a Létező Kereskedelmi Vegyi Anyagok Európai Jegyzékében (EINECS) szereplő elnevezése;

| c) | a hatóanyag osztályba sorolása és címkézése; |
| --- | --- |

c)

a hatóanyag osztályba sorolása és címkézése;

| d) | a hatóanyaggal kapcsolatos fizikai-kémiai adatok, valamint a hatóanyag terjedési útjára és környezeti sorsára vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

d)

a hatóanyaggal kapcsolatos fizikai-kémiai adatok, valamint a hatóanyag terjedési útjára és környezeti sorsára vonatkozó adatok;

| e) | egyértelmű utalása arra, ha a hatóanyag perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT) vagy nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagnak minősül az 1907/2006/EK rendelet XIII. melléklete értelmében, illetve ha az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő, mutagén, neurotoxikus, immunrendszert károsító, reprodukciót károsító vagy allergén anyagok közé sorolják; |
| --- | --- |

e)

egyértelmű utalása arra, ha a hatóanyag perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT) vagy nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagnak minősül az 1907/2006/EK rendelet XIII. melléklete értelmében, illetve ha az 1272/2008/EK rendelettel összhangban rákkeltő, mutagén, neurotoxikus, immunrendszert károsító, reprodukciót károsító vagy allergén anyagok közé sorolják;

| f) | a toxikológiai és ökotoxikológiai tanulmányok eredménye; |
| --- | --- |

f)

a toxikológiai és ökotoxikológiai tanulmányok eredménye;

| g) | az e rendelet VI. mellékletével összhangban megállapított elfogadható expozíciós szint vagy becsült hatásmentes koncentráció; |
| --- | --- |

g)

az e rendelet VI. mellékletével összhangban megállapított elfogadható expozíciós szint vagy becsült hatásmentes koncentráció;

| h) | az e rendelet II. és III. mellékletével összhangban a biztonságos felhasználásra vonatkozóan megadott iránymutatás; |
| --- | --- |

h)

az e rendelet II. és III. mellékletével összhangban a biztonságos felhasználásra vonatkozóan megadott iránymutatás;

| i) | amennyiben azt e rendelet II. vagy III. melléklete előírja, azok az elemzési módszerek, amelyek a környezetbe
  (beleértve a vízforrásokat és az ivóvízkészleteket is)
  történő kibocsátás esetén lehetővé teszik a veszélyes anyagok kimutatását, valamint az emberre gyakorolt közvetlen expozíciós hatás meghatározását. |
| --- | --- |

i)

amennyiben azt e rendelet II. vagy III. melléklete előírja, azok az elemzési módszerek, amelyek a környezetbe
  (beleértve a vízforrásokat és az ivóvízkészleteket is)
  történő kibocsátás esetén lehetővé teszik a veszélyes anyagok kimutatását, valamint az emberre gyakorolt közvetlen expozíciós hatás meghatározását.

Amennyiben az első albekezdésben felsorolt információk új hatóanyaggal kapcsolatosak, akkor azokat csak azután kell nyilvánosan hozzáférhetővé tenni, hogy az új hatóanyagnak az e rendelet I. mellékletébe való felvétele hatályossá válik.

(2)   Az önmagukban felhasznált, illetve keverékekben, anyagokban vagy árucikkekben található hatóanyagokkal kapcsolatban, vagy az egyes biocid termékekkel kapcsolatban a következő információkat térítésmentesen nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, kivéve ha az információkat benyújtó fél az 55. cikk (3) bekezdésével összhangban az illetékes hatóság, az Ügynökség, vagy adott esetben a Bizottság által érvényesnek tekintett indokolást nyújt be arra vonatkozóan, hogy a szóban forgó információk nyilvánossá tétele miért sértené a kérelmező vagy bármely más érintett fél kereskedelmi érdekeit:

| a) | amennyiben az osztályba sorolás és címkézés szempontjából alapvető fontosságú, az anyag tisztasági foka, az ismerten veszélyes szennyezőanyagok és/vagy az adalékanyagok azonosítása; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az osztályba sorolás és címkézés szempontjából alapvető fontosságú, az anyag tisztasági foka, az ismerten veszélyes szennyezőanyagok és/vagy az adalékanyagok azonosítása;

| b) | az (1) bekezdés d) és e) pontjában említett információk vizsgálati összefoglalása vagy átfogó vizsgálati összefoglalása; |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés d) és e) pontjában említett információk vizsgálati összefoglalása vagy átfogó vizsgálati összefoglalása;

| c) | az (1) bekezdésben felsoroltaktól eltérő, a biztonsági adatlapon szereplő információk; |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdésben felsoroltaktól eltérő, a biztonsági adatlapon szereplő információk;

| d) | az anyag kereskedelmi neve(i); |
| --- | --- |

d)

az anyag kereskedelmi neve(i);

| e) | az 1272/2008/EK rendelet 24. cikkére is figyelemmel az (1) bekezdés a) pontjában említett azon hatóanyagok IUPAC-nómenklatúra szerinti megnevezése, amelyeket kizárólag az alábbiak közül egy vagy több módon használnak:






  i. | tudományos kutatás és fejlesztés céljára; |
| --- | --- | --- |

e)

az 1272/2008/EK rendelet 24. cikkére is figyelemmel az (1) bekezdés a) pontjában említett azon hatóanyagok IUPAC-nómenklatúra szerinti megnevezése, amelyeket kizárólag az alábbiak közül egy vagy több módon használnak:

i.

tudományos kutatás és fejlesztés céljára;

| ii. | termék- és folyamatorientált kutatás és fejlesztés céljára. |
| --- | --- |

ii.

termék- és folyamatorientált kutatás és fejlesztés céljára.

(3)   Miután az engedélyt megadták, a bizalmas kezelés egyetlen esetben sem vonatkozik a következőkre:

| a) | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező neve és címe;

| b) | a biocid termék gyártójának neve és címe; |
| --- | --- |

b)

a biocid termék gyártójának neve és címe;

| c) | a hatóanyag gyártójának neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a hatóanyag gyártójának neve és címe;

| d) | a biocid termékben lévő hatóanyag vagy hatóanyagok mennyisége, valamint a biocid termék neve; |
| --- | --- |

d)

a biocid termékben lévő hatóanyag vagy hatóanyagok mennyisége, valamint a biocid termék neve;

| e) | a biocid termék fizikai és kémiai tulajdonságaival kapcsolatos adatok; |
| --- | --- |

e)

a biocid termék fizikai és kémiai tulajdonságaival kapcsolatos adatok;

| f) | a hatóanyag vagy a biocid termék ártalmatlanításának módjai; |
| --- | --- |

f)

a hatóanyag vagy a biocid termék ártalmatlanításának módjai;

| g) | azoknak a vizsgálati eredményeknek az összefoglalása, amelyeket a 18. cikk alapján követelnek meg a termék hatékonyságának, valamint az emberre, állatra és környezetre gyakorolt hatásának és, ahol szükséges, rezisztencia kialakulását elősegítő képességének megállapításához; |
| --- | --- |

g)

azoknak a vizsgálati eredményeknek az összefoglalása, amelyeket a 18. cikk alapján követelnek meg a termék hatékonyságának, valamint az emberre, állatra és környezetre gyakorolt hatásának és, ahol szükséges, rezisztencia kialakulását elősegítő képességének megállapításához;

| h) | javasolt módszerek és óvintézkedések a kezelés, tárolás, szállítás és használat során fellépő, valamint tűzből és más veszélyforrásokból származó veszélyek csökkentésére; |
| --- | --- |

h)

javasolt módszerek és óvintézkedések a kezelés, tárolás, szállítás és használat során fellépő, valamint tűzből és más veszélyforrásokból származó veszélyek csökkentésére;

| i) | biztonsági adatlapok; |
| --- | --- |

i)

biztonsági adatlapok;

| j) | a 16. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett elemzési módszerek; |
| --- | --- |

j)

a 16. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett elemzési módszerek;

| k) | a termék és csomagolásának ártalmatlanítási módszerei; |
| --- | --- |

k)

a termék és csomagolásának ártalmatlanítási módszerei;

| l) | kiömlés és szivárgás esetén követendő eljárások és megteendő intézkedések; |
| --- | --- |

l)

kiömlés és szivárgás esetén követendő eljárások és megteendő intézkedések;

| m) | személyi sérülés esetén alkalmazandó elsősegélynyújtás és orvosi tanácsok. |
| --- | --- |

m)

személyi sérülés esetén alkalmazandó elsősegélynyújtás és orvosi tanácsok.

(4)
     
  Ingyenesen nyilvános hozzáférést kell biztosítani ahhoz a jegyzékhez, amelyben a 16. cikk (5) bekezdése szerint engedélyezett biocid termékek és az adott gyártók adatai szerepelnek.

57. cikk

Nyilvántartás vezetése és jelentés

(1)   A biocid termékeket gyártó, importáló és a munkavégzés során felhasználó személyek legalább
  10 évig
  megőrzik az általuk gyártott, forgalomba hozott vagy felhasznált biocid termékekkel kapcsolatos nyilvántartást. A nyilvántartásokban szereplő információkat kérésre az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátják.

(2)   A Bizottság a nyilvántartásokban szereplő információk formai és tartalmi meghatározása és az (1) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a 76. cikk (3) bekezdésével összhangban végrehajtó rendelkezéseket fogad el.

2.   Szakasz

A biocid termékekkel kapcsolatos információk

58. cikk

Biocid termékek osztályozása, csomagolása és címkézése

(1)   A biocid termékeket az 1999/45/EK irányelvvel, és adott esetben az 1272/2008/EK rendelettel, illetve a biocid termék jellemzőinek a rendelet 20. cikke (2) bekezdésének i) pontjában említett jóváhagyott összefoglalójával, különösen pedig a figyelmeztető mondatokkal és az óvintézkedésre vonatkozó mondatokkal összhangban kell osztályozni, csomagolni és címkézni.

Ezenkívül azokat a termékeket, amelyek élelmiszerrel, itallal vagy takarmánnyal összetéveszthetők, úgy kell csomagolni, hogy az ilyen összetévesztés valószínűsége a lehető legkisebb legyen. A mindenki számára hozzáférhető termékeket úgy kell összeállítani, hogy a fogyasztástól elriasztó összetevőket is tartalmazzanak.

(2)   A címkék nem lehetnek félrevezetők és semmiféleképpen nem tartalmazhatnak olyan megjelölést, mint „kis kockázattal járó biocid termék”, „nem mérgező”, vagy „ártalmatlan”. Ezen túlmenően a címkének világosan és letörölhetetlen módon fel kell tüntetnie a következő információkat:

| a) | valamennyi hatóanyag azonosítását és metrikus egységekben kifejezett koncentrációját; |
| --- | --- |

a)

valamennyi hatóanyag azonosítását és metrikus egységekben kifejezett koncentrációját;

| b) | az illetékes hatóság által a biocid terméknek adott engedélyezési számot; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság által a biocid terméknek adott engedélyezési számot;

| c) | információt arról, hogy a termék tartalmaz-e nanoanyagokat és a konkrét kockázatokat, valamint a nanoanyagokra történő hivatkozások után a „nano” kifejezést zárójelben; |
| --- | --- |

c)

információt arról, hogy a termék tartalmaz-e nanoanyagokat és a konkrét kockázatokat, valamint a nanoanyagokra történő hivatkozások után a „nano” kifejezést zárójelben;

| d) | a keverék típusát; |
| --- | --- |

d)

a keverék típusát;

| e) | azokat a felhasználásokat, amelyekre a biocid terméket engedélyezték; |
| --- | --- |

e)

azokat a felhasználásokat, amelyekre a biocid terméket engedélyezték;

| f) | használati utasítást és metrikus egységekben
  vagy más, a felhasználó számára értelmezhető és érthető módon kifejezett
  kifejezett adagolási arányt az engedélyben szereplő minden egyes felhasználáshoz; |
| --- | --- |

f)

használati utasítást és metrikus egységekben
  vagy más, a felhasználó számára értelmezhető és érthető módon kifejezett
  kifejezett adagolási arányt az engedélyben szereplő minden egyes felhasználáshoz;

| g) | a valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett ártalmas mellékhatások jellegét és elsősegély-nyújtási utasítást; |
| --- | --- |

g)

a valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett ártalmas mellékhatások jellegét és elsősegély-nyújtási utasítást;

| h) | ha tájékoztatót mellékelnek, akkor a „Használat előtt olvassa el a mellékelt használati utasítást!” feliratot
  ; |
| --- | --- |

h)

ha tájékoztatót mellékelnek, akkor a „Használat előtt olvassa el a mellékelt használati utasítást!” feliratot
  ;

| i) | adott esetben a veszélyeztetett csoportoknak szóló figyelmeztetéseket
  ; |
| --- | --- |

i)

adott esetben a veszélyeztetett csoportoknak szóló figyelmeztetéseket
  ;

| j) | a biocid termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó utasításokat, beleértve, amennyiben indokolt, a csomagolás újrafelhasználásának tilalmát; |
| --- | --- |

j)

a biocid termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó utasításokat, beleértve, amennyiben indokolt, a csomagolás újrafelhasználásának tilalmát;

| k) | a gyártási tétel számát vagy jelzését, és a szokásos tárolási körülményekre vonatkozó lejárat idejét; |
| --- | --- |

k)

a gyártási tétel számát vagy jelzését, és a szokásos tárolási körülményekre vonatkozó lejárat idejét;

| l) | a biocid hatás kifejtéséhez szükséges időt, a biocid termék ismételt alkalmazásai közt vagy az alkalmazás és a kezelt termék következő használata közt betartandó várakozási időt vagy azt az időt, amelyet követően ember vagy állat beléphet arra a területre, ahol a biocid terméket alkalmazták, ideértve részleteket a szennyezésmentesítés módjaira és eszközeire, a kezelt terület szellőztetéséhez szükséges időtartamra vonatkozóan; a berendezés megfelelő tisztításának részleteit, a felhasználás tárolás és szállítás alatti óvintézkedések részleteit; |
| --- | --- |

l)

a biocid hatás kifejtéséhez szükséges időt, a biocid termék ismételt alkalmazásai közt vagy az alkalmazás és a kezelt termék következő használata közt betartandó várakozási időt vagy azt az időt, amelyet követően ember vagy állat beléphet arra a területre, ahol a biocid terméket alkalmazták, ideértve részleteket a szennyezésmentesítés módjaira és eszközeire, a kezelt terület szellőztetéséhez szükséges időtartamra vonatkozóan; a berendezés megfelelő tisztításának részleteit, a felhasználás tárolás és szállítás alatti óvintézkedések részleteit;

| m) | adott esetben a felhasználói kört, amelyre a biocid termék használatát korlátozzák; |
| --- | --- |

m)

adott esetben a felhasználói kört, amelyre a biocid termék használatát korlátozzák;

| n) | adott esetben információt minden meghatározott környezeti veszélyről, különösen a nem célszervezetek védelmét és a vízszennyeződés elkerülését érintően; |
| --- | --- |

n)

adott esetben információt minden meghatározott környezeti veszélyről, különösen a nem célszervezetek védelmét és a vízszennyeződés elkerülését érintően;

| o) | a mikroorganizmusokat tartalmazó biocid termékek esetén a 2000/54/EK irányelvben meghatározott címkézési követelményeket. |
| --- | --- |

o)

a mikroorganizmusokat tartalmazó biocid termékek esetén a 2000/54/EK irányelvben meghatározott címkézési követelményeket.

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a biocid termék mérete vagy funkciója miatt szükséges, a d), f), g), j), k), l) és n) pontban említett információ feltüntethető a csomagoláson vagy a csomagoláshoz tartozó tájékoztatón.

(3)   A tagállamok
  területén
  forgalomba hozott biocid termékeket
  a forgalmazás helye szerinti
  ország hivatalos nyelvén vagy nyelvein írt címkékkel
  látják
  el.

59. cikk

Biztonsági adatlapok

A biztonsági adatlapokat a veszélyesként osztályozott biocid termékek esetében az 1907/2006/EK rendelet II. mellékletével, a kizárólag biocid termékekben használt hatóanyagok esetében pedig ugyanannak a rendeletnek a 31. cikkében szereplő követelményekkel összhangban kell elkészíteni és hozzáférhetővé tenni.

A biztonsági adatlapok az alábbi információkat tartalmazzák:

| a) | a lényeges termékkategóriák, amelyek hatóanyaga szerepel az I. mellékletben; |
| --- | --- |

a)

a lényeges termékkategóriák, amelyek hatóanyaga szerepel az I. mellékletben;

| b) | legalább egy olyan tagállam neve, amelyben a biocid terméket engedélyezték; |
| --- | --- |

b)

legalább egy olyan tagállam neve, amelyben a biocid terméket engedélyezték;

| c) | maga a biocid termék, vagy annak a kezelt cikkben vagy anyagban jelen lévő alkotóelemként kapott engedélyszáma. |
| --- | --- |

c)

maga a biocid termék, vagy annak a kezelt cikkben vagy anyagban jelen lévő alkotóelemként kapott engedélyszáma.

60. cikk

A biocid termékek uniós nyilvántartása

(1)   A Bizottság létrehozza és karbantartja a biocid termékek uniós nyilvántartását.

(2)   A biocid termékek uniós nyilvántartását az illetékes hatóságok, az Ügynökség és a Bizottság közötti információcserére kell használni.

(3)   A kérelmezők a biocid termékek uniós nyilvántartását igénybe véve hozzák létre a biocid termékek engedélyezésével, kölcsönös elismerésével és párhuzamos forgalmazási engedélyével kapcsolatos eljárások során használt valamennyi kérelmezési formanyomtatványt.

(4)   Az illetékes hatóságok a biocid termékek uniós nyilvántartásában frissítik az azokkal a biocid termékekkel kapcsolatos információkat, amelyekre az illetékességük alá tartozó terület vonatkozásában engedélyt adtak ki vagy amelyekre vonatkozóan a nemzeti engedélyt elutasították, módosították, megújították vagy visszavonták. A Bizottság frissíti az Unióban engedélyezett biocid termékekkel kapcsolatos információkat, vagy azokkal a biocid termékekkel kapcsolatos információkat, amelyekre vonatkozóan az uniós engedélyt elutasították, módosították, megújították vagy visszavonták.

(5)   A Bizottság
  a biocid termékek uniós nyilvántartásának megfelelő működése érdekében – a 73. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében, a 74. és 75. cikk feltételeire is figyelemmel – a
  nyilvántartásába veendő információk egyes típusaira és a kapcsolódó eljárásokra vonatkozó részletes szabályokat
  fogadhat el
  .

61. cikk

A biocidok adatmegosztó nyilvántartása

(1)   Az Ügynökség létrehozza és karbantartja a biocidok adatmegosztó nyilvántartását.

(2)   A biocidok adatmegosztó nyilvántartása tartalmazza az illetékes hatóságok és az Ügynökség által a 48. cikk (3) és (4) bekezdésének megfelelően rendelkezésre bocsátott információkat.

A nyilvántartás csak az illetékes hatóságok, az Ügynökség és a Bizottság számára hozzáférhető. Az illetékes hatóságok és az Ügynökség az információmegosztás elősegítése érdekében válaszolnak a biocidok adatmegosztó nyilvántartásában szereplő adatokkal kapcsolatban a leendő kérelmezők által feltett valamennyi kérdésre, kérésükre megadják a szóban forgó információ birtokosának elérhetőségét és nyilatkozatot bocsátanak ki azzal kapcsolatban, hogy az információ e rendelet értelmében védelem alatt áll-e, és ha igen, meddig.

62. cikk

Információhoz való hozzáférés

(1)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy valamennyi szakmabeli felhasználó, forgalmazó és tanácsadó hozzáférjen a használatra és kockázatokra, valamint a biocidok biztonságos alkalmazására vonatkozó megfelelő információkhoz.

(2)
     
  A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a nyilvánosság rendelkezésére bocsássák a biocid termékek előnyeire és kockázataira, valamint alkalmazásuk csökkentésére vonatkozó információkat.

(3)
     
  A Bizottság az interneten közzéteszi a belső piacon elérhető valamennyi hatóanyag listáját.

A biocid termékek forgalomba hozataláért felelős személyek az interneten közzéteszik e termékek listáját. E honlap célja, hogy a fogyasztók számára növelje az átláthatóságot, valamint elősegítse az e termékek tulajdonságaira és felhasználási feltételeire vonatkozó adatok könnyű és gyors megtalálását.

Az említett weboldalak elérése nem korlátozható és nem köthető feltételhez, és a tartalmukat folyamatosan frissíteni kell. A honlapok címeit jól látható módon fel kell tüntetni a biocid
  termékek
  címkézésén.

63. cikk

Reklám

(1)   A biocid termékekre vonatkozó reklámokban szerepelniük kell a következő mondatoknak: „A biocidokat biztonságosan alkalmazza! Használat előtt mindig olvassa el a feliratot és a használati utasítást!” A fenti mondatoknak az egész reklámon belül jól megkülönböztethetőnek kell lenniük.

(2)   A reklámozók a fent előírt mondatokban a „biocid” szót az V. mellékletben meghatározottak szerinti, reklámozott terméktípusra történő egyértelmű hivatkozással helyettesíthetik.

(3)   A biocid termékekre vonatkozó reklámokban tilos a terméket az emberre vagy környezetre gyakorolt hatását illetően megtévesztő módon feltüntetni. Biocid termékre vonatkozó reklámban semmilyen esetben sem szerepelhetnek olyan fordulatok, mint a „kis kockázattal járó biocid termék”, „nem mérgező”, „ártalmatlan”.

64. cikk

Méregfelügyelet

(1)   A tagállamok kijelölnek egy vagy több testületet, amely felelős a forgalomba hozott biocid termékekre vonatkozó információk gyűjtéséért, beleértve az ilyen termékek kémiai összetételét, valamint felelős azért, hogy az információkat rendelkezésre bocsássa olyan esetben, amikor biocid termékektől eredő mérgezés gyanúja merül fel.

A tagállamok az 1272/2008/EK rendelet 45. cikkével összhangban már kijelölt testületet vagy testületeket kijelölhetik az e cikk szerinti feladatok ellátására.

(2)   A tagállamok által kijelölt testületek garantálják a kapott információk titkosságának fenntartását. Az ilyen információk kizárólag a következő célból használhatók fel:

| a) | megelőzési és gyógyítási intézkedések kidolgozásával gyógykezelési célra, különösen vészhelyzetben; |
| --- | --- |

a)

megelőzési és gyógyítási intézkedések kidolgozásával gyógykezelési célra, különösen vészhelyzetben;

| b) | tagállami kérésre annak meghatározására irányuló statisztikai elemzés céljára, hogy mely területeken lehet szükség továbbfejlesztett kockázatkezelési intézkedésekre. |
| --- | --- |

b)

tagállami kérésre annak meghatározására irányuló statisztikai elemzés céljára, hogy mely területeken lehet szükség továbbfejlesztett kockázatkezelési intézkedésekre.

XIII.   FEJEZET

AZ ÜGYNÖKSÉG

65. cikk

A Ügynökség szerepe

Az Ügynökség ellátja az e rendelet II., III., IV., VI., VII., VIII., IX., X., XI., XII. és XIV. fejezete értelmében ráruházott feladatokat.

66. cikk

A biocid termékekkel foglalkozó bizottság

(1)   Az Ügynökségen belül létrejön a biocid termékekkel foglalkozó bizottság.

A biocid termékekkel foglalkozó bizottság az Ügynökség következő kérdésekkel kapcsolatos véleményének kidolgozásáért felel:

| a) | a hatóanyagok I. mellékletbe való felvétele vagy a felvétel megújítása iránti kérelem; |
| --- | --- |

a)

a hatóanyagok I. mellékletbe való felvétele vagy a felvétel megújítása iránti kérelem;

| b) | a hatóanyagok I. mellékletbe történő felvételének felülvizsgálata; |
| --- | --- |

b)

a hatóanyagok I. mellékletbe történő felvételének felülvizsgálata;

| c) | a potenciálisan helyettesíthető hatóanyagok meghatározása; |
| --- | --- |

c)

a potenciálisan helyettesíthető hatóanyagok meghatározása;

| d) | a biocid termékek uniós engedélyezése iránti kérelmek, illetve az uniós engedélyek megújítása, visszavonása és módosítása iránti kérelmek; |
| --- | --- |

d)

a biocid termékek uniós engedélyezése iránti kérelmek, illetve az uniós engedélyek megújítása, visszavonása és módosítása iránti kérelmek;

| e) | a kölcsönös elismerés elutasítása esetén felmerülő tudományos és műszaki kérdések; |
| --- | --- |

e)

a kölcsönös elismerés elutasítása esetén felmerülő tudományos és műszaki kérdések;

| f) | az e rendelet működése következtében az emberi egészségre és a környezetre vonatkozóan felmerülő kockázatokkal kapcsolatos bármely más kérdés. |
| --- | --- |

f)

az e rendelet működése következtében az emberi egészségre és a környezetre vonatkozóan felmerülő kockázatokkal kapcsolatos bármely más kérdés.

(2)   Az 1907/2006/EK rendelet 85., 87. és 88. cikkében a kockázatértékelési bizottság létrehozásával, összetételével, valamint tagjainak képesítésével és érdekeltségeivel kapcsolatban szereplő rendelkezések értelemszerűen alkalmazandók a biocid termékekkel foglalkozó bizottság esetében.

A biocid termékekkel foglalkozó bizottság munkacsoportokat hozhat létre és bizonyos feladatokat átadhat e munkacsoportoknak.

A biocid termékekkel foglalkozó bizottság tagjait a tagállamok rendelkezésére álló tudományos és technikai források támogatják. A tagállamok megfelelő tudományos és technikai forrásokat bocsátanak az általuk a biocid termékekkel foglalkozó bizottságba jelölt tagok rendelkezésére. A tagállamok illetékes hatóságai támogatják a biocid termékekkel foglalkozó bizottság és a bizottság által létrehozott munkacsoportok tevékenységeit.

67. cikk

A biocid termékekkel foglalkozó bizottság és az ügynökségi titkárság működése

(1)   Az Ügynökség által e rendelet vonatkozásában betöltött szerep tekintetében értelemszerűen alkalmazni kell az 1907/2006/EK rendelet 78–84., 89. és 90. cikkét.

(2)   Az 1907/2006/EK rendelet 76. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett ügynökségi titkárság a következő feladatokat látja el:

| a) | létrehozza és karbantartja a biocidok adatmegosztó nyilvántartását; |
| --- | --- |

a)

létrehozza és karbantartja a biocidok adatmegosztó nyilvántartását;

| b) | ellátja az e rendelet 7. cikkének (4) bekezdésében, a 11. cikkének (3) bekezdésében és a 34. cikkének (2) bekezdésében említett kérelmek validálásával kapcsolatos feladatokat; |
| --- | --- |

b)

ellátja az e rendelet 7. cikkének (4) bekezdésében, a 11. cikkének (3) bekezdésében és a 34. cikkének (2) bekezdésében említett kérelmek validálásával kapcsolatos feladatokat;

| c) | e rendelet Bizottság és tagállami illetékes hatóságok általi alkalmazásának elősegítése érdekében műszaki és tudományos iránymutatásokat és eszközöket biztosít; |
| --- | --- |

c)

e rendelet Bizottság és tagállami illetékes hatóságok általi alkalmazásának elősegítése érdekében műszaki és tudományos iránymutatásokat és eszközöket biztosít;

| d) | a hatóanyagok e rendelet I. mellékletébe való felvétele vagy közösségi engedélyezése során a kérelmezők
  – különösen a kkv-k –
  számára tanácsadást és támogatást biztosít; |
| --- | --- |

d)

a hatóanyagok e rendelet I. mellékletébe való felvétele vagy közösségi engedélyezése során a kérelmezők
  – különösen a kkv-k –
  számára tanácsadást és támogatást biztosít;

| e) | kidolgozza az e rendelettel kapcsolatos magyarázó információkat; |
| --- | --- |

e)

kidolgozza az e rendelettel kapcsolatos magyarázó információkat;

| f) | létrehozza és karbantartja a hatóanyagokkal és biocid termékekkel kapcsolatos információkat tartalmazó adatbázis(ok)at; |
| --- | --- |

f)

létrehozza és karbantartja a hatóanyagokkal és biocid termékekkel kapcsolatos információkat tartalmazó adatbázis(ok)at;

| g) | a Bizottság kérésére műszaki és tudományos támogatást nyújt az Unió, az illetékes hatóságok, nemzetközi szervezetek és harmadik országok közötti, biocid termékekkel kapcsolatos tudományos és műszaki együttműködés javításához; |
| --- | --- |

g)

a Bizottság kérésére műszaki és tudományos támogatást nyújt az Unió, az illetékes hatóságok, nemzetközi szervezetek és harmadik országok közötti, biocid termékekkel kapcsolatos tudományos és műszaki együttműködés javításához;

| h) | értesítést küld az Ügynökség által hozott határozatokról; |
| --- | --- |

h)

értesítést küld az Ügynökség által hozott határozatokról;

| i) | rendelkezésre bocsátja az információk Ügynökséghez való benyújtására meghatározott formátumokat; |
| --- | --- |

i)

rendelkezésre bocsátja az információk Ügynökséghez való benyújtására meghatározott formátumokat;

| j) | iránymutatást és eszközöket ad a felhasználási szakaszra vonatkozóan, különös tekintettel a következőkre:








  — | integrált növényvédelmi intézkedések meghatározott kártevőkre vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

j)

iránymutatást és eszközöket ad a felhasználási szakaszra vonatkozóan, különös tekintettel a következőkre:

—

integrált növényvédelmi intézkedések meghatározott kártevőkre vonatkozóan;

| — | a biocid termékek felhasználásának nyomon követése; |
| --- | --- |

—

a biocid termékek felhasználásának nyomon követése;

| — | bevált gyakorlatok a biocid termékek használatára vonatkozóan, hogy a minimálisan szükséges mennyiségre korlátozzák e termékek felhasználását; |
| --- | --- |

—

bevált gyakorlatok a biocid termékek használatára vonatkozóan, hogy a minimálisan szükséges mennyiségre korlátozzák e termékek felhasználását;

| — | növényvédelem érzékeny területeken, mint amilyenek az iskolák, munkahelyek, óvodák, közterek, tavak, csatornák és folyópartok, idősgondozó központok; |
| --- | --- |

—

növényvédelem érzékeny területeken, mint amilyenek az iskolák, munkahelyek, óvodák, közterek, tavak, csatornák és folyópartok, idősgondozó központok;

| — | műszaki berendezések a biocid termékek alkalmazására és ezek ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

műszaki berendezések a biocid termékek alkalmazására és ezek ellenőrzése.

(3)   A titkárság az interneten díjmentesen nyilvánosságra hozza az adatbázis(ok)ban szereplő, az 56. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott információkat, kivéve, ha az 55. cikk (3) bekezdése szerint benyújtott kérelmet indokoltnak ítéli. Az Ügynökség az 55. cikknek megfelelően az adatbázisokban szereplő egyéb információkat kérésre rendelkezésre bocsátja.

68. cikk

Fellebbezés

(1)   Az Ügynökség által a 7. cikk (5) bekezdése, a 11. cikk (4) bekezdése, a 34. cikk (3) bekezdése, a 36. cikk (6) bekezdése, az 52. cikk (3) bekezdése és az 53. cikk (1) bekezdése alapján hozott határozatok elleni fellebbezést a fellebbezési tanácshoz kell benyújtani.

Az 1907/2006/EK rendelet 92. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint 93. és 94. cikke az e rendelet alapján megindított fellebbezési eljárásokra is alkalmazandó.

A fellebbezést kezdeményező fél az e rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint meghatározott díj fizetésére kötelezhető.

(2)   Az (1) bekezdés alapján benyújtott fellebbezés felfüggesztő hatályú.

69. cikk

Az Ügynökség költségvetése

(1)   E rendelet alkalmazásában az Ügynökség bevételei a következőkből tevődnek össze:

| a) | az Európai Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) előirányzott uniós támogatás; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) előirányzott uniós támogatás;

| b) | a vállalkozások által befizetett díjak; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozások által befizetett díjak;

| c) | az e rendelet alapján nyújtott szolgáltatásokért az Ügynökségnek befizetett díjak; |
| --- | --- |

c)

az e rendelet alapján nyújtott szolgáltatásokért az Ügynökségnek befizetett díjak;

| d) | a tagállamok önkéntes pénzügyi hozzájárulásai. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok önkéntes pénzügyi hozzájárulásai.

(2)   Az e rendelettel kapcsolatos tevékenységekkel összefüggő bevételeket és kiadásokat és az 1907/2006/EK rendelet szerinti tevékenységekkel összefüggő bevételeket és kiadásokat az Ügynökség költségvetésében elkülönített költségvetési és számviteli jelentéssel kell vezetni.

Az 1907/2006/EK rendelet 96. cikkének (1) bekezdésében említett ügynökségi bevételek nem használhatók fel az e rendelet szerinti feladatok elvégzéséhez.

70. cikk

Az információk Ügynökséghez való benyújtására meghatározott formátumok és szoftverek

Az Ügynökség meghatározza és díjmentesen hozzáférhetővé teszi az információk Ügynökséghez való benyújtására alkalmazandó formátumokat, valamint meghatározza és a honlapján hozzáférhetővé teszi az erre szolgáló szoftvercsomagokat. Az illetékes hatóságok és a kérelmezők az e rendelet értelmében az Ügynökségnek benyújtandó információkhoz az említett formátumokat és szoftvercsomagokat alkalmazzák.

A 6. cikk (1) bekezdésében, a 11. cikk (1) bekezdésében, a 18. cikkben és a 36. cikk (4) bekezdésében említett műszaki dokumentáció formátuma IUCLID.

XIV.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

71. cikk

Díjak

(1)   A Bizottság meghatározza a következőkkel kapcsolatos szabályokat:

| a) | az Ügynökségnek fizetendő díjak rendszere; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökségnek fizetendő díjak rendszere;

| b) | harmonizált díjösszetétel; |
| --- | --- |

b)

harmonizált díjösszetétel;

| c) | azon esetek, amikor a díjak bizonyos részét az értékelő tagállam illetékes hatósága számára át kell utalni; |
| --- | --- |

c)

azon esetek, amikor a díjak bizonyos részét az értékelő tagállam illetékes hatósága számára át kell utalni;

| d) | a díjak részleges visszatérítése azokban az esetekben, amikor a kérelmező a kérelem validálása során nem nyújtja be a kitűzött határidőig a kért információkat. |
| --- | --- |

d)

a díjak részleges visszatérítése azokban az esetekben, amikor a kérelmező a kérelem validálása során nem nyújtja be a kitűzött határidőig a kért információkat.

Ezeket az intézkedéseket
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal a 73. cikknek megfelelően kell elfogadni, figyelemmel a 74. és 75. cikkben foglalt feltételekre

(2)   A harmonizált díjösszetétel és a fizetési feltételek kidolgozása során a következő alapelveket kell figyelembe venni:

| a) | a 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmében kis- és középvállalkozásnak minősülő vállalkozások esetében csökkentett díjakat kell megállapítani;
  ez semmiképpen sem érinti az érintett illetékes hatóság abbéli felelősségét, hogy gondosan elvégezze az e rendelet szerinti értékelést; |
| --- | --- |

a)

a 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmében kis- és középvállalkozásnak minősülő vállalkozások esetében csökkentett díjakat kell megállapítani;
  ez semmiképpen sem érinti az érintett illetékes hatóság abbéli felelősségét, hogy gondosan elvégezze az e rendelet szerinti értékelést;

| b) | a díjak összetétele figyelembe veszi, hogy az információt együttesen vagy külön nyújtják-e be; |
| --- | --- |

b)

a díjak összetétele figyelembe veszi, hogy az információt együttesen vagy külön nyújtják-e be;

| c) | a díjrendszer figyelembe veszi azt, hogy az engedélyezésre benyújtott termék megfelel-e a kis kockázattal járó termékre vonatkozó követelményeknek; |
| --- | --- |

c)

a díjrendszer figyelembe veszi azt, hogy az engedélyezésre benyújtott termék megfelel-e a kis kockázattal járó termékre vonatkozó követelményeknek;

| d) | kellően indokolt esetben és amennyiben azzal az illetékes hatóság vagy az Ügynökség is egyetért, el kell tekinteni a díj megfizettetésétől;
  ▐ |
| --- | --- |

d)

kellően indokolt esetben és amennyiben azzal az illetékes hatóság vagy az Ügynökség is egyetért, el kell tekinteni a díj megfizettetésétől;

▐

| e) | a díjak összetételének és összegének megállapítása során figyelembe kell venni az Ügynökség és az illetékes hatóságok által e rendelet értelmében elvégzendő munkát, és a díjak mértékét úgy kell meghatározni, hogy az azokból származó bevétel – az Ügynökség e rendelet szerinti egyéb bevételi forrásaival együtt – elégséges legyen a nyújtott szolgáltatások költségének fedezésére. |
| --- | --- |

e)

a díjak összetételének és összegének megállapítása során figyelembe kell venni az Ügynökség és az illetékes hatóságok által e rendelet értelmében elvégzendő munkát, és a díjak mértékét úgy kell meghatározni, hogy az azokból származó bevétel – az Ügynökség e rendelet szerinti egyéb bevételi forrásaival együtt – elégséges legyen a nyújtott szolgáltatások költségének fedezésére.

(3)   A tagállamok az (1) bekezdéssel összhangban elfogadandó harmonizált díjösszetétel és fizetési feltételek alapján díjfizetésre kötelezik azokat, akik biocid termékeket hoztak forgalomba vagy szándékoznak forgalomba hozni, illetve azokat, akik hatóanyagoknak az I. mellékletbe való felvételét szorgalmazzák.

(4)   Az (1) bekezdésben említett szabályokkal összhangban az Ügynökség díjfizetésre kötelezi azokat, akik biocid termékeket hoztak forgalomba vagy szándékoznak forgalomba hozni, illetve azokat, akik hatóanyagoknak az I. mellékletbe való felvételét szorgalmazzák Az Ügynökségnek fizetendő díjak összetételét és összegét az (1) bekezdéssel összhangban kell meghatározni.

Az Ügynökség az általa nyújtott egyéb szolgáltatásokért díjat szedhet.

72. cikk

Az illetékes hatóságok

(1)   A tagállamok kijelölik az e rendelet végrehajtásáért felelős illetékes hatóságot vagy illetékes hatóságokat.

A tagállamok 2013. január 1-jéig tájékoztatják a Bizottságot a kijelölt illetékes hatóságok nevéről és címéről. A tagállamok indokolatlan késlekedés nélkül tájékoztatják a Bizottságot az illetékes hatóságok nevének vagy címének esetleges változásairól.

(2)   A Bizottság közzéteszi az illetékes hatóságok jegyzékét.

73. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában, a 6. cikk (4) bekezdésében, a 8. cikk (5) bekezdésében, a 12. cikk (5) bekezdésében, a 13. cikk (1) bekezdésében, a 14. cikkben, a 16. cikk (10) bekezdésében, a 19. cikk (3) bekezdésében, a 21. cikk (5) bekezdésében,a 25. cikk (6) bekezdésében, a 28. cikk (8) bekezdésében, a 42. cikk (1) bekezdésében, a 46. cikk (4) bekezdésében, a 60. cikk (5) bekezdésében, a 71. cikk (1) bekezdésében, a 77. cikkben és a 82. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az e rendelet hatálybalépését követő ötéves időszakra. A Bizottság legkésőbb 6 hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás azonos tartamú időszakokra automatikusan meghosszabbodik, hacsak az Európai Parlament vagy a Tanács a 74. cikknek megfelelően vissza nem vonja azt.

(2)
     
  Mihelyt elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, a Bizottság arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 74. és 75. cikk határozza meg

74. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az 5. cikk (1) bekezdésének d. pontjában, a 6. cikk (4) bekezdésében, a 8. cikk (5) bekezdésében, a 12. cikk (5) bekezdésében, a 13. cikk (1) bekezdésében, a 14. cikkben, a 16. cikk (10) bekezdésében, a 19. cikk (3) bekezdésében, a 21. cikk (5) bekezdésében, a 25. cikk (6) bekezdésében, a 28. cikk (8) bekezdésében, a 42. cikk (1) bekezdésében, a 46. cikk (4) bekezdésében, a 60. cikk (5) bekezdésében, a 71. cikk (1) bekezdésében, a 77. cikkben és a 82. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja.

(2)
     
  Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntésére, hogy visszavonja-e a felhatalmazást, legkésőbb a végső határozat meghozatala előtt, ésszerű időn belül igyekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve azon átruházott hatásköröket, amelyek a visszavonás tárgyát képezhetik, valamint a visszavonás lehetséges indokait.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az említett határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

75. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogás

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az értesítés időpontjától számított három hónapos határidőn belül.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak egy hónappal meghosszabbodik.

(2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az abban megjelölt időpontban lép hatályba.

(3)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben említett időtartam lejárta előtt az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

76. cikk

Állandó bizottság

(1)   A Bizottság munkáját a biocid termékek állandó bizottsága segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időtartam három hónap.

▐

77. cikk

Hozzáigazítás a tudományos és műszaki fejlődéshez

A műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében
  a Bizottság
  – a 73. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében, a 74. és 75. cikk feltételeire is figyelemmel –
  a mellékleteket
  hozzáigazítja
  a tudományos és műszaki fejlődéshez.

▐

78. cikk

Az I. melléklet frissítése

A Bizottság a 76. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban 2013. január 1-jéig az e rendelet alkalmazásának kezdetével megegyező hatállyal módosítja az I. mellékletet annak érdekében, hogy a módosítás figyelembe vegye az I. mellékletnek a 98/8/EK irányelv értelmében, az e rendelet hatálybalépését követően elfogadott módosításait.

79. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókkal kapcsolatos rendelkezéseket, és meghozzák a szankciók végrehajtása érdekében szükséges valamennyi intézkedést. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb 2015. december 1-jéig értesítik a Bizottságot ezekről a rendelkezésekről, valamint haladéktalanul értesítik a Bizottságot a rendelkezéseket érintő bármely későbbi módosításról.

80. cikk

Tagállami információs szolgálatok

A tagállamok nemzeti információs szolgálatokat hoznak létre azzal a céllal, hogy tanáccsal lássák el a jelentkezőket, különösen a kkv-kat, valamint minden más érdekelt felet az e rendelet szerinti felelősségükkel és kötelezettségeikkel kapcsolatban. E nemzeti információs szolgálatok a 67. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerint az Ügynökség által nyújtott tanácsadást kiegészítve működnek.

81. cikk

Védzáradék

Amennyiben egy tagállam új bizonyítékok alapján megalapozottan feltételezi, hogy egy biocid termék – bár e rendelet előírásainak megfelel –
  azonnali, vagy hosszú távon jelentkező
  komoly veszélyt jelent az emberek
  és különösen a gyermekek
  vagy az állatok egészségére vagy a környezetre nézve,
  különös tekintettel a veszélyeztetett csoportokra vagy a 2000/60/EK irányelvben meghatározott minőségi előírások teljesítésére,
  meghozhatja a megfelelő átmeneti intézkedéseket. A tagállam erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot, és határozatát az új bizonyítékokra alapozva megindokolja.

▐

82. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   A Bizottság folytatja a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban megkezdett, valamennyi meglévő hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló munkaprogramját és 2014. május 14-ig lezárja azt. A Bizottság
  a zökkenőmentes átmenet érdekében e rendelet 73. cikkével összhangban és a 74. és 75. cikk feltételeire is figyelemmel felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében
  a munkaprogram végrehajtása és az illetékes hatóságok, valamint a programban részt vevők vonatkozó jogainak és kötelezettségeinek meghatározása érdekében végrehajtási szabályokat fogadhat el
  és a munkaprogram terén elért előrelépéstől függően határozatot hozhat a munkaprogram időtartamának meghatározott időszakra történő meghosszabbításáról
  .

▐

A Bizottság a munkaprogram
  előmozdítása érdekében – a 73. cikkel összhangban és a 74. és 75. cikk feltételeire is figyelemmel felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében
  határoz vagy arról, hogy egy adott hatóanyag felvehető a rendelet I. mellékletébe és milyen feltételekkel, vagy arról, hogy a szóban forgó hatóanyagok nem vehetők fel e rendelet I. mellékletébe azokban az esetekben, amikor e rendelet 4. cikkének követelményei nem teljesülnek vagy a kért információkat és adatokat nem nyújtották be az előírt határidőn belül. A határozatban meg kell jelölni az I. mellékletbe való felvétel hatálybalépésének időpontját.

(2)   A 15. cikk (1) bekezdésétől, a 16. cikk (1) bekezdésétől és a 18. cikk (1) bekezdésétől eltérve, valamint a (1) és (3) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok az I. mellékletbe való felvétel hatálybalépését követő két éven keresztül továbbvihetik a biocid termékek forgalomba hozatala tekintetében aktuálisan alkalmazott rendszert vagy gyakorlatot. A tagállamok nemzeti szabályaik alapján különösen engedélyezhetik a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló 2007. december 4-i, 1451/2007/EK bizottsági rendelet (51) alapján értékelt, de a szóban forgó terméktípus vonatkozásában az e rendelet I. mellékletében még nem szereplő, már meglévő hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek területükön történő forgalomba hozatalát.

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a határozat értelmében az adott hatóanyag nem vehető fel e rendelet I. mellékletébe, a tagállamok az (1) bekezdés harmadik albekezdésével összhangban meghozott határozat alkalmazásának kezdő időpontjától számított legfeljebb 12 hónapig folytathatják a biocid termékek forgalomba hozatala tekintetében aktuálisan követett rendszert vagy gyakorlatot.

(3)   Az adott hatóanyag a rendelet I. mellékletébe történő felvételére vonatkozó határozat meghozatalát követően a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyeket e rendelettel összhangban, a mellékletbe való felvétel hatálybalépésétől számított két éven belül, az esettől függően megadják, módosítsák vagy visszavonják.

Ezért a kizárólag meglévő hatóanyagokat tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyek iránti kérelmeket legkésőbb a hatóanyag(ok) I. mellékletbe való felvétele hatálybalépésének időpontjában be kell nyújtani a tagállamok illetékes hatóságainak. Az egynél több hatóanyagot tartalmazó biocid termékek esetében az engedély iránti kérelmeket legkésőbb az utolsó hatóanyag felvétele hatálybalépésének időpontjában be kell nyújtani.

Azokat a biocid termékeket, amelyek vonatkozásában a második albekezdéssel összhangban nem nyújtottak be termékengedély iránti kérelmet, a mellékletbe való felvétel hatálybalépésének időpontjától ▐ már nem lehet forgalomba hozni. Azon biocid termékekből meglévő készletek ártalmatlanítása, tárolása vagy felhasználása, amelyek vonatkozásában a második albekezdéssel összhangban nem nyújtottak be engedély iránti kérelmet, a mellékletbe való felvétel hatálybalépésének időpontjától számított
  hat hónapig
  engedélyezhető.

(4)   Azok a biocid termékek, amelyek vonatkozásában a tagállam illetékes hatósága elutasította a (3) bekezdés értelmében benyújtott, engedély iránti kérelmet vagy az engedély meg nem adásáról határozott, az elutasítástól vagy a határozat meghozatalától számított hatodik hónapot követően nem hozhatók forgalomba.

83. cikk

A 98/8/EK irányelv szerint értékelt hatóanyagokra vonatkozó átmeneti intézkedések

(1)   Az Ügynökség felel a 2012. január 1-jét követően benyújtott dokumentációk értékelési folyamatának koordinálásáért és a tagállamoknak, valamint a Bizottságnak nyújtott szervezésbeli és műszaki támogatásával elősegíti az értékelés elkészítését.

(2)   A 98/8/EK irányelv alkalmazásában benyújtott azon dokumentációkat, amelyek értékelése nem zárul le 2013. január 1-jéig, a 98/8/EK irányelv és adott esetben az 1451/2007/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban továbbra is az illetékes hatóságok értékelik.

Az (1) bekezdéstől eltérve, az Ügynökség a 98/8/EK irányelv alkalmazásában benyújtott azon dokumentációk értékelési folyamatának koordinálásáért is felel, amelyek esetében az értékelés nem fejeződött be 2013. január 1-jéig, és 2014. január 1-jétől kezdődően a tagállamoknak, valamint a Bizottságnak nyújtott szervezésbeli és műszaki támogatásával elősegíti az értékelés elkészítését.

84. cikk

A 98/8/EK irányelv értelmében törzskönyvezett, kis kockázattal járó biocid termékekre vonatkozó átmeneti intézkedések

(1)   A 98/8/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottak szerinti kis kockázattal járó biocid termékeket a 98/8/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének i. pontjával összhangban törzskönyvezni kell. E termékekre a törzskönyvezés lejártáig a 98/8/EK irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni. A törzskönyvezés nem megújítható.

(2)   A 98/8/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti kis kockázattal járó biocid termékek törzskönyvezése iránti kérelmeket legkésőbb az IA. mellékletbe való felvétel hatálybalépésnek időpontjától számított tizenkét hónapon belül kell benyújtani.

A 98/8/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti azon kis kockázattal járó biocid termékeket, amelyek vonatkozásában benyújtották az első albekezdés szerinti kérelmet, a törzskönyvezés jóváhagyásáról vagy elutasításáról szóló határozat meghozatalának időpontjáig továbbra is forgalomba lehet hozni. A szóban forgó kis kockázattal járó biocid termékek forgalomba hozatalához szükséges törzskönyvezés elutasítása esetén az elutasító határozat meghozatalát követő hatodik hónapot követően az említett kis kockázattal járó biocid termékek nem hozhatók forgalomba.

A 98/8/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti azon kis kockázattal járó biocid termékeket, amelyek vonatkozásában nem nyújtották be az első albekezdés szerinti kérelmet, az e rendelet (1) bekezdésében említett időponttól számított hat hónapon keresztül továbbra is forgalomba lehet hozni.

Azon kis kockázattal járó biocid termékekből meglévő készletek ártalmatlanítása, tárolása vagy felhasználása, amelyekre az illetékes hatóság a vonatkozó felhasználási célra nem adott engedélyt, vagy a második albekezdésben említett határozat meghozatalának időpontjától számított tizenkét hónapon keresztül, vagy a harmadik albekezdésben említett időponttól számított tizenkét hónapon keresztül engedélyezett, a két lehetőség közül a későbbit véve figyelembe.

(3)   Ez a rendelet az e cikk (1) bekezdésében említett törzskönyvezés lejártát követően alkalmazandó a 98/8/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti kis kockázattal járó biocid termékekre.

85. cikk

Az in situ előállított hatóanyagokra vonatkozó átmeneti intézkedések

(1)   A 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának második mondatával összhangban biocid terméknek minősülő és a piacon ... (52)-án/-én forgalomban lévő anyagok, keverékek és eszközök engedélyezése iránti kérelmeket legkésőbb 2017. január 1-jéig be kell nyújtani.
  Ez a bekezdés nem vonatkozik az ivóvíz-fertőtlenítés céljából a helyszínen előállított hatóanyagokra.

(2)   A 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának második mondatával összhangban biocid terméknek minősülő és a piacon ... (52)-án/-én forgalomban lévő olyan anyagok, keverékek és eszközök, amelyek vonatkozásában az (1) bekezdéssel összhangban kérelmet nyújtottak be, az engedély megadásáról vagy az engedély megadásának elutasításáról szóló határozat meghozatalának időpontjáig továbbra is forgalomba hozhatók. A szóban forgó biocid termékek forgalomba hozatalához szükséges engedély megadásának elutasítása esetén az elutasító határozat meghozatalát követő hatodik hónapot követően az említett biocid termékek nem hozhatók forgalomba.

A 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának második mondatával összhangban biocid terméknek minősülő és a piacon ... (52)-án/- forgalomban lévő olyan anyagok, keverékek és eszközök, amelyek vonatkozásában nem nyújtottak be kérelmet az (1) bekezdéssel összhangban, az (1) bekezdésben említett időpontot követő hat hónapon keresztül továbbra is forgalomba hozhatók.

Azon biocid termékekből meglévő készletek ártalmatlanítása, tárolása és felhasználása, amelyekre az illetékes hatóság vagy a Bizottság a vonatkozó felhasználási célra nem adott engedélyt, vagy az első albekezdésben említett határozat meghozatalának időpontjától számított 12 hónapon keresztül, vagy a második albekezdésben említett időponttól számított 12 hónapon keresztül engedélyezett, a két lehetőség közül a későbbit véve figyelembe.

86. cikk

A kezelt anyagokra és árucikkekre vonatkozó átmeneti intézkedések

A 47. cikktől eltérve, az
  Unióban
  vagy legalább egy tagállamban nem engedélyezett biocid termékeket tartalmazó és a piacon ... (53)-án/-én forgalomban lévő, kezelt árucikkek és anyagok a szóban forgó biocid termékekre vonatkozó engedély megadásáról szóló határozat meghozatalának időpontjáig továbbra is forgalomba hozhatók, ha az engedély iránti kérelmet legkésőbb
  2015. január 1-jéig
  benyújtják. Az adott biocid termék forgalomba hozatalához szükséges engedély megadásának elutasítása esetén az ilyen biocid terméket tartalmazó kezelt árucikkek és anyagok az elutasító határozat meghozatala utáni hatodik hónapot követően nem hozhatók forgalomba.

Azon biocid termékekből meglévő készletek ártalmatlanítása, tárolása, amelyekre az illetékes hatóság vagy a Bizottság a vonatkozó felhasználási célra nem adott engedélyt, vagy a 85. cikk (2) bekezdésének első albekezdésben említett határozat meghozatalának időpontjától számított 12 hónapon keresztül, vagy a 85. cikk (2) bekezdésének második albekezdésben említett időponttól számított 12 hónapon keresztül engedélyezett, a két lehetőség közül a későbbit véve figyelembe.

87. cikk

Az élelmiszerrel érintkező anyagokra vonatkozó átmeneti intézkedések

(1)   Az élelmiszerrel érintkező anyagnak minősülő és a piacon .... (53)-án/-én forgalomban lévő biocid termékekre vonatkozó engedély iránti kérelmeket legkésőbb 2017. január 1-jéig be kell nyújtani.

A piacon ... (53)-án/-én forgalomban lévő olyan, élelmiszerrel érintkező anyagok, amelyek vonatkozásában az (1) bekezdéssel összhangban engedélyt nyújtottak be, az engedély megadásáról vagy az engedély megadásának elutasításáról szóló határozat meghozatalának időpontjáig továbbra is forgalomba hozhatók. A szóban forgó biocid termék forgalomba hozatalához szükséges engedély megadásának elutasítása esetén az elutasító határozat meghozatalát követő hatodik hónapot követően az említett biocid termékek nem hozhatók forgalomba.

A piacon ... (53)-án/-én forgalomban lévő olyan, élelmiszerrel érintkező anyagok, amelyek vonatkozásában nem nyújtottak be engedélyt az (1) bekezdéssel összhangban, az (1) bekezdésben említett időpontot követő hat hónapig továbbra is forgalomba hozhatók.

(2)   Azon biocid termékekből meglévő készletek ártalmatlanítása, tárolása és felhasználása, amelyekre az illetékes hatóság vagy a Bizottság a vonatkozó felhasználási célra nem adott engedélyt, vagy az (1) bekezdés második albekezdésében említett határozat meghozatalának időpontjától számított 12 hónapon keresztül, vagy az (1) bekezdés harmadik albekezdésében említett időponttól számított 12 hónapon keresztül engedélyezett, a két lehetőség közül a későbbit véve figyelembe.

88. cikk

A hatóanyaggal kapcsolatos dokumentációhoz való hozzáférésre vonatkozó átmeneti intézkedések

(1)
     
  A biocid termékekben történő felhasználásra forgalomba hozott,
  meglévő
  hatóanyagok gyártói 2015. január 1-jéig be kell, hogy nyújtsák az Ügynökséghez a II. melléklet feltételeinek e hatóanyagok tekintetében megfelelő dokumentációt vagy a dokumentációhoz
  való hozzáférésre vonatkozó
  felhatalmazást.

Az első albekezdés alkalmazásában az összes adatra az 52. cikk (3) bekezdése vonatkozik.

Az olyan biocid termékre vonatkozó engedély kérelmezője, amely az első albekezdéssel összhangban benyújtott hozzáférési felhatalmazás tárgyát képező hatóanyagot tartalmazza, e hozzáférési felhatalmazást a 18. cikk (1) bekezdésében foglalt célokra is használhatja.

(2)
     
  Az Ügynökség nyilvánosan hozzáférhetővé teszi azon gyártók listáját, amelyek az (1) bekezdéssel összhangban dokumentációt vagy a dokumentációhoz való hozzáférésre vonatkozó felhatalmazást nyújtottak be.

(3)
     
  2015. január 1-je után nem hozhatók forgalomba azok
  a biocid
  termékek
  , amelyek
  olyan hatóanyagokat tartalmaznak
  , amelyek esetében
  az (1) bekezdéssel összhangban nem nyújtottak be dokumentációt vagy a dokumentációhoz való hozzáférésre vonatkozó felhatalmazást.

2016. január 1-jéig engedélyezett azon
  biocid termékekből meglévő készletek ártalmatlanítása, tárolása és felhasználása,
  amelyek esetében nem nyújtottak be az (1) bekezdéssel összhangban dokumentációt vagy a dokumentációhoz való hozzáférésre vonatkozó felhatalmazást
  .

(4)
     
  A (3) bekezdés alkalmazásában az illetékes hatóságok az 54. cikk (3) bekezdése értelmében hivatalos ellenőrzéseket végeznek.

89. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 83. és a 84. cikk sérelme nélkül a 98/8/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásokként kell értelmezni a VII. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.

90. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2010. február 17-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i álláspontja.

2

(3)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

3

(4)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

4

(5)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

5

(6)  HL L 189., 1990.7.20., 17. o.

6

(7)  HL L 169., 1993.7.12., 1. o.

7

(8)  HL L 331., 1998.12.7., 1. o.

8

(9)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

9

(10)  HL L 40., 1989.2.11., 27. o.

10

(11)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

11

(12)  

  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

12

HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(13)  HL L 262., 1976.9.27., 169. o.

13

(14)  HL L 213., 1982.7.21., 8. o.

14

(15)  HL L 184., 1988.7.15., 61. o.

15

(16)  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

16

(17)  HL L 92., 1990.4.7., 42. o.

17

(18)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

18

(19)  HL L 61., 1995.3.18., 1. o.

19

(20)  HL L 125., 1996.5.23., 35. o.

20

(21)  

  HL L 330., 1998.12.5., 32. o.

21

HL L 330., 1998.12.5., 32. o.

(22)  HL L 311., 2001.11.28., 1. o.

22

(23)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o.

23

(24)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

24

(25)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

25

(26)  

  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

26

HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

(27)  HL 196., 1967.8.16., 1. o.

27

(28)  HL L 33.,1979.2.8., 36. o.

28

(29)  HL L 183., 1989.6.29., 1. o.

29

(30)  HL L 131., 1998.5.5., 11. o.

30

(31)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o.

31

(32)  HL L 262., 2000.10.17., 21. o.

32

(33)  

  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

33

HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(34)  HL L 376., 2006.12.27., 21. o.

34

(35)  HL L 204., 2008.7.31., 1. o.

35

(36)  HL L 309., 2009.11.24., 71. o.

36

(37)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

37

(38)  

  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

38

HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(39)  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

39

(40)  HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

40

(41)  

  HL L 158., 2004.4.30., 7. o.

41

HL L 158., 2004.4.30., 7. o.

(42)  
  Két évvel e rendelet hatálybalépését követően.

42

Két évvel e rendelet hatálybalépését követően.

(43)  

  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

43

HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

(44)  

  HL L 372., 2006.12.27., 19. o.

44

HL L 372., 2006.12.27., 19. o.

(45)  

  HL L 24., 2008.1.29., 8. o.

45

HL L 24., 2008.1.29., 8. o.

(46)  HL L 66., 2004.3.4., 45. o.

46

(47)  HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

47

(48)  
  Két évvel e rendelet hatálybalépésé követően.

48

Két évvel e rendelet hatálybalépésé követően.

(49)  
  Öt évvel e rendelet hatálybalépését követően.

49

Öt évvel e rendelet hatálybalépését követően.

(50)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

50

(51)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

51

(52)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

52

(53)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

53

2010. szeptember 22., szerdaI. MELLÉKLET

A BIOCID TERMÉKEKBEN FELHASZNÁLHATÓ HATÓANYAGOK ÉS A VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK JEGYZÉKE

Az I. mellékletben felsorolt anyagok nem terjednek ki a nanoanyagokra, kivéve, ha ezt kifejezetten megemlítik.

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító számok | A hatóanyag minimális tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben | A felvétel napja | A 82. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje
  (nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 82. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje az egyes hatóanyagokra vonatkozó határozatokban megállapított határidők közül a legkésőbbi) | A felvétel lejárta | Terméktípus | Különleges rendelkezések (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| szulfuril-fluorid | szulfuril-difluorid
  EK-szám: 220-281-5
  CAS-szám: 2699-79-8 | 994 g/kg | 2009. január 1. | 2010. december 31. | 2018. december 31. | 8 | Az engedélyezés feltételei:






  (1) | a termék csak olyan szakembernek értékesíthető, illetőleg csak olyan szakember használhatja, aki e célból megfelelő képzésben részesült; |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító számok

A hatóanyag minimális tisztasága a forgalomba hozott biocid termékben

A felvétel napja

A 82. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje

(nem vonatkozik a több hatóanyagot is tartalmazó termékekre, amelyek esetében a 82. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határideje az egyes hatóanyagokra vonatkozó határozatokban megállapított határidők közül a legkésőbbi)

A felvétel lejárta

Terméktípus

Különleges rendelkezések (1)

szulfuril-fluorid

szulfuril-difluorid

EK-szám: 220-281-5

CAS-szám: 2699-79-8

994 g/kg

2009. január 1.

2010. december 31.

2018. december 31.

8

Az engedélyezés feltételei:

(1)

a termék csak olyan szakembernek értékesíthető, illetőleg csak olyan szakember használhatja, aki e célból megfelelő képzésben részesült;

| (2) | a terméket felhasználók és a közelben tartózkodók védelme érdekében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

(2)

a terméket felhasználók és a közelben tartózkodók védelme érdekében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell alkalmazni;

| (3) | rendszeresen ellenőrizni kell a távoli troposzférában kialakuló szulfuril-fluorid-koncentrációt. |
| --- | --- |

(3)

rendszeresen ellenőrizni kell a távoli troposzférában kialakuló szulfuril-fluorid-koncentrációt.

A (3) pontban előírt rendszeres ellenőrzésről szóló jelentéseket az engedélybirtokosok kötelesek 2009. január 1-jétől ötévenként eljuttatni közvetlenül a Bizottságnak.

diklofluanid

N-(diklór-fluormetiltio)-N′N′-dimetil-N-fenilszulfamid

EK-szám: 214-118-7

CAS-szám: 1085-98-9

960 g/kg

2009. március 1.

2011. február 28.

2019. február 28.

8

Az engedélyezés feltételei:

| (1) | Az ipari és/vagy munkavégzéssel összefüggő felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni. |
| --- | --- |

(1)

Az ipari és/vagy munkavégzéssel összefüggő felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni.

| (2) | A talaj esetében megállapított kockázatokat tekintetbe véve megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni annak védelmére. |
| --- | --- |

(2)

A talaj esetében megállapított kockázatokat tekintetbe véve megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni annak védelmére.

| (3) | Az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú helyen kell tárolni a talajba történő közvetlen kibocsátások elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni. |
| --- | --- |

(3)

Az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú helyen kell tárolni a talajba történő közvetlen kibocsátások elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.

Klotianidin

(E)-1-(2-klór-1,3-tiazol-5-ilmetil)-3-metil-2-nitroguanidin

EK-szám: 433-460-1

CAS-szám: 210880-92-5

950 g/kg

2010. február 1.

2012. január 31.

2020. január 31.

8

Az engedélyezés feltételei:

A talaj, a felszíni és a felszín alatti vizek vonatkozásában megállapított kockázat fényében a termék nem engedélyezhető kültéri felhasználásra szánt fa kezelésére, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel a 16. cikk és a VI. melléklet követelményeinek. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú helyen kell tárolni a talajba történő közvetlen kibocsátások elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.

Difetialon

3-[3-(4′-bróm-[1,1′-bifenil]-4-il)-1,2,3,4-tetrahidronaftalén-1-il]-4-hidroxi-2H-1-benzopirán-2-on

EK-szám: nincs adat

CAS-szám: 104653-34-1

976 g/kg

2009. november 1.

2011. október 31.

2014. október 31.

14

Figyelembe véve, hogy jellemzői alapján potenciálisan perzisztens, bioakkumulatív és mérgező vagy nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív, a hatóanyagot a 9. cikknek megfelelően potenciálisan helyettesíthető anyagnak kell tekinteni.

Az engedélyezés feltételei:

| (1) | A hatóanyag névleges koncentrációja a termékben nem haladhatja meg a 0,0025 tömegszázalékot, és csak használatra kész csalétkek engedélyezhetők. |
| --- | --- |

(1)

A hatóanyag névleges koncentrációja a termékben nem haladhatja meg a 0,0025 tömegszázalékot, és csak használatra kész csalétkek engedélyezhetők.

| (2) | A termékeknek riasztó anyagot és adott esetben festékanyagot kell tartalmazniuk. |
| --- | --- |

(2)

A termékeknek riasztó anyagot és adott esetben festékanyagot kell tartalmazniuk.

| (3) | A termékek nem használhatók nyomjelző porként. |
| --- | --- |

(3)

A termékek nem használhatók nyomjelző porként.

| (4) | Minden elérhető és megfelelően alkalmazható kockázatcsökkentő intézkedés figyelembevételével és meghozatalával az emberek, a célszervezetek közé nem tartozó állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozícióját a lehető legkisebbre csökkentették. Többek között ide tartozik a termék kizárólag munkavégzéssel összefüggő felhasználásra való korlátozása, a kiszerelés legnagyobb megengedett méretének meghatározása, valamint az illetéktelen beavatkozás ellen védett, biztonsági szerelvények használatára vonatkozó kötelezettség megállapítása. |
| --- | --- |

(4)

Minden elérhető és megfelelően alkalmazható kockázatcsökkentő intézkedés figyelembevételével és meghozatalával az emberek, a célszervezetek közé nem tartozó állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozícióját a lehető legkisebbre csökkentették. Többek között ide tartozik a termék kizárólag munkavégzéssel összefüggő felhasználásra való korlátozása, a kiszerelés legnagyobb megengedett méretének meghatározása, valamint az illetéktelen beavatkozás ellen védett, biztonsági szerelvények használatára vonatkozó kötelezettség megállapítása.

Etofenprox

3-Fenoxibenzil-2-(4-etoxifenil)-2-metilpropiléter

EK-szám: 407-980-2

CAS-szám: 80844-07-1

970 g/kg

2010. február 1.

2012. január 31.

2020. január 31.

8

Az engedélyezés feltételei:

Tekintettel a hatóanyag munkavédelmi kockázataira, a termékek nem használhatók egész éven át, kivéve ha a bőrön át történő felszívódással összefüggésben adatok bizonyítják, hogy a krónikus expozíció nem jelent elfogadhatatlan mértékű kockázatot. Ezenkívül az ipari felhasználásra szánt termékek csak megfelelő személyi védőfelszereléssel használhatók.

Tebukonazol

1-(4-klórfenil)-4,4-dimetil-3-(1,2,4-triazol-1-il-metil)pentán-3-ol

EK-szám: 403-640-2

CAS-szám: 107534-96-3

950 g/kg

2010. április 1.

2012. március 31.

2020. március 31.

8

Az engedélyezés feltételei:

| | A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú vagy fedett helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni. |
| --- | --- |

A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú vagy fedett helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.

| | A termékek nem engedélyezhetőek a fa kültéri, in situ kezelése céljából vagy a víz hatásának folyamatosan kitett fa esetében, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel a 16. cikk és a VI. melléklet követelményeinek. |
| --- | --- |

A termékek nem engedélyezhetőek a fa kültéri, in situ kezelése céljából vagy a víz hatásának folyamatosan kitett fa esetében, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel a 16. cikk és a VI. melléklet követelményeinek.

szén-dioxid

szén-dioxid

EK-szám: 204-696-9

CAS-szám: 124-38-9

990 ml/l

2009. november 1.

2011. október 31.

2019. október 31.

14

propikonazol

1-[[2-(2,4-diklór-fenil)-4-propil-1,3-dioxolán-2-il]metil]-1H-1,2,4-triazol

EK-szám: 262-104-4

CAS-szám: 60207-90-1

930 g/kg

2010. április 1.

2012. március 31.

2020. március 31.

8

Az engedélyezés feltételei:

| | A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében az ipari és/vagy munkavégzéssel összefüggő felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, kivéve ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy a terméket munkavégzés során alkalmazó felhasználókat fenyegető kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők. |
| --- | --- |

A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében az ipari és/vagy munkavégzéssel összefüggő felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, kivéve ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy a terméket munkavégzés során alkalmazó felhasználókat fenyegető kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők.

| | A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú vagy fedett helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni. |
| --- | --- |

A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú vagy fedett helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.

| | A termékek nem engedélyezhetőek a fa kültéri, in situ kezelése céljából vagy az időjárás viszontagságainak kitett fa esetében, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel a 16. cikk és a VI. melléklet követelményeinek. |
| --- | --- |

A termékek nem engedélyezhetőek a fa kültéri, in situ kezelése céljából vagy az időjárás viszontagságainak kitett fa esetében, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel a 16. cikk és a VI. melléklet követelményeinek.

Difenakum

3-(3-bifenil-4-il-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)-4-hidroxikumarin

EK-szám: 259-978-4

CAS-szám: 56073-07-5

960 g/kg

2010. április 1.

2012. március 31.

2015. március 31.

14

Figyelembe véve, hogy jellemzői alapján potenciálisan perzisztens, bioakkumulatív és mérgező vagy nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív, a hatóanyagot a 9. cikknek megfelelően potenciálisan helyettesíthető anyagnak kell tekinteni.

Az engedélyezés feltételei:

| (1) | A hatóanyag névleges koncentrációja a termékben nem haladhatja meg a 75 mg/kg arányt, és csak használatra kész termékek engedélyezhetők. |
| --- | --- |

(1)

A hatóanyag névleges koncentrációja a termékben nem haladhatja meg a 75 mg/kg arányt, és csak használatra kész termékek engedélyezhetők.

| (2) | A termékeknek riasztó anyagot és adott esetben festékanyagot kell tartalmazniuk. |
| --- | --- |

(2)

A termékeknek riasztó anyagot és adott esetben festékanyagot kell tartalmazniuk.

| (3) | A termékek nem használhatók nyomjelző porként. |
| --- | --- |

(3)

A termékek nem használhatók nyomjelző porként.

| (4) | Minden elérhető és megfelelően alkalmazható kockázatcsökkentő intézkedés figyelembevételével és meghozatalával az emberek, a célszervezetek közé nem tartozó állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozícióját a lehető legkisebbre csökkentették. Többek között ide tartozik a termék kizárólag munkavégzéssel összefüggő felhasználásra való korlátozása, a kiszerelés legnagyobb megengedett méretének meghatározása, valamint az illetéktelen beavatkozás ellen védett, biztonsági szerelvények használatára vonatkozó kötelezettség megállapítása. |
| --- | --- |

(4)

Minden elérhető és megfelelően alkalmazható kockázatcsökkentő intézkedés figyelembevételével és meghozatalával az emberek, a célszervezetek közé nem tartozó állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozícióját a lehető legkisebbre csökkentették. Többek között ide tartozik a termék kizárólag munkavégzéssel összefüggő felhasználásra való korlátozása, a kiszerelés legnagyobb megengedett méretének meghatározása, valamint az illetéktelen beavatkozás ellen védett, biztonsági szerelvények használatára vonatkozó kötelezettség megállapítása.

K-HDO

Ciklohexil-hidroxidiazén-1-oxid, káliumsó

EK-szám: nincs adat

CAS-szám: 66603-10-9

(Ez a bejegyzés a K-HDO hidratált formáira is vonatkozik.)

977 g/kg

2010. július 1.

2012. június 30.

2020. június 30.

8

Az engedélyezés feltételei:

| (1) | A lehetséges környezeti és munkavédelmi kockázatokra tekintettel a termékeket a nem ipari, nem teljesen automatizált, nem zárt rendszerekben nem szabad használni, kivéve ha a termék engedélyeztetéséhez benyújtott kérelem bizonyítja, hogy a 16. cikknek és a VI. mellékletnek megfelelően a kockázatokat elfogadható szintre lehet csökkenteni. |
| --- | --- |

(1)

A lehetséges környezeti és munkavédelmi kockázatokra tekintettel a termékeket a nem ipari, nem teljesen automatizált, nem zárt rendszerekben nem szabad használni, kivéve ha a termék engedélyeztetéséhez benyújtott kérelem bizonyítja, hogy a 16. cikknek és a VI. mellékletnek megfelelően a kockázatokat elfogadható szintre lehet csökkenteni.

| (2) | A kockázatértékelés során tett megállapításokra figyelemmel a termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, kivéve ha a termék engedélyeztetéséhez benyújtott kérelem bizonyítja, hogy más eszközökkel is elfogadható szintre lehet csökkenteni a felhasználókat érintő kockázatot. |
| --- | --- |

(2)

A kockázatértékelés során tett megállapításokra figyelemmel a termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, kivéve ha a termék engedélyeztetéséhez benyújtott kérelem bizonyítja, hogy más eszközökkel is elfogadható szintre lehet csökkenteni a felhasználókat érintő kockázatot.

| (3) | A gyermekekre vonatkozóan megállapított kockázatra figyelemmel a gyermekekkel várhatóan közvetlen kapcsolatba kerülő faanyag kezelésére nem használhatók ezek a termékek. |
| --- | --- |

(3)

A gyermekekre vonatkozóan megállapított kockázatra figyelemmel a gyermekekkel várhatóan közvetlen kapcsolatba kerülő faanyag kezelésére nem használhatók ezek a termékek.

IPBC

3-jód-2-propinil-butilkarbamát

EK-szám: 259-627-5

CAS-szám: 55406-53-6

980 g/kg

2010. július 1.

2012. június 30.

2020. június 30.

8

Az engedélyezés feltételei:

| | A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében az ipari és/vagy munkavégzéssel összefüggő felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, kivéve ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy a terméket munkavégzés során alkalmazó felhasználókat fenyegető kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők. |
| --- | --- |

A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében az ipari és/vagy munkavégzéssel összefüggő felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, kivéve ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy a terméket munkavégzés során alkalmazó felhasználókat fenyegető kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők.

| | A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú vagy fedett helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni. |
| --- | --- |

A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú vagy fedett helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.

Tiabendazol

2-tiazol-4-il-1H- benzimidazol

EK-szám: 205-725-8

CAS-szám: 148-79-8

985 g/kg

2010. július 1.

2012. június 30.

2020. június 30.

8

Az engedélyezés feltételei:

| | A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében a kétlépcsős vákuumkezelési és merítési alkalmazásokban használt, ipari és/vagy munkavégzéssel összefüggő felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, kivéve ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy a terméket munkavégzés során alkalmazó felhasználókat fenyegető kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők. |
| --- | --- |

A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében a kétlépcsős vákuumkezelési és merítési alkalmazásokban használt, ipari és/vagy munkavégzéssel összefüggő felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, kivéve ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy a terméket munkavégzés során alkalmazó felhasználókat fenyegető kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők.

| | A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú vagy fedett helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni. |
| --- | --- |

A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú vagy fedett helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.

| | A termékek nem engedélyezhetőek a fa kültéri, in situ kezelése céljából vagy az időjárás viszontagságainak kitett fa esetében, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel a 16. cikk és a VI. melléklet követelményeinek. |
| --- | --- |

A termékek nem engedélyezhetőek a fa kültéri, in situ kezelése céljából vagy az időjárás viszontagságainak kitett fa esetében, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel a 16. cikk és a VI. melléklet követelményeinek.

Tiametoxám

Tiametoxám

EK-szám: 428-650-4

CAS-szám: 153719-23-4

980 g/kg

2010. július 1.

2012. június 30.

2020. június 30.

8

Az engedélyezés feltételei:

| | A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében az ipari és/vagy munkavégzéssel összefüggő felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, kivéve ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy a terméket munkavégzés során alkalmazó felhasználókat fenyegető kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők. |
| --- | --- |

A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében az ipari és/vagy munkavégzéssel összefüggő felhasználásra engedélyezett termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, kivéve ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy az ipari és/vagy a terméket munkavégzés során alkalmazó felhasználókat fenyegető kockázatok más módon is elfogadható szintre csökkenthetők.

| | A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú vagy fedett helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni. |
| --- | --- |

A talaj és a víz vonatkozásában megállapított kockázatok fényében megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozni e környezeti elemek védelmére. Különösen az ipari felhasználásra engedélyezett termékek címkéin és/vagy biztonsági adatlapjain fel kell tüntetni, hogy a frissen kezelt faárut a kezelést követően folyadékot át nem áteresztő, szilárd aljzatú vagy fedett helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kibocsátás elkerülése érdekében, valamint hogy a kibocsátott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.

| | A termékek nem engedélyezhetőek a fa kültéri, in situ kezelése céljából vagy az időjárás viszontagságainak kitett fa esetében, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel a 16. cikk és a VI. melléklet követelményeinek. |
| --- | --- |

A termékek nem engedélyezhetőek a fa kültéri, in situ kezelése céljából vagy az időjárás viszontagságainak kitett fa esetében, kivéve ha a benyújtott adatok bizonyítják, hogy a termék – szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések megtételével – megfelel a 16. cikk és a VI. melléklet követelményeinek.

---

(1)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság internetes honlapján olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

2010. szeptember 22., szerdaII. MELLÉKLET

A hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények

| 1. | A hatóanyagokról szóló dokumentációnak tartalmaznia kell azokat az adatokat, amelyekből adott esetben megállapítható az elfogadható napi felvétel (ADI), a szerrel dolgozó személy elfogadható expozíciós szintje (AOEL), az előre jelezhető környezeti koncentráció (PEC) és a becsült hatásmentes koncentráció (PNEC) értéke.


  Az I. szint dokumentációinak tartalmazniuk kell a hatóanyagok teljes életciklus alatti tulajdonságainak és kockázatainak azonosításához szükséges valamennyi információt, különösen e rendelet 5., 9. és 17. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

1.

A hatóanyagokról szóló dokumentációnak tartalmaznia kell azokat az adatokat, amelyekből adott esetben megállapítható az elfogadható napi felvétel (ADI), a szerrel dolgozó személy elfogadható expozíciós szintje (AOEL), az előre jelezhető környezeti koncentráció (PEC) és a becsült hatásmentes koncentráció (PNEC) értéke.

Az I. szint dokumentációinak tartalmazniuk kell a hatóanyagok teljes életciklus alatti tulajdonságainak és kockázatainak azonosításához szükséges valamennyi információt, különösen e rendelet 5., 9. és 17. cikkének megfelelően.

| 2. | Nem kell számot adni azonban azokról az adatokról, amelyekre a biocid termék jellege vagy javasolt alkalmazásai miatt nincs szükség. |
| --- | --- |

2.

Nem kell számot adni azonban azokról az adatokról, amelyekre a biocid termék jellege vagy javasolt alkalmazásai miatt nincs szükség.

| 3. | Be kell nyújtani a lefolytatott vizsgálatok és az alkalmazott módszerek részletes és teljes leírását, illetőleg a módszerek leírásának hiányában azok bibliográfiai hivatkozását.
  A dokumentációt a Bizottság által megadott formátum használatával kell benyújtani. A Bizottság által biztosított specifikus szoftvercsomag (IUCLID) használatával kell emellett számot adni a dokumentáció IUCLID által érintett részeiről. A nyomtatványok és az adatszolgáltatási követelményekre vonatkozó további útmutatások elérhetők az Ügynökség internetes oldalán. |
| --- | --- |

3.

Be kell nyújtani a lefolytatott vizsgálatok és az alkalmazott módszerek részletes és teljes leírását, illetőleg a módszerek leírásának hiányában azok bibliográfiai hivatkozását.

A dokumentációt a Bizottság által megadott formátum használatával kell benyújtani. A Bizottság által biztosított specifikus szoftvercsomag (IUCLID) használatával kell emellett számot adni a dokumentáció IUCLID által érintett részeiről. A nyomtatványok és az adatszolgáltatási követelményekre vonatkozó további útmutatások elérhetők az Ügynökség internetes oldalán.

| 4. | Az engedélyeztetéshez szükséges vizsgálatokat az 1907/2006/EK rendelet értelmében alkalmazandó vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 2008. május 30-i 440/2008/EK bizottsági rendeletben (1) leírt módszerek szerint kell végezni.
  Az I. mellékletben felsorolt módszerek nem terjednek ki a nanoanyagokra, kivéve, ha erről kifejezetten említés történik.
  Ha azonban egy adott módszer vagy leírása nem megfelelő, egyéb
  , tudományosan kellően alátámasztott módszert
  kell alkalmazni,
  amelynek helytállóságát a kérelemben indokolni kell
  . |
| --- | --- |

4.

Az engedélyeztetéshez szükséges vizsgálatokat az 1907/2006/EK rendelet értelmében alkalmazandó vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 2008. május 30-i 440/2008/EK bizottsági rendeletben (1) leírt módszerek szerint kell végezni.
  Az I. mellékletben felsorolt módszerek nem terjednek ki a nanoanyagokra, kivéve, ha erről kifejezetten említés történik.
  Ha azonban egy adott módszer vagy leírása nem megfelelő, egyéb
  , tudományosan kellően alátámasztott módszert
  kell alkalmazni,
  amelynek helytállóságát a kérelemben indokolni kell
  .

| 5. | A vizsgálatok elvégzésekor be kell tartani a laboratóriumi állatok védelmére vonatkozó követelményeket, amelyeket a kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1986. november 24-i 86/609/EGK tanácsi irányelv (2) ír elő, ökotoxikológiai és toxikológiai vizsgálatok esetében pedig követni kell a helyes laboratóriumi gyakorlat alapelveinek alkalmazására és annak a vegyi anyagokkal végzett kísérleteknél történő alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 2004. február 11-i, 2004/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), illetve a Bizottság vagy az Ügynökség által azzal egyenértékűnek ítélt egyéb nemzetközi szabvány szerinti helyes laboratóriumi gyakorlatot. |
| --- | --- |

5.

A vizsgálatok elvégzésekor be kell tartani a laboratóriumi állatok védelmére vonatkozó követelményeket, amelyeket a kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1986. november 24-i 86/609/EGK tanácsi irányelv (2) ír elő, ökotoxikológiai és toxikológiai vizsgálatok esetében pedig követni kell a helyes laboratóriumi gyakorlat alapelveinek alkalmazására és annak a vegyi anyagokkal végzett kísérleteknél történő alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 2004. február 11-i, 2004/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), illetve a Bizottság vagy az Ügynökség által azzal egyenértékűnek ítélt egyéb nemzetközi szabvány szerinti helyes laboratóriumi gyakorlatot.

| 6. | Vizsgálatok végzése esetén részletes leírást (jellemzést) kell adni a felhasznált anyagokról és azok szennyeződéseiről. |
| --- | --- |

6.

Vizsgálatok végzése esetén részletes leírást (jellemzést) kell adni a felhasznált anyagokról és azok szennyeződéseiről.

| 7. | Ha van olyan vizsgálati adat, amelyet ... (4) előtt, a 440/2008/EK rendeletben megadott módszerektől eltérő módszerrel nyertek, akkor az érintett tagállam illetékes hatóságának eseti alapon kell eldöntenie, hogy az ilyen adat megfelelő-e ezen rendelet alkalmazásában, és szükséges-e új vizsgálatokat lefolytatni a 440/2008/EK rendelet szerint, figyelembe véve a döntésnél – egyéb tényezők mellett – a gerinces állatokon végzett kísérletek minimalizálásának szükségességét is. |
| --- | --- |

7.

Ha van olyan vizsgálati adat, amelyet ... (4) előtt, a 440/2008/EK rendeletben megadott módszerektől eltérő módszerrel nyertek, akkor az érintett tagállam illetékes hatóságának eseti alapon kell eldöntenie, hogy az ilyen adat megfelelő-e ezen rendelet alkalmazásában, és szükséges-e új vizsgálatokat lefolytatni a 440/2008/EK rendelet szerint, figyelembe véve a döntésnél – egyéb tényezők mellett – a gerinces állatokon végzett kísérletek minimalizálásának szükségességét is.

| 8. | Rendelkezésre kell bocsátani az összes vonatkozó ismeretanyagot és szakirodalmi adatot. |
| --- | --- |

8.

Rendelkezésre kell bocsátani az összes vonatkozó ismeretanyagot és szakirodalmi adatot.

| 9. | Meg kell adni ezenkívül minden egyéb rendelkezésre álló releváns fizikai-kémiai, toxikológiai és ökotoxikológiai adatot. |
| --- | --- |

9.

Meg kell adni ezenkívül minden egyéb rendelkezésre álló releváns fizikai-kémiai, toxikológiai és ökotoxikológiai adatot.

I. CÍM –   Vegyi anyagok

I. Szint

Az alábbi táblázat ismerteti, hogy mely adatokkal szükséges alátámasztani egy adott vegyi anyagnak az I. mellékletbe történő felvételét. Az I. szint adatai alkotják az alapadatok csomagját. A hatóanyagok jellegétől és rendeltetésétől, illetve az I. szint adatainak elemzési következtetéseitől függően (különösen ha az értékelés egészség- vagy környezetkárosítás kockázatát állapította meg) II. szinten is adatokat kell szolgáltatni.

A táblázat ismerteti azokat a különleges rendelkezéseket is, amelyek alapján adott esetben elhagyhatók, más adatokkal helyettesíthetők vagy más formában megadhatók a kért adatok. Amennyiben teljesülnek az eltérésre módot nyújtó feltételek, a kérelmezőnek a dokumentációban egyértelműen jeleznie kell ennek tényét az egyes eltérések indokolásával és hivatkozva a dokumentáció megfelelő rovatára.

Szintén alkalmazandók azok a feltételek, amelyeket bár a 2. oszlop ismételten nem említ, a 440/2008/EK rendelet vonatkozó vizsgálati módszerei alatt egy adott vizsgálat elvégzésétől mentesítő feltételként szerepelnek.

Mielőtt az e mellékletben felsorolt tulajdonságok meghatározása céljából újabb vizsgálatokra kerülne sor, valamennyi rendelkezésre álló in vitro adatot, in vivo adatot, humán szakirodalmi adatot, valid (Q)SAR-ból származó adatot, valamint rokon szerkezetű anyagokra vonatkozó adatot (kereszthivatkozási megközelítés) először ki kell értékelni. Kerülni kell a maró hatású anyagokkal korróziót okozó koncentrációban/dózisban végzett in vivo vizsgálatokat. A vizsgálatok végrehajtása előtt az ebben a mellékletben foglaltakon túlmenően
  intelligens
  vizsgálati stratégiákra vonatkozó egyéb iránymutatásokat
  kell kérni az állatkísérleteket helyettesítő vizsgálatokban jártas szakértőktől
  .

| Szükséges információk | Hacsak másként nem jelezzük, minden adat az I. szint része | Az előírt alapinformációktól eltérésre módot nyújtó különleges rendelkezések: |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kérelmező |

Szükséges információk

Hacsak másként nem jelezzük, minden adat az I. szint része

Az előírt alapinformációktól eltérésre módot nyújtó különleges rendelkezések:

1.

Kérelmező

| 1.1. | Név és cím |
| --- | --- |

1.1.

Név és cím

| 1.2. | A hatóanyag gyártója (név, cím, telephely) |
| --- | --- |

1.2.

A hatóanyag gyártója (név, cím, telephely)

| 2. | A hatóanyag azonosító adatai |
| --- | --- |

2.

A hatóanyag azonosító adatai

| 2.1. | Az ISO által javasolt vagy elfogadott közhasználatú név és szinonimái |
| --- | --- |

2.1.

Az ISO által javasolt vagy elfogadott közhasználatú név és szinonimái

| 2.2. | Kémiai elnevezés (IUPAC-nómenklatúra szerint) |
| --- | --- |

2.2.

Kémiai elnevezés (IUPAC-nómenklatúra szerint)

| 2.3. | A gyártó fejlesztési kódszáma vagy kódszámai |
| --- | --- |

2.3.

A gyártó fejlesztési kódszáma vagy kódszámai

| 2.4. | CAS- és EK-számok (ha vannak) |
| --- | --- |

2.4.

CAS- és EK-számok (ha vannak)

| 2.5. | Összegképlet és szerkezeti képlet (minden izomer-összetétel teljes részletezésével), molekulatömeg |
| --- | --- |

2.5.

Összegképlet és szerkezeti képlet (minden izomer-összetétel teljes részletezésével), molekulatömeg

| 2.6. | Hatóanyag gyártásának módja (a szintézis lépései tömören) |
| --- | --- |

2.6.

Hatóanyag gyártásának módja (a szintézis lépései tömören)

| 2.7. | A hatóanyag tisztaságának megadása, értelemszerűen g/kg-ban vagy g/l-ben |
| --- | --- |

2.7.

A hatóanyag tisztaságának megadása, értelemszerűen g/kg-ban vagy g/l-ben

| 2.8. | A szennyező anyagok és az adalékanyagok (pl. stabilizátorok) azonosító adatai, szerkezeti képletük és értelemszerűen g/kg-ban vagy g/l-ben kifejezett lehetséges koncentrációjuk |
| --- | --- |

2.8.

A szennyező anyagok és az adalékanyagok (pl. stabilizátorok) azonosító adatai, szerkezeti képletük és értelemszerűen g/kg-ban vagy g/l-ben kifejezett lehetséges koncentrációjuk

| 2.9. | A természetes hatóanyag vagy a hatóanyag előanyagának vagy előanyagainak eredete, pl. virágkivonat |
| --- | --- |

2.9.

A természetes hatóanyag vagy a hatóanyag előanyagának vagy előanyagainak eredete, pl. virágkivonat

| 2.10. | Expozícióra vonatkozó adatok a 92/32/EGK irányelv VII.A. mellékletének megfelelően |
| --- | --- |

2.10.

Expozícióra vonatkozó adatok a 92/32/EGK irányelv VII.A. mellékletének megfelelően

| 3. | A hatóanyag fizikai és kémiai tulajdonságai |
| --- | --- |

3.

A hatóanyag fizikai és kémiai tulajdonságai

| 3.1. | Az anyag halmazállapota 20 °C-on, 101,3 kPa nyomáson |
| --- | --- |

3.1.

Az anyag halmazállapota 20 °C-on, 101,3 kPa nyomáson

| 3.2. | Olvadáspont/fagyáspont |
| --- | --- |

3.2.

Olvadáspont/fagyáspont

| 3.2. | – 20 °C alsó határérték alatt a vizsgálatot nem kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.2.

– 20 °C alsó határérték alatt a vizsgálatot nem kell elvégezni.

| 3.3. | Forráspont |
| --- | --- |

3.3.

Forráspont

| 3.3. | A vizsgálatot nem kell elvégezni:






  — | gázokra; vagy |
| --- | --- | --- |

3.3.

A vizsgálatot nem kell elvégezni:

—

gázokra; vagy

| — | azokra a szilárd anyagokra, melyek vagy 300 °C felett olvadnak, vagy forrás előtt elbomlanak. Ezekben az esetekben meg lehet becsülni vagy mérni a csökkentett nyomáson tapasztalható forráspontot; vagy |
| --- | --- |

—

azokra a szilárd anyagokra, melyek vagy 300 °C felett olvadnak, vagy forrás előtt elbomlanak. Ezekben az esetekben meg lehet becsülni vagy mérni a csökkentett nyomáson tapasztalható forráspontot; vagy

| — | azokra az anyagokra, melyek forrás előtt elbomlanak (pl. önoxidáció, átrendeződés, lebomlás, elbomlás stb.). |
| --- | --- |

—

azokra az anyagokra, melyek forrás előtt elbomlanak (pl. önoxidáció, átrendeződés, lebomlás, elbomlás stb.).

| 3.4. | Fajlagos sűrűség |
| --- | --- |

3.4.

Fajlagos sűrűség

| 3.4. | A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha:






  — | az anyag csak egy adott oldószer oldatában stabil, és az oldat sűrűsége hasonló az oldószeréhez. Az ilyen esetekben elegendő annak jelzése, hogy az oldat sűrűsége kisebb vagy nagyobb az oldószer sűrűségénél; vagy |
| --- | --- | --- |

3.4.

A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha:

—

az anyag csak egy adott oldószer oldatában stabil, és az oldat sűrűsége hasonló az oldószeréhez. Az ilyen esetekben elegendő annak jelzése, hogy az oldat sűrűsége kisebb vagy nagyobb az oldószer sűrűségénél; vagy

| — | az anyag gáz. Ebben az esetben számításon alapuló becslést kell végezni molekulatömegből és az ideális gáztörvényből kiindulva. |
| --- | --- |

—

az anyag gáz. Ebben az esetben számításon alapuló becslést kell végezni molekulatömegből és az ideális gáztörvényből kiindulva.

| 3.5. | Gőznyomás |
| --- | --- |

3.5.

Gőznyomás

| 3.5. | A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha az olvadáspont 300 °C felett van.
  Ha az olvadáspont 200 °C és 300 °C között van, elegendő a mérésen vagy elismert számítási módszeren alapuló határérték. |
| --- | --- |

3.5.

A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha az olvadáspont 300 °C felett van.

Ha az olvadáspont 200 °C és 300 °C között van, elegendő a mérésen vagy elismert számítási módszeren alapuló határérték.

| 3.6. | Felületi feszültség |
| --- | --- |

3.6.

Felületi feszültség

| 3.6. | A vizsgálatot kizárólag abban az esetben kell elvégezni, ha:






  — | a szerkezet alapján felületi aktivitás várható vagy előre jelezhető; vagy |
| --- | --- | --- |

3.6.

A vizsgálatot kizárólag abban az esetben kell elvégezni, ha:

—

a szerkezet alapján felületi aktivitás várható vagy előre jelezhető; vagy

| — | a felületi aktivitás az anyag egyik kívánt tulajdonsága. |
| --- | --- |

—

a felületi aktivitás az anyag egyik kívánt tulajdonsága.

Ha 20 °C-on az anyag vízben való oldhatósága kevesebb, mint 1 mg/l, a vizsgálatot nem kell elvégezni.

| 3.7. | Vízoldékonyság |
| --- | --- |

3.7.

Vízoldékonyság

| 3.7. | A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha:






  — | 4, 7 és 9 pH-értéknél az anyag hidrolitikusan instabil (felezési ideje 12 óránál rövidebb); vagy |
| --- | --- | --- |

3.7.

A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha:

—

4, 7 és 9 pH-értéknél az anyag hidrolitikusan instabil (felezési ideje 12 óránál rövidebb); vagy

| — | az anyag vízben könnyen oxidálódik. |
| --- | --- |

—

az anyag vízben könnyen oxidálódik.

Ha az anyag vízben „oldhatatlannak” tűnik, az analitikai módszer érzékelési határáig terjedően el kell végezni a határérték-vizsgálatot.

| 3.8. | N-oktanol/víz megoszlási hányados |
| --- | --- |

3.8.

N-oktanol/víz megoszlási hányados

| 3.8. | Ha az anyag szervetlen, a vizsgálatot nem kell elvégezni. Ha a vizsgálatot nem lehet elvégezni (pl. az anyag elbomlik, nagy a felületi aktivitása, a vizsgálat elvégzése közben hevesen reagál, nem oldódik vízben vagy oktanolban vagy nem lehet megfelelő tisztaságú anyagot előállítani), a log P értékre kiszámított értéket és a számítási módszer részleteit meg kell adni. |
| --- | --- |

3.8.

Ha az anyag szervetlen, a vizsgálatot nem kell elvégezni. Ha a vizsgálatot nem lehet elvégezni (pl. az anyag elbomlik, nagy a felületi aktivitása, a vizsgálat elvégzése közben hevesen reagál, nem oldódik vízben vagy oktanolban vagy nem lehet megfelelő tisztaságú anyagot előállítani), a log P értékre kiszámított értéket és a számítási módszer részleteit meg kell adni.

| 3.9. | Lobbanáspont |
| --- | --- |

3.9.

Lobbanáspont

| 3.9. | A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha:






  — | az anyag szervetlen; vagy |
| --- | --- | --- |

3.9.

A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha:

—

az anyag szervetlen; vagy

| — | az anyag csak olyan illékony szerves összetevőket tartalmaz, amelyek lobbanáspontja vizes oldatok esetében 100 °C felett van; vagy |
| --- | --- |

—

az anyag csak olyan illékony szerves összetevőket tartalmaz, amelyek lobbanáspontja vizes oldatok esetében 100 °C felett van; vagy

| — | a becsült lobbanáspont 200 °C felett van; vagy |
| --- | --- |

—

a becsült lobbanáspont 200 °C felett van; vagy

| — | a lobbanáspontot pontosan előre lehet jelezni a meglevő jellemzett anyagokból történő interpolációval. |
| --- | --- |

—

a lobbanáspontot pontosan előre lehet jelezni a meglevő jellemzett anyagokból történő interpolációval.

| 3.10. | Gyúlékonyság |
| --- | --- |

3.10.

Gyúlékonyság

| 3.10. | A vizsgálatot nem kell elvégezni:






  — | ha az anyag szilárd, és robbanásveszélyes vagy öngyulladó tulajdonságai vannak. Ezeket a tulajdonságokat mindig a gyúlékonyság vizsgálata előtt kell figyelembe venni; vagy |
| --- | --- | --- |

3.10.

A vizsgálatot nem kell elvégezni:

—

ha az anyag szilárd, és robbanásveszélyes vagy öngyulladó tulajdonságai vannak. Ezeket a tulajdonságokat mindig a gyúlékonyság vizsgálata előtt kell figyelembe venni; vagy

| — | gázokra, ha a tűzveszélyes gáz koncentrációja inert gázokkal való elegyben olyan alacsony, hogy levegővel keveredve a koncentráció mindig az alsó határérték alatt marad; vagy |
| --- | --- |

—

gázokra, ha a tűzveszélyes gáz koncentrációja inert gázokkal való elegyben olyan alacsony, hogy levegővel keveredve a koncentráció mindig az alsó határérték alatt marad; vagy

| — | olyan anyagokra, amelyek levegővel érintkezve spontán begyulladnak. |
| --- | --- |

—

olyan anyagokra, amelyek levegővel érintkezve spontán begyulladnak.

| 3.11. | Robbanékonyság |
| --- | --- |

3.11.

Robbanékonyság

| 3.11. | A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha:






  — | a molekulában nincsenek jelen robbanásveszélyt jelentő kémiai csoportok; vagy |
| --- | --- | --- |

3.11.

A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha:

—

a molekulában nincsenek jelen robbanásveszélyt jelentő kémiai csoportok; vagy

| — | az anyag olyan robbanásveszélyt jelentő kémiai csoportokat tartalmaz, amelyekben oxigén van és a számított oxigénegyenleg kisebb mint – 200; vagy |
| --- | --- |

—

az anyag olyan robbanásveszélyt jelentő kémiai csoportokat tartalmaz, amelyekben oxigén van és a számított oxigénegyenleg kisebb mint – 200; vagy

| — | a szerves anyag vagy a szerves anyagok homogén keveréke robbanásveszélyes tulajdonságú kémiai csoportokat tartalmaz, de az exoterm bomlási energia kisebb, mint 500 J/g, és az exoterm bomlás 500 °C alatt következik be; vagy |
| --- | --- |

—

a szerves anyag vagy a szerves anyagok homogén keveréke robbanásveszélyes tulajdonságú kémiai csoportokat tartalmaz, de az exoterm bomlási energia kisebb, mint 500 J/g, és az exoterm bomlás 500 °C alatt következik be; vagy

| — | szervetlen oxidáló anyagok (UN 5.1. osztály) szerves anyagokkal való keverékei esetében a szervetlen oxidáló anyag koncentrációja: |
| --- | --- |

—

szervetlen oxidáló anyagok (UN 5.1. osztály) szerves anyagokkal való keverékei esetében a szervetlen oxidáló anyag koncentrációja:

| — | kisebb, mint 15 tömegszázalék, ha az I. (nagyon veszélyes) vagy II. (közepesen veszélyes) UN csomagolási csoportba tartozik |
| --- | --- |

—

kisebb, mint 15 tömegszázalék, ha az I. (nagyon veszélyes) vagy II. (közepesen veszélyes) UN csomagolási csoportba tartozik

| — | kisebb, mint 30 tömegszázalék, ha a III. (kevéssé veszélyes) UN csomagolási csoportba tartozik. |
| --- | --- |

—

kisebb, mint 30 tömegszázalék, ha a III. (kevéssé veszélyes) UN csomagolási csoportba tartozik.

Megjegyzés: Nincs szükség sem a robbanás terjedésének vizsgálatára, sem a detonációs lökésre való érzékenység vizsgálatára, ha a szerves anyagok exoterm bomlási energiája kisebb, mint 800 J/g.

| 3.12. | Öngyulladási hőmérséklet |
| --- | --- |

3.12.

Öngyulladási hőmérséklet

| 3.12. | A vizsgálatot nem kell elvégezni:






  — | ha az anyag robbanásveszélyes, vagy szobahőmérsékleten levegővel érintkezve spontán begyullad; vagy |
| --- | --- | --- |

3.12.

A vizsgálatot nem kell elvégezni:

—

ha az anyag robbanásveszélyes, vagy szobahőmérsékleten levegővel érintkezve spontán begyullad; vagy

| — | levegőben nem gyúlékony folyadékok esetében, pl. amelyeknek a lobbanáspontja legalább 200 °C; vagy |
| --- | --- |

—

levegőben nem gyúlékony folyadékok esetében, pl. amelyeknek a lobbanáspontja legalább 200 °C; vagy

| — | olyan gázokra, amelyeknek nincs gyúlékonysági tartománya; vagy |
| --- | --- |

—

olyan gázokra, amelyeknek nincs gyúlékonysági tartománya; vagy

| — | szilárd anyagokra, ha az anyag olvadáspontja < 160 °C, vagy ha az előzetes eredmények 400 °C-ig kizárják az anyag önmelegedését. |
| --- | --- |

—

szilárd anyagokra, ha az anyag olvadáspontja < 160 °C, vagy ha az előzetes eredmények 400 °C-ig kizárják az anyag önmelegedését.

| 3.13. | Oxidáló tulajdonságok |
| --- | --- |

3.13.

Oxidáló tulajdonságok

| 3.13. | A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha:






  — | az anyag robbanásveszélyes; vagy |
| --- | --- | --- |

3.13.

A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha:

—

az anyag robbanásveszélyes; vagy

| — | az anyag rendkívül gyúlékony; vagy |
| --- | --- |

—

az anyag rendkívül gyúlékony; vagy

| — | az anyag szerves peroxid; vagy |
| --- | --- |

—

az anyag szerves peroxid; vagy

| — | az anyag képtelen exoterm reakcióra éghető anyagokkal, például a kémiai szerkezet alapján (pl. olyan szerves anyagok, amelyek nem tartalmaznak oxigén- vagy halogénatomokat, és ezek az elemek nem kötődnek kémiailag nitrogénhez vagy oxigénhez, illetve olyan szervetlen anyagok, amelyek nem tartalmaznak oxigén- vagy halogénatomokat). |
| --- | --- |

—

az anyag képtelen exoterm reakcióra éghető anyagokkal, például a kémiai szerkezet alapján (pl. olyan szerves anyagok, amelyek nem tartalmaznak oxigén- vagy halogénatomokat, és ezek az elemek nem kötődnek kémiailag nitrogénhez vagy oxigénhez, illetve olyan szervetlen anyagok, amelyek nem tartalmaznak oxigén- vagy halogénatomokat).

A teljes vizsgálatot nem kell elvégezni szilárd anyagok esetében, ha az előzetes vizsgálat egyértelműen azt jelzi, hogy a vizsgált anyagnak oxidáló tulajdonságai vannak.

Megjegyzendő, hogy nincs vizsgálati módszer a gázelegyek oxidáló tulajdonságainak meghatározására, e tulajdonságok értékelését az elegyben lévő gázok oxidáló potenciáljának a levegőben levő oxigén oxidáló potenciáljával történő összehasonlításán alapuló becslési módszerrel kell elvégezni.

| 3.14. | Granulometria (szemcseméret-vizsgálat) |
| --- | --- |

3.14.

Granulometria (szemcseméret-vizsgálat)

| 3.14. | A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha az anyag nem szilárd vagy szemcsés formában kerül forgalomba hozatalra. |
| --- | --- |

3.14.

A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha az anyag nem szilárd vagy szemcsés formában kerül forgalomba hozatalra.

| 3.15. | Szerves oldószerekben való stabilitás és a releváns bomlástermékek azonosító adatai |
| --- | --- |

3.15.

Szerves oldószerekben való stabilitás és a releváns bomlástermékek azonosító adatai

II. szint

| 3.15. | Szerves oldószerekben való stabilitás és a releváns bomlástermékek azonosító adatai
  Csak akkor kötelező, ha az anyag stabilitása kritikusnak tekinthető. |
| --- | --- |

3.15.

Szerves oldószerekben való stabilitás és a releváns bomlástermékek azonosító adatai

Csak akkor kötelező, ha az anyag stabilitása kritikusnak tekinthető.

| 3.16. | Disszociációs állandó |
| --- | --- |

3.16.

Disszociációs állandó

II. szint

| 3.16. | Disszociációs állandó |
| --- | --- |

3.16.

Disszociációs állandó

| 3.17. | Viszkozitás |
| --- | --- |

3.17.

Viszkozitás

II. szint

| 3.17. | Viszkozitás |
| --- | --- |

3.17.

Viszkozitás

| 3.18. | Oldhatóság szerves oldószerekben, beleértve a hőmérséklet hatását az oldhatóságra (5) |
| --- | --- |

3.18.

Oldhatóság szerves oldószerekben, beleértve a hőmérséklet hatását az oldhatóságra (5)

II. szint

| 3.19. | Stabilitás a biocid termékekben használt szerves oldószerekben és a releváns bomlástermékek azonosító adatai (6) |
| --- | --- |

3.19.

Stabilitás a biocid termékekben használt szerves oldószerekben és a releváns bomlástermékek azonosító adatai (6)

II. szint

| 4. | Kimutatási és azonosítási módszerek |
| --- | --- |

4.

Kimutatási és azonosítási módszerek

| 4.1. | Analitikai módszerek a tiszta hatóanyag-tartalom és – ahol szükséges – a hatóanyag releváns bomlástermékei, izomerjei, valamint szennyező- és adalékanyagai (pl. stabilizátorok) kimutatására |
| --- | --- |

4.1.

Analitikai módszerek a tiszta hatóanyag-tartalom és – ahol szükséges – a hatóanyag releváns bomlástermékei, izomerjei, valamint szennyező- és adalékanyagai (pl. stabilizátorok) kimutatására

| 4.2. | Analitikai módszerek többek között a visszanyerés mértékének és a kimutatási határoknak a megadására hatóanyagok és azok szermaradékai esetében |
| --- | --- |

4.2.

Analitikai módszerek többek között a visszanyerés mértékének és a kimutatási határoknak a megadására hatóanyagok és azok szermaradékai esetében

| 4.3. | Analitikai módszerek többek között a visszanyerés mértékének és a kimutatási határoknak a megadására hatóanyagok és azok szermaradékai esetében élelmiszerekben/élelmiszereken, takarmányokban/takarmányokon és egyéb termékekben/termékeken, ahol ez indokolt |
| --- | --- |

4.3.

Analitikai módszerek többek között a visszanyerés mértékének és a kimutatási határoknak a megadására hatóanyagok és azok szermaradékai esetében élelmiszerekben/élelmiszereken, takarmányokban/takarmányokon és egyéb termékekben/termékeken, ahol ez indokolt

II. szint

| 5. | A célszervezetekkel szembeni hatékonyság és a tervezett felhasználás |
| --- | --- |

5.

A célszervezetekkel szembeni hatékonyság és a tervezett felhasználás

| 5.1. | Rendeltetés, pl. gombaölő, rágcsálóirtó, rovarölő, baktériumölő |
| --- | --- |

5.1.

Rendeltetés, pl. gombaölő, rágcsálóirtó, rovarölő, baktériumölő

| 5.2. | Célszervezetek és megóvandó termékek, szervezetek vagy tárgyak |
| --- | --- |

5.2.

Célszervezetek és megóvandó termékek, szervezetek vagy tárgyak

| 5.3. | Hatások a célszervezetekre, és az a koncentráció, amelyben a hatóanyagot várhatóan használni fogják |
| --- | --- |

5.3.

Hatások a célszervezetekre, és az a koncentráció, amelyben a hatóanyagot várhatóan használni fogják

| 5.4. | Hatásmechanizmus (beleértve az időtényezőt) |
| --- | --- |

5.4.

Hatásmechanizmus (beleértve az időtényezőt)

| 5.5. | Tervezett alkalmazási terület |
| --- | --- |

5.5.

Tervezett alkalmazási terület

| 5.6. | Felhasználók: ipari, munkavégzéssel összefüggő, magáncélú (nem munkavégzéssel összefüggő) |
| --- | --- |

5.6.

Felhasználók: ipari, munkavégzéssel összefüggő, magáncélú (nem munkavégzéssel összefüggő)

| 5.7. | Információ rezisztencia kialakulásáról vagy lehetséges kialakulásáról és a megfelelő megoldási stratégiák |
| --- | --- |

5.7.

Információ rezisztencia kialakulásáról vagy lehetséges kialakulásáról és a megfelelő megoldási stratégiák

| 5.8. | Évente várhatóan forgalomba kerülő mennyiség tonnában |
| --- | --- |

5.8.

Évente várhatóan forgalomba kerülő mennyiség tonnában

| 6. | Toxikus hatás emberre és állatra, beleértve a metabolizmust |
| --- | --- |

6.

Toxikus hatás emberre és állatra, beleértve a metabolizmust

| 6.1. | Bőrirritáció vagy bőrkorrózió |
| --- | --- |

6.1.

Bőrirritáció vagy bőrkorrózió

| 6.1. | E végpont értékelése az alábbi, egymást követő lépéseket tartalmazza:






  (1) | a rendelkezésre álló emberi és állati adatok értékelése, |
| --- | --- | --- |

6.1.

E végpont értékelése az alábbi, egymást követő lépéseket tartalmazza:

(1)

a rendelkezésre álló emberi és állati adatok értékelése,

| (2) | a sav- vagy lúgtartalék értékelése, |
| --- | --- |

(2)

a sav- vagy lúgtartalék értékelése,

| (3) | a bőrkorrózió in vitro vizsgálata, |
| --- | --- |

(3)

a bőrkorrózió in vitro vizsgálata,

| (4) | a bőrirritáció in vitro vizsgálata. |
| --- | --- |

(4)

a bőrirritáció in vitro vizsgálata.

A 3. és 4. lépést nem kell elvégezni, ha:

| — | a rendelkezésre álló információk alapján az anyag bőrre maró vagy szemirritáló hatásúnak minősül; vagy |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló információk alapján az anyag bőrre maró vagy szemirritáló hatásúnak minősül; vagy

| — | az anyag szobahőmérsékleten levegőben gyúlékony; vagy |
| --- | --- |

—

az anyag szobahőmérsékleten levegőben gyúlékony; vagy

| — | besorolása alapján az anyag bőrrel való érintkezéskor nagyon mérgező; vagy |
| --- | --- |

—

besorolása alapján az anyag bőrrel való érintkezéskor nagyon mérgező; vagy

| — | a bőrön keresztüli expozíciós útra vonatkozó akut toxicitási vizsgálat a dózishatárértékig (2 000 mg/testsúlykilogramm) nem jelez bőrirritációt. |
| --- | --- |

—

a bőrön keresztüli expozíciós útra vonatkozó akut toxicitási vizsgálat a dózishatárértékig (2 000 mg/testsúlykilogramm) nem jelez bőrirritációt.

| 6.1.1. | In vivo bőrirritáció |
| --- | --- |

6.1.1.

In vivo bőrirritáció

▐

| 6.2. | Szemirritáció |
| --- | --- |

6.2.

Szemirritáció

| 6.2. | E végpont értékelése az alábbi, egymást követő lépéseket tartalmazza:






  (1) | a rendelkezésre álló emberi és állati adatok értékelése, |
| --- | --- | --- |

6.2.

E végpont értékelése az alábbi, egymást követő lépéseket tartalmazza:

(1)

a rendelkezésre álló emberi és állati adatok értékelése,

| (2) | a sav- vagy lúgtartalék értékelése, |
| --- | --- |

(2)

a sav- vagy lúgtartalék értékelése,

| (3) | a szemirritációra vonatkozó in vitro vizsgálat. |
| --- | --- |

(3)

a szemirritációra vonatkozó in vitro vizsgálat.

A 3. lépést nem kell elvégezni, ha:

| — | a rendelkezésre álló információk alapján az anyag bőrre maró vagy szemirritáló hatásúnak minősül; vagy |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló információk alapján az anyag bőrre maró vagy szemirritáló hatásúnak minősül; vagy

| — | az anyag szobahőmérsékleten levegőben gyúlékony. |
| --- | --- |

—

az anyag szobahőmérsékleten levegőben gyúlékony.

| 6.2.1. | In vivo szemirritáció |
| --- | --- |

6.2.1.

In vivo szemirritáció

▐

| 6.3. | Bőrszenzibilizáció |
| --- | --- |

6.3.

Bőrszenzibilizáció

| 6.3. | E végpont értékelése az alábbi, egymást követő lépéseket tartalmazza:






  (1) | a rendelkezésre álló emberi, állati és alternatív adatok értékelése, |
| --- | --- | --- |

6.3.

E végpont értékelése az alábbi, egymást követő lépéseket tartalmazza:

(1)

a rendelkezésre álló emberi, állati és alternatív adatok értékelése,

| (2) | in vivo vizsgálat. |
| --- | --- |

(2)

in vivo vizsgálat.

A 2. lépést nem kell elvégezni, ha:

| — | a rendelkezésre álló információk alapján az anyag bőrszenzibilizáló vagy maró hatásúként sorolandó be; vagy |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló információk alapján az anyag bőrszenzibilizáló vagy maró hatásúként sorolandó be; vagy

| — | az anyag erős sav (pH < 2,0) vagy lúg (pH > 11,5); vagy |
| --- | --- |

—

az anyag erős sav (pH < 2,0) vagy lúg (pH > 11,5); vagy

| — | az anyag szobahőmérsékleten levegőben gyúlékony. |
| --- | --- |

—

az anyag szobahőmérsékleten levegőben gyúlékony.

módszer az egereken végzett
  csökkentett hatókörű
  helyi nyirokcsomó-vizsgálat (rLLNA)
  mint olyan szűrővizsgálat, amely különbséget tesz a szenzibilizáló és nem szenzibilizáló anyagok között
  .
  A teljes körű LLNA-t akkor kell végrehajtani, ha ismert, hogy el kell végezni a szenzibilizáló hatás értékelését.
  Ettől eltérő vizsgálat kizárólag rendkívüli körülmények esetén alkalmazható.Más vizsgálat alkalmazását meg kell indokolni.

| 6.4. | Mutagenitás |
| --- | --- |

6.4.

Mutagenitás

| 6.4. | Amennyiben az I. szinten említett bármelyik genotoxicitási vizsgálat eredménye pozitív, mérlegelni kell mutagén hatásra történő, megfelelő in vivo vizsgálat elvégzését.


  Új anyagok esetében a 28 vagy 90 napos, többszöri dózissal összefüggésben végzett toxikológiai vizsgálat részeként tanácsos értékelni az in vivo mikrosejtmag-vizsgálat paramétereit. |
| --- | --- |

6.4.

Amennyiben az I. szinten említett bármelyik genotoxicitási vizsgálat eredménye pozitív, mérlegelni kell mutagén hatásra történő, megfelelő in vivo vizsgálat elvégzését.

Új anyagok esetében a 28 vagy 90 napos, többszöri dózissal összefüggésben végzett toxikológiai vizsgálat részeként tanácsos értékelni az in vivo mikrosejtmag-vizsgálat paramétereit.

| 6.4.1. | In vitro génmutációs vizsgálat baktériumokon |
| --- | --- |

6.4.1.

In vitro génmutációs vizsgálat baktériumokon

| 6.4.1. | Pozitív eredmény esetén mérlegelni kell mutagén hatásra történő további vizsgálatok elvégzését.
  Ezt a vizsgálatot nem kell elvégezni antimikrobiális anyagok vagy készítmények esetében. |
| --- | --- |

6.4.1.

Pozitív eredmény esetén mérlegelni kell mutagén hatásra történő további vizsgálatok elvégzését.
  Ezt a vizsgálatot nem kell elvégezni antimikrobiális anyagok vagy készítmények esetében.

| 6.4.2. | In vitro sejttoxicitás-vizsgálat emlősök sejtjein vagy in vitro mikrosejtmag-vizsgálat |
| --- | --- |

6.4.2.

In vitro sejttoxicitás-vizsgálat emlősök sejtjein vagy in vitro mikrosejtmag-vizsgálat

| 6.4.2. | A vizsgálatot általában szükségtelen elvégezni, ha:






  — | megfelelő in vivo vizsgálati adatok állnak rendelkezésre a sejttoxicitás vizsgálatából, illetve ha |
| --- | --- | --- |

6.4.2.

A vizsgálatot általában szükségtelen elvégezni, ha:

—

megfelelő in vivo vizsgálati adatok állnak rendelkezésre a sejttoxicitás vizsgálatából, illetve ha

| — | az anyag rákkeltőként (1A. vagy 1B. kategória) vagy mutagénként (1A., 1B. vagy 2. kategória) ismert. |
| --- | --- |

—

az anyag rákkeltőként (1A. vagy 1B. kategória) vagy mutagénként (1A., 1B. vagy 2. kategória) ismert.

| 6.4.3. | In vitro génmutációs vizsgálat emlősök sejtjein, ha az I. szint 6.4.1. pontjának és 6.4.2. pontjának eredménye negatív. |
| --- | --- |

6.4.3.

In vitro génmutációs vizsgálat emlősök sejtjein, ha az I. szint 6.4.1. pontjának és 6.4.2. pontjának eredménye negatív.

| 6.4.3. | A vizsgálatot ▐ nem szükséges elvégezni, ha
  máshol
  megfelelő adatok állnak rendelkezésre emlőssejten végzett megbízható in vivo génmutációs vizsgálat alapján. |
| --- | --- |

6.4.3.

A vizsgálatot ▐ nem szükséges elvégezni, ha
  máshol
  megfelelő adatok állnak rendelkezésre emlőssejten végzett megbízható in vivo génmutációs vizsgálat alapján.

| 6.4.4. | In vivo genotoxicitás-vizsgálat |
| --- | --- |

6.4.4.

In vivo genotoxicitás-vizsgálat

II. szint

| 6.4.4. | Ha az I. szinten szereplő bármelyik in vitro genotoxicitási vizsgálat eredménye pozitív és még nem áll rendelkezésre in vivo vizsgálatból származó eredmény, a kérelmezőnek megfelelő szomatikus sejten végzett in vivo genotoxicitási vizsgálatra kell javaslatot tennie.
  Új anyagok esetében a 28 vagy 90 napos, többszöri dózissal összefüggésben végzett toxikológiai vizsgálat részeként értékelni lehet az in vivo mikrosejtmag-vizsgálat paramétereit.


  Ha a rendelkezésre álló in vivo szomatikus sejtvizsgálatból származó eredmény pozitív, a csírasejt-mutagenitás előfordulásának lehetőségét az összes rendelkezésre álló adat – köztük a toxikokinetikai adatok – alapján kell mérlegelni. Amennyiben a csírasejt-mutagenitásra vonatkozóan nem lehetséges egyértelmű következtetéseket levonni, mérlegelni kell kiegészítő vizsgálatok elvégzését. |
| --- | --- |

6.4.4.

Ha az I. szinten szereplő bármelyik in vitro genotoxicitási vizsgálat eredménye pozitív és még nem áll rendelkezésre in vivo vizsgálatból származó eredmény, a kérelmezőnek megfelelő szomatikus sejten végzett in vivo genotoxicitási vizsgálatra kell javaslatot tennie.
  Új anyagok esetében a 28 vagy 90 napos, többszöri dózissal összefüggésben végzett toxikológiai vizsgálat részeként értékelni lehet az in vivo mikrosejtmag-vizsgálat paramétereit.

Ha a rendelkezésre álló in vivo szomatikus sejtvizsgálatból származó eredmény pozitív, a csírasejt-mutagenitás előfordulásának lehetőségét az összes rendelkezésre álló adat – köztük a toxikokinetikai adatok – alapján kell mérlegelni. Amennyiben a csírasejt-mutagenitásra vonatkozóan nem lehetséges egyértelmű következtetéseket levonni, mérlegelni kell kiegészítő vizsgálatok elvégzését.

| 6.5. | Akut toxicitás |
| --- | --- |

6.5.

Akut toxicitás

| 6.5. | A vizsgálat(oka)t általában nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag besorolása szerint bőrre maró hatású. |
| --- | --- | --- |

6.5.

A vizsgálat(oka)t általában nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag besorolása szerint bőrre maró hatású.

A szájon keresztüli expozíciós úton kívül (6.5.1. pont) a gázoktól eltérő anyagok esetében a 6.5.2–6.5.3. pont alatt említett információkat legalább egy másik útra is meg kell adni. A második expozíciós út kiválasztása az anyag jellegétől és a humán expozíció valószínűsíthető útjától függ. Ha csak egyetlen expozíciós út van, csak azzal kapcsolatban kell információt adni.

| 6.5.1. | Szájon keresztüli expozíciós út |
| --- | --- |

6.5.1.

Szájon keresztüli expozíciós út

| 6.5.1. | A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha a belélegzésen keresztüli expozíciós úttal kapcsolatban rendelkezésre áll akut toxicitási vizsgálat (6.5.2. pont).


  Az akut toxikus osztály módszer az elsődlegesen választandó módszer az in vivo vizsgálatoknál. Csak kivételes körülmények között alkalmazható más módszer, amely esetben ezt meg kell indokolni. |
| --- | --- |

6.5.1.

A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha a belélegzésen keresztüli expozíciós úttal kapcsolatban rendelkezésre áll akut toxicitási vizsgálat (6.5.2. pont).

Az akut toxikus osztály módszer az elsődlegesen választandó módszer az in vivo vizsgálatoknál. Csak kivételes körülmények között alkalmazható más módszer, amely esetben ezt meg kell indokolni.

| 6.5.2. | Belélegzésen keresztüli expozíciós út |
| --- | --- |

6.5.2.

Belélegzésen keresztüli expozíciós út

| 6.5.2. | Csak
  akkor indokolt a belélegzésen keresztüli expozíciós utat vizsgálni, ha az anyag gőznyomását és/vagy aeroszoloknak, belélegezhető méretű részecskéknek vagy cseppeknek való expozíció lehetőségét figyelembe véve
  ez
  a ▐ humán expozíció
  elsődleges útja
  .
  Az akut toxikus osztály módszer az elsődlegesen választandó módszer az in vivo vizsgálatoknál. Csak kivételes körülmények között szabad használni a klasszikus „halálos koncentráció” (LC50) vizsgálatot. Más vizsgálat alkalmazását meg kell indokolni.
  . |
| --- | --- |

6.5.2.

Csak
  akkor indokolt a belélegzésen keresztüli expozíciós utat vizsgálni, ha az anyag gőznyomását és/vagy aeroszoloknak, belélegezhető méretű részecskéknek vagy cseppeknek való expozíció lehetőségét figyelembe véve
  ez
  a ▐ humán expozíció
  elsődleges útja
  .
  Az akut toxikus osztály módszer az elsődlegesen választandó módszer az in vivo vizsgálatoknál. Csak kivételes körülmények között szabad használni a klasszikus „halálos koncentráció” (LC50) vizsgálatot. Más vizsgálat alkalmazását meg kell indokolni.
  .

| 6.5.3. | Bőrön keresztüli expozíciós út |
| --- | --- |

6.5.3.

Bőrön keresztüli expozíciós út

▐.

| 6.6. | Többszöri dózisnál fellépő toxicitás |
| --- | --- |

6.6.

Többszöri dózisnál fellépő toxicitás

| 6.6.1. | Rövid időszakon (28 napon) belül többszöri dózissal összefüggésben végzett toxikológiai vizsgálat egy faj hím és nőstény egyedén, a humán expozíció valószínű útjának figyelembevételével a beadás legmegfelelőbb módjával. |
| --- | --- |

6.6.1.

Rövid időszakon (28 napon) belül többszöri dózissal összefüggésben végzett toxikológiai vizsgálat egy faj hím és nőstény egyedén, a humán expozíció valószínű útjának figyelembevételével a beadás legmegfelelőbb módjával.

| 6.6.1. | A rövid távú (28 napos) toxikológiai vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | megbízható szubkrónikus (90 napos) vagy krónikus toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre,
  illetve az tervbe van véve
  feltéve hogy megfelelő fajt, dózist, oldószert és beadási módot alkalmaztak
  vagy fognak alkalmazni
  a vizsgálathoz; vagy |
| --- | --- | --- |

6.6.1.

A rövid távú (28 napos) toxikológiai vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

megbízható szubkrónikus (90 napos) vagy krónikus toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre,
  illetve az tervbe van véve
  feltéve hogy megfelelő fajt, dózist, oldószert és beadási módot alkalmaztak
  vagy fognak alkalmazni
  a vizsgálathoz; vagy

| — | ha az anyag azonnal lebomlik és a bomlástermékekről elegendő adat áll rendelkezésre; vagy |
| --- | --- |

—

ha az anyag azonnal lebomlik és a bomlástermékekről elegendő adat áll rendelkezésre; vagy

| — | a releváns humán expozíció kizárható a IV. melléklet 3. szakaszával összhangban. |
| --- | --- |

—

a releváns humán expozíció kizárható a IV. melléklet 3. szakaszával összhangban.

A vizsgálatot szájon keresztüli expozíciós úton kell elvégezni, kivéve ha:

| (1) | a humán expozíció elsődleges útja dermális, és a következő feltételek egyike teljesül:








  — | a fizikai-kémiai és toxikológiai tulajdonságok, beleértve a bőrbehatoló képesség in vitro vizsgálatát is (azaz a 428. sz. OECD vizsgálati iránymutatás), azt jelzik, hogy a bőrön keresztüli biológiai hasznosulás jelentős; vagy |
| --- | --- | --- |

(1)

a humán expozíció elsődleges útja dermális, és a következő feltételek egyike teljesül:

—

a fizikai-kémiai és toxikológiai tulajdonságok, beleértve a bőrbehatoló képesség in vitro vizsgálatát is (azaz a 428. sz. OECD vizsgálati iránymutatás), azt jelzik, hogy a bőrön keresztüli biológiai hasznosulás jelentős; vagy

| — | rokon szerkezetű anyagoknál jelentős dermális toxicitás vagy bőrbehatoló képesség ismeretes. |
| --- | --- |

—

rokon szerkezetű anyagoknál jelentős dermális toxicitás vagy bőrbehatoló képesség ismeretes.

| (2) | a humán expozíció elsődlegesen belégzés útján valósul meg, figyelembe véve az anyag gőznyomását és az aeroszoloknak, belélegezhető méretű részecskéknek vagy cseppeknek való expozíció gyakoriságát, mértékét és időtartamát.



  A vizsgálatot csak egy expozíciós úton kell elvégezni. Más expozíciós utak toxicitási becsléseit farmakokinetikai modellezésre kell alapozni.

  A
  28 napos vizsgálat helyett a
  szubkrónikus (90 napos) toxikológiai vizsgálatot (II. szint 6.6.2. pontja) kell javasolnia a kérelmezőnek, ha: a humán expozíció gyakorisága és időtartama azt jelzi, hogy
  1 hónapnál hosszabb, de 12 hónapnál rövidebb
  vizsgálat indokolt; valamint a rendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogy az
  anyag kinetikai vagy egyéb tulajdonságai vagy anyagcseretermékei olyanok, hogy a negatív hatások
  rövid távú toxikológiai vizsgálattal nem mutathatók ki.


  Az ismert, egyes szervekre toxikus (pl. neurotoxikus) hatású anyagokkal molekuláris szinten rokon anyagok tekintetében a további lényeges paramétereket ideális esetben egy 28 vagy 90 napos vizsgálat keretében értékelik az önálló, pl. neurotoxicitásra irányuló vizsgálat helyett.
  További
  önálló vizsgálatok csak kivételes körülmények között végezhetők
  . |
| --- | --- |

(2)

a humán expozíció elsődlegesen belégzés útján valósul meg, figyelembe véve az anyag gőznyomását és az aeroszoloknak, belélegezhető méretű részecskéknek vagy cseppeknek való expozíció gyakoriságát, mértékét és időtartamát.

A
  28 napos vizsgálat helyett a
  szubkrónikus (90 napos) toxikológiai vizsgálatot (II. szint 6.6.2. pontja) kell javasolnia a kérelmezőnek, ha: a humán expozíció gyakorisága és időtartama azt jelzi, hogy
  1 hónapnál hosszabb, de 12 hónapnál rövidebb
  vizsgálat indokolt; valamint a rendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogy az
  anyag kinetikai vagy egyéb tulajdonságai vagy anyagcseretermékei olyanok, hogy a negatív hatások
  rövid távú toxikológiai vizsgálattal nem mutathatók ki.

Az ismert, egyes szervekre toxikus (pl. neurotoxikus) hatású anyagokkal molekuláris szinten rokon anyagok tekintetében a további lényeges paramétereket ideális esetben egy 28 vagy 90 napos vizsgálat keretében értékelik az önálló, pl. neurotoxicitásra irányuló vizsgálat helyett.
  További
  önálló vizsgálatok csak kivételes körülmények között végezhetők
  .

| 6.6.2. | Szubkrónikus (90 napos) toxikológiai vizsgálat egy rágcsáló faj hím és nőstény egyedén, a humán expozíció valószínű útjának figyelembevételével a beadás legmegfelelőbb módjával. |
| --- | --- |

6.6.2.

Szubkrónikus (90 napos) toxikológiai vizsgálat egy rágcsáló faj hím és nőstény egyedén, a humán expozíció valószínű útjának figyelembevételével a beadás legmegfelelőbb módjával.

II. szint

| 6.6.2. | A szubkrónikus (90 napos) toxikológiai vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | megbízható rövid távú (28 napos) toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre, amely súlyos mérgező hatásokat mutatott ki azon kritériumok szerint, melyek alapján az anyag az R48 mondattal jellemezhető, és amely vizsgálat 28 napra vonatkoztatott NOAEL-megfigyelései – a megfelelő bizonytalansági tényező alkalmazását követően és azonos expozíciós utat tekintve extrapolálhatóak a NOAEL 90 napos vizsgálatára; vagy |
| --- | --- | --- |

6.6.2.

A szubkrónikus (90 napos) toxikológiai vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

megbízható rövid távú (28 napos) toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre, amely súlyos mérgező hatásokat mutatott ki azon kritériumok szerint, melyek alapján az anyag az R48 mondattal jellemezhető, és amely vizsgálat 28 napra vonatkoztatott NOAEL-megfigyelései – a megfelelő bizonytalansági tényező alkalmazását követően és azonos expozíciós utat tekintve extrapolálhatóak a NOAEL 90 napos vizsgálatára; vagy

| — | megbízható krónikus toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre, feltéve hogy megfelelő fajt és expozíciós utat alkalmaztak a vizsgálathoz; vagy |
| --- | --- |

—

megbízható krónikus toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre, feltéve hogy megfelelő fajt és expozíciós utat alkalmaztak a vizsgálathoz; vagy

| — | az anyag azonnal lebomlik és a bomlástermékekről elegendő adat áll rendelkezésre (a szisztémás és a bevitel helyén kialakuló hatásokról egyaránt); vagy |
| --- | --- |

—

az anyag azonnal lebomlik és a bomlástermékekről elegendő adat áll rendelkezésre (a szisztémás és a bevitel helyén kialakuló hatásokról egyaránt); vagy

| — | az anyag nem reaktív, oldhatatlan és nem lélegezhető be, valamint a 28 napos „határérték-vizsgálat” nem utal sem felszívódásra, sem toxicitásra, különösen, ha az ilyen minta korlátozott humán expozícióval párosul. |
| --- | --- |

—

az anyag nem reaktív, oldhatatlan és nem lélegezhető be, valamint a 28 napos „határérték-vizsgálat” nem utal sem felszívódásra, sem toxicitásra, különösen, ha az ilyen minta korlátozott humán expozícióval párosul.

A vizsgálatot szájon keresztüli expozíciós úton kell elvégezni, kivéve ha:
  :

| (1) | a humán expozíció elsődleges útja dermális, és a következő feltételek egyike teljesül:








  — | a fizikai-kémiai és toxikológiai tulajdonságok, beleértve a bőrbehatoló képesség in vitro vizsgálatát is (azaz a 428. sz. OECD vizsgálati iránymutatás), azt jelzik, hogy a bőrön keresztüli biológiai hasznosulás jelentős; vagy |
| --- | --- | --- |

(1)

a humán expozíció elsődleges útja dermális, és a következő feltételek egyike teljesül:

—

a fizikai-kémiai és toxikológiai tulajdonságok, beleértve a bőrbehatoló képesség in vitro vizsgálatát is (azaz a 428. sz. OECD vizsgálati iránymutatás), azt jelzik, hogy a bőrön keresztüli biológiai hasznosulás jelentős; vagy

| — | rokon szerkezetű anyagoknál jelentős dermális toxicitás vagy bőrbehatoló képesség ismeretes. |
| --- | --- |

—

rokon szerkezetű anyagoknál jelentős dermális toxicitás vagy bőrbehatoló képesség ismeretes.

| (2) | a humán expozíció elsődlegesen belégzés útján valósul meg, figyelembe véve az anyag gőznyomását és az aeroszoloknak, belélegezhető méretű részecskéknek vagy cseppeknek való expozíció gyakoriságát, mértékét és időtartamát.



  A vizsgálatot csak egy expozíciós úton kell elvégezni. Más expozíciós utak toxicitási becsléseit farmakokinetikai modellezésre kell alapozni.



  Az ismert, egyes szervekre toxikus (pl. neurotoxikus) hatású anyagokkal molekuláris szinten rokon anyagok tekintetében a további lényeges paramétereket ideális esetben egy 28 vagy 90 napos vizsgálat keretében értékelik az önálló, pl. neurotoxicitásra irányuló vizsgálat helyett.
  További
  önálló vizsgálatok csak kivételes körülmények között végezhetők
  . |
| --- | --- |

(2)

a humán expozíció elsődlegesen belégzés útján valósul meg, figyelembe véve az anyag gőznyomását és az aeroszoloknak, belélegezhető méretű részecskéknek vagy cseppeknek való expozíció gyakoriságát, mértékét és időtartamát.

Az ismert, egyes szervekre toxikus (pl. neurotoxikus) hatású anyagokkal molekuláris szinten rokon anyagok tekintetében a további lényeges paramétereket ideális esetben egy 28 vagy 90 napos vizsgálat keretében értékelik az önálló, pl. neurotoxicitásra irányuló vizsgálat helyett.
  További
  önálló vizsgálatok csak kivételes körülmények között végezhetők
  .

| 6.6.3. | Hosszú távú (≥ 12 hónap), többszöri dózisnál fellépő toxicitás vizsgálata |
| --- | --- |

6.6.3.

Hosszú távú (≥ 12 hónap), többszöri dózisnál fellépő toxicitás vizsgálata

II. szint

| 6.6.3. | A kérelmező hosszú távú (≥ 12 hónap), többszöri dózisnál fellépő toxicitás vizsgálatára
  csak akkor
  tehet javaslatot, illetve ez a vizsgálat követelményként jelentkezhet, ha ▐:






  — | a humán expozíció gyakorisága,
  mértéke
  és időtartama indokolja
  a krónikus kockázatok értékelését
  ; valamint |
| --- | --- | --- |

6.6.3.

A kérelmező hosszú távú (≥ 12 hónap), többszöri dózisnál fellépő toxicitás vizsgálatára
  csak akkor
  tehet javaslatot, illetve ez a vizsgálat követelményként jelentkezhet, ha ▐:

—

a humán expozíció gyakorisága,
  mértéke
  és időtartama indokolja
  a krónikus kockázatok értékelését
  ; valamint

| — | a kockázatértékelés szempontjából nem nyújt kellő védelmet egy megfelelő bizonytalansági tényező alkalmazása. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés szempontjából nem nyújt kellő védelmet egy megfelelő bizonytalansági tényező alkalmazása.

Ha a rákkeltő hatásra vonatkozó adatokra is szükség van, és azok még nem állnak rendelkezésre, végre kell hajtani a hosszú távú, többszöri dózissal összefüggésben végzett, valamint a karcinogenitással kapcsolatos vizsgálatokat az OECD TG 453. sz. együttes vizsgálati protokolljának felhasználásával.
  .

| 6.6.4. | További vizsgálatok |
| --- | --- |

6.6.4.

További vizsgálatok

II. szint

| 6.6.4. | További vizsgálatokra lehet szükség, illetve további vizsgálatokra kell javaslatot tennie a kérelmezőnek az alábbi esetekben:






  — | különösen aggályos toxicitás esetén (pl. komoly/súlyos hatások); vagy |
| --- | --- | --- |

6.6.4.

További vizsgálatokra lehet szükség, illetve további vizsgálatokra kell javaslatot tennie a kérelmezőnek az alábbi esetekben:

—

különösen aggályos toxicitás esetén (pl. komoly/súlyos hatások); vagy

| — | olyan hatás észlelése esetén, melyre vonatkozóan a rendelkezésre álló vizsgálati adatok a toxikológiai értékeléshez és/vagy kockázatjellemzéshez nem megfelelőek. Ezekben az esetekben az említett hatások kivizsgálására szolgáló speciális toxikológiai (pl. immuntoxikológiai, neurotoxikológiai) vizsgálatok elvégzése is indokolt lehet; vagy |
| --- | --- |

—

olyan hatás észlelése esetén, melyre vonatkozóan a rendelkezésre álló vizsgálati adatok a toxikológiai értékeléshez és/vagy kockázatjellemzéshez nem megfelelőek. Ezekben az esetekben az említett hatások kivizsgálására szolgáló speciális toxikológiai (pl. immuntoxikológiai, neurotoxikológiai) vizsgálatok elvégzése is indokolt lehet; vagy

| — | az expozíció különösen aggályos (pl. a toxicitást kiváltó dózisszintet megközelítő expozíciót eredményező felhasználás fogyasztási cikkekben). |
| --- | --- |

—

az expozíció különösen aggályos (pl. a toxicitást kiváltó dózisszintet megközelítő expozíciót eredményező felhasználás fogyasztási cikkekben).

Ha egy adott anyag közismerten káros hatással van a termékenységre, kimerítve azt a feltételt, amely alapján a reprodukciót károsító 1A. vagy 1B. osztályba sorolható (károsíthatja a termékenységet (H360F)), és a rendelkezésre álló adatok megfelelően megalapozott kockázatelemzést tesznek lehetővé, nincs szükség további vizsgálatokra. Ennek ellenére mérlegelni kell fejlődéstoxikológiai vizsgálat végrehajtásának lehetőségét.

| 6.7. | Vizsgálat reprodukciót károsító tulajdonságra |
| --- | --- |

6.7.

Vizsgálat reprodukciót károsító tulajdonságra

II. szint

| 6.7. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag ismert genotoxikus rákkeltő anyag és megfelelő kockázatkezelési intézkedésekre kerül sor; vagy |
| --- | --- | --- |

6.7.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag ismert genotoxikus rákkeltő anyag és megfelelő kockázatkezelési intézkedésekre kerül sor; vagy

| — | az anyag ismert csírasejt-mutagén és megfelelő kockázatkezelési intézkedésekre kerül sor; vagy |
| --- | --- |

—

az anyag ismert csírasejt-mutagén és megfelelő kockázatkezelési intézkedésekre kerül sor; vagy

| — | az anyag toxikológiai aktivitása alacsony (egyik rendelkezésre álló vizsgálat sem szolgáltat bizonyítékot a toxicitásra), toxikokinetikai adatokkal bizonyítható, hogy az expozíció releváns útjain keresztül nem fordul elő szisztémás felszívódás (pl. érzékeny módszer alkalmazásával a plazmában/vérben észlelt koncentráció a kimutathatósági határérték alatt marad, valamint az anyag és anyagcseretermékei a vizeletből, az epéből vagy a kilélegzett levegőből hiányoznak), végül nincs humán expozíció, vagy az nem jelentős. |
| --- | --- |

—

az anyag toxikológiai aktivitása alacsony (egyik rendelkezésre álló vizsgálat sem szolgáltat bizonyítékot a toxicitásra), toxikokinetikai adatokkal bizonyítható, hogy az expozíció releváns útjain keresztül nem fordul elő szisztémás felszívódás (pl. érzékeny módszer alkalmazásával a plazmában/vérben észlelt koncentráció a kimutathatósági határérték alatt marad, valamint az anyag és anyagcseretermékei a vizeletből, az epéből vagy a kilélegzett levegőből hiányoznak), végül nincs humán expozíció, vagy az nem jelentős.

Ha egy adott anyag közismerten káros hatással van a termékenységre, kimerítve azt a feltételt, amely alapján a reprodukciót károsító 1A. vagy 1B. osztályba sorolható (károsíthatja a termékenységet (H360F)), és a rendelkezésre álló adatok megfelelően megalapozott kockázatelemzést tesznek lehetővé, nincs szükség további vizsgálatokra. Ennek ellenére mérlegelni kell fejlődéstoxikológiai vizsgálat végrehajtásának lehetőségét.

Ha egy adott anyag közismerten toxikus a fejlődésre, kimerítve azt a feltételt, amely alapján a reprodukciót károsító 1A. vagy 1B. osztályba sorolható (károsíthatja a születendő gyermeket (H360D)), és a rendelkezésre álló adatok megfelelően megalapozott kockázatelemzést tesznek lehetővé, nincs szükség további fejlődéstoxikológiai vizsgálatokra. Ennek ellenére mérlegelni kell a termékenységre gyakorolt hatás vizsgálatának lehetőségét.

| 6.7.1. | Szűrés reprodukciót károsító tulajdonságra/fejlődési toxicitásra, egy fajra (OECD 421 vagy 422), ha nincs bizonyíték a rendelkezésre álló, rokon szerkezetű anyagokra vonatkozó információkból, a (Q)SAR becslésekből vagy az in vitro módszerekből arra nézve, hogy az anyag a fejlődés során mérgező lehet |
| --- | --- |

6.7.1.

Szűrés reprodukciót károsító tulajdonságra/fejlődési toxicitásra, egy fajra (OECD 421 vagy 422), ha nincs bizonyíték a rendelkezésre álló, rokon szerkezetű anyagokra vonatkozó információkból, a (Q)SAR becslésekből vagy az in vitro módszerekből arra nézve, hogy az anyag a fejlődés során mérgező lehet

| 6.7.1. | E vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha






  — | az anyag ismert genotoxikus rákkeltő anyag és megfelelő kockázatkezelési intézkedésekre kerül sor; vagy |
| --- | --- | --- |

6.7.1.

E vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha

—

az anyag ismert genotoxikus rákkeltő anyag és megfelelő kockázatkezelési intézkedésekre kerül sor; vagy

| — | az anyag ismert csírasejt-mutagén, és megfelelő kockázatkezelési intézkedésekre kerül sor; vagy |
| --- | --- |

—

az anyag ismert csírasejt-mutagén, és megfelelő kockázatkezelési intézkedésekre kerül sor; vagy

| — | nincs jelentős
  humán expozíció kizárható a IV. melléklet 3. szakaszával összhangban; vagy |
| --- | --- |

—

nincs jelentős
  humán expozíció kizárható a IV. melléklet 3. szakaszával összhangban; vagy

| — | rendelkezésre áll születés előtti fejlődéstoxikológiai vizsgálat (II. szint, 6.7.2. pont) vagy
  egy-
  kétgenerációs vizsgálat reprodukciót károsító tulajdonságra (II. szint, 6.7.3. pont). |
| --- | --- |

—

rendelkezésre áll születés előtti fejlődéstoxikológiai vizsgálat (II. szint, 6.7.2. pont) vagy
  egy-
  kétgenerációs vizsgálat reprodukciót károsító tulajdonságra (II. szint, 6.7.3. pont).

Ha egy adott anyag közismerten káros hatással van a termékenységre, kimerítve azt a feltételt, amely alapján a reprodukciót károsító 1A. vagy 1B. osztályba sorolható (károsíthatja a termékenységet (H360F)), és a rendelkezésre álló adatok megfelelően megalapozott kockázatelemzést tesznek lehetővé, nincs szükség további vizsgálatokra. Ennek ellenére mérlegelni kell
  születés előtti
  fejlődéstoxikológiai vizsgálat végrehajtásának lehetőségét.

Ha egy adott anyag közismerten toxikus a fejlődésre, kimerítve azt a feltételt, amely alapján a reprodukciót károsító 1A. vagy 1B. osztályba sorolható (károsíthatja a születendő gyermeket (H360D)), és a rendelkezésre álló adatok megfelelően megalapozott kockázatelemzést tesznek lehetővé, nincs szükség további fejlődéstoxikológiai vizsgálatokra. Ennek ellenére mérlegelni kell a termékenységre gyakorolt hatás vizsgálatának lehetőségét.

Olyan esetekben, ahol különösen aggályos a termékenységre vagy fejlődésre gyakorolt esetleges káros hatás, a kérelmező
  szűrővizsgálat helyett
  reprodukciót károsító tulajdonságra végzett
  továbbfejlesztett egygenerációs
  vizsgálatot javasolhat (II. szint, 6.7.3. pont)
  születés előtti fejlődéstoxikológiai vizsgálattal kiegészítve, vagy anélkül
  .

| 6.7.2. | Születés előtti fejlődéstoxikológiai vizsgálat egy fajon, a humán expozíció valószínű útjának figyelembevételével a beadás legmegfelelőbb módjával (440/2008/EK rendelet B.31 pontja, illetve OECD 414). |
| --- | --- |

6.7.2.

Születés előtti fejlődéstoxikológiai vizsgálat egy fajon, a humán expozíció valószínű útjának figyelembevételével a beadás legmegfelelőbb módjával (440/2008/EK rendelet B.31 pontja, illetve OECD 414).

II. szint

| 6.7.2. | A vizsgálatot először egy fajon kell elvégezni. Az első vizsgálat eredménye, valamint az összes egyéb rendelkezésre álló releváns adat alapján kell határozni arról, hogy az adott mennyiségi szinten szükséges-e a vizsgálat elvégzése, vagy egy második fajon szükséges-e második vizsgálatot végezni. |
| --- | --- |

6.7.2.

A vizsgálatot először egy fajon kell elvégezni. Az első vizsgálat eredménye, valamint az összes egyéb rendelkezésre álló releváns adat alapján kell határozni arról, hogy az adott mennyiségi szinten szükséges-e a vizsgálat elvégzése, vagy egy második fajon szükséges-e második vizsgálatot végezni.

| 6.7.3. | A vizsgálati módszer uniós szintű vagy nemzetközi jóváhagyásági, továbbfejlesztett egygenerációs
  vizsgálat reprodukciót károsító tulajdonságra egy faj hím és nőstény egyedén, a humán expozíció valószínű útjának figyelembevételével a beadás legmegfelelőbb módjával, ▐. |
| --- | --- |

6.7.3.

A vizsgálati módszer uniós szintű vagy nemzetközi jóváhagyásági, továbbfejlesztett egygenerációs
  vizsgálat reprodukciót károsító tulajdonságra egy faj hím és nőstény egyedén, a humán expozíció valószínű útjának figyelembevételével a beadás legmegfelelőbb módjával, ▐.

II. szint

▐

| 6.8. | Toxikokinetika |
| --- | --- |

6.8.

Toxikokinetika

| 6.8.1. | Bőrön át történő felszívódás
  in vitro
  vizsgálata |
| --- | --- |

6.8.1.

Bőrön át történő felszívódás
  in vitro
  vizsgálata

| 6.9. | Karcinogenitás vizsgálata |
| --- | --- |

6.9.

Karcinogenitás vizsgálata

II. szint

| 6.9. | A karcinogén hatás vizsgálatára lehet szükség, illetve ilyen vizsgálatra kell javaslatot tennie a kérelmezőnek az alábbi esetekben:






  — | az anyag széles körben szórt állapotban használatos, vagy bizonyított a gyakori vagy tartós humán expozíció; valamint |
| --- | --- | --- |

6.9.

A karcinogén hatás vizsgálatára lehet szükség, illetve ilyen vizsgálatra kell javaslatot tennie a kérelmezőnek az alábbi esetekben:

—

az anyag széles körben szórt állapotban használatos, vagy bizonyított a gyakori vagy tartós humán expozíció; valamint

| — | az anyag a 2. mutagén kategóriába tartozik, vagy a többszöri dózisnál fellépő toxicitás vizsgálata(i) azt bizonyítja (bizonyítják), hogy az anyag hiperpláziát és/vagy rákmegelőző állapotban bekövetkező károsodásokat okozhat. |
| --- | --- |

—

az anyag a 2. mutagén kategóriába tartozik, vagy a többszöri dózisnál fellépő toxicitás vizsgálata(i) azt bizonyítja (bizonyítják), hogy az anyag hiperpláziát és/vagy rákmegelőző állapotban bekövetkező károsodásokat okozhat.

Ha az anyag az 1A. vagy 1B. mutagentiás-kategóriába tartozik, az alapfeltételezés az, hogy genotoxikus rákkeltő mechanizmus jelenléte valószínűsíthető. Ezekben az esetekben karcinogenitás-vizsgálat végzése általában nem követelmény.

Ha hosszú távú toxicitásra vonatkozó adatokra is szükség van, és azok még nem állnak rendelkezésre, el kell végezni a karcinogenitásra vonatkozó és a hosszú távú, többszöri dózissal összefüggésben végzett vizsgálatokat az OECD TG 453. sz. együttes vizsgálati protokolljának felhasználásával.

| 6.9.1. | Az előállító üzem dolgozóinak orvosi felügyeleti adatai, ha elérhetők |
| --- | --- |

6.9.1.

Az előállító üzem dolgozóinak orvosi felügyeleti adatai, ha elérhetők

| 6.9.2. | Közvetlen megfigyelések, pl. klinikai esetek, mérgezések adatai, ha rendelkezésre állnak |
| --- | --- |

6.9.2.

Közvetlen megfigyelések, pl. klinikai esetek, mérgezések adatai, ha rendelkezésre állnak

| 6.9.3. | Egészségügyi adatok ipari és egyéb elérhető forrásokból |
| --- | --- |

6.9.3.

Egészségügyi adatok ipari és egyéb elérhető forrásokból

| 6.9.4. | Lakossági epidemiológiai vizsgálatok adatai, ha rendelkezésre állnak |
| --- | --- |

6.9.4.

Lakossági epidemiológiai vizsgálatok adatai, ha rendelkezésre állnak

| 6.9.5. | Mérgezés diagnózisa, beleértve a mérgezés sajátos tüneteit és klinikai vizsgálatokat, ha van róluk adat |
| --- | --- |

6.9.5.

Mérgezés diagnózisa, beleértve a mérgezés sajátos tüneteit és klinikai vizsgálatokat, ha van róluk adat

| 6.9.6. | Szenzibilizációra/allergizáló hatásra vonatkozó megfigyelések adatai, ha rendelkezésre állnak |
| --- | --- |

6.9.6.

Szenzibilizációra/allergizáló hatásra vonatkozó megfigyelések adatai, ha rendelkezésre állnak

| 6.9.7. | Speciális ellátás baleset vagy mérgezés esetén: elsősegély-intézkedések, ellenmérgek és orvosi kezelés adatai, ha ismertek |
| --- | --- |

6.9.7.

Speciális ellátás baleset vagy mérgezés esetén: elsősegély-intézkedések, ellenmérgek és orvosi kezelés adatai, ha ismertek

| 6.9.8. | Mérgezéssel járó hatások prognózisa |
| --- | --- |

6.9.8.

Mérgezéssel járó hatások prognózisa

| 6.10. | Az emlőstoxikológia és a következtetések összefoglalása, beleértve megfigyelhető káros hatást nem okozó szint (NOAEL), a megfigyelhető hatást nem okozó szint (NOEL) megadását, és átfogó értékelést valamennyi toxikológiai adat és egyéb, a hatóanyagra vonatkozó információ figyelembevételével. Ha lehetséges, a javasolt munkavédelmi intézkedéseket bele kell foglalni, összefoglaló formában |
| --- | --- |

6.10.

Az emlőstoxikológia és a következtetések összefoglalása, beleértve megfigyelhető káros hatást nem okozó szint (NOAEL), a megfigyelhető hatást nem okozó szint (NOEL) megadását, és átfogó értékelést valamennyi toxikológiai adat és egyéb, a hatóanyagra vonatkozó információ figyelembevételével. Ha lehetséges, a javasolt munkavédelmi intézkedéseket bele kell foglalni, összefoglaló formában

| 6.11. | További vizsgálatok |
| --- | --- |

6.11.

További vizsgálatok

II. szint

A hatóanyag jellegétől és rendeltetésétől függően szükségessé váló egyéb vizsgálati adatok.

| 6.11.1. | A neurotoxicitás vizsgálata |
| --- | --- |

6.11.1.

A neurotoxicitás vizsgálata

II. szint

Ha a hatóanyag szerves foszforszármazék, vagy más jelek utalnak arra, hogy a hatóanyagnak neurotoxikus tulajdonságai lehetnek, akkor neurotoxikológiai vizsgálatok szükségesek. A vizsgált faj az ivarérett tyúk, kivéve ha más faj igazoltan jobban megfelel a vizsgálat céljaira. Szükség esetén késleltetéses neurotoxikológiai vizsgálatokat kell végezni. Ha antikolinészteráz-aktivitás észlelhető, a reaktiváló anyag hatásának vizsgálatát is mérlegelni kell.

| 6.11.2. | Haszonállatokra és kedvtelésből tartott állatokra gyakorolt toxikus hatás |
| --- | --- |

6.11.2.

Haszonállatokra és kedvtelésből tartott állatokra gyakorolt toxikus hatás

II. szint

| 6.11.3. | Humánexpozíciós vizsgálatok a hatóanyaggal |
| --- | --- |

6.11.3.

Humánexpozíciós vizsgálatok a hatóanyaggal

II. szint

| 6.11.4. | Élelmiszerek és takarmányok |
| --- | --- |

6.11.4.

Élelmiszerek és takarmányok

II. szint

Ha azt a készítményt, amely a hatóanyagot tartalmazza, emberi fogyasztásra szánt élelmiszer előállításának, fogyasztásának vagy tárolásának helyén vagy haszonállatok takarmányának előállítási, fogyasztási vagy tárolási helyén használják, el kell végezni a 9.1. pontban előírt vizsgálatokat.

| 6.11.5. | Ha úgy ítélhető meg, hogy az adott biocid termék hatóanyagának humánexpozíciós vonatkozásai miatt bármilyen egyéb vizsgálatra van szükség, akkor meg kell követelni a III. melléklet I. címének 9.1. pontjában említett vizsgálatot, illetve vizsgálatokat. |
| --- | --- |

6.11.5.

Ha úgy ítélhető meg, hogy az adott biocid termék hatóanyagának humánexpozíciós vonatkozásai miatt bármilyen egyéb vizsgálatra van szükség, akkor meg kell követelni a III. melléklet I. címének 9.1. pontjában említett vizsgálatot, illetve vizsgálatokat.

II. szint

| 6.11.6. | Ha a hatóanyagot növények elleni védekezésre szánt termékben kívánják felhasználni, akkor meg kell követelni a kezelt növényekből származó metabolitok mérgező hatásainak – ha vannak ilyenek – vizsgálatát, amennyiben azok különböznek az állatokban azonosított metabolitoktól. |
| --- | --- |

6.11.6.

Ha a hatóanyagot növények elleni védekezésre szánt termékben kívánják felhasználni, akkor meg kell követelni a kezelt növényekből származó metabolitok mérgező hatásainak – ha vannak ilyenek – vizsgálatát, amennyiben azok különböznek az állatokban azonosított metabolitoktól.

II. szint

| 6.11.7. | Hatásmechanizmus-vizsgálat – minden olyan vizsgálat, amely toxikológiai vizsgálatokban közölt hatások tisztázásához szükséges. |
| --- | --- |

6.11.7.

Hatásmechanizmus-vizsgálat – minden olyan vizsgálat, amely toxikológiai vizsgálatokban közölt hatások tisztázásához szükséges.

II. szint

| 7. | Ökotoxikus hatás, beleértve a hatóanyag további sorsát és viselkedését a környezetben |
| --- | --- |

7.

Ökotoxikus hatás, beleértve a hatóanyag további sorsát és viselkedését a környezetben

| 7.1. | Vízi toxicitás |
| --- | --- |

7.1.

Vízi toxicitás

| 7.1. | Amennyiben az I. szint alapján végzett értékelés azt jelzi, hogy a vízi élőlényekre gyakorolt hatások további vizsgálatára van szükség, a kérelmezőnek hosszú távú vízi toxikológiai vizsgálatra kell javaslatot tennie. A megfelelő vizsgálat(ok) kiválasztása az I. szint alapján végzett értékelés következtetéseinek függvénye. |
| --- | --- |

7.1.

Amennyiben az I. szint alapján végzett értékelés azt jelzi, hogy a vízi élőlényekre gyakorolt hatások további vizsgálatára van szükség, a kérelmezőnek hosszú távú vízi toxikológiai vizsgálatra kell javaslatot tennie. A megfelelő vizsgálat(ok) kiválasztása az I. szint alapján végzett értékelés következtetéseinek függvénye.

| 7.1.1. | Rövid távú toxikológiai vizsgálat gerinctelen állatokon (elsődlegesen vízibolhán)
  A kérelmező a rövid távú helyett mérlegelheti hosszú távú toxikológiai vizsgálat végrehajtását. |
| --- | --- |

7.1.1.

Rövid távú toxikológiai vizsgálat gerinctelen állatokon (elsődlegesen vízibolhán)

A kérelmező a rövid távú helyett mérlegelheti hosszú távú toxikológiai vizsgálat végrehajtását.

| 7.1.1. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | olyan enyhítő tényezők ismeretesek, melyek arra utalnak, hogy a vízi toxicitás bekövetkezése nem valószínűsíthető, például ha az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik, vagy ha nem valószínű, hogy az anyag áthatol a biomembránokon; vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

olyan enyhítő tényezők ismeretesek, melyek arra utalnak, hogy a vízi toxicitás bekövetkezése nem valószínűsíthető, például ha az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik, vagy ha nem valószínű, hogy az anyag áthatol a biomembránokon; vagy

| — | gerinctelen állatokon végzett hosszú távú vízi toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre; vagy |
| --- | --- |

—

gerinctelen állatokon végzett hosszú távú vízi toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre; vagy

| — | a környezeti veszély szempontjából történő osztályozáshoz és címkézéshez elegendő információ áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

—

a környezeti veszély szempontjából történő osztályozáshoz és címkézéshez elegendő információ áll rendelkezésre.

Ha az anyag vízben gyengén oldódó, mérlegelni kell a vízibolhán végzendő hosszú távú vízi toxikológiai vizsgálat alkalmazását (II. szint, 7.1.5. pont).

| 7.1.2. | Növekedésgátlási vizsgálat vízinövényeken (elsődlegesen algákon) |
| --- | --- |

7.1.2.

Növekedésgátlási vizsgálat vízinövényeken (elsődlegesen algákon)

| 7.1.2. | A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha olyan enyhítő tényezők ismeretesek, melyek arra utalnak, hogy a vízi toxicitás bekövetkezése nem valószínűsíthető, például ha az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik vagy nem valószínű, hogy az anyag áthatol a biomembránokon. |
| --- | --- |

7.1.2.

A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha olyan enyhítő tényezők ismeretesek, melyek arra utalnak, hogy a vízi toxicitás bekövetkezése nem valószínűsíthető, például ha az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik vagy nem valószínű, hogy az anyag áthatol a biomembránokon.

| 7.1.3. | Rövid távú toxikológiai vizsgálat halakon:
  határérték-megközelítés |
| --- | --- |

7.1.3.

Rövid távú toxikológiai vizsgálat halakon:
  határérték-megközelítés

| 7.1.3. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | olyan enyhítő tényezők vannak jelen, melyek arra utalnak, hogy a vízi toxicitás bekövetkezése nem valószínűsíthető, például ha az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik, vagy ha nem valószínű, hogy az anyag áthatol a biomembránokon; vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

olyan enyhítő tényezők vannak jelen, melyek arra utalnak, hogy a vízi toxicitás bekövetkezése nem valószínűsíthető, például ha az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik, vagy ha nem valószínű, hogy az anyag áthatol a biomembránokon; vagy

| — | hosszú távú, halakon végzett toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

—

hosszú távú, halakon végzett toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre.

| 7.1.4. | Eleveniszap-respiráció gátlásának vizsgálata |
| --- | --- |

7.1.4.

Eleveniszap-respiráció gátlásának vizsgálata

| 7.1.4. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | nincs szennyvízkezelő telepre történő kibocsátás; vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

nincs szennyvízkezelő telepre történő kibocsátás; vagy

| — | olyan enyhítő tényezők vannak jelen, melyek arra utalnak, hogy a mikrobiológiai toxicitás bekövetkezése nem valószínűsíthető, például ha az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik; vagy |
| --- | --- |

—

olyan enyhítő tényezők vannak jelen, melyek arra utalnak, hogy a mikrobiológiai toxicitás bekövetkezése nem valószínűsíthető, például ha az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik; vagy

| — | az anyag biológiailag könnyen lebomlónak bizonyul és az alkalmazott vizsgálati koncentrációk azon koncentrációtartományon belül vannak, amely a szennyvízkezelő telep rendszerébe befolyó anyagban elvárható. |
| --- | --- |

—

az anyag biológiailag könnyen lebomlónak bizonyul és az alkalmazott vizsgálati koncentrációk azon koncentrációtartományon belül vannak, amely a szennyvízkezelő telep rendszerébe befolyó anyagban elvárható.

A vizsgálatot helyettesíteni lehet nitrifikáció-gátlás vizsgálatával, amennyiben a rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy az anyag gátolhatja a mikroorganizmusok – főként a nitrifikáló baktériumok – növekedését vagy életfunkcióit.

| 7.1.5. | Hosszú távú toxikológiai vizsgálat gerinctelen állatokon (elsődlegesen vízibolhán), (kivéve ha az I. szinten előírtak részeként az információ már rendelkezésre áll) |
| --- | --- |

7.1.5.

Hosszú távú toxikológiai vizsgálat gerinctelen állatokon (elsődlegesen vízibolhán), (kivéve ha az I. szinten előírtak részeként az információ már rendelkezésre áll)

II. szint

| 7.1.6. | Hosszú távú toxikológiai vizsgálat halakon
  ha az anyag felhasználási profilja és/vagy fizikai-kémiai tulajdonságai erre utalnak


  Az információt a 7.1.6.1., 7.1.6.2. vagy 7.1.6.3. pontra kell megadni. |
| --- | --- |

7.1.6.

Hosszú távú toxikológiai vizsgálat halakon
  ha az anyag felhasználási profilja és/vagy fizikai-kémiai tulajdonságai erre utalnak

Az információt a 7.1.6.1., 7.1.6.2. vagy 7.1.6.3. pontra kell megadni.

II. szint

| 7.1.6.1. | Toxikológiai vizsgálat halak egyedfejlődésének kezdeti szakaszában (FELS) |
| --- | --- |

7.1.6.1.

Toxikológiai vizsgálat halak egyedfejlődésének kezdeti szakaszában (FELS)

II. szint

| 7.1.6.2. | Rövid távú toxikológiai vizsgálat halembriókkal és hallárvákkal |
| --- | --- |

7.1.6.2.

Rövid távú toxikológiai vizsgálat halembriókkal és hallárvákkal

II. szint

| 7.1.6.3. | Fiatal halakon végzett növekedési vizsgálat |
| --- | --- |

7.1.6.3.

Fiatal halakon végzett növekedési vizsgálat

II. szint

| 7.2. | Lebomlás |
| --- | --- |

7.2.

Lebomlás

| 7.2. | Amennyiben az I. szint szerinti értékelés azt jelzi, hogy az anyag és bomlástermékei lebonthatóságát tovább kell vizsgálni, mérlegelni kell további biotikus lebonthatósági vizsgálatok elvégzését. A megfelelő vizsgálat(ok) kiválasztása az I. szint alapján végzett értékelés eredményétől függ, és megfelelő közegben (például vízben, üledékben vagy talajban) végzett szimulációs vizsgálatot is jelenthet. |
| --- | --- |

7.2.

Amennyiben az I. szint szerinti értékelés azt jelzi, hogy az anyag és bomlástermékei lebonthatóságát tovább kell vizsgálni, mérlegelni kell további biotikus lebonthatósági vizsgálatok elvégzését. A megfelelő vizsgálat(ok) kiválasztása az I. szint alapján végzett értékelés eredményétől függ, és megfelelő közegben (például vízben, üledékben vagy talajban) végzett szimulációs vizsgálatot is jelenthet.

| 7.2.1. | Biotikus adatok |
| --- | --- |

7.2.1.

Biotikus adatok

| 7.2.1.1. | Biodegradációs készség |
| --- | --- |

7.2.1.1.

Biodegradációs készség

| 7.2.1.1. | Ha az anyag szervetlen, a vizsgálatot nem kell elvégezni. |
| --- | --- |

7.2.1.1.

Ha az anyag szervetlen, a vizsgálatot nem kell elvégezni.

| 7.2.1.2. | Teljes lebomlást vizsgáló szimuláció felszíni vízben |
| --- | --- |

7.2.1.2.

Teljes lebomlást vizsgáló szimuláció felszíni vízben

II. szint

| 7.2.1.2. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik; vagy |
| --- | --- | --- |

7.2.1.2.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik; vagy

| — | az anyag biológiailag könnyen lebontható. |
| --- | --- |

—

az anyag biológiailag könnyen lebontható.

| 7.2.1.3. | Talajszimulációs vizsgálat (magas talajadszorpciós készséggel rendelkező anyagok esetében) |
| --- | --- |

7.2.1.3.

Talajszimulációs vizsgálat (magas talajadszorpciós készséggel rendelkező anyagok esetében)

II. szint

| 7.2.1.3. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag biológiailag könnyen lebontható; vagy |
| --- | --- | --- |

7.2.1.3.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag biológiailag könnyen lebontható; vagy

| — | a talaj közvetlen és közvetett expozíciója nem valószínűsíthető. |
| --- | --- |

—

a talaj közvetlen és közvetett expozíciója nem valószínűsíthető.

| 7.2.1.4. | Üledékszimulációs vizsgálat (magas üledékadszorpciós készséggel rendelkező anyagok esetében) |
| --- | --- |

7.2.1.4.

Üledékszimulációs vizsgálat (magas üledékadszorpciós készséggel rendelkező anyagok esetében)

II. szint

| 7.2.1.4. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag biológiailag könnyen lebontható; vagy |
| --- | --- | --- |

7.2.1.4.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag biológiailag könnyen lebontható; vagy

| — | az üledék közvetlen és közvetett expozíciója nem valószínűsíthető. |
| --- | --- |

—

az üledék közvetlen és közvetett expozíciója nem valószínűsíthető.

| 7.2.2. | Abiotikus adatok |
| --- | --- |

7.2.2.

Abiotikus adatok

| 7.2.2.1. | pH-függő hidrolízis |
| --- | --- |

7.2.2.1.

pH-függő hidrolízis

| 7.2.2.1. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag biológiailag könnyen lebontható; vagy |
| --- | --- | --- |

7.2.2.1.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag biológiailag könnyen lebontható; vagy

| — | az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik. |
| --- | --- |

—

az anyag vízben rendkívül nehezen oldódik.

| 7.2.3. | Bomlástermékek azonosító adatai |
| --- | --- |

7.2.3.

Bomlástermékek azonosító adatai

II. szint

| 7.2.3. | Kivéve ha az anyag biológiailag könnyen lebontható. |
| --- | --- |

7.2.3.

Kivéve ha az anyag biológiailag könnyen lebontható.

| 7.3. | Az anyag további sorsa és viselkedése a környezetben |
| --- | --- |

7.3.

Az anyag további sorsa és viselkedése a környezetben

| 7.3.1. | Adszorpció-/deszorpció-szűrés |
| --- | --- |

7.3.1.

Adszorpció-/deszorpció-szűrés

| 7.3.1. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | fizikai-kémiai tulajdonságai alapján az anyag adszorpciós potenciálja várhatólag alacsony (pl. az anyag oktanol/víz megoszlási hányadosa alacsony); vagy |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

fizikai-kémiai tulajdonságai alapján az anyag adszorpciós potenciálja várhatólag alacsony (pl. az anyag oktanol/víz megoszlási hányadosa alacsony); vagy

| — | az anyag és releváns bomlástermékei gyorsan elbomlanak. |
| --- | --- |

—

az anyag és releváns bomlástermékei gyorsan elbomlanak.

| 7.3.2. | Mérgező anyagok felhalmozódása vízi élőlényekben, elsődlegesen halakban |
| --- | --- |

7.3.2.

Mérgező anyagok felhalmozódása vízi élőlényekben, elsődlegesen halakban

II. szint

| 7.3.2. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag bioakkumulációs potenciálja alacsony (azaz log Kow < 3), és/vagy alacsony potenciállal rendelkezik a biomembránokon történő áthatoláshoz; vagy |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag bioakkumulációs potenciálja alacsony (azaz log Kow < 3), és/vagy alacsony potenciállal rendelkezik a biomembránokon történő áthatoláshoz; vagy

| — | a vízi környezet közvetlen és közvetett expozíciója nem valószínűsíthető. |
| --- | --- |

—

a vízi környezet közvetlen és közvetett expozíciója nem valószínűsíthető.

| 7.3.3. | Adszorpcióra/deszorpcióra vonatkozó további információk az I. szinten előírt vizsgálat eredményétől függően |
| --- | --- |

7.3.3.

Adszorpcióra/deszorpcióra vonatkozó további információk az I. szinten előírt vizsgálat eredményétől függően

II. szint

| 7.3.3. | A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag bioakkumulációs potenciálja alacsony (azaz log Kow < 3), és/vagy alacsony potenciállal rendelkezik a biomembránokon történő áthatoláshoz; vagy |
| --- | --- | --- |

7.3.3.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag bioakkumulációs potenciálja alacsony (azaz log Kow < 3), és/vagy alacsony potenciállal rendelkezik a biomembránokon történő áthatoláshoz; vagy

| — | fizikai-kémiai tulajdonságai alapján az anyag adszorpciós potenciálja várhatólag alacsony (pl. az anyag oktanol/víz megoszlási hányadosa alacsony); vagy |
| --- | --- |

—

fizikai-kémiai tulajdonságai alapján az anyag adszorpciós potenciálja várhatólag alacsony (pl. az anyag oktanol/víz megoszlási hányadosa alacsony); vagy

| — | az anyag és bomlástermékei gyorsan elbomlanak. |
| --- | --- |

—

az anyag és bomlástermékei gyorsan elbomlanak.

| 7.4. | További vizsgálatok |
| --- | --- |

7.4.

További vizsgálatok

II. szint

▐

| 7.4.1. | Minden más biodegradációs vizsgálat, amely a 7.2.1.1. pontban levont következtetés alapján relevánsnak számít |
| --- | --- |

7.4.1.

Minden más biodegradációs vizsgálat, amely a 7.2.1.1. pontban levont következtetés alapján relevánsnak számít

II. szint

| 7.4.2. | Fototranszformáció levegőben (becsléses módszer), beleértve a bomlástermékek azonosítását |
| --- | --- |

7.4.2.

Fototranszformáció levegőben (becsléses módszer), beleértve a bomlástermékek azonosítását

II. szint

| 7.4.3. | Ha a 7.4.2. pontnak a következtetései azt indokolják, illetve ha a hatóanyag abiotikus úton történő lebomlása általában lassú vagy nem is megy végbe, akkor a 10.1.1. és 10.2.1. pontban és ahol indokolt, a 10.3. pontban leírt vizsgálatok végrehajtása is követelmény |
| --- | --- |

7.4.3.

Ha a 7.4.2. pontnak a következtetései azt indokolják, illetve ha a hatóanyag abiotikus úton történő lebomlása általában lassú vagy nem is megy végbe, akkor a 10.1.1. és 10.2.1. pontban és ahol indokolt, a 10.3. pontban leírt vizsgálatok végrehajtása is követelmény

II. szint

| 8. | Az ember, az állatok és a környezet védelmét szolgáló intézkedések |
| --- | --- |

8.

Az ember, az állatok és a környezet védelmét szolgáló intézkedések

II. szint

A hatóanyag jellegétől és rendeltetésétől függően szükségessé váló egyéb vizsgálati adatok.

| 8.1. | Bármely olyan anyag azonosító adatai, amely a felszín alatti vizek egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés elleni védelméről szóló, 1979. december 17-i 80/68/EGK tanácsi irányelv (7) mellékletében foglalt I. vagy II. lista
  , az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló 98/83/EK irányelv I. mellékletének B. része vagy a 2000/60/EK irányelv X. mellékletének hatálya alá tartozik.
  .






  (1) | Ezeket az adatokat a specifikációban meghatározott tiszta hatóanyagra kell megadni. |
| --- | --- | --- |

8.1.

Bármely olyan anyag azonosító adatai, amely a felszín alatti vizek egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés elleni védelméről szóló, 1979. december 17-i 80/68/EGK tanácsi irányelv (7) mellékletében foglalt I. vagy II. lista
  , az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló 98/83/EK irányelv I. mellékletének B. része vagy a 2000/60/EK irányelv X. mellékletének hatálya alá tartozik.
  .

(1)

Ezeket az adatokat a specifikációban meghatározott tiszta hatóanyagra kell megadni.

| (2) | Ezeket az adatokat a specifikációban meghatározott hatóanyagra kell megadni. |
| --- | --- |

(2)

Ezeket az adatokat a specifikációban meghatározott hatóanyagra kell megadni.

II. szint

| 9. | Az emberi egészséggel kapcsolatos további vizsgálatok |
| --- | --- |

9.

Az emberi egészséggel kapcsolatos további vizsgálatok

II. szint

A hatóanyag jellegétől és rendeltetésétől függően szükségessé váló egyéb vizsgálati adatok.

| 9.1. | Élelmiszer- és takarmányvizsgálatok |
| --- | --- |

9.1.

Élelmiszer- és takarmányvizsgálatok

II. szint

| 9.1.1. | A hatóanyag bomlás- és reakciótermékeinek és metabolitjainak azonosítása kezelt vagy szennyezett élelmiszerekben vagy takarmányokban |
| --- | --- |

9.1.1.

A hatóanyag bomlás- és reakciótermékeinek és metabolitjainak azonosítása kezelt vagy szennyezett élelmiszerekben vagy takarmányokban

II. szint

| 9.1.2. | A hatóanyag szermaradékainak, bomlástermékeinek és ahol indokolt, metabolitjainak viselkedése kezelt vagy szennyeződött élelmiszerben vagy takarmányban, beleértve a csökkenés kinetikáját is |
| --- | --- |

9.1.2.

A hatóanyag szermaradékainak, bomlástermékeinek és ahol indokolt, metabolitjainak viselkedése kezelt vagy szennyeződött élelmiszerben vagy takarmányban, beleértve a csökkenés kinetikáját is

II. szint

| 9.1.3. | A hatóanyag anyagegyensúlya. Ellenőrzött körülmények között végzett kísérletekből származó elegendő szermaradékadat annak bizonyítására, hogy a javasolt alkalmazásból valószínűen származó szermaradékok az emberi és állati egészség szempontjából nem aggályosak |
| --- | --- |

9.1.3.

A hatóanyag anyagegyensúlya. Ellenőrzött körülmények között végzett kísérletekből származó elegendő szermaradékadat annak bizonyítására, hogy a javasolt alkalmazásból valószínűen származó szermaradékok az emberi és állati egészség szempontjából nem aggályosak

II. szint

| 9.1.4. | A táplálékon keresztül vagy más módon az embert érő lehetséges vagy tényleges hatóanyag-expozíció becslése |
| --- | --- |

9.1.4.

A táplálékon keresztül vagy más módon az embert érő lehetséges vagy tényleges hatóanyag-expozíció becslése

II. szint

| 9.1.5. | Ha a hatóanyag szermaradéka hosszabb ideig megmarad a takarmányban, akkor haszonállatokon végzett etetéses és metabolizmus-vizsgálatokra van szükség annak érdekében, hogy fel lehessen mérni a szermaradékokat az állati eredetű élelmiszerekben |
| --- | --- |

9.1.5.

Ha a hatóanyag szermaradéka hosszabb ideig megmarad a takarmányban, akkor haszonállatokon végzett etetéses és metabolizmus-vizsgálatokra van szükség annak érdekében, hogy fel lehessen mérni a szermaradékokat az állati eredetű élelmiszerekben

II. szint

| 9.1.6. | Az ipari feldolgozás, illetve konyhatechnikai eljárások hatása a hatóanyag szermaradékainak jellegére és mennyiségére |
| --- | --- |

9.1.6.

Az ipari feldolgozás, illetve konyhatechnikai eljárások hatása a hatóanyag szermaradékainak jellegére és mennyiségére

II. szint

| 9.1.7. | Javasolt megengedhető szermaradékok és elfogadhatóságuk indokolása |
| --- | --- |

9.1.7.

Javasolt megengedhető szermaradékok és elfogadhatóságuk indokolása

II. szint

| 9.1.8. | Minden más hozzáférhető és lényegesnek ítélt információ |
| --- | --- |

9.1.8.

Minden más hozzáférhető és lényegesnek ítélt információ

II. szint

| 9.1.9. | Az 1.1–1.8. pont szerint beterjesztett adatok összefoglalása és értékelése |
| --- | --- |

9.1.9.

Az 1.1–1.8. pont szerint beterjesztett adatok összefoglalása és értékelése

II. szint

| 9.2. | Humán expozícióval kapcsolatos egyéb vizsgálat, illetve vizsgálatok
  Megfelelő vizsgálatra, illetve vizsgálatokra, valamint indokolással alátámasztott esetleírásra van szükség |
| --- | --- |

9.2.

Humán expozícióval kapcsolatos egyéb vizsgálat, illetve vizsgálatok

Megfelelő vizsgálatra, illetve vizsgálatokra, valamint indokolással alátámasztott esetleírásra van szükség

II. szint

| 10. | Egyéb vizsgálatok az anyag további környezeti sorsáról és viselkedéséről |
| --- | --- |

10.

Egyéb vizsgálatok az anyag további környezeti sorsáról és viselkedéséről

II. szint

| 10. | Ha az ökotoxikológiai vizsgálatok eredményei és a hatóanyag tervezett felhasználása, illetve felhasználásai környezeti veszélyre utalnak, az ebben a szakaszban ismertetett vizsgálatok elvégzése követelmény. |
| --- | --- |

10.

Ha az ökotoxikológiai vizsgálatok eredményei és a hatóanyag tervezett felhasználása, illetve felhasználásai környezeti veszélyre utalnak, az ebben a szakaszban ismertetett vizsgálatok elvégzése követelmény.

| 10.1. | A hatóanyag további sorsa és viselkedése talajban |
| --- | --- |

10.1.

A hatóanyag további sorsa és viselkedése talajban

II. szint

| 10.1.1. | A lebomlás mértéke és útja, beleértve a folyamatok azonosítását és valamennyi metabolit és bomlástermék azonosítását legalább három talajtípusban, megfelelő körülmények mellett |
| --- | --- |

10.1.1.

A lebomlás mértéke és útja, beleértve a folyamatok azonosítását és valamennyi metabolit és bomlástermék azonosítását legalább három talajtípusban, megfelelő körülmények mellett

II. szint

| 10.1.2. | Abszorpció és deszorpció legalább három talajtípusban és ahol indokolt, a metabolitok és bomlástermékek adszorpciója és deszorpciója |
| --- | --- |

10.1.2.

Abszorpció és deszorpció legalább három talajtípusban és ahol indokolt, a metabolitok és bomlástermékek adszorpciója és deszorpciója

II. szint

| 10.1.3. | Mobilitás legalább három talajtípusban és ahol indokolt, a metabolitok és bomlástermékek mobilitása |
| --- | --- |

10.1.3.

Mobilitás legalább három talajtípusban és ahol indokolt, a metabolitok és bomlástermékek mobilitása

II. szint

| 10.1.4. | A kötött szermaradékok mértéke és jellege |
| --- | --- |

10.1.4.

A kötött szermaradékok mértéke és jellege

II. szint

| 10.2. | A hatóanyag további sorsa és viselkedése vízben |
| --- | --- |

10.2.

A hatóanyag további sorsa és viselkedése vízben

II. szint

| 10.2.1. | A lebomlás mértéke és útja vízi rendszerekben (amennyiben a 7.2. pont erre nem terjed ki), beleértve a metabolitok és bomlástermékek azonosító adatait |
| --- | --- |

10.2.1.

A lebomlás mértéke és útja vízi rendszerekben (amennyiben a 7.2. pont erre nem terjed ki), beleértve a metabolitok és bomlástermékek azonosító adatait

II. szint

| 10.2.2. | Abszorpció és deszorpció vízben (talajüledék-rendszerekben) és ahol indokolt, a metabolitok és bomlástermékek abszorpciója és deszorpciója |
| --- | --- |

10.2.2.

Abszorpció és deszorpció vízben (talajüledék-rendszerekben) és ahol indokolt, a metabolitok és bomlástermékek abszorpciója és deszorpciója

II. szint

| 10.3. | A hatóanyag további sorsa és viselkedése levegőben
  Ha a hatóanyagot füstölőszerként használt készítményekben vagy permetezéssel fogják alkalmazni, illékony, illetve egyéb adatok alapján arra lehet következtetni, hogy ez releváns, akkor meg kell határozni a levegőben történő lebomlás mértékét és útját (amennyiben erre a 7.4.3. pont nem terjed ki) |
| --- | --- |

10.3.

A hatóanyag további sorsa és viselkedése levegőben

Ha a hatóanyagot füstölőszerként használt készítményekben vagy permetezéssel fogják alkalmazni, illékony, illetve egyéb adatok alapján arra lehet következtetni, hogy ez releváns, akkor meg kell határozni a levegőben történő lebomlás mértékét és útját (amennyiben erre a 7.4.3. pont nem terjed ki)

II. szint

| 11. | További ökotoxikológiai vizsgálatok |
| --- | --- |

11.

További ökotoxikológiai vizsgálatok

II. szint

| 11. | Ha az ökotoxikológiai vizsgálatok eredményei és a hatóanyag tervezett felhasználása, illetve felhasználásai környezeti veszélyre utalnak, az ebben a szakaszban ismertetett vizsgálatok elvégzése követelmény. |
| --- | --- |

11.

Ha az ökotoxikológiai vizsgálatok eredményei és a hatóanyag tervezett felhasználása, illetve felhasználásai környezeti veszélyre utalnak, az ebben a szakaszban ismertetett vizsgálatok elvégzése követelmény.

| 11.1. | Madarakra gyakorolt hatás |
| --- | --- |

11.1.

Madarakra gyakorolt hatás

II. szint

▐

| 11.1.1. | Rövid időtartamú toxicitás – nyolcnapos etetéses vizsgálat ▐ egy fajon ▐ |
| --- | --- |

11.1.1.

Rövid időtartamú toxicitás – nyolcnapos etetéses vizsgálat ▐ egy fajon ▐

II. szint

| 11.1.2. | A reprodukcióra gyakorolt hatás |
| --- | --- |

11.1.2.

A reprodukcióra gyakorolt hatás

II. szint

| 11.1.2. | Ez a vizsgálat nem kötelező, ha az etetéses toxikológiai vizsgálat (11.1.1. szakasz) azt mutatja, hogy az LC50 meghaladja a 2 000 mg/kg értéket. |
| --- | --- |

11.1.2.

▐

| 11.2. | Egyéb nem célszervezetekre gyakorolt hatások |
| --- | --- |

11.2.

Egyéb nem célszervezetekre gyakorolt hatások

II. szint

| 11.2.1. | Akut toxicitás háziméhekre és egyéb hasznos ízeltlábúakra, pl. ragadozókra. ▐ |
| --- | --- |

11.2.1.

Akut toxicitás háziméhekre és egyéb hasznos ízeltlábúakra, pl. ragadozókra. ▐

II. szint

| 11.2.2. | Toxicitás földigilisztára és egyéb nem célzott talajlakó makroorganizmusokra |
| --- | --- |

11.2.2.

Toxicitás földigilisztára és egyéb nem célzott talajlakó makroorganizmusokra

II. szint

| 11.2.3. | Hatások nem célzott talajlakó mikroorganizmusokra |
| --- | --- |

11.2.3.

Hatások nem célzott talajlakó mikroorganizmusokra

II. szint

| 11.2.4. | Hatás egyéb – feltételezhetően veszélyeztetett – nem célszervezetekre (növényekre és állatokra) |
| --- | --- |

11.2.4.

Hatás egyéb – feltételezhetően veszélyeztetett – nem célszervezetekre (növényekre és állatokra)

II. szint

| 12. | Besorolás és címkézés |
| --- | --- |

12.

Besorolás és címkézés

| 13. | Az 1–12. pont összefoglalása és értékelése |
| --- | --- |

13.

Az 1–12. pont összefoglalása és értékelése

2. CÍM –   MIKROORGANIZMUSOK

A dokumentációt a mikroorganizmus törzsének szintjén kell összeállítani, kivéve akkor, ha a benyújtott adatok alapján megállapítható, hogy a faj minden jellemzőjét tekintve kellően homogén, vagy a kérelmező egyéb érvekkel azt alá tudja támasztani.

Amennyiben a mikroorganizmus a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 2. cikkének (2) bekezdése értelmében vett géntechnológiával módosított szervezet, a dokumentációhoz csatolni kell az említett irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében előírt környezeti kockázatértékelés egy példányát.

Ha ismeretes, hogy a biocid termék hatása részben vagy teljes egészében toxinnak vagy metabolitnak tulajdonítható, továbbá ha nagy mennyiségben várható maradékképződés olyan toxinokból vagy metabolitokból, amelyek nem kötődnek a biológiai védekezésre használt mikroorganizmus hatásmechanizmusához, akkor az 1. cím alatt meghatározott követelményeknek megfelelően a toxinról vagy a metabolitról is kell dokumentációt benyújtani.

A kérelmet az alábbi adatokkal kell alátámasztani:

1.   A mikroorganizmus azonosító adatai

1.1.   A kérelmező

1.2.   A gyártó

1.3.   A név és a faj leírása, a törzs jellemzése

1.3.1.   A mikroorganizmus közhasználatú neve (alternatív és elavult nevek is)

1.3.2.   A rendszertani név és a törzs, megjelölve, hogy törzsvariánsról, mutáns törzsről vagy géntechnológiával módosított szervezetről (GMO-ról) van-e szó; vírusok esetén az anyag, a szerotípus, a törzs vagy a mutáns rendszertani elnevezése

1.3.3.   A törzsgyűjtemény és a tenyészet referenciaszáma, ahol a tenyészetet őrzik

1.3.4.   Módszerek, eljárások és kritériumok a mikroorganizmus azonosítására és kimutatására (pl. morfológiai, biokémiai, szerológiai stb.)

1.4.   A formuláció előállításához felhasznált anyagok specifikációja

1.4.1.   A tartalmazott mikroorganizmus mennyisége

1.4.2.   A mikroorganizmusokat szennyező anyagok és adalékok megnevezése és mennyisége

1.4.3.   A tételek analitikai profilja

2.   A mikroorganizmus biológiai tulajdonságai

2.1.   A mikroorganizmus eredete és alkalmazásai. Természetes előfordulása és földrajzi megoszlása

2.1.1.   Korábbi adatokon alapuló háttér

2.1.2.   Eredet és természetes előfordulás

2.2.   A célszervezet(ek) adatai

2.2.1.   A célszervezet(ek) leírása

2.2.2.   Hatásmechanizmus

2.3.   A gazdaszervezetek specificitási tartománya és a célszervezettől eltérő fajokra gyakorolt hatás

2.4.   A mikroorganizmus fejlődésének szakaszai/életciklusa

2.5.   Fertőzőképesség, szétszóródási és telepképzési képesség

2.6.   Viszony az ismert növényi, állati vagy emberi kórokozókkal

2.7.   Genetikai stabilitás és befolyásoló tényezői

2.8.   Információk a metabolitok (elsősorban a toxinok) képzéséről

2.9.   Antibiotikumok és egyéb antimikrobiális hatóanyagok

2.10.   Ellenálló képesség a környezeti tényezőkkel szemben

2.11.   Hatás anyagokra és termékekre

3.   A mikroorganizmusra vonatkozó egyéb adatok

3.1.   Funkció

3.2.   Tervezett alkalmazási terület

3.3.   Terméktípus(ok) és felhasználási kategóriák, amelyekre vonatkozóan kérik a mikroorganizmus felvételét az I. mellékletbe

3.4.   Gyártási eljárás és minőség-ellenőrzés

3.5.   Adatok rezisztencia előfordulásáról vagy kialakulásának lehetőségéről a célszervezet(ek)ben

3.6.   Módszerek a mikroorganizmus-oltótörzs virulenciája csökkenésének megelőzésére

3.7.   Javasolt módszerek és óvintézkedések a kezelésre, tárolásra, szállításra vonatkozóan és tűz esetére

3.8.   A megsemmisítés vagy a mentesítés eljárásai

3.9.   Intézkedések baleset esetére

3.10.   Hulladékkezelési eljárások

3.11.   A biológiai védekezésre használt mikroorganizmus nyomon követésének terve, beleértve kezelését, tárolását, szállítását és felhasználását is

3.12.   A mikroorganizmus besorolása a 2000/54/EK irányelv 2. cikkében megállapított kockázati csoportokba

4.   Analitikai módszerek

4.1.   Analitikai módszerek a mikroorganizmus elemzésére annak előállításkori állapotában

4.2.   Módszerek az (életképes vagy nem életképes) maradékok kimutatására és mennyiségének meghatározására

5.   Hatás az emberi egészségre

I. SZINT

5.1.   Alapadatok

5.1.1.   Orvosi adatok

5.1.2.   Az előállítást végző üzem dolgozóinak orvosi felügyelete

5.1.3.   Szenzibilizációra/allergiára vonatkozó megfigyelések

5.1.4.   Közvetlen megfigyelések, pl. klinikai esetek

5.2.   Alapvető vizsgálatok

5.2.1.   Szenzibilizáció

E végpont értékelése az alábbi, egymást követő lépéseket tartalmazza:

| (1) | a rendelkezésre álló emberi, állati és alternatív adatok értékelése, |
| --- | --- |

(1)

a rendelkezésre álló emberi, állati és alternatív adatok értékelése,

| (2) | in vivo vizsgálat. |
| --- | --- |

(2)

in vivo vizsgálat.

Az in vivo vizsgálatra az elsődleges módszer az egereken végzett csökkentett hatókörű helyi nyirokcsomó-vizsgálat (rLLNA) mint olyan szűrővizsgálat, amely különbséget tesz a szenzibilizáló és nem szenzibilizáló anyagok között. A teljes körű LLNA-t akkor kell végrehajtani, ha ismert, hogy el kell végezni a szenzibilizáló hatás értékelését. Csak kivételes körülmények között alkalmazható más módszer, amely esetben ezt meg kell indokolni.

5.2.2.   Akut toxicitás, kórokozási képesség és fertőzőképesség

A vizsgálatot a szájon keresztüli expozíciós úton kell elvégezni, kivéve ha az elsődleges humán expozíciós út várhatóan a belélegzés. A vizsgálatot csak egy expozíciós úton kell elvégezni.

5.2.2.1.   Akut orális toxicitás, kórokozási képesség és fertőzőképesség

5.2.2.2.   Akut inhalációs toxicitás, kórokozási képesség és fertőzőképesség

A belélegzésen keresztüli expozíciós úton végzett vizsgálat csak akkor helyénvaló, ha ez a humán expozíció elsődleges útja.

▐

5.2.3.   In vitro genotoxicitási vizsgálat

5.2.4.   Sejttenyésztési vizsgálat

5.2.5.   Információk a rövid távú toxicitásról és kórokozási képességről

A vizsgálatot a szájon keresztüli expozíciós úton kell elvégezni, kivéve, ha az elsődleges expozíciós út várhatóan a belélegzés. A vizsgálatot csak egy expozíciós úton kell elvégezni.

5.2.5.1.   Az ismételt belélegzés egészségi következményei

A belélegzésen keresztüli expozíciós úton végzett vizsgálat csak akkor helyénvaló, ha ez a humán expozíció elsődleges útja.

5.2.6.   Javasolt kezelés: elsősegélynyújtás, orvosi kezelés

5.2.7.   Emberekkel és egyéb emlősökkel szembeni kórokozási képesség és fertőzőképesség immunszupresszió esetén

I. SZINT VÉGE

II. SZINT

5.3.   Specifikus vizsgálatok toxicitásra, kórokozási képességre és fertőzőképességre

A vizsgálattól el lehet tekinteni, ha a korábbi vizsgálatokban nincs bizonyíték egy adott toxicitásra.

5.4.   Genotoxicitás: in vivo vizsgálatok szomatikus sejteken

Új anyagok esetében az ismételt expozícióval összefüggésben végzett vizsgálat részeként értékelni kell az in vivo mikrosejtmag-vizsgálat paramétereit.

5.5.   Genotoxicitás: in vivo vizsgálatok csírasejteken

A vizsgálattól el lehet tekinteni, ha a szomatikus sejtvizsgálatokban nincs bizonyíték genotoxicitásra.

II. SZINT VÉGE

5.6.   Az emlősökkel szembeni toxicitás, kórokozási képesség és fertőzőképesség összefoglalása, általános értékelés

6.   Maradékok a kezelt anyagban, élelmiszerben és takarmányban, illetve felületükön

6.1.   Perzisztencia és a szaporodás valószínűsége a kezelt anyagokban, élelmiszerekben és takarmányokban, illetve felületükön

6.2.   További információk

6.2.1.   Nem életképes szermaradékok

6.2.2.   Életképes szermaradékok

6.3.   A kezelt anyagokban, élelmiszerben és takarmányban, illetve felületükön képződő maradékok összefoglalása és értékelése

7.   Az anyag további sorsa és viselkedése a környezetben

7.1.   Perzisztencia és szaporodás

7.1.1.   Talaj

7.1.2.   Víz

7.1.3.   Levegő

7.2.   Mobilitás

7.3.   A mikroorganizmus környezeti sorsának és viselkedésének összefoglalása és értékelése

8.   A nem célszervezetekre gyakorolt hatás

8.1.   Madarakra gyakorolt hatás

Javasolni lehet madarakon végzett, egyetlen fajra korlátozódó etetéses toxikológiai vizsgálatot, ha az anyag felhasználási profilja arra utal, hogy a madarak jelentős expozíciónak lehetnek kitéve.

A madarakon végzett reprodukciós vizsgálat általában nem követelmény, és nem is helyénvaló, ha az etetéses toxikológiai vizsgálat azt mutatja, hogy az LC50 meghaladja az 5 000 mg/kg értéket

8.2.   Vízi szervezetekre gyakorolt hatás

8.2.1.   Halakra gyakorolt hatás

8.2.2.   Az édesvízi gerinctelenekre gyakorolt hatás

8.2.3.   Az algák növekedésére gyakorolt hatás

8.2.4.   Növényekre gyakorolt hatás, az algák kivételével

8.3.   Méhekre gyakorolt hatás

8.4.   Ízeltlábúakra gyakorolt hatás, a méhek kivételével

8.5.   Földigilisztákra gyakorolt hatás

8.6.   A talajban élő mikroorganizmusokra gyakorolt hatás

8.7.   További vizsgálatok

8.7.1.   Szárazföldi növények

8.7.2.   Emlősök

8.7.3.   Egyéb releváns fajok és folyamatok

8.8.   A nem célszervezetekre gyakorolt hatások összefoglalása és értékelése

9.   Az 1–8. szakasz összefoglalása és értékelése, a kockázatértékelés következtetései és ajánlások

---

(1)  HL L 142., 2008.5.31., 1. o.

(2)  HL L 358., 1986.12.18., 1. o.

(3)  HL L 50., 2004.2.20., 44. o.

(4)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(5)  Ezeket az adatokat a specifikációban meghatározott tiszta hatóanyagra kell megadni.

(6)  Ezeket az adatokat a specifikációban meghatározott hatóanyagra kell megadni.

(7)  HL L 20., 1980.1.26., 43. o.

(8)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

2010. szeptember 22., szerdaIII. MELLÉKLET

A biocid termékekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények

| 1. | A
  biocid termékekről
  szóló dokumentációnak tartalmaznia kell azokat az adatokat,
  amelyekből megállapítható, hogy az expozíció nem haladja meg a toxikológiai határértéket (TTC), illetve
  amelyekből adott esetben megállapítható az elfogadható napi felvétel (ADI), a szerrel dolgozó személy elfogadható expozíciós szintje (AOEL), az előre jelezhető környezeti koncentráció (PEC) és a becsült hatásmentes koncentráció (PNEC) értéke. |
| --- | --- |

1.

A
  biocid termékekről
  szóló dokumentációnak tartalmaznia kell azokat az adatokat,
  amelyekből megállapítható, hogy az expozíció nem haladja meg a toxikológiai határértéket (TTC), illetve
  amelyekből adott esetben megállapítható az elfogadható napi felvétel (ADI), a szerrel dolgozó személy elfogadható expozíciós szintje (AOEL), az előre jelezhető környezeti koncentráció (PEC) és a becsült hatásmentes koncentráció (PNEC) értéke.

| 2. | Az információkat az állatkísérletek elkerülése érdekében lehetőség szerint a meglévő adatokból kell levezetni. Elsősorban az 1999/45/EK irányelv vagy az 1272/2008/EK rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nem kell számot adni azonban azokról az adatokról, amelyekre a biocid termék jellege vagy javasolt alkalmazásai miatt nincs szükség. |
| --- | --- |

3.

Nem kell számot adni azonban azokról az adatokról, amelyekre a biocid termék jellege vagy javasolt alkalmazásai miatt nincs szükség.

| 4. | Be kell nyújtani a lefolytatott vizsgálatok és az alkalmazott módszerek részletes és teljes leírását, illetőleg a módszerek leírásának hiányában azok bibliográfiai hivatkozását. |
| --- | --- |

4.

Be kell nyújtani a lefolytatott vizsgálatok és az alkalmazott módszerek részletes és teljes leírását, illetőleg a módszerek leírásának hiányában azok bibliográfiai hivatkozását.

| 5. | A dokumentációt a Bizottság által megadott formátum használatával kell benyújtani. A Bizottság által biztosított specifikus szoftvercsomag (IUCLID) használatával kell emellett számot adni a dokumentáció IUCLID által érintett részeiről. A nyomtatványok és az adatszolgáltatási követelményekre vonatkozó további útmutatások elérhetők az Ügynökség internetes oldalán. |
| --- | --- |

5.

A dokumentációt a Bizottság által megadott formátum használatával kell benyújtani. A Bizottság által biztosított specifikus szoftvercsomag (IUCLID) használatával kell emellett számot adni a dokumentáció IUCLID által érintett részeiről. A nyomtatványok és az adatszolgáltatási követelményekre vonatkozó további útmutatások elérhetők az Ügynökség internetes oldalán.

| 6. | Az engedélyeztetéshez szükséges vizsgálatokat a 440/2008/EK rendeletben leírt módszerek szerint kell végezni.
  Az I. mellékletben felsorolt módszerek nem terjednek ki a nanoanyagokra, kivéve, ha ezt kifejezetten megemlítik.
  Ha azonban egy adott módszer vagy leírása nem megfelelő, egyéb
  tudományosan kellően alátámasztott módszert
  kell alkalmazni,
  amely helytállóságát a kérelemben indokolni kell
  . |
| --- | --- |

6.

Az engedélyeztetéshez szükséges vizsgálatokat a 440/2008/EK rendeletben leírt módszerek szerint kell végezni.
  Az I. mellékletben felsorolt módszerek nem terjednek ki a nanoanyagokra, kivéve, ha ezt kifejezetten megemlítik.
  Ha azonban egy adott módszer vagy leírása nem megfelelő, egyéb
  tudományosan kellően alátámasztott módszert
  kell alkalmazni,
  amely helytállóságát a kérelemben indokolni kell
  .

| 7. | A vizsgálatok elvégzésekor be kell tartani a laboratóriumi állatok védelmére vonatkozó követelményeket, amelyeket a 86/609/EGK irányelv, ökotoxikológiai és toxikológiai vizsgálatok esetében pedig követni kell a 2004/10/EK irányelv szerinti, illetve a Bizottság vagy az Ügynökség által azzal egyenértékűnek ítélt egyéb nemzetközi szabvány szerinti helyes laboratóriumi gyakorlatot. |
| --- | --- |

7.

A vizsgálatok elvégzésekor be kell tartani a laboratóriumi állatok védelmére vonatkozó követelményeket, amelyeket a 86/609/EGK irányelv, ökotoxikológiai és toxikológiai vizsgálatok esetében pedig követni kell a 2004/10/EK irányelv szerinti, illetve a Bizottság vagy az Ügynökség által azzal egyenértékűnek ítélt egyéb nemzetközi szabvány szerinti helyes laboratóriumi gyakorlatot.

| 8. | Vizsgálatok végzése esetén részletes leírást (jellemzést) kell adni a felhasznált anyagokról és azok szennyeződéseiről. ▐ |
| --- | --- |

8.

Vizsgálatok végzése esetén részletes leírást (jellemzést) kell adni a felhasznált anyagokról és azok szennyeződéseiről. ▐

| 9. | Ha van olyan vizsgálati adat, amelyet ... (1) előtt, a 440/2008/EK rendeletben megadott módszerektől eltérő módszerrel nyertek, akkor az érintett tagállam illetékes hatóságának
  az Ügynökséggel egyetértésben
  eseti alapon kell eldöntenie, hogy az ilyen adat megfelelő-e ezen rendelet alkalmazásában, és szükséges-e új vizsgálatokat lefolytatni a 440/2008/EK rendelet szerint, figyelembe véve a döntésnél – egyéb tényezők mellett – a gerinces állatokon végzett kísérletek minimalizálásának szükségességét is. |
| --- | --- |

9.

Ha van olyan vizsgálati adat, amelyet ... (1) előtt, a 440/2008/EK rendeletben megadott módszerektől eltérő módszerrel nyertek, akkor az érintett tagállam illetékes hatóságának
  az Ügynökséggel egyetértésben
  eseti alapon kell eldöntenie, hogy az ilyen adat megfelelő-e ezen rendelet alkalmazásában, és szükséges-e új vizsgálatokat lefolytatni a 440/2008/EK rendelet szerint, figyelembe véve a döntésnél – egyéb tényezők mellett – a gerinces állatokon végzett kísérletek minimalizálásának szükségességét is.

| 10. | Rendelkezésre kell bocsátani az összes vonatkozó ismeretanyagot és szakirodalmi adatot. |
| --- | --- |

10.

Rendelkezésre kell bocsátani az összes vonatkozó ismeretanyagot és szakirodalmi adatot.

I. CÍM –   Vegyi termékek

A dokumentációra vonatkozó követelmények

A kérelmet az alábbi adatokkal kell alátámasztani:

1.   A kérelmező adatai

1.1.   Név, cím stb.

1.2.   A biocid termék és a hatóanyag, illetve hatóanyagok gyártója (név, cím, telephely)

2.   Termékazonosító adatok

2.1.   Kereskedelmi név vagy javasolt kereskedelmi név, a gyártó által a készítménynek adott gyártásfejlesztési kódszám, ha rendelkezik ilyennel

2.2.   
  A 16. cikk (4) bekezdésében meghatározott koncentrációk figyelembevétele mellett
  részletes mennyiségi és minőségi adatok a biocid termék összetételéről, pl. hatóanyag vagy hatóanyagok, szennyező anyagok, adalékanyagok, inert anyagok

2.3.   A biocid termék fizikai tulajdonságai és jellege, pl. emulzióképző koncentrátum, hidrofil por, oldat

3.   Fizikai, kémiai és műszaki jellemzők

3.1.   Külalak (halmazállapot, szín)

3.2.   Robbanékonyság

3.3.   Oxidáló tulajdonságok

3.4.   Lobbanáspont és a gyúlékonyságra vagy öngyulladásra utaló egyéb jellemzők

3.5.   Sav-/lúgtartalom és ha szükséges, pH-érték (1 % vízben)

3.6.   Fajlagos sűrűség

3.7.   Tárolási stabilitás – stabilitás és eltarthatósági idő. A fény, hőmérséklet és páratartalom hatása a biocid termék műszaki jellemzőire; a tartály anyagával szembeni reakcióképesség.

A tárolási stabilitást és az eltarthatósági időt általában a hatóanyag stabilitása alapján határozzák meg. A könnyen lebomló hatóanyagok esetében a tárolási stabilitást és az eltarthatósági időt más validált tudományos eszközökkel is meg lehet határozni, például úgy, hogy a hatóanyagra vonatkozóan a termék elöregedését vizsgáló kísérletekből nyert elemzési adatokat a hatékonysági határérték eléréséig extrapolálják.

3.8.   A biocid szer fizikai-kémiai jellemzői, pl. hidrofilitás, tartós habképződés, folyásképesség, önthetőség és kiporzás

3.9.   Fizikai és kémiai összeférhetőség más termékekkel, beleértve más biocid termékeket, melyek engedélyezését együttes használatra kérik

4.   Az azonosítás és az analízis módszerei

4.1.   Analitikai módszer a biocid termékek hatóanyag-tartalmának meghatározására

4.2.   A II. melléklet 4.2. pontja alatt nem részletezett analitikai módszerek, köztük a visszanyerés mértékének és a kimutatási határoknak a megállapítása az adott biocid termék toxikológiai és ökotoxikológiai szempontból jelentős összetevőire és/vagy szermaradékaira az alábbi közegekben vagy felületeken, értelemszerűen:

| 4.2.1. | Talaj |
| --- | --- |

4.2.1.

Talaj

| 4.2.2. | Levegő |
| --- | --- |

4.2.2.

Levegő

| 4.2.3. | Víz (beleértve az ivóvizet is) |
| --- | --- |

4.2.3.

Víz (beleértve az ivóvizet is)

| 4.2.4. | Állati és emberi testnedvek és szövetek |
| --- | --- |

4.2.4.

Állati és emberi testnedvek és szövetek

| 4.2.5. | Kezelt élelmiszer vagy takarmány |
| --- | --- |

4.2.5.

Kezelt élelmiszer vagy takarmány

5.   Tervezett alkalmazás és hatékonyság

5.1.   Terméktípus és tervezett alkalmazási terület

5.2.   Alkalmazás módja, beleértve az alkalmazott rendszer leírását

5.3.   Az alkalmazási arány és ahol indokolt, a biocid termék és a hatóanyag végkoncentrációja abban a rendszerben, amelyben a készítményt használni kívánják, pl. hűtővíz, felszíni víz, fűtési célra használt víz

5.4.   Kezelések száma és ütemezése és ahol indokolt, minden egyedi információ a földrajzi viszonyok és az éghajlati viszonyok eltéréseiről, vagy az emberek és állatok védelmét szolgáló várakozási időkről

5.5.   Rendeltetés, pl. gombaölő, rágcsálóirtó, rovarölő, baktériumölő

5.6.   Károsító célszervezet, illetve célszervezetek és megóvandó termékek, szervezetek vagy tárgyak

5.7.   Célszervezetekre gyakorolt hatás

5.8.   Hatásmechanizmus (beleértve az időtényezőt), amennyiben arra a II.A. melléklet 5.4. pontja nem terjed ki

5.9.   Felhasználók: ipari, munkavégzéssel összefüggő, magáncélú (nem munkavégzéssel összefüggő)

5.10.   A termékre vonatkozóan a címkén feltüntetésre javasolt állítások

5.11.   Az állításokat alátámasztó hatékonysági adatok, beleértve minden hozzáférhető alkalmazott szabványeljárást, laboratóriumi vizsgálati adatot és ha szükséges, a gyakorlati kipróbálás adatait

5.12.   A hatékonyságot korlátozó egyéb tényezők, beleértve a rezisztenciát

6.   Toxikológiai vizsgálatok

6.1.   Akut toxicitás

A 6.1.1.–6.1.2. pont szerinti vizsgálatoknál
  , az 1272/2008/EK rendelet 6. és 9. cikke sérelme nélkül, az alapértelmezett megközelítésnek a számításon alapuló osztályozásnak kell lennie
  .
  Csak kivételes esetekben szabad további in vivo vizsgálatokat számításba venni, és ezekben az esetekben kizárólag a legrelevánsabb expozíciós útvonalat kell vizsgálni
  . A másik beviteli mód megválasztása a termék jellegétől és a humán expozíció valószínűsíthető útjától függ. A gázokat és illékony folyadékokat belélegzéssel kell a szervezetbe juttatni.

6.1.1.   Szájon át

▐

6.1.2.   Belélegezve

Csak akkor indokolt a belélegzésen keresztüli expozíciós utat vizsgálni, ha az anyag gőznyomását és az aeroszoloknak, belélegezhető méretű részecskéknek vagy cseppeknek való expozíció lehetőségét figyelembe véve:

| i. | a számításon alapuló osztályozás nem kivitelezhető; és |
| --- | --- |

i.

a számításon alapuló osztályozás nem kivitelezhető; és

| ii. | ez a humán expozíció elsődleges útja.



  Az akut toxikus osztály módszer az elsődlegesen választandó módszer az in vivo vizsgálatoknál. Csak kivételes körülmények között szabad használni a klasszikus „halálos koncentráció” (LC50) vizsgálatot. Más vizsgálat alkalmazását meg kell indokolni. |
| --- | --- |

ii.

ez a humán expozíció elsődleges útja.

▐

6.2.   Bőr- és szemirritáció (2)

A számításon alapuló osztályozás jelenthetné az alapértelmezett megközelítést.

6.3.   Bőrszenzibilizáció

A számításon alapuló osztályozás jelenthetné az alapértelmezett megközelítést.

6.4.   Bőrön át történő felszívódásra vonatkozó
  in vitro
  adatok

6.5.   A rendelkezésre álló toxikológiai adatok toxikológiailag releváns nem hatóanyagokról (vagyis a potenciálisan veszélyes anyagokról)

6.6.   A biocid termék expozíciós adatai az emberekre általában, valamint a szerrel dolgozó személyre

Ahol szükséges, a II. mellékletben leírt vizsgálatokat a készítmény toxikológiai szempontból releváns azon összetevőivel is el kell végezni, amelyek nem hatóanyagok

7.   Ökotoxikológiai vizsgálatok

7.1.   A környezetbe jutás várható útjai a tervezett alkalmazás alapján

7.2.   Információ a termékben lévő hatóanyag ökotoxikológiai hatásáról, amennyiben arra nem lehet a hatóanyagra vonatkozó információból következtetni

7.3.   Rendelkezésre álló ökotoxikológiai információ az ökotoxikológiailag releváns nem hatóanyagokról (vagyis a potenciálisan veszélyes anyagokról), pl. biztonsági adatlapokról vett információ

8.   Az ember, állatok és a környezet védelmét szolgáló intézkedések

8.1.   Kezelésre, alkalmazásra, tárolásra, szállításra és tűz esetére javasolt módszerek és óvintézkedések

8.2.   Speciális ellátás baleset vagy mérgezés esetén, pl. elsősegélynyújtás, ellenmérgek és orvosi kezelés, ha van ilyen, sürgősségi intézkedések a környezet védelmére, amennyiben a II. melléklet 1. címének 8.3. pontja erre nem tér ki

8.3.   A kijuttatáshoz használt készülék tisztítására vonatkozó eljárások, ha vannak ilyenek

8.4.   Tűz esetén keletkező jelentősebb égéstermékek megnevezése

8.5.   A biocid terméknek és csomagolásának hulladékkezelési eljárásai ipari vagy a terméket munkavégzés során alkalmazó személyek és magáncélú felhasználók (a terméket nem munkavégzés során alkalmazók) számára, pl. a hasznosítás vagy újrafeldolgozás lehetősége, a semlegesítés, ellenőrzött kibocsátás és elégetés feltételei

8.6.   A megsemmisítés és mentesítés lehetősége, ha az anyag az alábbi közegekbe vagy azok felszínére kerül:

| 8.6.1. | Levegő |
| --- | --- |

8.6.1.

Levegő

| 8.6.2. | Víz (beleértve az ivóvizet) |
| --- | --- |

8.6.2.

Víz (beleértve az ivóvizet)

| 8.6.3. | Talaj |
| --- | --- |

8.6.3.

Talaj

8.7.   Megfigyelések nemkívánatos vagy nem tervezett mellékhatásokról, pl. hasznos és egyéb nem célszervezetekre

8.8.   A készítményben lévő azon riasztószerek vagy a mérgezés elleni intézkedések felsorolása, amelyek a nem célszervezeteket védik a hatásoktól

9.   A fentieken kívül az alábbi adatokat kell megadni, ha az adott termék szempontjából relevánsak:

9.1.   Az emberi egészséggel kapcsolatos további vizsgálatok

9.1.1.   Élelmiszer- és takarmányvizsgálatok

9.1.1.1.   Ha a biocid termék szermaradékai hosszabb ideig megmaradnak a takarmányban, akkor a haszonállatokon etetéses és metabolizmus-vizsgálatokat kell végrehajtani, hogy lehetővé váljon a szermaradékok értékelése az állati eredetű élelmiszerekben

9.1.1.2.   Az ipari feldolgozás, illetve konyhatechnikai eljárások hatása a biocid termék szermaradékainak jellegére és mennyiségére

9.1.2.   Humán expozícióval kapcsolatos egyéb vizsgálat, illetve vizsgálatok

A biocid termékre vonatkozóan megfelelő vizsgálatra, illetve vizsgálatokra, valamint indokolással alátámasztott esetleírásra van szükség

9.2.   Egyéb vizsgálatok az anyag további környezeti sorsáról és viselkedéséről

9.2.1.   Ahol indokolt, a II. melléklet 12. szakaszában előírt összes adat

9.2.2.   Eloszlás és szóródás vizsgálata az alábbi közegekben:

9.2.2.1.   Talaj

9.2.2.2.   Víz

9.2.2.3.   Levegő

Az 1. és 2. vizsgálati követelmény csak a biocid termék ökotoxikológiai szempontból releváns összetevőire vonatkozik.

9.3.   További ökotoxikológiai vizsgálatok

9.3.1.   Madarakra gyakorolt hatás

▐

9.3.2.   Vízi szervezetekre gyakorolt hatás

9.3.2.1.   Felszíni vizek felületén, vizekben vagy azok közelében történő alkalmazás esetén

| 9.3.2.1.1. | Halakon és más vízi szervezeteken végzett speciális vizsgálatok |
| --- | --- |

9.3.2.1.1.

Halakon és más vízi szervezeteken végzett speciális vizsgálatok

| 9.3.2.1.2. | A hatóanyag és toxikológiailag releváns metabolitok maradékainak adatai halakon |
| --- | --- |

9.3.2.1.2.

A hatóanyag és toxikológiailag releváns metabolitok maradékainak adatai halakon

| 9.3.2.1.3. | A biocid termék releváns összetevőire vonatkozóan szükségessé válhat a II. melléklet 13.2.1., 2.2., 2.3. és 2.4. pontjában említett vizsgálatok végrehajtása |
| --- | --- |

9.3.2.1.3.

A biocid termék releváns összetevőire vonatkozóan szükségessé válhat a II. melléklet 13.2.1., 2.2., 2.3. és 2.4. pontjában említett vizsgálatok végrehajtása

| 9.3.2.1.4. | Ha a biocid terméket felszíni vizek közelében tervezik kipermetezni, akkor a felszíni víz helyszíni permetezéses vizsgálatára is szükség lehet a vízi szervezetekre jelentett kockázatok felmérése érdekében |
| --- | --- |

9.3.2.1.4.

Ha a biocid terméket felszíni vizek közelében tervezik kipermetezni, akkor a felszíni víz helyszíni permetezéses vizsgálatára is szükség lehet a vízi szervezetekre jelentett kockázatok felmérése érdekében

9.3.3.   Egyéb nem célszervezetekre gyakorolt hatások

▐

9.3.3.1.   Akut toxicitás méhekre

9.3.3.2.   Hasznos ízeltlábúakra gyakorolt hatás, a méhek kivételével

9.3.3.3.   Földigilisztára és más – feltételezhetően veszélyeztetett – nem célzott talajlakó makroorganizmusokra gyakorolt hatás

9.3.3.4.   Nem célzott talajlakó mikroorganizmusokra gyakorolt hatás

9.3.3.5.   Hatás egyéb konkrét – feltételezhetően veszélyeztetett – nem célszervezetekre (növényekre és állatokra)

9.3.3.6.   A biocid termék csalétek vagy granulátum formájában alkalmazandó-e

| 9.3.3.6.1. | A helyszínen, felügyelet alatt végzett kísérletek a kockázatok felmérésére nem célszervezeteken |
| --- | --- |

9.3.3.6.1.

A helyszínen, felügyelet alatt végzett kísérletek a kockázatok felmérésére nem célszervezeteken

| 9.3.3.6.2. | Vizsgálat annak megállapítására, hogy a biocid terméket szívesen fogyasztják-e olyan nem célszervezetek, amelyekre az kockázatot jelenthet |
| --- | --- |

9.3.3.6.2.

Vizsgálat annak megállapítására, hogy a biocid terméket szívesen fogyasztják-e olyan nem célszervezetek, amelyekre az kockázatot jelenthet

10.   Osztályozás, csomagolás és címkézés

| — | Javaslat a biztonsági adatlapokra, ahol szükséges, |
| --- | --- |

—

Javaslat a biztonsági adatlapokra, ahol szükséges,

| — | Veszélyforrást jelölő ábra (ábrák) |
| --- | --- |

—

Veszélyforrást jelölő ábra (ábrák)

| — | Veszély jelzése |
| --- | --- |

—

Veszély jelzése

| — | Figyelmeztető mondatok |
| --- | --- |

—

Figyelmeztető mondatok

| — | Óvintézkedésre vonatkozó mondatok |
| --- | --- |

—

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

| — | Csomagoló eszközök (típus, anyagok, méret stb.), kitérve a készítmény és a javasolt csomagolóanyagok összeférhetőségére |
| --- | --- |

—

Csomagoló eszközök (típus, anyagok, méret stb.), kitérve a készítmény és a javasolt csomagolóanyagok összeférhetőségére

11.   A 2–10. pont összefoglalása és értékelése

2. CÍM –   Mikroorganizmusok

A dokumentációra vonatkozó követelmények

A kérelmet az alábbi adatokkal kell alátámasztani:

1.   A kérelmező

1.1.   Név, cím stb.

1.2.   A biocid termék és a mikroorganizmus(ok) gyártója (név, cím, előállító üzem vagy üzemek helye)

2.   A biocid termékek azonosító adatai

2.1.   Kereskedelmi név vagy javasolt kereskedelmi név és a gyártónak a biocid termékre vonatkozó gyártmányfejlesztési kódszáma

2.2.   Részletes kvantitatív és kvalitatív információk a biocid termék összetételéről

2.3.   A biocid termék fizikai állapota és jellege

2.4.   Funkció

3.   A biocid termék fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai

3.1.   Megjelenés (szín és szag)

3.2.   Tárolási stabilitás és eltarthatóság

3.2.1.   A fény, a hőmérséklet és a páratartalom hatása a biocid termék műszaki tulajdonságaira

3.2.2.   Egyéb, a stabilitást befolyásoló tényezők

3.3.   Robbanóképesség és oxidálóképesség

3.4.   Lobbanáspont, és a gyúlékonyságra vagy öngyulladásra utaló egyéb adatok

3.5.   Savasság, lúgosság és pH-érték

3.6.   Viszkozitás és felületi feszültség

3.7.   A biocid termék műszaki jellemzői

3.7.1.   Hidrofilitás

3.7.2.   Tartós habképződés

3.7.3.   Szuszpendálhatóság, a szuszpenzióstabilitás

3.7.4.   Nedves szitás és száraz szitás vizsgálat

3.7.5.   Szemcseméret-eloszlás (hinthető és nedvesíthető por, szemcsés anyag), por- és finomszemcse-tartalom (szemcsés anyag), koptathatóság és morzsalékonyság (szemcsés anyag)

3.7.6.   Emulgeálhatóság és újraemulgeálhatóság, emulzióstabilitás

3.7.7.   Folyékonyság, önthetőség (öblíthetőség) és kiporzás

3.8.   Fizikai, kémiai és biológiai összeférhetőség egyéb termékekkel, beleértve olyan biocid termékeket is, amelyekkel a terméket együttes felhasználásra engedélyeztetik vagy vétetik nyilvántartásba

3.8.1.   Fizikai összeférhetőség

3.8.2.   Kémiai összeférhetőség

3.8.3.   Biológiai összeférhetőség

3.9.   A biocid termék fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságainak összefoglalása és értékelése

4.   Analitikai módszerek

4.1.   A biocid termék analízisének módszerei

4.2.   Módszerek a maradékok kimutatására és mennyiségük meghatározására

5.   Tervezett felhasználás és hatékonyság

5.1.   Tervezett alkalmazási terület

5.2.   Hatásmechanizmus

5.3.   A tervezett felhasználás részletei

5.4.   Alkalmazási arány

5.5.   A felhasznált anyag (pl. az alkalmazott eszköz vagy csalétek) mikroorganizmus-tartalma

5.6.   Az alkalmazás módja

5.7.   Az alkalmazások száma és ütemezése, a védelem időtartama

5.8.   Szükséges várakozási idő vagy egyéb óvintézkedések az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt káros hatások elkerülése érdekében

5.9.   Javasolt használati utasítás

5.10.   Felhasználók kategóriája

5.11.   Adatok a rezisztencia kialakulásának lehetőségéről

5.12.   Hatások a biocid termékkel kezelt anyagokra és termékekre

6.   Hatás az emberi egészségre

6.1.   Alapvető akut toxicitási vizsgálatok

6.1.1.   Akut orális toxicitás

Az 1272/2008/EK rendelet 6. és 9. cikke sérelme nélkül, a számításon alapuló osztályozás jelentheti az alapértelmezett megközelítést. Csak kivételes esetekben szabad további in vivo vizsgálatokat számításba venni, és ezekben az esetekben kizárólag a legrelevánsabb expozíciós útvonalat kell vizsgálni.

6.1.2.   Akut inhalációs toxicitás

A belélegzésen keresztüli expozíciós úton végzett vizsgálat csak akkor helyénvaló, ha ez a humán expozíció elsődleges útja.

6.1.3.   Akut perkután toxicitás

6.2.   További akut toxicitási vizsgálatok

6.2.1.   Bőrirritáció

A számításon alapuló osztályozás jelenthetné az alapértelmezett megközelítést.

6.2.2.   Szemirritáció

A számításon alapuló osztályozás jelenthetné az alapértelmezett megközelítést.

6.2.3.   Bőrszenzibilizáció

A számításon alapuló osztályozás jelenthetné az alapértelmezett megközelítést.

6.3.   Expozíciós adatok

6.4.   Rendelkezésre álló toxikológiai adatok a hatóanyagnak nem minősülő összetevőkre

6.5.   További vizsgálatok a biocid termékek kombinációira

6.6.   Az emberi egészségre gyakorolt hatások összefoglalása és értékelése

7.   Maradékok a kezelt anyagban, élelmiszerben és takarmányban, illetve felületükön

8.   Az anyag további sorsa és viselkedése a környezetben

9.   Hatás nem célszervezetekre

9.1.   Madarakra gyakorolt hatás

9.2.   Vízi szervezetekre gyakorolt hatás

9.3.   Méhekre gyakorolt hatás

9.4.   Ízeltlábúakra gyakorolt hatás, a méhek kivételével

9.5.   Földigilisztákra gyakorolt hatás

9.6.   A talajban élő mikroorganizmusokra gyakorolt hatás

9.7.   További vizsgálatok további fajokon vagy részletesebb vizsgálatok például egyes nem célszervezeteken

9.7.1.   Szárazföldi növények

9.7.2.   Emlősök

9.7.3.   Egyéb releváns fajok és folyamatok

9.8.   A nem célszervezetekre gyakorolt hatások összefoglalása és értékelése

10.   Osztályozás, csomagolás és címkézés

A 18. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében a figyelmeztető és az óvintézkedésre vonatkozó mondatok indokolását is tartalmazó javaslatot kell benyújtani az 1272/2008/EK rendeletnek és az 1999/45/EK irányelvnek megfelelően. A besorolás a veszélyességi kategória vagy kategóriák leírásából és az egyes veszélyes tulajdonságokhoz tartozó figyelmeztető mondatokból áll.

10.1.   Csomagolás és a biocid termék összeférhetősége a javasolt csomagolóanyagokkal

10.2.   Eljárások a biocid termék kijuttatásához használt készülék tisztítására

10.3.   Kezelés után a kezelt területre való újbóli belépésig betartandó várakozási idő, a szükséges várakozási idők vagy más óvintézkedések az emberek, a haszonállatok és a környezet védelmére

10.4.   Javasolt módszerek és óvintézkedések kezelésre, tárolásra, szállításra vonatkozóan és tűz esetére

10.5.   Intézkedések baleset esetére

10.6.   Eljárások a biocid terméknek és csomagolásának a megsemmisítésére vagy mentesítésére

10.6.1.   Ellenőrzött elégetés

10.6.2.   Egyéb

10.7.   A biológiai védekezésre használt mikroorganizmus és egyéb, a biocid termékben lévő mikroorganizmusok nyomon követésének terve, beleértve kezelésüket, tárolásukat, szállításukat és felhasználásukat is

10.8.   Említés arról, ha a biocid terméken szükséges feltüntetni a 2000/54/EK irányelv II. melléklete szerinti biológiai veszély jelét.

11.   Az 1–10. szakasz összefoglalása és értékelése, a kockázatértékelés következtetései és ajánlások

---

(1)  E rendelet hatálybalépésének időponjta.

(2)  Szemirritációs vizsgálat nem szükséges, ha a biocid termékről kimutatták, hogy potenciálisan maró hatású.

2010. szeptember 22., szerdaIV. MELLÉKLET

AZ ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK MÓDOSÍTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI

A kérelmező az ebben a mellékletben ismertetett általános szabályok alapján javasolhat eltérést a II. és a III. mellékletben meghatározott adatszolgáltatási követelményektől. A kérelmezőnek a dokumentáció megfelelő rovatában egyértelműen jeleznie kell, ha az előírtaktól eltérően szolgáltat adatokat, kifejezetten hivatkozva e melléklet vonatkozó szabályára vagy szabályaira
  , az eltérés indokainak tudományosan kellően megalapozottnak kell lenniük, és azt az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia
  .

1.   A VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉRE TUDOMÁNYOS SZEMPONTBÓL NINCS SZÜKSÉG

1.1.   A már meglévő adatok felhasználása

1.1.1.   Nem a helyes laboratóriumi gyakorlat vagy egyéb releváns vizsgálati módszerek szerint végzett kísérletekből származó adatok a fizikai-kémiai tulajdonságokra vonatkozóan

Az adatok az alábbi feltételek teljesülése esetén tekinthetők egyenértékűnek a megfelelő vizsgálati módszerekkel nyert adatokkal:

| (1) | az osztályba sorolás, címkézés és kockázatértékelés szempontjából megfelelőek; |
| --- | --- |

(1)

az osztályba sorolás, címkézés és kockázatértékelés szempontjából megfelelőek;

| (2) | a vizsgálat megfelelőségének értékeléséhez elegendő dokumentáció áll rendelkezésre; valamint |
| --- | --- |

(2)

a vizsgálat megfelelőségének értékeléséhez elegendő dokumentáció áll rendelkezésre; valamint

| (3) | a vizsgált végpontra nézve az adatok hitelesek és a vizsgálatot elfogadható minőségbiztosítási szinten végezték. |
| --- | --- |

(3)

a vizsgált végpontra nézve az adatok hitelesek és a vizsgálatot elfogadható minőségbiztosítási szinten végezték.

1.1.2.   Nem a helyes laboratóriumi gyakorlat vagy egyéb releváns vizsgálati módszerek szerint végzett kísérletekből származó adatok az emberi egészségre és a környezetre hatást gyakorló tulajdonságok vonatkozásában

Az adatok az alábbi feltételek teljesülése esetén tekinthetők egyenértékűnek a megfelelő vizsgálati módszerekkel nyert adatokkal:

| (1) | az osztályba sorolás, címkézés és kockázatértékelés szempontjából megfelelőek; |
| --- | --- |

(1)

az osztályba sorolás, címkézés és kockázatértékelés szempontjából megfelelőek;

| (2) | a párhuzamos vizsgálati módszerekkel felmérendő főbb paraméterekre megfelelően és megbízhatóan terjed ki a vizsgálat; |
| --- | --- |

(2)

a párhuzamos vizsgálati módszerekkel felmérendő főbb paraméterekre megfelelően és megbízhatóan terjed ki a vizsgálat;

| (3) | a megadott vizsgálati módszerek szerinti vizsgálathoz hasonló vagy annál hosszabb expozíciós időtartam, ha az expozíció időtartama lényeges paraméter; valamint |
| --- | --- |

(3)

a megadott vizsgálati módszerek szerinti vizsgálathoz hasonló vagy annál hosszabb expozíciós időtartam, ha az expozíció időtartama lényeges paraméter; valamint

| (4) | a vizsgálatról megfelelő és megbízható dokumentáció áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(4)

a vizsgálatról megfelelő és megbízható dokumentáció áll rendelkezésre.

1.1.3.   Humán szakirodalmi adatok

Mérlegeléskor humán szakirodalmi adatokat is figyelembe kell venni, köztük például az érintett populációkon végzett epidemiológiai tanulmányok adatait, a véletlen vagy munkahelyi expozícióra vonatkozó következtetéseket, valamint a biomonitoring-vizsgálatokból, a klinikai vizsgálatokból és a nemzetközi etikai normák szerint önkéntes vizsgálati alanyokon végzett humán kísérletekből származó adatokat. Az emberi egészségre gyakorolt adott hatás vonatkozásában az adatok hitelessége többek között függ az elemzés típusától és a vizsgált paraméterek jellegétől, valamint a válasz nagyságrendjétől és fajlagosságától, következésképpen a hatás kiszámíthatóságától. Az adatok megfelelőségének értékelése egyebek mellett az alábbi kritériumokat veszi alapul:

| (1) | az expozíciónak kitett csoport és a kontrollcsoportok megfelelő megválasztása és jellemzése; |
| --- | --- |

(1)

az expozíciónak kitett csoport és a kontrollcsoportok megfelelő megválasztása és jellemzése;

| (2) | az expozíció megfelelő jellemzése; |
| --- | --- |

(2)

az expozíció megfelelő jellemzése;

| (3) | betegség előfordulása esetén megfelelő időtartamú nyomon követés; |
| --- | --- |

(3)

betegség előfordulása esetén megfelelő időtartamú nyomon követés;

| (4) | egy hatás megfigyelésének hiteles módszere; |
| --- | --- |

(4)

egy hatás megfigyelésének hiteles módszere;

| (5) | a torzító és zavaró tényezők kellő figyelembevétele; valamint |
| --- | --- |

(5)

a torzító és zavaró tényezők kellő figyelembevétele; valamint

| (6) | ésszerű statisztikai megbízhatóság a következtetés indokolása céljából. |
| --- | --- |

(6)

ésszerű statisztikai megbízhatóság a következtetés indokolása céljából.

Minden esetben megfelelő és megbízható dokumentációt kell biztosítani.

1.1.4.
     
  A készítmények egészséget veszélyeztető hatásának számítási módszerei

A készítményekre vonatkozó adatszolgáltatási követelményektől általában el lehet tekinteni az 1999/45/EK irányelv II. mellékletével és/vagy az 1272/2008/EK rendelet I. mellékletével összhangban, amely figyelembe veszi a készítményben fellelhető anyagok valamennyi egészséget veszélyeztető hatását. Külön iránymutatás vonatkozik az egészségre káros hatások következő kategóriáira:

| — | heveny halált okozó hatások |
| --- | --- |

—

heveny halált okozó hatások

| — | egyetlen expozíció utáni visszafordíthatatlan, nem halálos hatások |
| --- | --- |

—

egyetlen expozíció utáni visszafordíthatatlan, nem halálos hatások

| — | ismételt vagy huzamosabb ideig tartó expozíció utáni súlyos hatások |
| --- | --- |

—

ismételt vagy huzamosabb ideig tartó expozíció utáni súlyos hatások

| — | maró vagy irritatív hatások |
| --- | --- |

—

maró vagy irritatív hatások

| — | túlérzékenységet kiváltó hatások |
| --- | --- |

—

túlérzékenységet kiváltó hatások

| — | rákkeltő hatások |
| --- | --- |

—

rákkeltő hatások

| — | mutagén hatások |
| --- | --- |

—

mutagén hatások

| — | reprodukciót károsító hatások. |
| --- | --- |

—

reprodukciót károsító hatások.

1.2.   A bizonyítékok súlyozása

Több, egymástól független információs forrásból származó adat kellő súllyal alá tudja támasztani az adott anyagjellemzők veszélyes voltára vonatkozó feltételezéseket/következtetéseket, szemben az önmagukban vizsgált, külön források adataival. A vizsgálati módszerek között még nem szereplő új vizsgálati módszerekkel, illetve a Bizottság által egyenértékűként elismert, nemzetközi vizsgálati módszerekkel nyert adatok kellő alapot biztosíthatnak ahhoz, hogy következtetni lehessen egy anyag adott tulajdonságának veszélyes voltára.

Ha adott veszélyes tulajdonság meglétére vagy hiányára vonatkozóan elegendő súlyú bizonyíték áll rendelkezésre:

| — | az adott tulajdonságra gerinces állatokon további vizsgálatot elvégezni nem szabad, |
| --- | --- |

—

az adott tulajdonságra gerinces állatokon további vizsgálatot elvégezni nem szabad,

| — | a gerinces állatokat nem igénylő további vizsgálatok elhagyhatók. |
| --- | --- |

—

a gerinces állatokat nem igénylő további vizsgálatok elhagyhatók.

Minden esetben megfelelő és megbízható dokumentációt kell biztosítani.

1.3.   Minőségi vagy mennyiségi szerkezet-aktivitási összefüggések ((Q)SAR)

A hiteles, minőségi vagy mennyiségi szerkezet-aktivitási összefüggési modellek ((Q)SAR) eredményei jelezhetik bizonyos veszélyes tulajdonságok meglétét vagy hiányát. Kísérletek helyett (Q)SAR-eredmények használhatók, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

| — | az eredmények olyan (Q)SAR-modellből származnak, melynek tudományos hitelessége megalapozott, |
| --- | --- |

—

az eredmények olyan (Q)SAR-modellből származnak, melynek tudományos hitelessége megalapozott,

| — | az anyag a (Q)SAR-modell alkalmazási területére esik, |
| --- | --- |

—

az anyag a (Q)SAR-modell alkalmazási területére esik,

| — | az eredmények az osztályba sorolási, címkézési és kockázatértékelési célok szempontjából megfelelőek, és |
| --- | --- |

—

az eredmények az osztályba sorolási, címkézési és kockázatértékelési célok szempontjából megfelelőek, és

| — | az alkalmazott módszerről megfelelő és megbízható dokumentáció áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

—

az alkalmazott módszerről megfelelő és megbízható dokumentáció áll rendelkezésre.

1.4.   In vitro módszerek

Megfelelő in vitro módszerekkel nyert eredmények bizonyos veszélyes tulajdonság meglétét jelezhetik vagy a hatásmechanizmus megértése szempontjából lehetnek fontosak, ami az értékelésnél bírhat jelentőséggel. Ebben az összefüggésben a „megfelelő” a nemzetközileg elfogadott kísérleti fejlesztési kritériumok szerint elegendő mértékben kidolgozottat jelent.

A megerősítésnek ettől a formájától az alábbi feltételek teljesülése esetén el lehet tekintetni:

| (1) | az eredményeket olyan in vitro módszerrel nyerték, melynek tudományos hitelességét hitelességi vizsgálat igazolja, a nemzetközileg elfogadott hitelesítési elvek szerint; |
| --- | --- |

(1)

az eredményeket olyan in vitro módszerrel nyerték, melynek tudományos hitelességét hitelességi vizsgálat igazolja, a nemzetközileg elfogadott hitelesítési elvek szerint;

| (2) | az eredmények az osztályba sorolási, címkézési
  és/vagy
  kockázatértékelési célok szempontjából megfelelőek; valamint |
| --- | --- |

(2)

az eredmények az osztályba sorolási, címkézési
  és/vagy
  kockázatértékelési célok szempontjából megfelelőek; valamint

| (3) | az alkalmazott módszerről megfelelő és megbízható dokumentáció áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(3)

az alkalmazott módszerről megfelelő és megbízható dokumentáció áll rendelkezésre.

1.5.   Az anyagok csoportosítása és a kereszthivatkozásos megközelítés

Azon anyagok, melyek fizikai-kémiai, toxikológiai és ökotoxikológiai tulajdonságai feltehetőleg hasonlóak, vagy a szerkezeti hasonlóság miatt szabályos mintát követnek, anyagok csoportjának vagy „kategóriájának” tekinthetők. A csoport fogalmának alkalmazása megköveteli, hogy a fizikai-kémiai tulajdonságok, az emberi egészségre gyakorolt hatások, valamint a környezeti hatások vagy a környezeti sors a csoporton belüli referenciaanyag(ok)ra vonatkozó adatokból a csoportot alkotó többi anyagra való interpolálással becsülhetők legyenek (kereszthivatkozásos megközelítés). Ezzel elkerülhető, hogy minden anyagot minden végpont szempontjából vizsgálni kelljen. A hasonlóságok az alábbiakon alapulhatnak:

| (1) | megegyező funkciós csoport; |
| --- | --- |

(1)

megegyező funkciós csoport;

| (2) | megegyező prekurzorok és/vagy a fizikai és biológiai folyamatok során létrejövő, vélhetően megegyező bomlástermékek, melyek szerkezetileg hasonló vegyi anyagokat eredményeznek; vagy |
| --- | --- |

(2)

megegyező prekurzorok és/vagy a fizikai és biológiai folyamatok során létrejövő, vélhetően megegyező bomlástermékek, melyek szerkezetileg hasonló vegyi anyagokat eredményeznek; vagy

| (3) | a kategórián belül a tulajdonságok hatóképesség-változásának állandó mintája. |
| --- | --- |

(3)

a kategórián belül a tulajdonságok hatóképesség-változásának állandó mintája.

Ha a csoportelv kerül alkalmazásra, az anyagok osztályba sorolása és címkézése ez alapján történik.

Az eredményeknek minden esetben az alábbiaknak kell megfelelniük:

| — | az osztályba sorolás, címkézés és/vagy kockázatértékelés céljára alkalmasnak kell lenniük, |
| --- | --- |

—

az osztályba sorolás, címkézés és/vagy kockázatértékelés céljára alkalmasnak kell lenniük,

| — | a párhuzamos vizsgálati módszer szerint felmérendő főbb paraméterekre megfelelően és megbízhatóan ki kell terjedniük; |
| --- | --- |

—

a párhuzamos vizsgálati módszer szerint felmérendő főbb paraméterekre megfelelően és megbízhatóan ki kell terjedniük;

| — | a megadott vizsgálati módszerek szerinti vizsgálathoz hasonló vagy annál hosszabb expozíciós időtartamra kell kiterjedniük, ha az expozíció időtartama lényeges paraméter; és |
| --- | --- |

—

a megadott vizsgálati módszerek szerinti vizsgálathoz hasonló vagy annál hosszabb expozíciós időtartamra kell kiterjedniük, ha az expozíció időtartama lényeges paraméter; és

| — | az alkalmazott módszerről megfelelő és megbízható dokumentációnak kell rendelkezésre állnia. |
| --- | --- |

—

az alkalmazott módszerről megfelelő és megbízható dokumentációnak kell rendelkezésre állnia.

2.   A VIZSGÁLAT TECHNIKAILAG NEM LEHETSÉGES

Adott végpontra vonatkozó vizsgálat elhagyható, ha az anyag tulajdonságai miatt a vizsgálat elvégzése technikailag nem lehetséges: pl. a nagyon illékony, nagyon reaktív vagy instabil anyagokat nem lehet használni, illetve ha az anyag vízzel történő elegyítése tűz- vagy robbanásveszélyes lehet, vagy ha az anyag bizonyos vizsgálatokhoz előírt izotópos nyomjelzése nem lehetséges. A releváns vizsgálati módszerekhez megadott – konkrétan valamely adott módszer technikai korlátaira vonatkozó – iránymutatást mindig be kell tartani.

3.   EXPOZÍCIÓ-KÖZPONTÚ VIZSGÁLAT A TERMÉK EGYEDI JELLEMZŐI ALAPJÁN

3.1.   Az expozícióval kapcsolatos megfontolások alapján esetenként elhagyhatók a II. és III. melléklet 6. és 7. szakasza szerinti vizsgálatok.

3.2.   Minden esetben megfelelő indokolást és dokumentációt kell szolgáltatni. Az indokolásnak a Technikai útmutató feljegyzések szerint elkészített expozícióértékelésen kell alapulnia.

2010. szeptember 22., szerdaV. MELLÉKLET

BIOCID TERMÉKTÍPUSOK ÉS LEÍRÁSUK A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSE ALAPJÁN

Ezek a terméktípusok nem foglalják magukban azokat a termékeket, amelyekre ezen irányelv 2. cikkének (2) bekezdésében említett irányelvek hatálya az irányelvekben meghatározott célú alkalmazás esetén kiterjed.

1. FŐCSOPORT:   Fertőtlenítőszerek és általános használatú biocid termékek

Ezek a terméktípusok nem foglalják magukban a biocid hatással nem rendelkező tisztítószereket, így a folyékony és por alakú mosószereket és hasonló termékeket.

1. terméktípus:   Humán-egészségügyi biocid termékek

Az e csoportba tartozó termékek humán-egészségügyi célra szolgáló biocid termékek

2. terméktípus:   Magán- és közegészségügyi felhasználású fertőtlenítőszerek és egyéb biocid termékek

Élelmiszerekkel és takarmányokkal közvetlenül nem érintkező levegő, felületek, szerkezeti anyagok, berendezések és bútorok fertőtlenítésére szolgáló termékek, amelyeket magán-, köz- és ipari területeken – beleértve a kórházakat is – alkalmaznak, ideértve az algásodás elleni szereket is.

Felhasználási területeik közé tartoznak többek között az uszodák, akváriumok, a fürdő- és egyéb vizek; légkondicionáló berendezések; falak és padlók egészségügyi és egyéb intézményekben; vegyi WC-k, szennyvíz, kórházi hulladék, talaj vagy más közegek (pl. játszótéren).

3. terméktípus:   Állat-egészségügyi biocid termékek

Az e csoportba tartozó szerek állathigiéniai célra szolgáló termékek, beleértve azokat a termékeket, amelyeket állatok elhelyezési, tartási vagy szállítási környezetében használnak.

4. terméktípus:   Élelmiszerek és takarmány környezetében használt fertőtlenítőszerek

Emberi, illetve állati fogyasztásra szánt élelmiszer, takarmány vagy ital (az ivóvizet beleértve) előállításával, szállításával, tárolásával vagy fogyasztásával kapcsolatos berendezések, tartályok, edények, felületek vagy csővezetékek fertőtlenítésére használt termékek.

5. terméktípus:   Ivóvízfertőtlenítő-szerek

Emberek és állatok ivóvízének fertőtlenítésére használt termékek

2. FŐCSOPORT:   Tartósítószerek

6. terméktípus:   Tartósítószerek tartályban forgalomba hozott készítményekhez

Az élelmiszereket és takarmányokat kivéve, egyéb feldolgozott termékek tartósítására tartályokban használt termékek, amelyek a mikrobiológiai károsodás meggátlásával biztosítják a termékek megfelelő időtartamú eltarthatóságát.

7. terméktípus:   Bevonatvédő szerek

Vékony rétegek és bevonatok tartósítására használt szerek, amelyek a mikrobiológiai károsodás meggátlásával megóvják az anyagok és tárgyak, így pl. festékbevonatok, műanyagok, tömítések, falragasztó anyagok, kötőanyagok, papírok, művészeti alkotások felületének eredeti tulajdonságait.

8. terméktípus:   Faanyagvédő szerek

Fűrészáruk, köztük a feldolgozás alatt lévő faanyagok és fából készült termékek védelmére a farontó és fakárosító élőszervezetek elleni hatásuk miatt használt termékek.

A terméktípusba a megelőző és a megszüntető hatású termékek egyaránt beletartoznak.

9. terméktípus:   Rost, bőr, gumi és polimerizált anyagok konzerválószerei

Rostos és polimerizált anyagok, mint pl. bőr, gumi vagy papír, vagy textiltermékek és gumi tartósítására mikrobiológiai károsodást gátló hatásuk miatt használt termékek.

Ide taroznak azok a szerek is, amelyek a mikroorganizmusok (például patogén vagy szagkeltő csírák) megtelepedését akadályozzák meg a felületen, és ezzel csökkentik vagy megakadályozzák a szagképződést és/vagy másképpen is hasznosíthatók

10. terméktípus:   Falazó anyagok konzerváló szerei

A fa kivételével minden kőművesanyag vagy egyéb építőanyag tartósítására és helyreállító kezelésére mikrobiológiai eredetű és alga okozta károsodást gátló hatásuk miatt használt termékek.

11. terméktípus:   Konzerválószerek hűtőfolyadékokhoz és technológiai eljárásokhoz (rendszerfolyadékok)

A hűtő- vagy keringtetőrendszerekben használt víz vagy más folyadék tartósítására a károsító élőszervezetekkel – mikrobákkal, algákkal, kagylókkal – szembeni hatásuk miatt használt szerek.

Az ivóvíz tartósítására használt termékek nem tartoznak ebbe a terméktípusba.

12. terméktípus:   Nyálkásodásgátló szerek

Az ipari folyamatokban használt anyagok, berendezések és szerkezetek felületén – így fa- vagy cellulózrost-szuszpenzión, olajextrakció porózus homokrétegén – bekövetkező nyálkaképződés megelőzésére vagy az elleni védekezésre használt szerek.

13. terméktípus:   Fémmegmunkáló folyadékok tartósítószerei

Fémmegmunkáló folyadékok tartósítására mikrobiológiai károsító hatás ellen használt szerek.

3. FŐCSOPORT:   Kártevők elleni védekezésre használt szerek

14. terméktípus:   Rágcsálóirtó szerek

Egerek, patkányok és más rágcsálók elleni védekezésre használt szerek.

15. terméktípus:   Madárirtó szerek

Madarak elleni védekezésre használt szerek.

16. terméktípus:   Puhatestűirtó szerek

Puhatestűek elleni védekezésre használt szerek

17. terméktípus:   Halirtó szerek

Halak elleni védekezésre használt szerek, a halbetegségek kezelésére használt szerek nem tartoznak e szerek közé.

18. terméktípus:   Rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerek

Ízeltlábúak (pl. rovarok, pókok, rákok) elleni védekezésre használt szerek.

19. terméktípus:   Riasztó- és csalogatószerek

Kártevők (gerinctelenek, pl. a bolha, gerincesek, pl. madarak) ellen riasztó vagy csalogató hatásuk alapján használt szerek, beleértve a közvetve vagy közvetlenül humán- vagy állat-egészségügyi célra felhasznált szereket is.

4. FŐCSOPORT:   Egyéb biocid termékek

20. terméktípus:   -

21. terméktípus:   Algásodásgátló termékek

Algásodást okozó szervezetek (mikrobák vagy magasabb rendű növény- vagy állatfajok) vízi járműveken, vízgazdálkodási berendezéseken és más, vízben használt szerkezeteken való megtelepedése és növekedése ellen használt szerek.

22. terméktípus:   Balzsamozáshoz és kitöméshez használt folyadékok

Emberi vagy állati tetemek, és azok részeinek fertőtlenítésére és tartósítására használt szerek.

23. terméktípus:   Egyéb gerincesek elleni szerek

Kártevők elleni védekezésre használt szerek

2010. szeptember 22., szerdaVI. MELLÉKLET

A BIOCID TERMÉKEKRE VONATKOZÓ DOKUMENTÁCIÓK ÉRTÉKELÉSÉNEK KÖZÖS ELVEI

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

a)   A veszély beazonosítása

Azoknak a káros hatásoknak a beazonosítása, amelyeket a biocid termék jellegéből fakadóan okozni képes.

b)   Dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggéseinek értékelése

A biocid termékben lévő hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag dózisa vagy az expozíció szintje és a hatás előfordulásának gyakorisága és erőssége közti összefüggés meghatározása.

c)   Az expozíció értékelése

A biocid termékben lévő hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag emissziójának, mozgási irányainak és mozgási arányainak, valamint átalakulásának és lebomlásának meghatározása abból a célból, hogy megbecsüljék azt a koncentrációt/dózist, amelynek az emberi népességcsoportok, az állatok vagy a környezeti elemek ki vannak vagy ki lehetnek téve.

d)   A kockázat jellemzése

Olyan káros hatások előfordulási gyakoriságának és erősségének becslése, amelyek egy biocid termékben lévő bármely hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag tényleges vagy várható expozíciójának következményei lehetnek embereken, állatokon vagy környezeti elemekben. Kiterjedhet a „kockázatbecslésre” is, amely ennek a valószínűségnek a számszerűsítése.

e)   Környezet

Víz (beleértve az üledéket), levegő, föld, a vadon élő állat- és növényfajok és ezek kölcsönhatása, valamint az élő szervezetekkel való kapcsolataik.

BEVEZETÉS

| 1. | Ez a melléklet elveket állapít meg annak biztosítására, hogy az illetékes hatóság, az Ügynökség vagy adott esetben a Bizottság által egy – kizárólag vegyi készítménynek minősülő – biocid termék engedélyezése ügyében végzett értékelések és meghozott határozatok az emberek, állatok és a környezet magas szintű, összehangolt védelmét eredményezzék az irányelv 16. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

1.

Ez a melléklet elveket állapít meg annak biztosítására, hogy az illetékes hatóság, az Ügynökség vagy adott esetben a Bizottság által egy – kizárólag vegyi készítménynek minősülő – biocid termék engedélyezése ügyében végzett értékelések és meghozott határozatok az emberek, állatok és a környezet magas szintű, összehangolt védelmét eredményezzék az irányelv 16. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően.

| 2. | Az emberi és állati egészség és a környezet magas szintű és összehangolt védelme érdekében azonosítani kell a biocid termék felhasználásából eredő minden kockázatot. Ehhez kockázatértékelés szükséges, mely alapján meghatározható minden olyan kockázat elfogadhatósága vagy egyéb jellemzői, amely a biocid termék javasolt rendeltetésszerű felhasználása során felléphet. A kockázatértékelés az adott biocid termék releváns összetevőivel járó kockázatokat méri fel,
  kellően figyelembe véve az összesített, kombinált és szinergikus hatásokat
  . |
| --- | --- |

2.

Az emberi és állati egészség és a környezet magas szintű és összehangolt védelme érdekében azonosítani kell a biocid termék felhasználásából eredő minden kockázatot. Ehhez kockázatértékelés szükséges, mely alapján meghatározható minden olyan kockázat elfogadhatósága vagy egyéb jellemzői, amely a biocid termék javasolt rendeltetésszerű felhasználása során felléphet. A kockázatértékelés az adott biocid termék releváns összetevőivel járó kockázatokat méri fel,
  kellően figyelembe véve az összesített, kombinált és szinergikus hatásokat
  .

| 3. | A biocid termékben jelen lévő hatóanyag vagy hatóanyagok kockázatértékelésének végrehajtása mindig követelmény. Erre már a hatóanyag I. mellékletbe való felvételével kapcsolatban is szükség volt. A kockázatértékelés magában foglalja a veszély beazonosítását és ha szükséges, a dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggéseinek értékelését, az expozíció értékelését és a kockázat jellemzését
  kellően figyelembe véve az összesített, kombinált és szinergikus hatásokat
  . Ahol nincs mód mennyiségi kockázatértékelésre, ott minőségi értékelést kell végezni.
  ▐ |
| --- | --- |

3.

A biocid termékben jelen lévő hatóanyag vagy hatóanyagok kockázatértékelésének végrehajtása mindig követelmény. Erre már a hatóanyag I. mellékletbe való felvételével kapcsolatban is szükség volt. A kockázatértékelés magában foglalja a veszély beazonosítását és ha szükséges, a dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggéseinek értékelését, az expozíció értékelését és a kockázat jellemzését
  kellően figyelembe véve az összesített, kombinált és szinergikus hatásokat
  . Ahol nincs mód mennyiségi kockázatértékelésre, ott minőségi értékelést kell végezni.

▐

| 4. | A kockázatértékeléshez adatokra van szükség. Ezeket az adatokat a II., III. és IV. melléklet részletezi, de tekintettel arra, hogy sok különböző terméktípus létezik, a benyújtandó adatok köre terméktípus és a kapcsolódó kockázatok szerint rugalmasan változik. Az előírt adatok minimálisan szükségesek a kockázatértékelés megfelelő végrehajtásához. Az illetékes hatóságoknak vagy az Ügynökségnek megfelelően figyelembe kell venniük ezen irányelv 6. és 19. cikkében foglalt követelményeket annak érdekében, hogy elkerüljék az ismételt adatközlést. Az egyes biocid terméktípusokban lévő bármely hatóanyaggal kapcsolatban minimálisan előírt adatokra nézve azonban az 1907/2006/EK rendelet VI. mellékletében részletezett tájékoztatási követelmények az irányadók; a szóban forgó adatokról már számot kellett adni az adott hatóanyagnak az e rendelet I. mellékletébe való felvételéhez előírt kockázatértékelés részeként. A biocid termékben lévő potenciálisan veszélyes anyagokra is vonatkozhat az adatszolgáltatási kötelezettség. |
| --- | --- |

4.

A kockázatértékeléshez adatokra van szükség. Ezeket az adatokat a II., III. és IV. melléklet részletezi, de tekintettel arra, hogy sok különböző terméktípus létezik, a benyújtandó adatok köre terméktípus és a kapcsolódó kockázatok szerint rugalmasan változik. Az előírt adatok minimálisan szükségesek a kockázatértékelés megfelelő végrehajtásához. Az illetékes hatóságoknak vagy az Ügynökségnek megfelelően figyelembe kell venniük ezen irányelv 6. és 19. cikkében foglalt követelményeket annak érdekében, hogy elkerüljék az ismételt adatközlést. Az egyes biocid terméktípusokban lévő bármely hatóanyaggal kapcsolatban minimálisan előírt adatokra nézve azonban az 1907/2006/EK rendelet VI. mellékletében részletezett tájékoztatási követelmények az irányadók; a szóban forgó adatokról már számot kellett adni az adott hatóanyagnak az e rendelet I. mellékletébe való felvételéhez előírt kockázatértékelés részeként. A biocid termékben lévő potenciálisan veszélyes anyagokra is vonatkozhat az adatszolgáltatási kötelezettség.

| 5. | A biocid termékben lévő hatóanyagokra és potenciálisan veszélyes anyagokra elvégzett kockázatértékelést összegzik, hogy magára a biocid termékre vonatkozóan átfogó kockázatértékelés álljon rendelkezésre. |
| --- | --- |

5.

A biocid termékben lévő hatóanyagokra és potenciálisan veszélyes anyagokra elvégzett kockázatértékelést összegzik, hogy magára a biocid termékre vonatkozóan átfogó kockázatértékelés álljon rendelkezésre.

| 6. | Amikor az illetékes hatóságok vagy az Ügynökség a biocid termékek engedélyezésének ügyében végeznek értékeléseket és hoznak határozatokat,






  a) | figyelembe veszik a számukra ésszerűen hozzáférhető egyéb releváns műszaki és tudományos adatokat, amelyek a biocid terméknek, annak összetevőinek, metabolitjainak és maradékainak a tulajdonságaira vonatkoznak; |
| --- | --- | --- |

6.

Amikor az illetékes hatóságok vagy az Ügynökség a biocid termékek engedélyezésének ügyében végeznek értékeléseket és hoznak határozatokat,

a)

figyelembe veszik a számukra ésszerűen hozzáférhető egyéb releváns műszaki és tudományos adatokat, amelyek a biocid terméknek, annak összetevőinek, metabolitjainak és maradékainak a tulajdonságaira vonatkoznak;

| b) | értékelik, ha van ilyen, a kérelmező érvelését, amellyel egyes adatszolgáltatási követelményektől való eltérését indokolja. |
| --- | --- |

b)

értékelik, ha van ilyen, a kérelmező érvelését, amellyel egyes adatszolgáltatási követelményektől való eltérését indokolja.

| 7. | Ismeretes, hogy számos biocid termék összetétele csak kismértékben különbözik, és ezt a dokumentációk értékelésénél figyelembe kell venni. Itt fontos a „rokon összetételű termékcsoport” fogalmának érvényesítése. |
| --- | --- |

7.

Ismeretes, hogy számos biocid termék összetétele csak kismértékben különbözik, és ezt a dokumentációk értékelésénél figyelembe kell venni. Itt fontos a „rokon összetételű termékcsoport” fogalmának érvényesítése.

| 8. | Ismeretes, hogy egyes biocid termékek kis kockázatot hordozónak minősülnek. Ezeket a biocid termékeket – e melléklet követelményeit betartva – egyszerűsített eljárásnak kell alávetni az ezen rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében részletezettek szerint. |
| --- | --- |

8.

Ismeretes, hogy egyes biocid termékek kis kockázatot hordozónak minősülnek. Ezeket a biocid termékeket – e melléklet követelményeit betartva – egyszerűsített eljárásnak kell alávetni az ezen rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében részletezettek szerint.

| 9. | E közös elvek alkalmazása révén az illetékes hatóság vagy az Ügynökség eldönti, hogy valamely biocid termék engedélyezhető-e vagy sem. Az engedély tartalmazhat felhasználási korlátozásokat vagy más feltételeket. Bizonyos esetekben az illetékes hatóság arra a következtetésre juthat, hogy az engedélyezési határozat meghozatalához további adatokra van szükség. |
| --- | --- |

9.

E közös elvek alkalmazása révén az illetékes hatóság vagy az Ügynökség eldönti, hogy valamely biocid termék engedélyezhető-e vagy sem. Az engedély tartalmazhat felhasználási korlátozásokat vagy más feltételeket. Bizonyos esetekben az illetékes hatóság arra a következtetésre juthat, hogy az engedélyezési határozat meghozatalához további adatokra van szükség.

| 10. | Az értékelés és a határozathozatal folyamatában az illetékes hatóságoknak és a kérelmezőknek együtt kell működniük annak érdekében, hogy az adatközlés követelményeivel kapcsolatos kérdéseket gyorsan megoldják, idejekorán felismerjék, ha további vizsgálatokra lenne szükség, módosítsák a biocid termék valamely tervezett felhasználási feltételét, illetve a szer jellegét vagy összetételét annak érdekében, hogy maradéktalanul teljesüljenek az e mellékletben vagy a rendelet 16. cikkében foglaltak. Az adminisztrációs terheket a lehető legkisebb szinten kell tartani, különösen a kis- és közép-vállalkozások esetében, de az emberek, állatok és a környezet védelmi szintjének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

10.

Az értékelés és a határozathozatal folyamatában az illetékes hatóságoknak és a kérelmezőknek együtt kell működniük annak érdekében, hogy az adatközlés követelményeivel kapcsolatos kérdéseket gyorsan megoldják, idejekorán felismerjék, ha további vizsgálatokra lenne szükség, módosítsák a biocid termék valamely tervezett felhasználási feltételét, illetve a szer jellegét vagy összetételét annak érdekében, hogy maradéktalanul teljesüljenek az e mellékletben vagy a rendelet 16. cikkében foglaltak. Az adminisztrációs terheket a lehető legkisebb szinten kell tartani, különösen a kis- és közép-vállalkozások esetében, de az emberek, állatok és a környezet védelmi szintjének sérelme nélkül.

| 11. | Az illetékes hatóságoknak az értékelés és a döntéshozatal folyamatában hozott határozatait tudományos, lehetőleg nemzetközileg elfogadott elvekre, valamint szakvéleményre kell alapozniuk. |
| --- | --- |

11.

Az illetékes hatóságoknak az értékelés és a döntéshozatal folyamatában hozott határozatait tudományos, lehetőleg nemzetközileg elfogadott elvekre, valamint szakvéleményre kell alapozniuk.

ÉRTÉKELÉS

Általános elvek

| 12. | A biocid termékek engedélykérelmének alátámasztására benyújtott adatokat az átvevő illetékes hatóság általános tudományos érték szempontjából megvizsgálja. Az adatok elfogadását követően az illetékes hatóság az adatokat a biocid termék javasolt alkalmazásán alapuló kockázatértékelésre használja fel. |
| --- | --- |

12.

A biocid termékek engedélykérelmének alátámasztására benyújtott adatokat az átvevő illetékes hatóság általános tudományos érték szempontjából megvizsgálja. Az adatok elfogadását követően az illetékes hatóság az adatokat a biocid termék javasolt alkalmazásán alapuló kockázatértékelésre használja fel.

| 13. | A biocid termékben lévő hatóanyag kockázatértékelését mindig el kell végezni. Ha ezenkívül a biocid termékben további potenciálisan veszélyes anyagok is jelen vannak, akkor
  minden egyes ilyen anyagról a rendelkezésre álló összes adatot fel kell venni a biocid termék engedélyezési dokumentációjába
  . Az
  adatok
  a biocid termék javasolt rendeltetésszerű alkalmazására, és azzal párhuzamosan a reálisan elképzelhető legkedvezőtlenebb felhasználás forgatókönyvére
  terjednek
  ki, beleértve magának a biocid terméknek vagy az azzal kezelt anyagoknak az előállításával és ártalmatlanításával kapcsolatos minden lényeges kérdést is. |
| --- | --- |

13.

A biocid termékben lévő hatóanyag kockázatértékelését mindig el kell végezni. Ha ezenkívül a biocid termékben további potenciálisan veszélyes anyagok is jelen vannak, akkor
  minden egyes ilyen anyagról a rendelkezésre álló összes adatot fel kell venni a biocid termék engedélyezési dokumentációjába
  . Az
  adatok
  a biocid termék javasolt rendeltetésszerű alkalmazására, és azzal párhuzamosan a reálisan elképzelhető legkedvezőtlenebb felhasználás forgatókönyvére
  terjednek
  ki, beleértve magának a biocid terméknek vagy az azzal kezelt anyagoknak az előállításával és ártalmatlanításával kapcsolatos minden lényeges kérdést is.

| 14. | A biocid termékben jelen lévő minden egyes hatóanyagra és minden egyes potenciálisan veszélyes anyagra nézve a kockázatértékeléssel együtt el kell végezni a veszély beazonosítását és a megfelelő, megfigyelhető káros hatást nem okozó szint (NOAEL) megállapítását, ha ez lehetséges. Az értékelés szükség szerint kiterjed továbbá a dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggés értékelésére, az expozíció értékelésére és a kockázatok jellemzésére,
  kellően figyelembe véve az összesített, kombinált és szinergikus hatásokat
  . |
| --- | --- |

14.

A biocid termékben jelen lévő minden egyes hatóanyagra és minden egyes potenciálisan veszélyes anyagra nézve a kockázatértékeléssel együtt el kell végezni a veszély beazonosítását és a megfelelő, megfigyelhető káros hatást nem okozó szint (NOAEL) megállapítását, ha ez lehetséges. Az értékelés szükség szerint kiterjed továbbá a dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggés értékelésére, az expozíció értékelésére és a kockázatok jellemzésére,
  kellően figyelembe véve az összesített, kombinált és szinergikus hatásokat
  .

| 15. | Az egyes hatóanyagok és potenciálisan veszélyes anyagok hatást ki nem váltó koncentrációjából eredő expozíciós szinteket összevetve átfogó kockázatértékelés készül az adott biocid termékről. Ha mennyiségi eredmények nem állnak rendelkezésre, a minőségi becslések eredményeit kell hasonló módon összegezni. |
| --- | --- |

15.

Az egyes hatóanyagok és potenciálisan veszélyes anyagok hatást ki nem váltó koncentrációjából eredő expozíciós szinteket összevetve átfogó kockázatértékelés készül az adott biocid termékről. Ha mennyiségi eredmények nem állnak rendelkezésre, a minőségi becslések eredményeit kell hasonló módon összegezni.

| 16. | A kockázatértékelésnek az alábbiakat kell meghatároznia:






  a) | az ember és az állatok tekintetében fennálló kockázatok; |
| --- | --- | --- |

16.

A kockázatértékelésnek az alábbiakat kell meghatároznia:

a)

az ember és az állatok tekintetében fennálló kockázatok;

| b) | a környezetre jelentett kockázat; |
| --- | --- |

b)

a környezetre jelentett kockázat;

| c) | az emberek és állatok egészségének megőrzéséhez és az általános környezet védelméhez szükséges intézkedések a biocid terméknek mind a javasolt rendeltetésszerű alkalmazása esetén, mind pedig a reálisan elképzelhető legkedvezőtlenebb viszonyok melletti felhasználása esetén. |
| --- | --- |

c)

az emberek és állatok egészségének megőrzéséhez és az általános környezet védelméhez szükséges intézkedések a biocid terméknek mind a javasolt rendeltetésszerű alkalmazása esetén, mind pedig a reálisan elképzelhető legkedvezőtlenebb viszonyok melletti felhasználása esetén.

| 17. | Bizonyos esetekben az a következtetés vonható le, hogy a kockázatértékelés véglegesítéséhez kiegészítő adatokra van szükség. Az ilyen esetekben a kiegészítő információk és adatok a további megfelelő kockázatértékeléshez minimálisan szükségesek. |
| --- | --- |

17.

Bizonyos esetekben az a következtetés vonható le, hogy a kockázatértékelés véglegesítéséhez kiegészítő adatokra van szükség. Az ilyen esetekben a kiegészítő információk és adatok a további megfelelő kockázatértékeléshez minimálisan szükségesek.

Emberekre gyakorolt hatás

| 18. | A kockázatértékelés a biocid termék használatának és a populációt valószínűsíthetően érő expozíciónak az alábbi potenciális hatásait veszi figyelembe. |
| --- | --- |

18.

A kockázatértékelés a biocid termék használatának és a populációt valószínűsíthetően érő expozíciónak az alábbi potenciális hatásait veszi figyelembe.

| 19. | Az említett hatásokat a hatóanyag és a termékben esetleg jelen lévő potenciálisan veszélyes anyag jellege eredményezi. Ezek a következők:






  — | akut és krónikus toxicitás, |
| --- | --- | --- |

19.

Az említett hatásokat a hatóanyag és a termékben esetleg jelen lévő potenciálisan veszélyes anyag jellege eredményezi. Ezek a következők:

—

akut és krónikus toxicitás,

| — | irritáció, |
| --- | --- |

—

irritáció,

| — | maró hatás, |
| --- | --- |

—

maró hatás,

| — | szenzibilizáció, |
| --- | --- |

—

szenzibilizáció,

| — | többszöri dózisnál fellépő toxicitás, |
| --- | --- |

—

többszöri dózisnál fellépő toxicitás,

| — | mutagenitás, |
| --- | --- |

—

mutagenitás,

| — | karcinogenitás, |
| --- | --- |

—

karcinogenitás,

| — | reprodukciós toxicitás, |
| --- | --- |

—

reprodukciós toxicitás,

| — | neurotoxicitás, |
| --- | --- |

—

neurotoxicitás,

| — | immunotoxicitás, |
| --- | --- |

—

immunotoxicitás,

| — | a hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag bármely más speciális tulajdonsága, |
| --- | --- |

—

a hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag bármely más speciális tulajdonsága,

| — | a fizikai-kémiai tulajdonságokból eredő egyéb hatások. |
| --- | --- |

—

a fizikai-kémiai tulajdonságokból eredő egyéb hatások.

| 20. | A fent említett populációk:






  — | a terméket vagy hatóanyagot munkavégzés során alkalmazó felhasználók, |
| --- | --- | --- |

20.

A fent említett populációk:

—

a terméket vagy hatóanyagot munkavégzés során alkalmazó felhasználók,

| — | magáncélú felhasználók, |
| --- | --- |

—

magáncélú felhasználók,

| — | a környezet útján közvetett módon exponált személyek. |
| --- | --- |

—

a környezet útján közvetett módon exponált személyek.

| 21. | A veszély beazonosítása a biocid termékben lévő hatóanyag és más potenciálisan veszélyes anyagok tulajdonságaira és potenciálisan káros hatásaira irányul. Ha ennek eredményeképpen a biocid termék az 58. cikk szerint veszélyességi besorolásra kerül, akkor követelmény a dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggésének értékelése, az expozíció értékelése és a kockázatok jellemzése. |
| --- | --- |

21.

A veszély beazonosítása a biocid termékben lévő hatóanyag és más potenciálisan veszélyes anyagok tulajdonságaira és potenciálisan káros hatásaira irányul. Ha ennek eredményeképpen a biocid termék az 58. cikk szerint veszélyességi besorolásra kerül, akkor követelmény a dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggésének értékelése, az expozíció értékelése és a kockázatok jellemzése.

| 22. | Az állatkísérletek csökkentése érdekében a káros hatásokat lehetőség szerint a hatóanyagra vonatkozó információk, illetve a biocid termékben lévő, aggodalomra okot adó anyagokra vonatkozó meglévő információk alapján kell értékelni. A biocid termékek káros hatásainak értékelése során elsősorban az 1999/45/EK irányelv vagy az 1272/2008/EK rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Olyan esetekben, ha a biocid termékben lévő hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag sajátos potenciális hatására nézve elvégezték a megfelelő veszélybeazonosító vizsgálatot, de az eredmények nem vezettek a biocid termék besorolásához, akkor arra a hatásra nézve nem kell kockázatjellemzést végezni, hacsak nincs más ésszerű ok az aggodalomra, pl. káros környezeti hatások vagy elfogadhatatlan szermaradékszint. |
| --- | --- |

23.

Olyan esetekben, ha a biocid termékben lévő hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag sajátos potenciális hatására nézve elvégezték a megfelelő veszélybeazonosító vizsgálatot, de az eredmények nem vezettek a biocid termék besorolásához, akkor arra a hatásra nézve nem kell kockázatjellemzést végezni, hacsak nincs más ésszerű ok az aggodalomra, pl. káros környezeti hatások vagy elfogadhatatlan szermaradékszint.

| 24. | Az illetékes hatóságnak a 25–28. pont alapján kell értékelnie a biocid termékben lévő hatóanyagok vagy potenciálisan veszélyes anyagok dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggéseit. |
| --- | --- |

24.

Az illetékes hatóságnak a 25–28. pont alapján kell értékelnie a biocid termékben lévő hatóanyagok vagy potenciálisan veszélyes anyagok dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggéseit.

| 25. | A többszöri dózisnál fellépő toxicitás és a reprodukciós toxicitás tanulmányozásához minden hatóanyagra és potenciálisan veszélyes anyagra nézve értékelni kell a dózis-válasz összefüggést és ahol lehet, meg kell határozni a megfigyelhető káros hatást nem okozó szintet (NOAEL). Ha a NOAEL-t nem lehet meghatározni, akkor a megfigyelhető káros hatást okozó legalacsonyabb szintet (LOAEL) kell meghatározni. |
| --- | --- |

25.

A többszöri dózisnál fellépő toxicitás és a reprodukciós toxicitás tanulmányozásához minden hatóanyagra és potenciálisan veszélyes anyagra nézve értékelni kell a dózis-válasz összefüggést és ahol lehet, meg kell határozni a megfigyelhető káros hatást nem okozó szintet (NOAEL). Ha a NOAEL-t nem lehet meghatározni, akkor a megfigyelhető káros hatást okozó legalacsonyabb szintet (LOAEL) kell meghatározni.

| 26. | Az akut toxicitásra, maró hatásra és irritációra a rendelet követelményeivel összhangban lefolytatott vizsgálatok alapján általában nem lehet NOAEL vagy LOAEL szintet megadni. Az akut toxicitásra az LD50 (közepes halálos dózis) vagy LC50 (közepes halálos koncentráció) értékeket, vagy ha a fix dózisok eljárását alkalmazták, a megkülönböztető dózist kell megadni. Az egyéb hatásokra elegendő meghatározni, hogy a hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag jellegéből fakadóan képes-e ilyen hatásokat okozni a termék használata során. |
| --- | --- |

26.

Az akut toxicitásra, maró hatásra és irritációra a rendelet követelményeivel összhangban lefolytatott vizsgálatok alapján általában nem lehet NOAEL vagy LOAEL szintet megadni. Az akut toxicitásra az LD50 (közepes halálos dózis) vagy LC50 (közepes halálos koncentráció) értékeket, vagy ha a fix dózisok eljárását alkalmazták, a megkülönböztető dózist kell megadni. Az egyéb hatásokra elegendő meghatározni, hogy a hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag jellegéből fakadóan képes-e ilyen hatásokat okozni a termék használata során.

| 27. | A mutagenitásra és karcinogenitásra nézve elegendő meghatározni, hogy a hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag jellegéből fakadóan képes-e ilyen hatásokat okozni a biocid termék használata során. Azonban amennyiben ki lehet mutatni, hogy egy hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag, amelyet karcinogénnek minősítettek, nem genotoxikus, akkor elég meghatározni a N(L)OAEL szintet a 75. pontban leírtak szerint. |
| --- | --- |

27.

A mutagenitásra és karcinogenitásra nézve elegendő meghatározni, hogy a hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag jellegéből fakadóan képes-e ilyen hatásokat okozni a biocid termék használata során. Azonban amennyiben ki lehet mutatni, hogy egy hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag, amelyet karcinogénnek minősítettek, nem genotoxikus, akkor elég meghatározni a N(L)OAEL szintet a 75. pontban leírtak szerint.

| 28. | A bőrszenzibilizációt és a légzőszervi szenzibilizációt illetően, amennyiben eddig nem jött létre egyetértés abban, hogy meg lehet-e olyan dózist/koncentrációt állapítani, amely alatt egy adott anyaggal már szenzibilizált egyednél valószínűtlen a káros hatások fellépése, elegendő azt értékelni, hogy a hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag jellegéből fakadóan képes-e ilyen hatásokat okozni a biocid termék használata során. |
| --- | --- |

28.

A bőrszenzibilizációt és a légzőszervi szenzibilizációt illetően, amennyiben eddig nem jött létre egyetértés abban, hogy meg lehet-e olyan dózist/koncentrációt állapítani, amely alatt egy adott anyaggal már szenzibilizált egyednél valószínűtlen a káros hatások fellépése, elegendő azt értékelni, hogy a hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag jellegéből fakadóan képes-e ilyen hatásokat okozni a biocid termék használata során.

| 29. | Ha rendelkezésre állnak a humánexpozíciós megfigyelésekből kapott toxicitási adatok, pl. gyártótól, méregközpontokból vagy epidemiológiai vizsgálatokból, akkor ezeknek az adatoknak különleges figyelmet kell szentelni a kockázatértékeléskor. |
| --- | --- |

29.

Ha rendelkezésre állnak a humánexpozíciós megfigyelésekből kapott toxicitási adatok, pl. gyártótól, méregközpontokból vagy epidemiológiai vizsgálatokból, akkor ezeknek az adatoknak különleges figyelmet kell szentelni a kockázatértékeléskor.

| 30. | Expozícióértékelést kell végezni minden olyan népességcsoportra (a terméket vagy hatóanyagot munkavégzés során alkalmazó felhasználók, magáncélú felhasználók, környezet útján közvetett módon exponált személyek), amelynél a biocid termék általi expozíció előfordul, vagy előreláthatóan előfordulhat. Az értékelés célja, hogy mennyiségi és minőségi becsléssel meg lehessen állapítani minden hatóanyagnak vagy potenciálisan veszélyes anyagnak azt a dózisát/koncentrációját, amelynek az expozíciós hatása a biocid termék használata során érinti vagy érintheti a népességcsoportot. |
| --- | --- |

30.

Expozícióértékelést kell végezni minden olyan népességcsoportra (a terméket vagy hatóanyagot munkavégzés során alkalmazó felhasználók, magáncélú felhasználók, környezet útján közvetett módon exponált személyek), amelynél a biocid termék általi expozíció előfordul, vagy előreláthatóan előfordulhat. Az értékelés célja, hogy mennyiségi és minőségi becsléssel meg lehessen állapítani minden hatóanyagnak vagy potenciálisan veszélyes anyagnak azt a dózisát/koncentrációját, amelynek az expozíciós hatása a biocid termék használata során érinti vagy érintheti a népességcsoportot.

| 31. | Az expozícióértékelés alapjául szolgálnak a 6. és a 19. cikknek megfelelően benyújtott műszaki dokumentációban lévő adatok, és bármely más hozzáférhető és releváns adat. Különös figyelmet kell fordítani az alábbiakra, értelemszerűen:






  — | az expozíciós adatok megfelelő mérése, |
| --- | --- | --- |

31.

Az expozícióértékelés alapjául szolgálnak a 6. és a 19. cikknek megfelelően benyújtott műszaki dokumentációban lévő adatok, és bármely más hozzáférhető és releváns adat. Különös figyelmet kell fordítani az alábbiakra, értelemszerűen:

—

az expozíciós adatok megfelelő mérése,

| — | a forgalomba hozott termék megjelenési formája, |
| --- | --- |

—

a forgalomba hozott termék megjelenési formája,

| — | a biocid termék típusa, |
| --- | --- |

—

a biocid termék típusa,

| — | az alkalmazás módja és aránya, |
| --- | --- |

—

az alkalmazás módja és aránya,

| — | a termék fizikai-kémiai tulajdonságai, |
| --- | --- |

—

a termék fizikai-kémiai tulajdonságai,

| — | az expozíció valószínű módjai és az adott anyag szervezetbe jutásának esélye, |
| --- | --- |

—

az expozíció valószínű módjai és az adott anyag szervezetbe jutásának esélye,

| — | az expozíció gyakorisága és időtartama, |
| --- | --- |

—

az expozíció gyakorisága és időtartama,

| — | az egyes exponált népességcsoportok expozíciójának típusa és mértéke, ha ilyen adat hozzáférhető. |
| --- | --- |

—

az egyes exponált népességcsoportok expozíciójának típusa és mértéke, ha ilyen adat hozzáférhető.

| 32. | Amennyiben megfelelően mért, reprezentatív expozíciós adatok állnak rendelkezésre, azoknak különleges figyelmet kell szentelni az expozícióértékelés során. Ha az expozíciós szintek meghatározására számításos módszereket használnak, azt megfelelő modellek alapján kell tenni.
  A modellekre vonatkozó követelmények:






  — | a modelleknek valamennyi releváns folyamat lehető legjobb becslését kell adniuk valóságos paraméterek és feltételezések figyelembevételével, |
| --- | --- | --- |

32.

Amennyiben megfelelően mért, reprezentatív expozíciós adatok állnak rendelkezésre, azoknak különleges figyelmet kell szentelni az expozícióértékelés során. Ha az expozíciós szintek meghatározására számításos módszereket használnak, azt megfelelő modellek alapján kell tenni.

A modellekre vonatkozó követelmények:

—

a modelleknek valamennyi releváns folyamat lehető legjobb becslését kell adniuk valóságos paraméterek és feltételezések figyelembevételével,

| — | a modelleket olyan elemzésnek kell alávetni, amely a figyelembe veszi a lehetséges bizonytalansági tényezőket, |
| --- | --- |

—

a modelleket olyan elemzésnek kell alávetni, amely a figyelembe veszi a lehetséges bizonytalansági tényezőket,

| — | a modellek működését a használatukra jellemző viszonyok mellett végzett mérésekkel megbízható módon kell igazolni; |
| --- | --- |

—

a modellek működését a használatukra jellemző viszonyok mellett végzett mérésekkel megbízható módon kell igazolni;

| — | a modelleknek relevánsnak kell lenniük az alkalmazási körülmények szempontjából. |
| --- | --- |

—

a modelleknek relevánsnak kell lenniük az alkalmazási körülmények szempontjából.

Figyelembe kell venni a hasonló felhasználású és hasonló expozíciós körülményekkel, vagy hasonló tulajdonságokkal rendelkező anyagok folyamatos megfigyelésével nyert releváns adatokat is.

| 33. | Ha a 19. pontban felsorolt hatások bármelyikére NOAEL vagy LOAEL értékeket állapítottak meg, akkor a kockázatjellemzéssel együtt el kell végezni a NOAEL vagy a LOAEL összehasonlítását a népességet érő expozíciós dózis/koncentráció hatásának az értékelésével. Ha nem lehet NOAEL vagy LOAEL értéket megállapítani, minőségi összehasonlítást kell végezni. |
| --- | --- |

33.

Ha a 19. pontban felsorolt hatások bármelyikére NOAEL vagy LOAEL értékeket állapítottak meg, akkor a kockázatjellemzéssel együtt el kell végezni a NOAEL vagy a LOAEL összehasonlítását a népességet érő expozíciós dózis/koncentráció hatásának az értékelésével. Ha nem lehet NOAEL vagy LOAEL értéket megállapítani, minőségi összehasonlítást kell végezni.

Állatokra gyakorolt hatás

| 34. | Az illetékes hatóság az emberre gyakorolt hatással foglalkozó részben leírtakkal azonos elvek szerint mérlegeli, hogy a biocid termék milyen kockázatot jelent az állatokra. |
| --- | --- |

34.

Az illetékes hatóság az emberre gyakorolt hatással foglalkozó részben leírtakkal azonos elvek szerint mérlegeli, hogy a biocid termék milyen kockázatot jelent az állatokra.

Környezeti hatások

| 35. | A kockázatértékelés figyelembe vesz a biocid termék felhasználását követően fellépő minden káros hatást, amely a három környezeti elem valamelyikében – levegő, talaj, víz (üledékkel együtt) – vagy a növény- és állatvilágban megjelenik. |
| --- | --- |

35.

A kockázatértékelés figyelembe vesz a biocid termék felhasználását követően fellépő minden káros hatást, amely a három környezeti elem valamelyikében – levegő, talaj, víz (üledékkel együtt) – vagy a növény- és állatvilágban megjelenik.

| 36. | A veszély beazonosítása a biocid termékben lévő hatóanyag és más potenciálisan veszélyes anyagok tulajdonságaira és potenciálisan káros hatásaira irányul. Ha ennek eredményeképpen a biocid termék a rendelet előírásai szerint veszélyességi besorolásra kerül, akkor követelmény a dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggésének értékelése, az expozíció értékelése és a kockázatok jellemzése. |
| --- | --- |

36.

A veszély beazonosítása a biocid termékben lévő hatóanyag és más potenciálisan veszélyes anyagok tulajdonságaira és potenciálisan káros hatásaira irányul. Ha ennek eredményeképpen a biocid termék a rendelet előírásai szerint veszélyességi besorolásra kerül, akkor követelmény a dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggésének értékelése, az expozíció értékelése és a kockázatok jellemzése.

| 37. | Azokban az esetekben, amikor a biocid termékben lévő hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag adott potenciális hatására nézve elvégezték a megfelelő veszélybeazonosító vizsgálatot, de az eredmények nem vezettek a biocid termék osztályozásához, akkor arra a hatásra nézve nem kell kockázatjellemzést végezni, hacsak ezt más ésszerű érv nem indokolja. Ilyen érv adódhat a biocid termékben lévő hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag tulajdonságaiból vagy hatásaiból, és különösen a következő lehet:






  — | bioakkumulációs készségre utaló jel, |
| --- | --- | --- |

37.

Azokban az esetekben, amikor a biocid termékben lévő hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag adott potenciális hatására nézve elvégezték a megfelelő veszélybeazonosító vizsgálatot, de az eredmények nem vezettek a biocid termék osztályozásához, akkor arra a hatásra nézve nem kell kockázatjellemzést végezni, hacsak ezt más ésszerű érv nem indokolja. Ilyen érv adódhat a biocid termékben lévő hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag tulajdonságaiból vagy hatásaiból, és különösen a következő lehet:

—

bioakkumulációs készségre utaló jel,

| — | perzisztenciára utaló tulajdonság, |
| --- | --- |

—

perzisztenciára utaló tulajdonság,

| — | a toxicitás/idő görbe lefutása ökotoxicitási vizsgálat során, |
| --- | --- |

—

a toxicitás/idő görbe lefutása ökotoxicitási vizsgálat során,

| — | a toxicitási vizsgálatok alapján egyéb káros hatásokra utaló jelek (pl. besorolás mutagén anyagként), |
| --- | --- |

—

a toxicitási vizsgálatok alapján egyéb káros hatásokra utaló jelek (pl. besorolás mutagén anyagként),

| — | szerkezetileg hasonló anyagok adatai, |
| --- | --- |

—

szerkezetileg hasonló anyagok adatai,

| — | endokrin hatások. |
| --- | --- |

—

endokrin hatások.

| 38. | A dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggésének értékelésére annak a koncentrációnak a becsléséhez van szükség, amely alatt az érintett környezeti elemben káros hatás jelentkezése nem várható. Ezt a biocid termék hatóanyagára és a termékben lévő minden potenciálisan veszélyes anyagra el kell végezni. Ez a koncentráció a becsült hatásmentes koncentráció (PNEC) néven ismert. Azonban egyes esetekben előfordulhat, hogy PNEC-értéket nem lehet megállapítani, ilyenkor a dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggés minőségi becslését kell elvégezni. |
| --- | --- |

38.

A dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggésének értékelésére annak a koncentrációnak a becsléséhez van szükség, amely alatt az érintett környezeti elemben káros hatás jelentkezése nem várható. Ezt a biocid termék hatóanyagára és a termékben lévő minden potenciálisan veszélyes anyagra el kell végezni. Ez a koncentráció a becsült hatásmentes koncentráció (PNEC) néven ismert. Azonban egyes esetekben előfordulhat, hogy PNEC-értéket nem lehet megállapítani, ilyenkor a dózis (koncentráció) – válasz (hatás) összefüggés minőségi becslését kell elvégezni.

| 39. | A PNEC-értéket az élő szervezetekre gyakorolt hatások alapján és ökotoxikológiai vizsgálatokból nyert adatokból kell meghatározni, amelyeket a 6. és a 18. cikk követelményeinek megfelelően nyújtottak be. Kiszámításához az élő szervezeteken végzett vizsgálatokból kapott értékekhez – pl. LD50 (közepes halálos dózis), LC50 (közepes halálos koncentráció), EC50 (közepes hatásos koncentráció), IC50 (egy adott paraméter, pl. a növekedés 50 %-os gátlását okozó koncentráció), NOEL(C) (megfigyelhető hatást nem okozó szint/koncentráció) vagy LOEL(C) (legkisebb megfigyelhető hatást okozó szint/koncentráció) – értékelési együtthatót kell rendelni. |
| --- | --- |

39.

A PNEC-értéket az élő szervezetekre gyakorolt hatások alapján és ökotoxikológiai vizsgálatokból nyert adatokból kell meghatározni, amelyeket a 6. és a 18. cikk követelményeinek megfelelően nyújtottak be. Kiszámításához az élő szervezeteken végzett vizsgálatokból kapott értékekhez – pl. LD50 (közepes halálos dózis), LC50 (közepes halálos koncentráció), EC50 (közepes hatásos koncentráció), IC50 (egy adott paraméter, pl. a növekedés 50 %-os gátlását okozó koncentráció), NOEL(C) (megfigyelhető hatást nem okozó szint/koncentráció) vagy LOEL(C) (legkisebb megfigyelhető hatást okozó szint/koncentráció) – értékelési együtthatót kell rendelni.

| 40. | Az értékelési együttható a korlátozott számú fajon végzett vizsgálatok adataiból a valódi környezetre történő extrapoláció bizonytalansági fokának mérője. Ezért általában minél kiterjedtebbek az adatok és minél hosszabb a vizsgálatok időtartama, annál alacsonyabb a bizonytalansági fok és így az értékelési együttható értéke.
  Az értékelési együtthatók specifikációit a technikai útmutatók adják meg, amelyek e célból elsősorban az 1907/2006/EK rendelet I. mellékletének 3.3.1. pontjában foglalt iránymutatásokat veszik alapul. |
| --- | --- |

40.

Az értékelési együttható a korlátozott számú fajon végzett vizsgálatok adataiból a valódi környezetre történő extrapoláció bizonytalansági fokának mérője. Ezért általában minél kiterjedtebbek az adatok és minél hosszabb a vizsgálatok időtartama, annál alacsonyabb a bizonytalansági fok és így az értékelési együttható értéke.

Az értékelési együtthatók specifikációit a technikai útmutatók adják meg, amelyek e célból elsősorban az 1907/2006/EK rendelet I. mellékletének 3.3.1. pontjában foglalt iránymutatásokat veszik alapul.

| 41. | Mindegyik környezeti elemre el kell végezni az expozícióértékelést, hogy meg lehessen becsülni a biocid termékben lévő minden hatóanyag és potenciálisan veszélyes anyag várható koncentrációját. Ezt a koncentrációt előre jelezhető környezeti koncentrációnak (PEC) nevezik. Egyes esetekben azonban előfordulhat, hogy a PEC-értéket nem lehet megállapítani, ilyenkor az expozíció minőségi becslését kell elvégezni. |
| --- | --- |

41.

Mindegyik környezeti elemre el kell végezni az expozícióértékelést, hogy meg lehessen becsülni a biocid termékben lévő minden hatóanyag és potenciálisan veszélyes anyag várható koncentrációját. Ezt a koncentrációt előre jelezhető környezeti koncentrációnak (PEC) nevezik. Egyes esetekben azonban előfordulhat, hogy a PEC-értéket nem lehet megállapítani, ilyenkor az expozíció minőségi becslését kell elvégezni.

| 42. | A PEC meghatározását, vagy ahol szükséges, az expozíció minőségi becslését csak azokra a környezeti elemekre kell elvégezni, amelyeknél ismert vagy ésszerűen előre látható, hogy sor kerül kibocsátásra, szivárgásra, hulladékelhelyezésre vagy terítésre, beleértve indokolt esetben azt is, ha ez a biocid termékkel kezelt anyaggal kapcsolatos. |
| --- | --- |

42.

A PEC meghatározását, vagy ahol szükséges, az expozíció minőségi becslését csak azokra a környezeti elemekre kell elvégezni, amelyeknél ismert vagy ésszerűen előre látható, hogy sor kerül kibocsátásra, szivárgásra, hulladékelhelyezésre vagy terítésre, beleértve indokolt esetben azt is, ha ez a biocid termékkel kezelt anyaggal kapcsolatos.

| 43. | A PEC meghatározását vagy az expozíció minőségi becslését különösen a következők figyelembevételével kell végezni, értelemszerűen:






  — | az expozíciós adatok megfelelő mérése, |
| --- | --- | --- |

43.

A PEC meghatározását vagy az expozíció minőségi becslését különösen a következők figyelembevételével kell végezni, értelemszerűen:

—

az expozíciós adatok megfelelő mérése,

| — | a forgalomba hozott termék megjelenési formája, |
| --- | --- |

—

a forgalomba hozott termék megjelenési formája,

| — | a biocid termék típusa, |
| --- | --- |

—

a biocid termék típusa,

| — | az alkalmazás módja és aránya, |
| --- | --- |

—

az alkalmazás módja és aránya,

| — | fizikai-kémiai tulajdonságok, |
| --- | --- |

—

fizikai-kémiai tulajdonságok,

| — | bomlási/átalakulási termékek, |
| --- | --- |

—

bomlási/átalakulási termékek,

| — | a környezeti elemekbe történő kijutás valószínű módjai, és az adszorpció/deszorpció valamint a lebomlás lehetősége, |
| --- | --- |

—

a környezeti elemekbe történő kijutás valószínű módjai, és az adszorpció/deszorpció valamint a lebomlás lehetősége,

| — | az expozíció gyakorisága és időtartama. |
| --- | --- |

—

az expozíció gyakorisága és időtartama.

| 44. | Amennyiben megfelelően mért, reprezentatív expozíciós adatok állnak rendelkezésre, azoknak különleges figyelmet kell szentelni az expozícióértékelés során. Ha az expozíciós szintek meghatározására számításos módszereket használnak, azt megfelelő modellek alapján kell tenni. Ezeknek a modelleknek a jellemzőit a 32. pont sorolja fel. Ahol célszerű, eseti alapon figyelembe kell venni a hasonló felhasználású és hasonló expozíciós körülményekkel vagy hasonló tulajdonságokkal rendelkező anyagok folyamatos megfigyelésével nyert adatokat is. |
| --- | --- |

44.

Amennyiben megfelelően mért, reprezentatív expozíciós adatok állnak rendelkezésre, azoknak különleges figyelmet kell szentelni az expozícióértékelés során. Ha az expozíciós szintek meghatározására számításos módszereket használnak, azt megfelelő modellek alapján kell tenni. Ezeknek a modelleknek a jellemzőit a 32. pont sorolja fel. Ahol célszerű, eseti alapon figyelembe kell venni a hasonló felhasználású és hasonló expozíciós körülményekkel vagy hasonló tulajdonságokkal rendelkező anyagok folyamatos megfigyelésével nyert adatokat is.

| 45. | Amennyire lehetséges, a kockázatjellemzéssel együtt minden adott környezeti elemnél el kell végezni a PEC- és a PNEC-értékek összevetését, hogy a PEC/PNEC arány kiszámítható legyen. |
| --- | --- |

45.

Amennyire lehetséges, a kockázatjellemzéssel együtt minden adott környezeti elemnél el kell végezni a PEC- és a PNEC-értékek összevetését, hogy a PEC/PNEC arány kiszámítható legyen.

| 46. | Ha nem lehetséges a PEC/PNEC arány kiszámítása, a kockázatjellemzésnek minőségi értékelést kell tartalmaznia a hatás fellépésének valószínűségéről az adott és a várható expozíciós viszonyok szerint. |
| --- | --- |

46.

Ha nem lehetséges a PEC/PNEC arány kiszámítása, a kockázatjellemzésnek minőségi értékelést kell tartalmaznia a hatás fellépésének valószínűségéről az adott és a várható expozíciós viszonyok szerint.

Elfogadhatatlan hatások

| 47. | Az adatokat az illetékes hatósághoz kell benyújtani, amely azokat értékeli annak felmérésére, hogy a biocid termék nem okoz-e szükségtelen szenvedést
  és fájdalmat
  a gerinces célszervezeteknek. Ez magában foglalja a hatásmechanizmus értékelését és a gerinces célszervezetek viselkedésében és egészségi állapotában jelentkező hatást; ha a kívánt hatás a gerinces célszervezetek elpusztítása, meg kell becsülni az elhullás beálltához szükséges időt és az elhullás bekövetkezésének körülményeit.
  Ezeket a megállapításokat minden engedélyezett biocid termék tekintetében nyilvánosságra kell hozni az Ügynökség weboldalán. |
| --- | --- |

47.

Az adatokat az illetékes hatósághoz kell benyújtani, amely azokat értékeli annak felmérésére, hogy a biocid termék nem okoz-e szükségtelen szenvedést
  és fájdalmat
  a gerinces célszervezeteknek. Ez magában foglalja a hatásmechanizmus értékelését és a gerinces célszervezetek viselkedésében és egészségi állapotában jelentkező hatást; ha a kívánt hatás a gerinces célszervezetek elpusztítása, meg kell becsülni az elhullás beálltához szükséges időt és az elhullás bekövetkezésének körülményeit.
  Ezeket a megállapításokat minden engedélyezett biocid termék tekintetében nyilvánosságra kell hozni az Ügynökség weboldalán.

| 48. | Ahol indokolt, az illetékes hatóság értékeli a biocid termék hatóanyagával szembeni rezisztencia kifejlődésének lehetőségét a célszervezetben. |
| --- | --- |

48.

Ahol indokolt, az illetékes hatóság értékeli a biocid termék hatóanyagával szembeni rezisztencia kifejlődésének lehetőségét a célszervezetben.

| 49. | Ha arra utaló jelek vannak, hogy bármely más elfogadhatatlan hatás jelentkezik, az illetékes hatóság felméri az ilyen hatás előfordulásának lehetőségét. Ilyen elfogadhatatlan hatás lehet például egy faanyagvédő termék alkalmazását követően a fában használt rögzítőelemeken és szerelvényeken jelentkező nem kívánt reakció. |
| --- | --- |

49.

Ha arra utaló jelek vannak, hogy bármely más elfogadhatatlan hatás jelentkezik, az illetékes hatóság felméri az ilyen hatás előfordulásának lehetőségét. Ilyen elfogadhatatlan hatás lehet például egy faanyagvédő termék alkalmazását követően a fában használt rögzítőelemeken és szerelvényeken jelentkező nem kívánt reakció.

Hatékonyság

| 50. | Adatszolgáltatásra is -értékelésre van szükség annak érdekében, hogy igazolni lehessen egy adott biocid termék deklarált hatékonyságának megalapozottságát. A kérelmező által benyújtott vagy az illetékes hatóság, illetve az Ügynökség rendelkezésére álló adatoknak bizonyítaniuk kell a biocid termék célszervezet elleni hatékonyságát, ha a terméket rendeltetésszerűen, az engedélyezés feltételeinek megfelelően alkalmazzák. |
| --- | --- |

50.

Adatszolgáltatásra is -értékelésre van szükség annak érdekében, hogy igazolni lehessen egy adott biocid termék deklarált hatékonyságának megalapozottságát. A kérelmező által benyújtott vagy az illetékes hatóság, illetve az Ügynökség rendelkezésére álló adatoknak bizonyítaniuk kell a biocid termék célszervezet elleni hatékonyságát, ha a terméket rendeltetésszerűen, az engedélyezés feltételeinek megfelelően alkalmazzák.

| 51. | A vizsgálatokat uniós iránymutatások szerint kell végezni, amennyiben azok rendelkezésre állnak és alkalmazhatók. Amennyiben megfelelőek, az alábbiakban felsorolt egyéb módszerek is alkalmazhatók. Ha vannak a gyakorlati alkalmazásból származó releváns, elfogadható adatok, azok is felhasználhatók.






  — | ISO, CEN vagy más nemzetközileg szabványosított módszer |
| --- | --- | --- |

51.

A vizsgálatokat uniós iránymutatások szerint kell végezni, amennyiben azok rendelkezésre állnak és alkalmazhatók. Amennyiben megfelelőek, az alábbiakban felsorolt egyéb módszerek is alkalmazhatók. Ha vannak a gyakorlati alkalmazásból származó releváns, elfogadható adatok, azok is felhasználhatók.

—

ISO, CEN vagy más nemzetközileg szabványosított módszer

| — | nemzeti szabványos módszer |
| --- | --- |

—

nemzeti szabványos módszer

| — | az iparágban szabványosított módszer (amelyet az illetékes hatóság vagy az Ügynökség elfogad) |
| --- | --- |

—

az iparágban szabványosított módszer (amelyet az illetékes hatóság vagy az Ügynökség elfogad)

| — | a gyártó egyéni szabványosított módszere (amelyet az illetékes hatóság vagy az Ügynökség elfogad) |
| --- | --- |

—

a gyártó egyéni szabványosított módszere (amelyet az illetékes hatóság vagy az Ügynökség elfogad)

| — | a biocid termék tényleges kifejlesztésekor nyert adatok (amelyet az illetékes hatóság vagy az Ügynökség elfogad) |
| --- | --- |

—

a biocid termék tényleges kifejlesztésekor nyert adatok (amelyet az illetékes hatóság vagy az Ügynökség elfogad)

Összefoglalás

| 52. | Minden egyes területen, ahol kockázatértékelés történt – tehát az emberre, állatra és a környezetre gyakorolt hatásokat illetően – az illetékes hatóság a hatóanyagra kapott adatokat összegzi a potenciálisan veszélyes anyagokra kapott adatokkal, hogy így magára a biocid termékre nézve átfogó értékelést kapjon. Ez az értékelés figyelembe veszi a biocid termékben lévő hatóanyag, illetve hatóanyagok és potenciálisan veszélyes anyagok minden lehetséges szinergikus hatását. |
| --- | --- |

52.

Minden egyes területen, ahol kockázatértékelés történt – tehát az emberre, állatra és a környezetre gyakorolt hatásokat illetően – az illetékes hatóság a hatóanyagra kapott adatokat összegzi a potenciálisan veszélyes anyagokra kapott adatokkal, hogy így magára a biocid termékre nézve átfogó értékelést kapjon. Ez az értékelés figyelembe veszi a biocid termékben lévő hatóanyag, illetve hatóanyagok és potenciálisan veszélyes anyagok minden lehetséges szinergikus hatását.

| 53. | Egynél több hatóanyagot tartalmazó biocid termékeknél az összes káros hatást összegezni kell a biocid termék általános hatásának megállapításához. |
| --- | --- |

53.

Egynél több hatóanyagot tartalmazó biocid termékeknél az összes káros hatást összegezni kell a biocid termék általános hatásának megállapításához.

DÖNTÉSHOZATAL

Általános elvek

| 54. | A 90. pontnak megfelelően az illetékes hatóság vagy a Bizottság a biocid termék használati engedélyére nézve annak eredményeképpen hozza meg határozatát, hogy összegzi a biocid termékben jelen lévő egyes hatóanyagokból származó kockázatokat az ott jelen lévő potenciálisan veszélyes anyagból származó kockázatokkal. A kockázatértékelés kiterjed a biocid termék szokásos felhasználására és ezzel párhuzamosan a reálisan elképzelhető legkedvezőtlenebb felhasználásra is, beleértve magának a terméknek és az azzal kezelt termékeknek minden releváns ártalmatlanítási vonatkozását. |
| --- | --- |

54.

A 90. pontnak megfelelően az illetékes hatóság vagy a Bizottság a biocid termék használati engedélyére nézve annak eredményeképpen hozza meg határozatát, hogy összegzi a biocid termékben jelen lévő egyes hatóanyagokból származó kockázatokat az ott jelen lévő potenciálisan veszélyes anyagból származó kockázatokkal. A kockázatértékelés kiterjed a biocid termék szokásos felhasználására és ezzel párhuzamosan a reálisan elképzelhető legkedvezőtlenebb felhasználásra is, beleértve magának a terméknek és az azzal kezelt termékeknek minden releváns ártalmatlanítási vonatkozását.

| 55. | Az engedélyezésre vonatkozó határozathozatalkor az illetékes hatóság vagy a Bizottság a kérelem tárgyát képező biocid termék minden egyes terméktípusát és minden egyes alkalmazási területét illetően az alábbi következtetésekre juthat:






  (1) | a biocid termék nem engedélyezhető; |
| --- | --- | --- |

55.

Az engedélyezésre vonatkozó határozathozatalkor az illetékes hatóság vagy a Bizottság a kérelem tárgyát képező biocid termék minden egyes terméktípusát és minden egyes alkalmazási területét illetően az alábbi következtetésekre juthat:

(1)

a biocid termék nem engedélyezhető;

| (2) | a biocid termék meghatározott feltételek/korlátozások mellett engedélyezhető; |
| --- | --- |

(2)

a biocid termék meghatározott feltételek/korlátozások mellett engedélyezhető;

| (3) | több adatra van szükség, mielőtt határozni lehetne az engedélyezésről. |
| --- | --- |

(3)

több adatra van szükség, mielőtt határozni lehetne az engedélyezésről.

| 56. | Ha az illetékes hatóság vagy a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy további információkra vagy adatokra van szükség az engedélyezési határozat meghozatalához, az ilyen információk vagy adatok szükségességét indokolni kell. A kiegészítő információk és adatok a további megfelelő kockázatértékeléshez minimálisan szükségesek. |
| --- | --- |

56.

Ha az illetékes hatóság vagy a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy további információkra vagy adatokra van szükség az engedélyezési határozat meghozatalához, az ilyen információk vagy adatok szükségességét indokolni kell. A kiegészítő információk és adatok a további megfelelő kockázatértékeléshez minimálisan szükségesek.

| 57. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság kizárólag olyan biocid termékeket engedélyezhet, amelyek az engedélyben rögzített feltételeknek megfelelő használat mellett nem jelentenek elfogadhatatlan kockázatot az emberekre, állatokra vagy a környezetre, hatékonyak és olyan hatóanyagot tartalmaznak, amelynek ilyen biocid termékekben való használata uniós szinten engedélyezett. |
| --- | --- |

57.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság kizárólag olyan biocid termékeket engedélyezhet, amelyek az engedélyben rögzített feltételeknek megfelelő használat mellett nem jelentenek elfogadhatatlan kockázatot az emberekre, állatokra vagy a környezetre, hatékonyak és olyan hatóanyagot tartalmaznak, amelynek ilyen biocid termékekben való használata uniós szinten engedélyezett.

| 58. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság, amennyiben szükségesnek ítéli, az engedélyeket kiadáskor feltételekhez vagy korlátozásokhoz kötheti. Ezek jellegét és szigorát a biocid termék alkalmazásától várható előnyök és az abból fakadó kockázatok természete és nagyságrendje alapján, azokkal arányosan határozzák meg. |
| --- | --- |

58.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság, amennyiben szükségesnek ítéli, az engedélyeket kiadáskor feltételekhez vagy korlátozásokhoz kötheti. Ezek jellegét és szigorát a biocid termék alkalmazásától várható előnyök és az abból fakadó kockázatok természete és nagyságrendje alapján, azokkal arányosan határozzák meg.

| 59. | A döntéshozatal folyamata során az illetékes hatóság vagy a Bizottság az alábbiakat veszi figyelembe:






  — | a kockázatértékelés eredményei, különös tekintettel az expozíció és a hatás összefüggéseire, |
| --- | --- | --- |

59.

A döntéshozatal folyamata során az illetékes hatóság vagy a Bizottság az alábbiakat veszi figyelembe:

—

a kockázatértékelés eredményei, különös tekintettel az expozíció és a hatás összefüggéseire,

| — | a hatás jellege és erőssége
  , kellően figyelembe véve az összesített, kombinált és szinergikus hatásokat
  , |
| --- | --- |

—

a hatás jellege és erőssége
  , kellően figyelembe véve az összesített, kombinált és szinergikus hatásokat
  ,

| — | az alkalmazható kockázatkezelés, |
| --- | --- |

—

az alkalmazható kockázatkezelés,

| — | a biocid termék alkalmazási területe, |
| --- | --- |

—

a biocid termék alkalmazási területe,

| — | a biocid termék hatékonysága, |
| --- | --- |

—

a biocid termék hatékonysága,

| — | a biocid termék fizikai tulajdonságai, |
| --- | --- |

—

a biocid termék fizikai tulajdonságai,

| — | a biocid termék használatából származó előnyök. |
| --- | --- |

—

a biocid termék használatából származó előnyök.

| 60. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság, amikor egy biocid termék engedélyezéséről határoz, figyelembe veszi az értékelési és döntéshozatali folyamatban használt adatok esetleges szórásából eredő bizonytalanságot. |
| --- | --- |

60.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság, amikor egy biocid termék engedélyezéséről határoz, figyelembe veszi az értékelési és döntéshozatali folyamatban használt adatok esetleges szórásából eredő bizonytalanságot.

| 61. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság előírja a biocid termékek rendeltetésszerű használatát. A rendeltetésszerű használat magában foglalja a hatékony dózis alkalmazását és ahol lehetséges, a biocid termékek használatának a lehető legkisebb mértékre való csökkentését. |
| --- | --- |

61.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság előírja a biocid termékek rendeltetésszerű használatát. A rendeltetésszerű használat magában foglalja a hatékony dózis alkalmazását és ahol lehetséges, a biocid termékek használatának a lehető legkisebb mértékre való csökkentését.

Emberekre gyakorolt hatás

| 62. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a kockázatértékelés megerősíti, hogy az adott termék várható alkalmazása során – beleértve a reálisan feltételezhető legkedvezőtlenebb helyzetet – az emberekre nézve elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelent. |
| --- | --- |

62.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a kockázatértékelés megerősíti, hogy az adott termék várható alkalmazása során – beleértve a reálisan feltételezhető legkedvezőtlenebb helyzetet – az emberekre nézve elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelent.

| 63. | Amikor az illetékes hatóság vagy a Bizottság biocid termék engedélyezéséről határoz, a népesség valamennyi csoportjára – nevezetesen a terméket vagy hatóanyagot munkavégzés során alkalmazó felhasználókra, magáncélú felhasználókra és a közvetlenül vagy a környezeten keresztül közvetetten exponált emberekre – nézve számol a lehetséges hatásokkal. |
| --- | --- |

63.

Amikor az illetékes hatóság vagy a Bizottság biocid termék engedélyezéséről határoz, a népesség valamennyi csoportjára – nevezetesen a terméket vagy hatóanyagot munkavégzés során alkalmazó felhasználókra, magáncélú felhasználókra és a közvetlenül vagy a környezeten keresztül közvetetten exponált emberekre – nézve számol a lehetséges hatásokkal.

| 64. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság megvizsgálja az expozíció és a hatás közötti összefüggést, és erre alapoz a döntéshozatal folyamatában. Ennek az összefüggésnek a vizsgálatánál számos tényezőt kell figyelembe venni, és ezek közül az egyik legfontosabb az anyag nem kívánt hatásának jellege. A hatás lehet akut toxicitás, irritatív hatás, maró hatás, szenzibilizáló hatás, többszöri dózisnál fellépő toxicitás, mutagenitás, karcinogenitás, neurotoxicitás, reprodukciós toxicitás, a fizikai-kémiai tulajdonságokkal és a hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag más, nem kívánt tulajdonságaival együtt. |
| --- | --- |

64.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság megvizsgálja az expozíció és a hatás közötti összefüggést, és erre alapoz a döntéshozatal folyamatában. Ennek az összefüggésnek a vizsgálatánál számos tényezőt kell figyelembe venni, és ezek közül az egyik legfontosabb az anyag nem kívánt hatásának jellege. A hatás lehet akut toxicitás, irritatív hatás, maró hatás, szenzibilizáló hatás, többszöri dózisnál fellépő toxicitás, mutagenitás, karcinogenitás, neurotoxicitás, reprodukciós toxicitás, a fizikai-kémiai tulajdonságokkal és a hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag más, nem kívánt tulajdonságaival együtt.

| 65. | Amikor az illetékes hatóság vagy a Bizottság biocid termék engedélyezéséről határoz, amennyiben lehetséges, a kapott eredményeket összeveti egy azonos vagy hasonló nem kívánt hatásra végzett korábbi kockázatértékelés eredményeivel, és megfelelő biztonsági határra vonatkozó együtthatót (MOS) állapít meg. |
| --- | --- |

65.

Amikor az illetékes hatóság vagy a Bizottság biocid termék engedélyezéséről határoz, amennyiben lehetséges, a kapott eredményeket összeveti egy azonos vagy hasonló nem kívánt hatásra végzett korábbi kockázatértékelés eredményeivel, és megfelelő biztonsági határra vonatkozó együtthatót (MOS) állapít meg.

| 66. | A megfelelő MOS-érték jellemzően 100, de ennél alacsonyabb vagy magasabb MOS érték is megfelelő lehet, többek között a kritikus toxikus hatás jellegétől függően. |
| --- | --- |

66.

A megfelelő MOS-érték jellemzően 100, de ennél alacsonyabb vagy magasabb MOS érték is megfelelő lehet, többek között a kritikus toxikus hatás jellegétől függően.

| 67. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság, amennyiben szükséges, az engedélyezés feltételéül szabhatja a személyi védőfelszerelés, így a légzésvédők, arcvédők, védőruhák, védőkesztyűk és védőszemüvegek használatát, hogy a terméket munkavégzés során alkalmazó személyek expozícióját csökkentse. A védőeszközöket a dolgozók számára könnyen hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

67.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság, amennyiben szükséges, az engedélyezés feltételéül szabhatja a személyi védőfelszerelés, így a légzésvédők, arcvédők, védőruhák, védőkesztyűk és védőszemüvegek használatát, hogy a terméket munkavégzés során alkalmazó személyek expozícióját csökkentse. A védőeszközöket a dolgozók számára könnyen hozzáférhetővé kell tenni.

| 68. | Ha a magáncélú felhasználók esetében a személyi védőfelszerelés használata lenne az egyetlen lehetséges módszer az expozíció csökkentésére, a terméket általában nem engedélyezik. |
| --- | --- |

68.

Ha a magáncélú felhasználók esetében a személyi védőfelszerelés használata lenne az egyetlen lehetséges módszer az expozíció csökkentésére, a terméket általában nem engedélyezik.

| 69. | Ha az expozíció és a hatás közti arányt nem sikerül elfogadható értékre csökkenteni, akkor az illetékes hatóság vagy a Bizottság a biocid termékre nem adhat ki engedélyt. |
| --- | --- |

69.

Ha az expozíció és a hatás közti arányt nem sikerül elfogadható értékre csökkenteni, akkor az illetékes hatóság vagy a Bizottság a biocid termékre nem adhat ki engedélyt.

Állatokra gyakorolt hatás

| 70. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a kockázatértékelés megerősíti, hogy a biocid termék rendeltetésszerű használata a nem célzott állatokra elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelent. |
| --- | --- |

70.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a kockázatértékelés megerősíti, hogy a biocid termék rendeltetésszerű használata a nem célzott állatokra elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelent.

| 71. | Amikor az illetékes hatóság vagy a Bizottság a biocid termék engedélyezéséről határoz, akkor az emberekre gyakorolt hatással foglalkozó részben leírt megfelelő kritériumokat alkalmazza az állatok esetében is a kockázatok mérlegelésekor. |
| --- | --- |

71.

Amikor az illetékes hatóság vagy a Bizottság a biocid termék engedélyezéséről határoz, akkor az emberekre gyakorolt hatással foglalkozó részben leírt megfelelő kritériumokat alkalmazza az állatok esetében is a kockázatok mérlegelésekor.

Környezeti hatások

| 72. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a kockázatértékelés megerősíti, hogy a hatóanyag vagy bármely potenciálisan veszélyes anyag, bomlástermék vagy reakciótermék elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelent valamely környezeti elemre: a vízre (üledékét is beleértve), a talajra vagy a levegőre. Ez magában foglalja az adott elemben élő nem célszervezetekre vonatkozó kockázatértékelést is.
  Annak elbírálására, hogy elfogadhatatlan mértékű kockázat áll-e fenn, az illetékes hatóság vagy a Bizottság a 90. pont szerinti végső döntéshozatalkor figyelembe veszi a 75–85. pontban foglalt kritériumokat. |
| --- | --- |

72.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a kockázatértékelés megerősíti, hogy a hatóanyag vagy bármely potenciálisan veszélyes anyag, bomlástermék vagy reakciótermék elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelent valamely környezeti elemre: a vízre (üledékét is beleértve), a talajra vagy a levegőre. Ez magában foglalja az adott elemben élő nem célszervezetekre vonatkozó kockázatértékelést is.

Annak elbírálására, hogy elfogadhatatlan mértékű kockázat áll-e fenn, az illetékes hatóság vagy a Bizottság a 90. pont szerinti végső döntéshozatalkor figyelembe veszi a 75–85. pontban foglalt kritériumokat.

| 73. | A döntéshozatal alapvető eszköze a PEC/PNEC arány, vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, akkor a minőségi becslés. A koncentrációmérés és a becslés adatainak szórása miatt megfelelő figyelmet kell fordítani ennek az arányszámnak a pontosságára.
  A PEC-érték meghatározásánál a legmegfelelőbb modellt kell használni, figyelembe véve a biocid termék környezetben bekövetkező sorsát és viselkedését. |
| --- | --- |

73.

A döntéshozatal alapvető eszköze a PEC/PNEC arány, vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, akkor a minőségi becslés. A koncentrációmérés és a becslés adatainak szórása miatt megfelelő figyelmet kell fordítani ennek az arányszámnak a pontosságára.

A PEC-érték meghatározásánál a legmegfelelőbb modellt kell használni, figyelembe véve a biocid termék környezetben bekövetkező sorsát és viselkedését.

| 74. | Ha egy adott környezeti elem esetében a PEC/PNEC arány kisebb vagy egyenlő, mint 1, akkor a kockázatjellemzés eredménye az lesz, hogy további információra, illetve vizsgálatokra nincs szükség.
  Ha a PEC/PNEC érték nagyobb, mint 1, az érték nagysága és egyéb megfontolandó tényezők alapján az illetékes hatóság vagy a Bizottság dönti el, hogy szükségesek-e további adatok, illetve vizsgálatok a kérdés tisztázására, esetleg kockázatcsökkentő intézkedésekre lenne szükség vagy a termékre egyáltalán nem lehet engedélyt kiadni. A megfontolandó tényezők megegyeznek a fenti 37. pontban említettekkel. |
| --- | --- |

74.

Ha egy adott környezeti elem esetében a PEC/PNEC arány kisebb vagy egyenlő, mint 1, akkor a kockázatjellemzés eredménye az lesz, hogy további információra, illetve vizsgálatokra nincs szükség.

Ha a PEC/PNEC érték nagyobb, mint 1, az érték nagysága és egyéb megfontolandó tényezők alapján az illetékes hatóság vagy a Bizottság dönti el, hogy szükségesek-e további adatok, illetve vizsgálatok a kérdés tisztázására, esetleg kockázatcsökkentő intézkedésekre lenne szükség vagy a termékre egyáltalán nem lehet engedélyt kiadni. A megfontolandó tényezők megegyeznek a fenti 37. pontban említettekkel.

Víz

| 75. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a javasolt felhasználási feltételek mellett a vízben (vagy annak üledékében) lévő hatóanyag vagy bármely más potenciálisan veszélyes anyag vagy jelentős metabolit, vagy bomlástermék vagy reakciótermék a várható koncentrációban elfogadhatatlan hatást gyakorol a nem célzott állatfajokra a víz, tengervíz vagy torkolati víz környezetében, kivéve ha tudományosan bizonyított, hogy az adott gyakorlati felhasználási körülmények mellett nincs elfogadhatatlan hatás. |
| --- | --- |

75.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a javasolt felhasználási feltételek mellett a vízben (vagy annak üledékében) lévő hatóanyag vagy bármely más potenciálisan veszélyes anyag vagy jelentős metabolit, vagy bomlástermék vagy reakciótermék a várható koncentrációban elfogadhatatlan hatást gyakorol a nem célzott állatfajokra a víz, tengervíz vagy torkolati víz környezetében, kivéve ha tudományosan bizonyított, hogy az adott gyakorlati felhasználási körülmények mellett nincs elfogadhatatlan hatás.

| 76. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a felhasználás javasolt feltételei mellett a hatóanyag vagy bármely más potenciálisan veszélyes anyag vagy jelentős metabolit, vagy bomlás- vagy reakciótermék várható koncentrációja a talajvízben meghaladja a következő koncentrációk közül az alacsonyabbat:






  — | az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1980. július 15-i 80/778/EGK tanácsi irányelv (1) által megállapított maximális megengedhető koncentrációt, illetve |
| --- | --- | --- |

76.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a felhasználás javasolt feltételei mellett a hatóanyag vagy bármely más potenciálisan veszélyes anyag vagy jelentős metabolit, vagy bomlás- vagy reakciótermék várható koncentrációja a talajvízben meghaladja a következő koncentrációk közül az alacsonyabbat:

—

az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1980. július 15-i 80/778/EGK tanácsi irányelv (1) által megállapított maximális megengedhető koncentrációt, illetve

| — | azt a maximális koncentrációt, amelyet a hatóanyagnak ezen rendelet I. mellékletébe való felvételét célzó eljárást követően megfelelő adatok, főleg toxikológiai adatok alapján állapítottak meg, |
| --- | --- |

—

azt a maximális koncentrációt, amelyet a hatóanyagnak ezen rendelet I. mellékletébe való felvételét célzó eljárást követően megfelelő adatok, főleg toxikológiai adatok alapján állapítottak meg,

kivéve ha tudományosan bizonyított, hogy az adott gyakorlati felhasználási körülmények között a koncentráció nem haladja meg az alacsonyabb koncentrációt.

| 77. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a hatóanyag vagy egy potenciálisan veszélyes anyag vagy jelentős metabolitok, bomlás- vagy reakciótermékek várható koncentrációja
  a talajvízben, illetve
  a felszíni vízben vagy annak üledékében a biocid termék tervezett felhasználási feltételek melletti felhasználását követően:






  — | amennyiben a termék tervezett felhasználási területén lévő vagy onnan eredő felszíni vizet ivóvíz vételére szánják, meghaladja a következő irányelvek által megállapított határértékeket:






  — | a tagállamokban ivóvízkivételre szánt felszíni víz minőségi követelményeiről szóló, 1975. június 16-i 75/440/EGK tanácsi irányelv (2) |
| --- | --- | --- | --- |

77.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha a hatóanyag vagy egy potenciálisan veszélyes anyag vagy jelentős metabolitok, bomlás- vagy reakciótermékek várható koncentrációja
  a talajvízben, illetve
  a felszíni vízben vagy annak üledékében a biocid termék tervezett felhasználási feltételek melletti felhasználását követően:

—

amennyiben a termék tervezett felhasználási területén lévő vagy onnan eredő felszíni vizet ivóvíz vételére szánják, meghaladja a következő irányelvek által megállapított határértékeket:

—

a tagállamokban ivóvízkivételre szánt felszíni víz minőségi követelményeiről szóló, 1975. június 16-i 75/440/EGK tanácsi irányelv (2)

| — | a 80/778/EGK irányelv, vagy |
| --- | --- |

—

a 80/778/EGK irányelv, vagy

| — | a nem célzott állatfajokra elfogadhatatlannak ítélt hatást gyakorol, |
| --- | --- |

—

a nem célzott állatfajokra elfogadhatatlannak ítélt hatást gyakorol,

| — | azzal a kockázattal jár, hogy nem teljesülnek a következő jogszabályokban foglalt célkitűzések vagy előírások:








  — | 98/83/EK irányelv; vagy |
| --- | --- | --- |

—

azzal a kockázattal jár, hogy nem teljesülnek a következő jogszabályokban foglalt célkitűzések vagy előírások:

—

98/83/EK irányelv; vagy

| — | 2000/60/EK irányelv; vagy |
| --- | --- |

—

2000/60/EK irányelv; vagy

| — | 2006/118/EK irányelv; vagy |
| --- | --- |

—

2006/118/EK irányelv; vagy

| — | 2008/56/EK irányelv; vagy |
| --- | --- |

—

2008/56/EK irányelv; vagy

| — | 2008/105/EK irányelv; vagy |
| --- | --- |

—

2008/105/EK irányelv; vagy

| — | a tengervíz szennyezéssel szembeni védelmére vonatkozóan fontos kötelezettségeket tartalmazó nemzetközi megállapodások. |
| --- | --- |

—

a tengervíz szennyezéssel szembeni védelmére vonatkozóan fontos kötelezettségeket tartalmazó nemzetközi megállapodások.

| 78. | A biocid termék tervezett – és a kijuttatás során használt készülék tisztítására is kiterjedő – használati utasításának olyannak kell lennie, hogy a lehető legkisebbre csökkentse annak esélyét, hogy a víz vagy üledéke véletlenszerűen szennyeződik. |
| --- | --- |

78.

A biocid termék tervezett – és a kijuttatás során használt készülék tisztítására is kiterjedő – használati utasításának olyannak kell lennie, hogy a lehető legkisebbre csökkentse annak esélyét, hogy a víz vagy üledéke véletlenszerűen szennyeződik.

Talaj

| 79. | Ahol a talaj elfogadhatatlan mértékű szennyeződésének előfordulása valószínűsíthető, az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha az abban lévő hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag a biocid termék alkalmazását követően






  — | a helyszíni vizsgálat tanúsága szerint a talajban egy évnél hosszabb ideig megmarad, vagy |
| --- | --- | --- |

79.

Ahol a talaj elfogadhatatlan mértékű szennyeződésének előfordulása valószínűsíthető, az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha az abban lévő hatóanyag vagy potenciálisan veszélyes anyag a biocid termék alkalmazását követően

—

a helyszíni vizsgálat tanúsága szerint a talajban egy évnél hosszabb ideig megmarad, vagy

| — | laboratóriumi vizsgálatok tanúsága szerint nem extrahálható szermaradékot képez, melynek mennyisége 100 nap után meghaladja a kezdeti dózis 70 %-át meghaladja, 100 nap elteltével 5 %-nál kisebb ásványosodási arány mellett, |
| --- | --- |

—

laboratóriumi vizsgálatok tanúsága szerint nem extrahálható szermaradékot képez, melynek mennyisége 100 nap után meghaladja a kezdeti dózis 70 %-át meghaladja, 100 nap elteltével 5 %-nál kisebb ásványosodási arány mellett,

| — | a nem célszervezetekre nézve elfogadhatatlan következményekkel vagy hatásokkal jár, |
| --- | --- |

—

a nem célszervezetekre nézve elfogadhatatlan következményekkel vagy hatásokkal jár,

kivéve ha tudományosan bizonyított, hogy a gyakorlati felhasználási feltételek mellett a talajban nem lép fel elfogadhatatlan mértékű akkumuláció.

Levegő

| 80. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha az várhatóan elfogadhatatlan hatásokkal jár levegő összetételére nézve, kivéve ha tudományosan bizonyított, hogy az adott gyakorlati felhasználási feltételek mellett nem lép fel elfogadhatatlan hatás. |
| --- | --- |

80.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha az várhatóan elfogadhatatlan hatásokkal jár levegő összetételére nézve, kivéve ha tudományosan bizonyított, hogy az adott gyakorlati felhasználási feltételek mellett nem lép fel elfogadhatatlan hatás.

A nem célszervezetekre gyakorolt hatások

| 81. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha ésszerűen fennáll annak a lehetősége, hogy a biocid termék hatásának kitett nem célszervezetek esetében a hatóanyagra vagy potenciálisan veszélyes anyagra nézve






  — | a PEC/PNEC érték nagyobb, mint 1, kivéve ha a kockázatértékelés során egyértelműen megállapítják, hogy a biocid termék tervezett felhasználási feltételek melletti használatát követően gyakorlati feltételek mellett nem lépnek fel elfogadhatatlan hatások, vagy |
| --- | --- | --- |

81.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha ésszerűen fennáll annak a lehetősége, hogy a biocid termék hatásának kitett nem célszervezetek esetében a hatóanyagra vagy potenciálisan veszélyes anyagra nézve

—

a PEC/PNEC érték nagyobb, mint 1, kivéve ha a kockázatértékelés során egyértelműen megállapítják, hogy a biocid termék tervezett felhasználási feltételek melletti használatát követően gyakorlati feltételek mellett nem lépnek fel elfogadhatatlan hatások, vagy

| — | a nem célzott gerincesek zsírszöveteire vonatkozó biokoncentrációs együttható (BCF) nagyobb, mint 1, kivéve ha a kockázatértékelés során egyértelműen megállapítják, hogy a biocid termék tervezett felhasználási feltételek melletti használatát követően gyakorlati feltételek mellett nem lépnek fel sem közvetlen, sem közvetett elfogadhatatlan hatások. |
| --- | --- |

—

a nem célzott gerincesek zsírszöveteire vonatkozó biokoncentrációs együttható (BCF) nagyobb, mint 1, kivéve ha a kockázatértékelés során egyértelműen megállapítják, hogy a biocid termék tervezett felhasználási feltételek melletti használatát követően gyakorlati feltételek mellett nem lépnek fel sem közvetlen, sem közvetett elfogadhatatlan hatások.

| 82. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha ésszerűen fennáll annak a lehetősége, hogy vízi szervezeteket – ideértve a tengeri és torkolatvízi szervezeteket – a biocid termék expozíciós hatása érheti, és ha a szerben lévő hatóanyagra vagy potenciálisan veszélyes anyagra nézve:






  — | a PEC/PNEC érték nagyobb, mint 1, kivéve ha a kockázatértékelés során egyértelműen megállapítják, hogy a biocid termék a javasolt felhasználási feltételek mellett, gyakorlati feltételek mellett nem fenyegeti a vízi szervezetek – köztük a tengeri és torkolatvízi szervezetek – életképességét, vagy |
| --- | --- | --- |

82.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha ésszerűen fennáll annak a lehetősége, hogy vízi szervezeteket – ideértve a tengeri és torkolatvízi szervezeteket – a biocid termék expozíciós hatása érheti, és ha a szerben lévő hatóanyagra vagy potenciálisan veszélyes anyagra nézve:

—

a PEC/PNEC érték nagyobb, mint 1, kivéve ha a kockázatértékelés során egyértelműen megállapítják, hogy a biocid termék a javasolt felhasználási feltételek mellett, gyakorlati feltételek mellett nem fenyegeti a vízi szervezetek – köztük a tengeri és torkolatvízi szervezetek – életképességét, vagy

| — | a biokoncentrációs együttható (BCF) nagyobb, mint 1 000 a biológiai úton jól lebontható anyagoknál, vagy nagyobb, mint 100 a biológiai úton kevésbé lebontható anyagoknál, kivéve ha a kockázatértékelés során egyértelműen megállapítják, hogy a biocid termék tervezett felhasználási feltételek melletti használatát követően gyakorlati feltételek mellett az exponált szervezetek – köztük a tengeri és torkolatvízi szervezetek – életképességét elfogadhatatlan hatások sem közvetlenül, sem közvetve nem érték. |
| --- | --- |

—

a biokoncentrációs együttható (BCF) nagyobb, mint 1 000 a biológiai úton jól lebontható anyagoknál, vagy nagyobb, mint 100 a biológiai úton kevésbé lebontható anyagoknál, kivéve ha a kockázatértékelés során egyértelműen megállapítják, hogy a biocid termék tervezett felhasználási feltételek melletti használatát követően gyakorlati feltételek mellett az exponált szervezetek – köztük a tengeri és torkolatvízi szervezetek – életképességét elfogadhatatlan hatások sem közvetlenül, sem közvetve nem érték.

| 83. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha ésszerűen fennáll annak lehetősége, hogy a szennyvíztisztító telepeken a mikroorganizmusokat a biocid termék hatása éri, amennyiben bármely hatóanyag, potenciálisan veszélyes anyag, jelentős metabolit, bomlás- vagy reakciótermék esetében a PEC/PNEC érték nagyobb, mint 1, kivéve ha a kockázatértékelés során egyértelműen megállapítják, hogy gyakorlati felhasználási feltételek mellett a mikroorganizmusok életképességét elfogadhatatlan hatás sem közvetlenül, sem közvetve nem éri. |
| --- | --- |

83.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha ésszerűen fennáll annak lehetősége, hogy a szennyvíztisztító telepeken a mikroorganizmusokat a biocid termék hatása éri, amennyiben bármely hatóanyag, potenciálisan veszélyes anyag, jelentős metabolit, bomlás- vagy reakciótermék esetében a PEC/PNEC érték nagyobb, mint 1, kivéve ha a kockázatértékelés során egyértelműen megállapítják, hogy gyakorlati felhasználási feltételek mellett a mikroorganizmusok életképességét elfogadhatatlan hatás sem közvetlenül, sem közvetve nem éri.

Elfogadhatatlan hatások

| 84. | Ha valószínűsíthető a biocid termék hatóanyagával szembeni rezisztencia kialakulása, az illetékes hatóság vagy a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket a rezisztencia következményeinek minimalizálására. Ez jelentheti az engedélyezés feltételeinek módosítását vagy az engedély megtagadását. |
| --- | --- |

84.

Ha valószínűsíthető a biocid termék hatóanyagával szembeni rezisztencia kialakulása, az illetékes hatóság vagy a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket a rezisztencia következményeinek minimalizálására. Ez jelentheti az engedélyezés feltételeinek módosítását vagy az engedély megtagadását.

| 85. | Gerincesek elleni védelemre szánt biocid termék csak akkor engedélyezhető, ha






  — | az elhullás az öntudatvesztéssel egyidejűleg következik be, |
| --- | --- | --- |

85.

Gerincesek elleni védelemre szánt biocid termék csak akkor engedélyezhető, ha

—

az elhullás az öntudatvesztéssel egyidejűleg következik be,

| — | az elhullás azonnal bekövetkezik, |
| --- | --- |

—

az elhullás azonnal bekövetkezik,

| — | az életfunkciók fokozatosan, látható szenvedés tünetei nélkül csökkennek. |
| --- | --- |

—

az életfunkciók fokozatosan, látható szenvedés tünetei nélkül csökkennek.

Gerinceseknél a riasztószer kívánt riasztó hatást szükségtelen szenvedés és fájdalom okozása nélkül kell elérni.

Hatékonyság

| 86. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha annak hatékonysága a címkézésen feltüntetett vagy más engedélyezési feltételeknek megfelelő használat esetén nem elfogadható. |
| --- | --- |

86.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság nem engedélyezi a biocid terméket, ha annak hatékonysága a címkézésen feltüntetett vagy más engedélyezési feltételeknek megfelelő használat esetén nem elfogadható.

| 87. | A védekezés, az irtás vagy más szándékolt hatás szintjének, állandóságának és tartamának minimális követelményként hasonlónak kell lennie más megfelelő referenciatermék hatásáéhoz, ha van ilyen termék, vagy pedig a védekezés vagy irtás más módjainak hatásáéhoz. Ha nincs referenciatermék, a biocid terméknek a tervezett felhasználási területeken meghatározott szintű védelmet vagy védőhatást kell biztosítania. A biocid termék teljesítményét illető következtetéseknek valamennyi tervezett alkalmazási területre, valamint az adott tagállamban, illetve adott esetben az Unióban lévő minden területre érvényesnek kell lenniük, kivéve ha biocid terméket speciális körülmények között kell alkalmazni. Az illetékes hatóságok értékelik az olyan kísérletek során kapott dózishatásra vonatkozó adatokat, ahol a javasoltnál kisebb adagokat alkalmaznak (kezeletlen kontroll kötelező bevonásával) annak elbírálásához, hogy a javasolt dózis a kívánt hatás eléréséhez szükséges legkisebb adag-e. |
| --- | --- |

87.

A védekezés, az irtás vagy más szándékolt hatás szintjének, állandóságának és tartamának minimális követelményként hasonlónak kell lennie más megfelelő referenciatermék hatásáéhoz, ha van ilyen termék, vagy pedig a védekezés vagy irtás más módjainak hatásáéhoz. Ha nincs referenciatermék, a biocid terméknek a tervezett felhasználási területeken meghatározott szintű védelmet vagy védőhatást kell biztosítania. A biocid termék teljesítményét illető következtetéseknek valamennyi tervezett alkalmazási területre, valamint az adott tagállamban, illetve adott esetben az Unióban lévő minden területre érvényesnek kell lenniük, kivéve ha biocid terméket speciális körülmények között kell alkalmazni. Az illetékes hatóságok értékelik az olyan kísérletek során kapott dózishatásra vonatkozó adatokat, ahol a javasoltnál kisebb adagokat alkalmaznak (kezeletlen kontroll kötelező bevonásával) annak elbírálásához, hogy a javasolt dózis a kívánt hatás eléréséhez szükséges legkisebb adag-e.

Összefoglalás

| 88. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság minden egyes területen, ahol kockázatértékelés történt – tehát az emberre, állatra és a környezetre gyakorolt hatásokat illetően – a hatóanyagra kapott adatokat összegzi a potenciálisan veszélyes anyagokra kapott adatokkal, hogy így magára a biocid termékre nézve átfogó értékelést kapjon. Összefoglalást készít továbbá a hatékonyságértékelésről és az elfogadhatatlan hatásokról is.
  Ennek a következőket kell tartalmaznia:






  — | összefoglalás a biocid termék emberekre gyakorolt hatásairól, |
| --- | --- | --- |

88.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság minden egyes területen, ahol kockázatértékelés történt – tehát az emberre, állatra és a környezetre gyakorolt hatásokat illetően – a hatóanyagra kapott adatokat összegzi a potenciálisan veszélyes anyagokra kapott adatokkal, hogy így magára a biocid termékre nézve átfogó értékelést kapjon. Összefoglalást készít továbbá a hatékonyságértékelésről és az elfogadhatatlan hatásokról is.

Ennek a következőket kell tartalmaznia:

—

összefoglalás a biocid termék emberekre gyakorolt hatásairól,

| — | összefoglalás a biocid termék állatokra gyakorolt hatásairól, |
| --- | --- |

—

összefoglalás a biocid termék állatokra gyakorolt hatásairól,

| — | összefoglalás a biocid termék környezetre gyakorolt hatásairól, |
| --- | --- |

—

összefoglalás a biocid termék környezetre gyakorolt hatásairól,

| — | összefoglalás a hatékonyság értékeléséről, |
| --- | --- |

—

összefoglalás a hatékonyság értékeléséről,

| — | összefoglalás az elfogadhatatlan hatásokról. |
| --- | --- |

—

összefoglalás az elfogadhatatlan hatásokról.

A KÖVETKEZTETÉSEK ÖSSZEFOGLALÁSA

| 89. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság összegzi a biocid termék hatásairól a három területen, azaz az embereket, állatokat és a környezetet illetően külön-külön levont következtetéseket, hogy így átfogó következtetésekhez juthasson a biocid termék általános hatására vonatkozóan. |
| --- | --- |

89.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság összegzi a biocid termék hatásairól a három területen, azaz az embereket, állatokat és a környezetet illetően külön-külön levont következtetéseket, hogy így átfogó következtetésekhez juthasson a biocid termék általános hatására vonatkozóan.

| 90. | Az illetékes hatóság vagy a Bizottság, mielőtt a biocid termék engedélyezéséről határozna, megfelelően figyelembe veszi a releváns elfogadhatatlan hatásokat, a biocid termék hatékonyságát és a biocid termék alkalmazásával járó előnyöket. |
| --- | --- |

90.

Az illetékes hatóság vagy a Bizottság, mielőtt a biocid termék engedélyezéséről határozna, megfelelően figyelembe veszi a releváns elfogadhatatlan hatásokat, a biocid termék hatékonyságát és a biocid termék alkalmazásával járó előnyöket.

| 91. | Végül az illetékes hatóság vagy a Bizottság döntést hoz arról, hogy a biocid termék engedélyezhető-e vagy sem, és engedélyezését kell-e valamilyen korlátozáshoz vagy feltételhez kötni az e rendeletben és annak ezen mellékletében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

91.

Végül az illetékes hatóság vagy a Bizottság döntést hoz arról, hogy a biocid termék engedélyezhető-e vagy sem, és engedélyezését kell-e valamilyen korlátozáshoz vagy feltételhez kötni az e rendeletben és annak ezen mellékletében foglaltaknak megfelelően.

---

(1)  HL L 229., 1980.8.30., 11. o.

(2)  HL L 194., 1975.7.25., 26. o.

2010. szeptember 22., szerdaVII. FÜGGELÉK (1)

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| E rendelet | 98/8/EK irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk, (1) bekezdés |
| 2. cikk | |
| 2. cikk, (1) bekezdés | 1. cikk, (2) bekezdés |
| 2. cikk, (2) bekezdés | 1. cikk, (2) bekezdés |
| 2. cikk, (3) bekezdés | 1. cikk, (3) bekezdés |
| 2. cikk, (4) bekezdés | 1. cikk, (4) bekezdés |
| 2. cikk, (5) bekezdés | |
| 2. cikk, (6) bekezdés | |
| 3. cikk | |
| 3. cikk, (1) bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés |
| 3. cikk, (2) bekezdés | 2. cikk, (2) bekezdés |
| 4. cikk | |
| 4. cikk, (1) bekezdés | 10. cikk, (1) bekezdés |
| 4. cikk, (2) bekezdés | 10. cikk, (3) bekezdés |
| 4. cikk, (3) bekezdés | 10. cikk, (2) bekezdés |
| 4. cikk, (4) bekezdés | 10. cikk, (2) bekezdés |
| 5. cikk | |
| 6. cikk | |
| 6. cikk, (1) bekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| 6. cikk, (2) bekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés, a) pont, i. és ii. alpont |
| 6. cikk, (3) bekezdés | |
| 7. cikk | |
| 7. cikk, (1) bekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| 7. cikk, (2) bekezdés | |
| 7. cikk, (3) bekezdés | |
| 7. cikk, (4) bekezdés | |
| 7. cikk, (5) bekezdés | |
| 7. cikk, (6) bekezdés | |
| 8. cikk | |
| 8. cikk, (1) bekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés |
| 8. cikk, (2) bekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |
| 8. cikk, (3) bekezdés | 10. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| 8. cikk, (4) bekezdés | |
| 8. cikk, (5) bekezdés | 11. cikk, (4) bekezdés |
| 8. cikk, (6) bekezdés | 11. cikk, (3) bekezdés |
| 9. cikk | |
| 9. cikk, (1) bekezdés | |
| 9. cikk, (2) bekezdés | |
| 9. cikk, (3) bekezdés | |
| 9. cikk, (4) bekezdés | |
| 9. cikk, (5) bekezdés | |
| 10. cikk | |
| 10. cikk, (1) bekezdés | |
| 10. cikk, (2) bekezdés | 10. cikk, (4) bekezdés |
| 11. cikk | |
| 11. cikk, (1) bekezdés | |
| 11. cikk, (2) bekezdés | |
| 11. cikk, (3) bekezdés | |
| 11. cikk, (4) bekezdés | |
| 11. cikk, (5) bekezdés | |
| 11. cikk, (6) bekezdés | |
| 12. cikk | |
| 12. cikk, (1) bekezdés | |
| 12. cikk, (2) bekezdés | |
| 12. cikk, (3) bekezdés | |
| 12. cikk, (4) bekezdés | |
| 12. cikk, (5) bekezdés | |
| 12. cikk, (6) bekezdés | |
| 12. cikk, (7) bekezdés | |
| 13. cikk | |
| 13. cikk, (1) bekezdés | 10. cikk, (4) bekezdés |
| 13. cikk, (2) bekezdés | |
| 13. cikk, (3) bekezdés | |
| 14. cikk | |
| 15. cikk | |
| 15. cikk, (1) bekezdés | 3. cikk, (1) bekezdés |
| 15. cikk, (2) bekezdés | 8. cikk, (1) bekezdés |
| 15. cikk, (3) bekezdés | 3. cikk, (4) bekezdés |
| 15. cikk, (4) bekezdés | 3. cikk, (6) bekezdés |
| 15. cikk, (5) bekezdés | 3. cikk, (7) bekezdés |
| 16. cikk | |
| 16. cikk, (1) bekezdés | 5. cikk, (1) bekezdés |
| 16. cikk, (2) bekezdés | 5. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 16. cikk, (3) bekezdés | |
| 16. cikk, (4) bekezdés | |
| 16. cikk, (5) bekezdés | 5. cikk, (2) bekezdés |
| 16. cikk, (6) bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, j) pont |
| 17. cikk | |
| 17. cikk, (1) bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 17. cikk, (2) bekezdés | |
| 17. cikk, (3) bekezdés | |
| 17. cikk, (4) bekezdés | |
| 18. cikk | |
| 18. cikk, (1) bekezdés | 8. cikk, (2) bekezdés |
| 18. cikk, (2) bekezdés | |
| 18. cikk, (3) bekezdés | 18. cikk, (4) bekezdés |
| 8. cikk, (12) bekezdés | |
| 18. cikk, (5) bekezdés | 33. cikk |
| 19. cikk | |
| 19. cikk, (1) bekezdés | |
| 19. cikk, (2) bekezdés | |
| 20. cikk | |
| 20. cikk, (1) bekezdés | 5. cikk, (3) bekezdés |
| 20. cikk, (2) bekezdés | |
| 20. cikk, (3) bekezdés | |
| 21. cikk | |
| 21. cikk, (1) bekezdés | |
| 21. cikk, (2) bekezdés | |
| 21. cikk, (3) bekezdés | 10. cikk, (5) bekezdés, i. pont |
| 21. cikk, (4) bekezdés | |
| 21. cikk, (5) bekezdés | |
| 21. cikk, (6) bekezdés | 10. cikk, (5) bekezdés, iii. pont |
| 22. cikk | |
| 22. cikk, (1) bekezdés | |
| 22. cikk, (2) bekezdés | |
| 22. cikk, (3) bekezdés | |
| 23. cikk | |
| 23. cikk, (1) bekezdés | 3. cikk, (3) bekezdés, i. pont |
| 23. cikk, (2) bekezdés | |
| 23. cikk, (3) bekezdés | |
| 23. cikk, (4) bekezdés | |
| 23. cikk, (5) bekezdés | |
| 23. cikk, (6) bekezdés | |
| 24. cikk | |
| 24. cikk, (1) bekezdés | |
| 24. cikk, (2) bekezdés | 3.cikk, (6) bekezdés |
| 24. cikk, (3) bekezdés | |
| 24. cikk, (4) bekezdés | |
| 24. cikk, (5) bekezdés | |
| 24. cikk, (6) bekezdés | |
| 24. cikk, (7) bekezdés | |
| 24. cikk, (8) bekezdés | 3.cikk, (6) bekezdés |
| 24. cikk, (9) bekezdés | |
| 25. cikk | |
| 25. cikk, (1) bekezdés | 4. cikk, (1) bekezdés |
| 25. cikk, (2) bekezdés | 4. cikk, (1) bekezdés |
| 25. cikk, (3) bekezdés | |
| 25. cikk, (4) bekezdés | 4. cikk, (1) bekezdés |
| 25. cikk, (5) bekezdés | |
| 25. cikk, (6) bekezdés | |
| 26. cikk | |
| 26. cikk, (1) bekezdés | |
| 26. cikk, (2) bekezdés | |
| 26. cikk, (3) bekezdés | |
| 26. cikk, (4) bekezdés | |
| 27. cikk | |
| 27. cikk, (1) bekezdés | 4. cikk, (4) bekezdés |
| 27. cikk, (2) bekezdés | 4. cikk, (5) bekezdés |
| 28. cikk | |
| 28. cikk, (1) bekezdés | |
| 28. cikk, (2) bekezdés | |
| 28. cikk, (3) bekezdés | |
| 28. cikk, (4) bekezdés | |
| 28. cikk, (5) bekezdés | |
| 28. cikk, (6) bekezdés | |
| 28. cikk, (7) bekezdés | |
| 28. cikk, (8) bekezdés | |
| 28. cikk, (9) bekezdés | |
| 28. cikk, (10) bekezdés | |
| 29. cikk | |
| 29. cikk, (1) bekezdés | 4. cikk, (2) bekezdés |
| 29. cikk, (2) bekezdés | |
| 30. cikk | |
| 30. cikk, (1) bekezdés | |
| 30. cikk, (2) bekezdés | |
| 31. cikk | 4. cikk, (6) bekezdés |
| 32. cikk | |
| 33. cikk | |
| 33. cikk, (1) bekezdés | |
| 33. cikk, (2) bekezdés | |
| 34. cikk | |
| 34. cikk, (1) bekezdés | |
| 34. cikk, (2) bekezdés | |
| 34. cikk, (3) bekezdés | |
| 34. cikk, (4) bekezdés | |
| 34. cikk, (5) bekezdés | |
| 35. cikk | |
| 35. cikk, (1) bekezdés | |
| 35. cikk, (2) bekezdés | |
| 35. cikk, (3) bekezdés | |
| 35. cikk, (4) bekezdés | |
| 35. cikk, (5) bekezdés | |
| 35. cikk, (6) bekezdés | |
| 36. cikk | |
| 36. cikk, (1) bekezdés | |
| 36. cikk, (2) bekezdés | |
| 36. cikk, (3) bekezdés | |
| 36. cikk, (4) bekezdés | |
| 36. cikk, (5) bekezdés | |
| 36. cikk, (6) bekezdés | |
| 36. cikk, (7) bekezdés | |
| 36. cikk, (8) bekezdés | |
| 37. cikk | |
| 37. cikk, (1) bekezdés | |
| 37. cikk, (2) bekezdés | |
| 37. cikk, (3) bekezdés | |
| 37. cikk, (4) bekezdés | |
| 37. cikk, (5) bekezdés | |
| 37. cikk, (6) bekezdés | |
| 38. cikk | |
| 38. cikk, (1) bekezdés | 14. cikk, (1) bekezdés |
| 38. cikk, (2) bekezdés | |
| 38. cikk, (3) bekezdés | 14. cikk, (2) bekezdés |
| 39. cikk | |
| 39. cikk, (1) bekezdés | 7. cikk, (1) bekezdés |
| 39. cikk, (2) bekezdés | 7. cikk, (3) bekezdés |
| 39. cikk, (3) bekezdés | |
| 39. cikk, (4) bekezdés | |
| 40. cikk | 7. cikk, (2) bekezdés |
| 41. cikk | 7. cikk, (5) bekezdés |
| 42. cikk | |
| 43. cikk | |
| 44. cikk | |
| 44. cikk, (1) bekezdés | |
| 44. cikk, (2) bekezdés | |
| 44. cikk, (3) bekezdés | |
| 44. cikk, (4) bekezdés | |
| 44. cikk, (5) bekezdés | |
| 44. cikk, (6) bekezdés | |
| 44. cikk, (7) bekezdés | |
| 44. cikk, (8) bekezdés | |
| 44. cikk, (9) bekezdés | |
| 45. cikk | |
| 45. cikk, (1) bekezdés | 15. cikk, (1) bekezdés |
| 45. cikk, (2) bekezdés | 15. cikk, (2) bekezdés |
| 45. cikk, (3) bekezdés | |
| 46. cikk | |
| 46. cikk, (1) bekezdés | 17. cikk, (1) bekezdés |
| 46. cikk, (2) bekezdés | 17. cikk, (2) bekezdés |
| 46. cikk, (3) bekezdés | 17. cikk, (3) bekezdés |
| 46. cikk, (4) bekezdés | 17. cikk, (5) bekezdés |
| 47. cikk | |
| 47. cikk, (1) bekezdés | |
| 47. cikk, (2) bekezdés | |
| 48. cikk | |
| 48. cikk, (1) bekezdés | 12. cikk, (1) bekezdés |
| 48. cikk, (2) bekezdés | |
| 12. cikk, (3) bekezdés | |
| 48. cikk, (3) bekezdés | |
| 48. cikk, (4) bekezdés | 48. cikk, (5) bekezdés |
| 49. cikk | |
| 49. cikk, (1) bekezdés | |
| 49. cikk, (2) bekezdés | 12. cikk, (1) bekezdés, c) pont, ii. alpont és (1) bekezdés, b) pont és (1) bekezdés, d) pont, ii. alpont
  12. cikk, (2) bekezdés, c) pont, i. és ii. alpont |
| 49. cikk, (3) bekezdés | |
| 49. cikk, (4) bekezdés | |
| 50. cikk | |
| 50. cikk, (1) bekezdés | |
| 50. cikk, (2) bekezdés | |
| 51. cikk | |
| 51. cikk, (1) bekezdés | |
| 51. cikk, (2) bekezdés | |
| 52. cikk | |
| 52. cikk, (1) bekezdés | 13. cikk, (2) bekezdés |
| 52. cikk, (2) bekezdés | |
| 52. cikk, (3) bekezdés | |
| 52. cikk, (4) bekezdés | |
| 52. cikk, (5) bekezdés | |
| 53. cikk | |
| 53. cikk, (1) bekezdés | 13. cikk, (1) bekezdés |
| 53. cikk, (2) bekezdés | |
| 54. cikk | |
| 54. cikk, (1) bekezdés | 24. cikk |
| 54. cikk, (2) bekezdés | |
| 54. cikk, (3) bekezdés | 24. cikk |
| 54. cikk, (4) bekezdés | |
| 55. cikk | |
| 55. cikk, (1) bekezdés | |
| 55. cikk, (2) bekezdés | |
| 55. cikk, (3) bekezdés | 19. cikk, (1) bekezdés |
| 55. cikk, (4) bekezdés | 19. cikk, (2) bekezdés |
| 56. cikk | |
| 56. cikk, (1) bekezdés | |
| 56. cikk, (2) bekezdés | |
| 56. cikk, (3) bekezdés | |
| 57. cikk | |
| 57. cikk, (1) bekezdés | |
| 57. cikk, (2) bekezdés | |
| 58. cikk | |
| 58. cikk, (1) bekezdés | 20. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 58. cikk, (2) bekezdés | 20. cikk, (3) bekezdés |
| 58. cikk, (3) bekezdés | 20. cikk, (6) bekezdés |
| 59. cikk | 21. cikk, második albekezdés |
| 60. cikk | |
| 60. cikk, (1) bekezdés | |
| 60. cikk, (2) bekezdés | |
| 60. cikk, (3) bekezdés | |
| 60. cikk, (4) bekezdés | |
| 60. cikk, (5) bekezdés | |
| 61. cikk | |
| 61. cikk, (1) bekezdés | |
| 61. cikk, (2) bekezdés | |
| 62. cikk | |
| 62. cikk, (1) bekezdés | 22. cikk, (1) bekezdés, első és második albekezdés |
| 62. cikk, (2) bekezdés | 22. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés |
| 62. cikk, (3) bekezdés | 22. cikk, (2) bekezdés |
| 63. cikk | |
| 63. cikk, (1) bekezdés | 23. cikk, első albekezdés |
| 63. cikk, (2) bekezdés | 23. cikk, második albekezdés |
| 63. cikk, (3) bekezdés | |
| 64. cikk | |
| 65. cikk | |
| 65. cikk, (1) bekezdés | |
| 65. cikk, (2) bekezdés | |
| 66. cikk | |
| 66. cikk, (1) bekezdés | |
| 66. cikk, (2) bekezdés | |
| 66. cikk, (3) bekezdés | |
| 67. cikk | |
| 67. cikk, (1) bekezdés | |
| 67. cikk, (2) bekezdés | |
| 68. cikk | |
| 68. cikk, (1) bekezdés | |
| 68. cikk, (2) bekezdés | |
| 69. cikk | |
| 70. cikk | |
| 70. cikk, (1) bekezdés | |
| 70. cikk, (2) bekezdés | |
| 70. cikk, (3) bekezdés | 25. cikk |
| 70. cikk, (4) bekezdés | |
| 71. cikk | |
| 71. cikk, (1) bekezdés | 26. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 71. cikk, (2) bekezdés | |
| 72. cikk | |
| 72. cikk, (1) bekezdés | 28. cikk, (1) bekezdés |
| 72. cikk, (2) bekezdés | |
| 72. cikk, (3) bekezdés | 28. cikk, (3) bekezdés |
| 72. cikk, (4) bekezdés | 28. cikk (4) bekezdés |
| 72. cikk, (5) bekezdés | |
| 73. cikk | 29. cikk és 30. cikk |
| 74. cikk | |
| 75. cikk | |
| 76. cikk | 32. cikk |
| 77. cikk | |
| 77. cikk, (1) bekezdés | 16. cikk, (2) bekezdés |
| 77. cikk, (2) bekezdés | 16. cikk, (1)bekezdés |
| 77. cikk, (3) bekezdés | 16. cikk, (3) bekezdés |
| 77. cikk, (4) bekezdés | |
| 78. cikk | |
| 78. cikk, (1) bekezdés | |
| 78. cikk, (2) bekezdés | |
| 79. cikk | |
| 80. cikk | |
| 80. cikk, (1) bekezdés | |
| 80. cikk, (2) bekezdés | |
| 81. cikk | |
| 82. cikk | |
| 82. cikk, (1) bekezdés | |
| 82. cikk, (2) bekezdés | |
| 83. cikk | |
| 84. cikk | |
| 85. cikk | |
| I. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | II.A. melléklet, III.A. melléklet és IV.A. melléklet |
| III. melléklet | II.B. melléklet, III.B. melléklet és IV.B. melléklet |
| IV. melléklet | |
| V. melléklet | V. melléklet |
| VI. melléklet | VI. melléklet |

E rendelet

98/8/EK irányelv

1. cikk

1. cikk, (1) bekezdés

2. cikk

2. cikk, (1) bekezdés

1. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, (2) bekezdés

1. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, (3) bekezdés

1. cikk, (3) bekezdés

2. cikk, (4) bekezdés

1. cikk, (4) bekezdés

2. cikk, (5) bekezdés

2. cikk, (6) bekezdés

3. cikk

3. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, (2) bekezdés

4. cikk

4. cikk, (1) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés

10. cikk, (3) bekezdés

4. cikk, (3) bekezdés

10. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (4) bekezdés

10. cikk, (2) bekezdés

5. cikk

6. cikk

6. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés, a) pont

6. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés, a) pont, i. és ii. alpont

6. cikk, (3) bekezdés

7. cikk

7. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés, a) pont

7. cikk, (2) bekezdés

7. cikk, (3) bekezdés

7. cikk, (4) bekezdés

7. cikk, (5) bekezdés

7. cikk, (6) bekezdés

8. cikk

8. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

8. cikk, (3) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

8. cikk, (4) bekezdés

8. cikk, (5) bekezdés

11. cikk, (4) bekezdés

8. cikk, (6) bekezdés

11. cikk, (3) bekezdés

9. cikk

9. cikk, (1) bekezdés

9. cikk, (2) bekezdés

9. cikk, (3) bekezdés

9. cikk, (4) bekezdés

9. cikk, (5) bekezdés

10. cikk

10. cikk, (1) bekezdés

10. cikk, (2) bekezdés

10. cikk, (4) bekezdés

11. cikk

11. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (3) bekezdés

11. cikk, (4) bekezdés

11. cikk, (5) bekezdés

11. cikk, (6) bekezdés

12. cikk

12. cikk, (1) bekezdés

12. cikk, (2) bekezdés

12. cikk, (3) bekezdés

12. cikk, (4) bekezdés

12. cikk, (5) bekezdés

12. cikk, (6) bekezdés

12. cikk, (7) bekezdés

13. cikk

13. cikk, (1) bekezdés

10. cikk, (4) bekezdés

13. cikk, (2) bekezdés

13. cikk, (3) bekezdés

14. cikk

15. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés

15. cikk, (2) bekezdés

8. cikk, (1) bekezdés

15. cikk, (3) bekezdés

3. cikk, (4) bekezdés

15. cikk, (4) bekezdés

3. cikk, (6) bekezdés

15. cikk, (5) bekezdés

3. cikk, (7) bekezdés

16. cikk

16. cikk, (1) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés

16. cikk, (2) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés, b) pont

16. cikk, (3) bekezdés

16. cikk, (4) bekezdés

16. cikk, (5) bekezdés

5. cikk, (2) bekezdés

16. cikk, (6) bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, j) pont

17. cikk

17. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, b) pont

17. cikk, (2) bekezdés

17. cikk, (3) bekezdés

17. cikk, (4) bekezdés

18. cikk

18. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

18. cikk, (2) bekezdés

18. cikk, (3) bekezdés

18. cikk, (4) bekezdés

8. cikk, (12) bekezdés

18. cikk, (5) bekezdés

33. cikk

19. cikk

19. cikk, (1) bekezdés

19. cikk, (2) bekezdés

20. cikk

20. cikk, (1) bekezdés

5. cikk, (3) bekezdés

20. cikk, (2) bekezdés

20. cikk, (3) bekezdés

21. cikk

21. cikk, (1) bekezdés

21. cikk, (2) bekezdés

21. cikk, (3) bekezdés

10. cikk, (5) bekezdés, i. pont

21. cikk, (4) bekezdés

21. cikk, (5) bekezdés

21. cikk, (6) bekezdés

10. cikk, (5) bekezdés, iii. pont

22. cikk

22. cikk, (1) bekezdés

22. cikk, (2) bekezdés

22. cikk, (3) bekezdés

23. cikk

23. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés, i. pont

23. cikk, (2) bekezdés

23. cikk, (3) bekezdés

23. cikk, (4) bekezdés

23. cikk, (5) bekezdés

23. cikk, (6) bekezdés

24. cikk

24. cikk, (1) bekezdés

24. cikk, (2) bekezdés

3.cikk, (6) bekezdés

24. cikk, (3) bekezdés

24. cikk, (4) bekezdés

24. cikk, (5) bekezdés

24. cikk, (6) bekezdés

24. cikk, (7) bekezdés

24. cikk, (8) bekezdés

3.cikk, (6) bekezdés

24. cikk, (9) bekezdés

25. cikk

25. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés

25. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés

25. cikk, (3) bekezdés

25. cikk, (4) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés

25. cikk, (5) bekezdés

25. cikk, (6) bekezdés

26. cikk

26. cikk, (1) bekezdés

26. cikk, (2) bekezdés

26. cikk, (3) bekezdés

26. cikk, (4) bekezdés

27. cikk

27. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (4) bekezdés

27. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (5) bekezdés

28. cikk

28. cikk, (1) bekezdés

28. cikk, (2) bekezdés

28. cikk, (3) bekezdés

28. cikk, (4) bekezdés

28. cikk, (5) bekezdés

28. cikk, (6) bekezdés

28. cikk, (7) bekezdés

28. cikk, (8) bekezdés

28. cikk, (9) bekezdés

28. cikk, (10) bekezdés

29. cikk

29. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés

29. cikk, (2) bekezdés

30. cikk

30. cikk, (1) bekezdés

30. cikk, (2) bekezdés

31. cikk

4. cikk, (6) bekezdés

32. cikk

33. cikk

33. cikk, (1) bekezdés

33. cikk, (2) bekezdés

34. cikk

34. cikk, (1) bekezdés

34. cikk, (2) bekezdés

34. cikk, (3) bekezdés

34. cikk, (4) bekezdés

34. cikk, (5) bekezdés

35. cikk

35. cikk, (1) bekezdés

35. cikk, (2) bekezdés

35. cikk, (3) bekezdés

35. cikk, (4) bekezdés

35. cikk, (5) bekezdés

35. cikk, (6) bekezdés

36. cikk

36. cikk, (1) bekezdés

36. cikk, (2) bekezdés

36. cikk, (3) bekezdés

36. cikk, (4) bekezdés

36. cikk, (5) bekezdés

36. cikk, (6) bekezdés

36. cikk, (7) bekezdés

36. cikk, (8) bekezdés

37. cikk

37. cikk, (1) bekezdés

37. cikk, (2) bekezdés

37. cikk, (3) bekezdés

37. cikk, (4) bekezdés

37. cikk, (5) bekezdés

37. cikk, (6) bekezdés

38. cikk

38. cikk, (1) bekezdés

14. cikk, (1) bekezdés

38. cikk, (2) bekezdés

38. cikk, (3) bekezdés

14. cikk, (2) bekezdés

39. cikk

39. cikk, (1) bekezdés

7. cikk, (1) bekezdés

39. cikk, (2) bekezdés

7. cikk, (3) bekezdés

39. cikk, (3) bekezdés

39. cikk, (4) bekezdés

40. cikk

7. cikk, (2) bekezdés

41. cikk

7. cikk, (5) bekezdés

42. cikk

43. cikk

44. cikk

44. cikk, (1) bekezdés

44. cikk, (2) bekezdés

44. cikk, (3) bekezdés

44. cikk, (4) bekezdés

44. cikk, (5) bekezdés

44. cikk, (6) bekezdés

44. cikk, (7) bekezdés

44. cikk, (8) bekezdés

44. cikk, (9) bekezdés

45. cikk

45. cikk, (1) bekezdés

15. cikk, (1) bekezdés

45. cikk, (2) bekezdés

15. cikk, (2) bekezdés

45. cikk, (3) bekezdés

46. cikk

46. cikk, (1) bekezdés

17. cikk, (1) bekezdés

46. cikk, (2) bekezdés

17. cikk, (2) bekezdés

46. cikk, (3) bekezdés

17. cikk, (3) bekezdés

46. cikk, (4) bekezdés

17. cikk, (5) bekezdés

47. cikk

47. cikk, (1) bekezdés

47. cikk, (2) bekezdés

48. cikk

48. cikk, (1) bekezdés

12. cikk, (1) bekezdés

48. cikk, (2) bekezdés

12. cikk, (3) bekezdés

48. cikk, (3) bekezdés

48. cikk, (4) bekezdés

48. cikk, (5) bekezdés

49. cikk

49. cikk, (1) bekezdés

49. cikk, (2) bekezdés

12. cikk, (1) bekezdés, c) pont, ii. alpont és (1) bekezdés, b) pont és (1) bekezdés, d) pont, ii. alpont

12. cikk, (2) bekezdés, c) pont, i. és ii. alpont

49. cikk, (3) bekezdés

49. cikk, (4) bekezdés

50. cikk

50. cikk, (1) bekezdés

50. cikk, (2) bekezdés

51. cikk

51. cikk, (1) bekezdés

51. cikk, (2) bekezdés

52. cikk

52. cikk, (1) bekezdés

13. cikk, (2) bekezdés

52. cikk, (2) bekezdés

52. cikk, (3) bekezdés

52. cikk, (4) bekezdés

52. cikk, (5) bekezdés

53. cikk

53. cikk, (1) bekezdés

13. cikk, (1) bekezdés

53. cikk, (2) bekezdés

54. cikk

54. cikk, (1) bekezdés

24. cikk

54. cikk, (2) bekezdés

54. cikk, (3) bekezdés

24. cikk

54. cikk, (4) bekezdés

55. cikk

55. cikk, (1) bekezdés

55. cikk, (2) bekezdés

55. cikk, (3) bekezdés

19. cikk, (1) bekezdés

55. cikk, (4) bekezdés

19. cikk, (2) bekezdés

56. cikk

56. cikk, (1) bekezdés

56. cikk, (2) bekezdés

56. cikk, (3) bekezdés

57. cikk

57. cikk, (1) bekezdés

57. cikk, (2) bekezdés

58. cikk

58. cikk, (1) bekezdés

20. cikk, (1) és (2) bekezdés

58. cikk, (2) bekezdés

20. cikk, (3) bekezdés

58. cikk, (3) bekezdés

20. cikk, (6) bekezdés

59. cikk

21. cikk, második albekezdés

60. cikk

60. cikk, (1) bekezdés

60. cikk, (2) bekezdés

60. cikk, (3) bekezdés

60. cikk, (4) bekezdés

60. cikk, (5) bekezdés

61. cikk

61. cikk, (1) bekezdés

61. cikk, (2) bekezdés

62. cikk

62. cikk, (1) bekezdés

22. cikk, (1) bekezdés, első és második albekezdés

62. cikk, (2) bekezdés

22. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

62. cikk, (3) bekezdés

22. cikk, (2) bekezdés

63. cikk

63. cikk, (1) bekezdés

23. cikk, első albekezdés

63. cikk, (2) bekezdés

23. cikk, második albekezdés

63. cikk, (3) bekezdés

64. cikk

65. cikk

65. cikk, (1) bekezdés

65. cikk, (2) bekezdés

66. cikk

66. cikk, (1) bekezdés

66. cikk, (2) bekezdés

66. cikk, (3) bekezdés

67. cikk

67. cikk, (1) bekezdés

67. cikk, (2) bekezdés

68. cikk

68. cikk, (1) bekezdés

68. cikk, (2) bekezdés

69. cikk

70. cikk

70. cikk, (1) bekezdés

70. cikk, (2) bekezdés

70. cikk, (3) bekezdés

25. cikk

70. cikk, (4) bekezdés

71. cikk

71. cikk, (1) bekezdés

26. cikk, (1) és (2) bekezdés

71. cikk, (2) bekezdés

72. cikk

72. cikk, (1) bekezdés

28. cikk, (1) bekezdés

72. cikk, (2) bekezdés

72. cikk, (3) bekezdés

28. cikk, (3) bekezdés

72. cikk, (4) bekezdés

28. cikk (4) bekezdés

72. cikk, (5) bekezdés

73. cikk

29. cikk és 30. cikk

74. cikk

75. cikk

76. cikk

32. cikk

77. cikk

77. cikk, (1) bekezdés

16. cikk, (2) bekezdés

77. cikk, (2) bekezdés

16. cikk, (1)bekezdés

77. cikk, (3) bekezdés

16. cikk, (3) bekezdés

77. cikk, (4) bekezdés

78. cikk

78. cikk, (1) bekezdés

78. cikk, (2) bekezdés

79. cikk

80. cikk

80. cikk, (1) bekezdés

80. cikk, (2) bekezdés

81. cikk

82. cikk

82. cikk, (1) bekezdés

82. cikk, (2) bekezdés

83. cikk

84. cikk

85. cikk

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

II.A. melléklet, III.A. melléklet és IV.A. melléklet

III. melléklet

II.B. melléklet, III.B. melléklet és IV.B. melléklet

IV. melléklet

V. melléklet

V. melléklet

VI. melléklet

VI. melléklet

---

(1)  A megfelelési táblázatban még nem szerepelnek azok a változtatások, amelyek tükröznék a Parlament álláspontját. Miután a Parlament és a Tanács megállaodásra jutottak, a táblázat frissítésre kerül.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/209 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/209

---

2010. szeptember 22., szerdaEurópai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) ***I

P7_TA(2010)0334

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

2012/C 50 E/18

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2009)0502), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2009)0502),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0168/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0168/2009),

| — | tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményére (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményére (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2010. január 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2010. január 8-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 21-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 21-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. szeptember 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. szeptember 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Jogi Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0170/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Jogi Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0170/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3);

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 13., 2010.1.20., 1. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  Ez az álláspont a 2010. július 7-én elfogadott módosításokat helyettesíti (elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0273).

---

2010. szeptember 22., szerdaP7_TC1-COD(2009)0143

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj- hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1094/2010/EU rendelet.)

2010. szeptember 22., szerdaMELLÉKLET

A Bizottság nyilatkozatai

Nyilatkozattervezet a felügyeleti jogkörökről a hitelminősítő intézetek és más területek vonatkozásában

„A Bizottság tudomásul veszi, hogy megállapodás született egyes, a hitelminősítő intézeteket érintő felügyeleti jogköröknek az ESMA részére történő átadásáról. A Bizottság véleménye szerint a jövőben hasznos lenne, ha más területeket érintő felügyeleti jogkörök is az európai ügynökségekhez kerülnének. Különösen igaz ez bizonyos piaci infrastruktúrák esetében. A Bizottság alaposabban meg fogja vizsgálni ezeket a kérdéseket, majd be fogja nyújtani a megítélése szerint helyes jogalkotási javaslatokat.”

Nyilatkozattervezetek a válságkezeléssel és -rendezéssel kapcsolatban

„A bankszanálási alapokról szóló 2010. május 26-i közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy »megfelelő első lépés egy olyan rendszer lehetne, amely a nemzeti alapok olyan harmonizált rendszerének létrehozására épül, amely koordinált nemzeti válságkezelési intézkedésekhez kapcsolódna«.

A Bizottság megerősíti, hogy szándékában áll 2011 tavaszán jogalkotási javaslatokat benyújtani a csődbe jutó bankok megsegítése érdekében egy megelőzést és szanálást célzó teljes eszköztár létrehozására. Ez bebizonyítaná, hogy a hatóságok képesek a csődbe jutó pénzügyi intézmények megsegítésére a csődök pénzpiaci hatásainak minimalizálása, valamint a gazdasági károk és a közpénzek felhasználásának korlátok közé szorítása mellett is.

A Bizottság megerősíti, hogy az ESMA-nak jelentős szerepet kell játszania az említett területeken, valamint hogy meg fogja vizsgálni, hogy a csődbe jutó bankok megsegítése érdekében mely válságmegelőzést és -rendezést szolgáló felügyeleti jogkörök adhatók át neki.

Ezeket az első lépést jelentő intézkedéseket 2014-re felülvizsgálják azzal a céllal, hogy létrehozzák az Unió integrált válságkezelő és felügyeleti rendszerét, illetve hosszú távon a válságrendezést szolgáló uniós alapot.”

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/210

---

2010. szeptember 22., szerdaA pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyelet és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozása ***I

P7_TA(2010)0335

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

2012/C 50 E/19

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0499), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0499),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0166/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0166/2009),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2009. október 26-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2009. október 26-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 22-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 22-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. szeptember 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. szeptember 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0168/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0168/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3);

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 270., 2009.11.11., 1. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  Ez az álláspont a 2010. július 7-én elfogadott módosításokat helyettesíti (Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0271).

---

2010. szeptember 22., szerdaP7_TC1-COD(2009)0140

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáró szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1092/2010/EU rendelet.)

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/212 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/212

---

2010. szeptember 22., szerdaAz európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) hatásköre ***I

P7_TA(2010)0336

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelveknek az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

2012/C 50 E/20

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0576), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0576),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 44. cikkére, 47. cikkének (2) bekezdésére, 55. cikkére, valamint 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0251/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 44. cikkére, 47. cikkének (2) bekezdésére, 55. cikkére, valamint 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0251/2009),

| — | tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az EU működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, 50. cikkére, 53. cikkének (1) bekezdésére, 62. cikkére, valamint 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, 50. cikkére, 53. cikkének (1) bekezdésére, 62. cikkére, valamint 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2010. március 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2010. március 18-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 18-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 18-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. szeptember 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. szeptember 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0163/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0163/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3);

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 87., 2010.4.1., 1. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  Ez az álláspont a 2010. július 7-én elfogadott módosításokat helyettesíti (Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0269).

---

2010. szeptember 22., szerdaP7_TC1-COD(2009)0161

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2010/78/EU irányelv.)

2010. szeptember 22., szerdaMELLÉKLET

A Bizottság nyilatkozatai

A gyűjtőirányelv / a Lisszaboni Szerződéshez való hozzáigazítás

A Bizottság felülvizsgálja a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvet (MiFID), és szükség esetén javaslatot tesz az irányelv továbbfejlesztésére. A Bizottság ezzel összefüggésben megvizsgálja többek között azt, hogy hogyan javítható a kereskedés előtti, illetve utáni átláthatóság, ideértve a szabályozott piacokon megkívánt szabályokat és előírásokat, valamint megvizsgálja az irányelvnek a Lisszaboni Szerződéshez való hozzáigazításához szükséges esetleges módosításokat.

A Bizottság felülvizsgálja a piaci visszaélésről szóló irányelvet. A Bizottság ezzel összefüggésben megvizsgálja többek között az irányelvnek a Lisszaboni Szerződéshez való hozzáigazításához szükséges esetleges módosításokat.

A Bizottság felülvizsgálja a pénzügyi konglomerátumokról szóló irányelvet. A Bizottság ezzel összefüggésben megvizsgálja többek között az irányelvnek a Lisszaboni Szerződéshez való hozzáigazításához szükséges esetleges módosításokat.

Nyilatkozat az átláthatóságról szóló irányelv általános módosításáról / az országonkénti adatszolgáltatásról

A Bizottság közleményben kívánja értékelni annak megvalósíthatóságát, hogy egyes olyan részvénykibocsátók számára, amelyek értékpapírjait már bevezették a szabályozott piaci kereskedésbe és amelyek konszolidált beszámolót készítenek, előírják, hogy éves pénzügyi jelentésükben tegyék közzé a harmadik országokban folytatott tevékenységeikre vonatkozó kulcsfontosságú pénzügyi információkat. Az említett közleményben meghatározhatnák, hogy milyen típusú részvénykibocsátókra vonatkozzon ez a kötelezettség, hogy melyek lennének a befektetők és más érdekelt személyek számára hasznos pénzügyi információk, valamint azt, hogy milyen formában kellene közzétenni ezeket az információkat. A Bizottság kellően figyelembe vehetné a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által ebben a kérdésben elért eredményeket. A Bizottság az ESMA-val való konzultációt követően, 2011. szeptember 30-ig szándékozik elkészíteni a közleményt. A közlemény foglalkozhatna ezen intézkedések lehetséges hatásaival is, és a közlemény megállapításait figyelembe lehetne venni a 2004/109/EK irányelv felülvizsgálata során.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/214 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/214

---

2010. szeptember 22., szerdaAz európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) ***I

P7_TA(2010)0337

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

2012/C 50 E/21

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0501), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0501),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0169/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0169/2009),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2010. január 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2010. január 8-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 22-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 22-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. szeptember 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. szeptember 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, a Költségvetési Bizottság valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0166/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, a Költségvetési Bizottság valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0166/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3);

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban megjelölt referenciaösszeg összhangban áll a 2007–2013-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében megállapított plafonértékkel, az 1a. fejezetben a 2011–2013-as időszakra fennmaradó tartalék mértéke azonban rendkívül korlátozott, és hogy az új tevékenységek finanszírozása nem veszélyeztetheti az 1a. alfejezethez tartozó más prioritások finanszírozását; ezért megismétli a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára irányuló kérését, amely felülvizsgálatot a többéves pénzügyi keretnek a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás és különösen annak 21–23. pontja alapján rendelkezésre álló valamennyi mechanizmus segítségével, 2010 végéig történő kiigazítására és felülvizsgálatára vonatkozó konkrét javaslatokkal kell kiegészíteni, az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) finanszírozásának oly módon történő biztosítása érdekében, hogy más prioritások finanszírozása ne kerüljön veszélybe, és hogy elegendő tartalékkeret maradjon az 1a alfejezetben; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban megjelölt referenciaösszeg összhangban áll a 2007–2013-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében megállapított plafonértékkel, az 1a. fejezetben a 2011–2013-as időszakra fennmaradó tartalék mértéke azonban rendkívül korlátozott, és hogy az új tevékenységek finanszírozása nem veszélyeztetheti az 1a. alfejezethez tartozó más prioritások finanszírozását; ezért megismétli a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára irányuló kérését, amely felülvizsgálatot a többéves pénzügyi keretnek a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás és különösen annak 21–23. pontja alapján rendelkezésre álló valamennyi mechanizmus segítségével, 2010 végéig történő kiigazítására és felülvizsgálatára vonatkozó konkrét javaslatokkal kell kiegészíteni, az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) finanszírozásának oly módon történő biztosítása érdekében, hogy más prioritások finanszírozása ne kerüljön veszélybe, és hogy elegendő tartalékkeret maradjon az 1a alfejezetben;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) létrehozására az intézményközi megállapodás 47. pontjának rendelkezéseit kell alkalmazni; hangsúlyozza, hogy ha a jogalkotó hatóság az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) létrehozása mellett dönt, a Parlament tárgyalásokba kezd a költségvetési hatóság másik ágával, hogy időben megállapodásra jusson e Hatóság finanszírozásáról az intézményközi megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) létrehozására az intézményközi megállapodás 47. pontjának rendelkezéseit kell alkalmazni; hangsúlyozza, hogy ha a jogalkotó hatóság az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) létrehozása mellett dönt, a Parlament tárgyalásokba kezd a költségvetési hatóság másik ágával, hogy időben megállapodásra jusson e Hatóság finanszírozásáról az intézményközi megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban;

| 4. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 13., 2010.1.20., 1. o.

(2)  Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  Ez az álláspont a 2010. július 7-én elfogadott módosításokat helyettesíti (Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0272).

---

2010. szeptember 22., szerdaP7_TC1-COD(2009)0142

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló, a 716/2009/EK határozatot módosító és a 2009/78/EK bizottsági határozatot hatályon kívül helyező 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1093/2010/EU rendelet.)

2010. szeptember 22., szerdaMELLÉKLET

A Bizottság közleményei

A hitelminősítő ügynökségek felügyeletére vonatkozó hatáskörökkel és egyéb területekkel kapcsolatos nyilatkozattervezet

„A Bizottság tudomásul veszi, hogy megállapodásra jutottak arról, hogy bizonyos hatásköröket átruháznak az ESMA-ra a hitelminősítő ügynökségek felügyelete kapcsán. A Bizottság úgy véli, hogy hasznos lenne, ha jövőben más területen működő Európai Hatóságok is felügyeleti hatáskört kapnának. Ez különösképp bizonyos piaci infrastruktúrákat érinthetne. A Bizottság alaposan áttanulmányozza ezeket a kérdéseket és elkészíti az általa megfelelőnek ítélt jogalkotási javaslatokat.”

A válságkezeléssel és -megoldással kapcsolatos nyilatkozattervezetek

A válságkezeléssel és -megoldással kapcsolatos nyilatkozattervezetek

„A bankszanálási alapokról szóló, 2010. május 26-i közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy »a megfelelő első lépés egy olyan rendszer lehetne, amely a nemzeti alapok olyan harmonizált rendszerének létrehozására épül, amely koordinált nemzeti válságkezelési intézkedésekhez kapcsolódna«.

A Bizottság megerősíti, hogy 2011 tavaszán jogalkotási javaslatokat fog tenni a bankok fizetésképtelenné válásának megelőzésére és a fizetésképtelenné váló bankok szanálására szolgáló teljes eszköztárra vonatkozóan. Mindez biztosítani fogja, hogy a hatóságok szanálni tudják a fizetésképtelenné váló pénzügyi intézeteket, egyúttal minimalizálják a fizetésképtelenség hatását a pénzügyi rendszerre, továbbá korlátozzák a gazdaságot ért károkat és a közszektorból származó források felhasználását.

A Bizottság megerősíti, hogy az európai felügyeleti hatóságoknak jelentős szerepet kell játszaniuk e területeken, és meg fogja vizsgálni, hogy a bankok fizetésképtelenné válásának megelőzését és a fizetésképtelenné váló bankok szanálását szolgáló eszközök tekintetében mely hatásköröket kellene rájuk ruházni.

Ezek az intézkedések az első lépést jelentik, és 2014-ig felülvizsgálatra kerülnek egy integrált uniós válságkezelési és felügyeleti szabályozás, valamint hosszabb távon egy uniós bankszanálási alap megteremtése céljából.”

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/216 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/216

---

2010. szeptember 22., szerdaAz Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízása *

P7_TA(2010)0338

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

2012/C 50 E/22

(Különleges jogalkotási eljárás – Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0500),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című közleményére (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című közleményére (COM(2009)0665),

| — | tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (05551/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (05551/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (6) bekezdésére, amellyel összhangban a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0014/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (6) bekezdésére, amellyel összhangban a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0014/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0167/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0167/2010),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló, 2010. július 7-én módosított javaslat szövegét (1); |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló, 2010. július 7-én módosított javaslat szövegét (1);

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a javaslatot;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0275.

---

| 21.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 50/217 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 50/217

---

2010. szeptember 22., szerdaAz európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) létrehozása ***I

P7_TA(2010)0339

Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

2012/C 50 E/23

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0503), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0503),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0167/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0167/2009),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2010. január 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2010. január 8-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 21-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 21-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. szeptember 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. szeptember 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, a Költségvetési Bizottság valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0169/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, a Költségvetési Bizottság valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0169/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3);

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő referenciaösszeg összeegyeztethető a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetének felső határával, az 1a. fejezetben 2011–2013-ra fennmaradó tartalék azonban nagyon korlátozott, és az új tevékenységek finanszírozása nem veszélyeztetheti az 1a. alfejezethez tartozó egyéb prioritások finanszírozását; ezért megismétli a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára irányuló kérését, amely felülvizsgálatot a többéves pénzügyi keretnek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (4), és különösen annak 21–23. pontja alapján rendelkezésre álló valamennyi mechanizmus segítségével, 2010 első félévének végéig történő kiigazítására és felülvizsgálatára vonatkozó konkrét javaslatokkal kell kiegészíteni, az Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) finanszírozásának oly módon történő biztosítása érdekében, hogy más prioritások finanszírozása ne kerüljön veszélybe, és hogy elegendő tartalékkeret maradjon az 1a. alfejezetben; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő referenciaösszeg összeegyeztethető a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetének felső határával, az 1a. fejezetben 2011–2013-ra fennmaradó tartalék azonban nagyon korlátozott, és az új tevékenységek finanszírozása nem veszélyeztetheti az 1a. alfejezethez tartozó egyéb prioritások finanszírozását; ezért megismétli a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára irányuló kérését, amely felülvizsgálatot a többéves pénzügyi keretnek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (4), és különösen annak 21–23. pontja alapján rendelkezésre álló valamennyi mechanizmus segítségével, 2010 első félévének végéig történő kiigazítására és felülvizsgálatára vonatkozó konkrét javaslatokkal kell kiegészíteni, az Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) finanszírozásának oly módon történő biztosítása érdekében, hogy más prioritások finanszírozása ne kerüljön veszélybe, és hogy elegendő tartalékkeret maradjon az 1a. alfejezetben;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) létrehozására az intézményközi megállapodás 47. pontjának rendelkezései alkalmazandók; hangsúlyozza, hogy ha a jogalkotó hatóság az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) létrehozása mellett dönt, a Parlament tárgyalásokba kezd a költségvetési hatóság másik ágával, hogy időben megállapodásra jusson az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) finanszírozásáról az intézményközi megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) létrehozására az intézményközi megállapodás 47. pontjának rendelkezései alkalmazandók; hangsúlyozza, hogy ha a jogalkotó hatóság az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) létrehozása mellett dönt, a Parlament tárgyalásokba kezd a költségvetési hatóság másik ágával, hogy időben megállapodásra jusson az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) finanszírozásáról az intézményközi megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban;

| 4. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 13., 2010.1.20., 1. o.

(2)  Hivatalos lapban még nem tették közzé.

(3)  Ez az álláspont a 2010. július 7-én elfogadott módosításokat helyettesíti (Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0270).

(4)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

2010. szeptember 22., szerdaP7_TC1-COD(2009)0144

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. szeptember 22-én került elfogadásra az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci felügyeleti Hatóság) létrehozásáról szóló, a 716/2009/EK határozatot módosító és a 2009/77/EK bizottsági határozatot hatályon kívül helyező 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1095/2010/EU rendelet.)

2010. szeptember 22., szerdaMELLÉKLET

Bizottsági nyilatkozatok

Nyilatkozat-tervezet a hitelminősítő intézetek feletti felügyeleti hatáskörök és egyéb területek vonatkozásában

A Bizottság megállapítja, hogy a hitelminősítő intézetek tekintetében megállapodás született egyes felügyeleti hatásköröknek az európai értékpapír-felügyeleti hatóságra való átruházásáról. A Bizottság úgy véli, hogy a jövőben hasznos volna, ha az európai hatóságok egyéb területeken is felügyeleti hatásköröket kapnának. Ez különösen vonatkozhatna egyes piaci infrastruktúrákra. A Bizottság részletesen áttekinti ezeket a kérdéseket, és megteszi az általa megfelelőnek tekintett jogalkotási javaslatokat.

Nyilatkozat-tervezetek a válságkezelés és -rendezés vonatkozásában

A bankszanálási alapokról szóló, 2010. május 26-i közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy „a megfelelő első lépés egy olyan rendszer lehetne, amely a nemzeti alapok olyan harmonizált rendszerének létrehozására épül, amely koordinált nemzeti válságkezelési intézkedésekhez kapcsolódna”.

A Bizottság megerősíti, hogy 2011 tavaszán jogalkotási javaslatokat kíván tenni a bankok fizetésképtelenné válásának megelőzését és a fizetésképtelenné váló bankok szanálását szolgáló eszköztár létrehozására. Mindez biztosítani fogja, hogy a hatóságok szanálni tudják a fizetésképtelenné váló pénzügyi intézeteket, egyúttal minimalizálják a fizetésképtelenség hatását a pénzügyi rendszerre, továbbá korlátozzák a gazdaságot ért károkat és az állami szektorból származó források felhasználását.

A Bizottság megerősíti, hogy az európai felügyeleti hatóságoknak jelentős szerepet kell játszaniuk e területeken, és meg fogja vizsgálni, hogy a bankok fizetésképtelenné válásának megelőzését és a fizetésképtelenné váló bankok szanálását szolgáló eszközök tekintetében mely hatásköröket kellene rájuk ruházni.

Ezek az intézkedések az első lépést jelentik, és 2014-ig felülvizsgálatra kerülnek egy integrált uniós válságkezelési és felügyeleti szabályozás, valamint hosszabb távon egy uniós bankszanálási alap megteremtése céljából.

---