# Europeiska unionens C 100/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.100.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 100 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången3 april 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.100.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 100

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången3 april 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | OLAF |
| 2012/C 100/01 | Verksamhetsrapport från Olafs övervakningskommitté (januari 2011–november 2011) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

OLAF

2012/C 100/01

Verksamhetsrapport från Olafs övervakningskommitté (januari 2011–november 2011)

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

OLAF

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 100/1

---

Verksamhetsrapport från Olafs övervakningskommitté

januari 2011–november 2011

2012/C 100/01

Ledamöterna i Olafs övervakningskommitté

| | Diemut R. THEATO

  Ordförande
  Tidigare ledamot av Europaparlamentet
  Tidigare ordförande i Europaparlamentets budgetkontrollutskott, Tyskland |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Ordförande

Tidigare ledamot av Europaparlamentet

Tidigare ordförande i Europaparlamentets budgetkontrollutskott, Tyskland

| | Peter STRÖMBERG

  Chef för revisorsnämnden i Sverige |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Chef för revisorsnämnden i Sverige

| | Kálmán GYÖRGYI

  Tidigare riksåklagare i Ungern |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Tidigare riksåklagare i Ungern

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  Allmän åklagare vid Högsta domstolen i Spanien |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Allmän åklagare vid Högsta domstolen i Spanien

| | Rosalind WRIGHT

  Ordförande för Fraud Advisory Panel i Förenade kungariket |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

Ordförande för Fraud Advisory Panel i Förenade kungariket

INNEHÅLL

ORDFÖRANDENS FÖRORD TILL ÖVERVAKNINGSKOMMITTÉNS VERKSAMHETSRAPPORT

| 1. | INLEDNING |
| --- | --- |

1.

| 2. | LAGFÄSTA GARANTIER FÖR OLAFS OBEROENDE I UTREDNINGSVERKSAMHETEN |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Den oberoende ställningen för Olafs generaldirektör |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Rekryteringen av Olafs generaldirektör |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Garantier för en oberoende ställning för Olafs generaldirektör |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Den biträdande generaldirektören |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.2 | Övervakningskommitténs arbete |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Övervakningskommitténs tillgång till Olafs ärendehandlingar |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Övervakningskommitténs sekretariat |
| --- | --- |

2.2.2

| 3. | TILLSYN ÖVER OLAFS UTREDNINGSVERKSAMHET |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Olafs behörighet och utredningsbefogenheter |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Utredningarnas längd |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Rättssäkerheten i utredningarna |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Samarbete och informationsutbyte med medlemsstaterna |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Samarbete och informationsutbyte med övriga institutioner, organ och byråer avseende Olafs utredningsverksamhet |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Olafs tillgång till uppgifter i institutionernas besittning |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Förbindelserna med kommissionens utrednings- och disciplinbyrå och övriga EU-institutioners enheter |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Institutionernas uppföljning av Olafs rekommendationer |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Samtycke från generalsekretariatet eller ordföranden vid EU-institutionen, organet eller byrån till att skjuta upp den berörda personens möjligheter att yttra sig |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Överlämning av ärenderapporter och upplysningar från Olaf till EU-institutionerna, organen och byråerna |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | Överläggningar med institutionerna |
| --- | --- |

3.5.6

| 4. | TILLSYN ÖVER LEDNINGEN AV OLAFS UTREDNINGSVERKSAMHET |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Ledningen av utredningarna |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Planering och strategisk ledning av utredningarna |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Intern kontroll av utredningarna |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | Budget, administration och personalpolitik i Olafs utredningsverksamhet |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Olafs utredningsregler (handboken) |
| --- | --- |

4.3

SLUTSATSER

| BILAGA I | Övervakningskommitténs sammanträdeskalender |
| --- | --- |

BILAGA I

| BILAGA II | Förteckning över yttranden som övervakningskommittén antagit mellan den 1 december 2005 och den 30 november 2011 |
| --- | --- |

BILAGA II

| BILAGA III | Yttrande nr 1/2011 Olafs tillgång till kommissionens personaluppgifter |
| --- | --- |

BILAGA III

| BILAGA IV | Yttrande nr 2/2011 Europeiska byrån för bedrägeribekämpnings (Olaf) befogenheter att självständigt genomföra interna utredningar inom EU-institutionerna |
| --- | --- |

BILAGA IV

| BILAGA V | Yttrande nr 3/2011 Olafs preliminära budgetförslag 2012 |
| --- | --- |

BILAGA V

| BILAGA VI | Yttrande nr 4/2011 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1073/1999 |
| --- | --- |

BILAGA VI

| BILAGA VII | Yttrande nr 5/2011 Överlämnande till institutionerna av slutliga ärenderapporter från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) avseende interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder |
| --- | --- |

BILAGA VII

ORDFÖRANDENS FÖRORD TILL ÖVERVAKNINGSKOMMITTÉNS VERKSAMHETSRAPPORT

Härmed har jag nöjet att överlämna den senaste verksamhetsrapporten från övervakningskommittén för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). Detta är den sista verksamhetsrapporten från den kommitté som tillträdde sitt uppdrag i december 2005.

Uppdragets sista år har inneburit särskilda utmaningar för kommittén, till exempel när Olafs nya generaldirektör tillträdde, när ändringarna av förordning (EG) nr 1073/1999 tog fart och debatterades aktivt även av övervakningskommittén, samt när Europeiska revisionsrätten gjorde sin uppföljningskontroll av Olaf.

Det har nu blivit dags att göra en övergripande bedömning av det arbete som utförts. Kommitténs sista årsrapport har därför fått en annan utformning än tidigare, för att bättre redogöra för den verksamhet som bedrivits under kommitténs sexåriga mandatperiod. Utöver en sammanfattning av verksamheten under 2011 innehåller rapporten även ett sammandrag av de viktigaste frågor som kommittén inriktat kontrollerna på.

Övervakningskommittén har engagerat sig dels för att bistå Olaf i insatserna mot bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som kan skada Europeiska unionens ekonomiska intressen, dels för att stärka Olafs oberoende med hjälp av regelbunden tillsyn över byråns utredningar.

Under många år hade kommittén ett nära samarbete med Olafs första generaldirektör Franz-Hermann Brüner innan han gick bort och därefter med Nicholas Ilett, som blev tillförordnad generaldirektör från och med januari 2010. Under 2010 deltog kommittén aktivt i rekryteringen av den nya generaldirektören och efter det att Giovanni Kessler utnämndes i februari 2011 har kommittén haft flera möten med honom.

Övervakningskommittén har också prioriterat regelbundna kontakter med EU-institutionerna och Olafs samarbetsparter och övriga aktörer, i synnerhet eftersom Olaf är beroende av dem för att rekommendationerna efter utredningarna ska kunna genomföras på ett verkningsfullt sätt. Kommittén uppskattar de goda förbindelserna med Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska revisionsrätten som kommittén träffat regelbundet för att diskutera frågor av gemensamt intresse avseende Olaf. Kommittén kan bara hoppas att dessa givande kontakter kommer att fortsätta i framtiden.

I en anda av uppriktighet och samverkan har övervakningskommittén stöttat Olaf när detta varit nödvändigt, och uppmanat byrån att fortsätta använda goda metoder, samtidigt som kommittén inte skyggat för att påpeka sådant som kunnat förbättras i den praktiska utredningsverksamheten.

I synnerhet har övervakningskommittén konsekvent betonat att Olaf bör inrikta sig på kärnverksamheten i utredningarna, och inrikta sig på större ärenden med hjälp av en konsekvent och väl underbyggd politik för ärenden av mindre ekonomisk betydelse. Kommittén har också rekommenderat Olaf att försöka påskynda utredningarna med hjälp av bättre ledning, planering av utredningsinsatserna och en effektivare prioritering mellan ärendena. Kommittén har också regelbundet framhållit behovet av välanpassade och tydliga utredningsregler och har rekommenderat att både bestämmelserna i Olafs handbok och deras tillämpning i alla utredningsstadier förbättras.

Vårt arbete under 2011 är ännu ett exempel på att kommittén både stöttar och kritiserar. Övervakningskommittén har avgett sammanlagt fem yttranden om Olafs utredande verksamhet. Det första yttrandet lämnades på begäran av den tillförordnade generaldirektören och kommittén uttalade sitt stöd för att ge Olaf tillgång till Europeiska kommissionens databaser med personuppgifter för den inledande bedömningen av utredningarna. Det andra yttrandet utarbetades på begäran av den nytillträdda generaldirektören och kommittén bekräftade att Olaf måste anses ha behörighet att utreda korruptionsmisstankar mot Europaparlamentets ledamöter. Det tredje yttrandet handlade om Olafs budgetförslag för 2012, och där uttalade kommittén sitt stöd för Olafs ledning, som själv ville avgöra var man skulle göra de budgetnedskärningar för de kommande åren som Europeiska kommissionen krävde. I sitt fjärde yttrande behandlade kommittén Europeiska kommissionens förslag till ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om Olafs utredningar. Kommitténs senaste yttrande handlar om hur det går till när Olaf till EU:s berörda institutioner, organ och byråer överlämnar ärenderapporter om interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder. Kommittén riktade uppmärksamheten mot konsekvenserna av denna praxis när det gäller effektiviteten och oberoendet i Olafs utredningar.

Övervakningskommittén gläder sig över att Olaf med åren vidtagit åtgärder för att genomföra många av kommitténs rekommendationer. Men kommittén är medveten om att flera frågor kräver fortsatt arbete. I synnerhet bör Olaf vidta åtgärder för att ånyo fokusera på utredningsverksamheten och förbättra den övergripande effektiviteten genom bättre ledning av utredningarna, i synnerhet för att åtgärda utredningarnas längd, och för att se över handläggningen och kontrollerna. Kommittén hoppas att den omorganisation av Olaf som träder i kraft den 1 februari 2012 kommer att avhjälpa dessa problem. Olafs framsteg, i synnerhet på de särskilda områden som nämnts ovan, bör även fortsättningsvis bevakas av den tillträdande övervakningskommittén.

Kommittén har under hela sin mandatperiod ansträngt sig för att utveckla konstruktiva relationer med Olaf. De många mötena med Olafs ledning och personal har givit tillfälle till värdefulla utbyten av åsikter och information. Kommittén vill tacka Olafs personal och generaldirektör för att de varit så beredvilliga att samarbeta med kommittén under hela mandatperioden, varför våra uppgifter varit lättare och mer angenäma än de skulle ha varit utan detta stöd.

Jag vill i synnerhet uttala min egen och kommittéledamöternas varmt kända tack till personalen på vårt sekretariat som tack vare sin arbetsvilja och sitt lojala stöd gjort vårt arbete möjligt. Det har varit ett nöje att samarbeta med dem.

Diemut THEATO

Ordförande

Olafs övervakningskommitté

1.   INLEDNING

INLEDNING

| 1. | Övervakningskommittén för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) inrättades för att stärka Olafs oberoende med hjälp av regelbunden tillsyn över utredningsverksamheten, utan att ingripa i pågående utredningar. Kommittén bistår också Olafs generaldirektör i dennes uppgifter för att stödja Olafs verksamhet och se till att utredningarna håller hög kvalitet. |
| --- | --- |

1.

Övervakningskommittén för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) inrättades för att stärka Olafs oberoende med hjälp av regelbunden tillsyn över utredningsverksamheten, utan att ingripa i pågående utredningar. Kommittén bistår också Olafs generaldirektör i dennes uppgifter för att stödja Olafs verksamhet och se till att utredningarna håller hög kvalitet.

| 2. | Kommittén utför sitt uppdrag genom att i yttranden till Olafs generaldirektör lämna rekommendationer till förbättringar som Olaf kan införa om byrån anser att det är lämpligt och nödvändigt. Kommittén avger också årsrapporter till EU-institutionerna om sin verksamhet. |
| --- | --- |

2.

Kommittén utför sitt uppdrag genom att i yttranden till Olafs generaldirektör lämna rekommendationer till förbättringar som Olaf kan införa om byrån anser att det är lämpligt och nödvändigt. Kommittén avger också årsrapporter till EU-institutionerna om sin verksamhet.

| 3. | Denna verksamhetsrapport omfattar den sexårsperiod som ledamöternas mandat omfattat från tillträdet i december 2005. |
| --- | --- |

3.

Denna verksamhetsrapport omfattar den sexårsperiod som ledamöternas mandat omfattat från tillträdet i december 2005.

| 4. | Kommitténs huvudansvar under mandatperioden har varit att se till att Olafs oberoende inte på något sätt komprometterats. Kommittén anser att riskerna för otillbörligt inflytande på utredningarnas inledande, fortsatta förlopp och genomförande kan ha flera skäl och kommittén har därför ägnat särskild uppmärksamhet åt mer subtila påtryckningar som skulle kunna påverka Olafs oberoende. Det kan till exempel röra sig om att EU:s institutioner, organ eller byråer, medlemsstaterna eller tredje man försökt hindra Olafs arbete, antingen när en utredning inleds eller under utredningens gång. Detta kan bland annat ske genom att man inte överlämnar eller försenar överlämnandet av bevis eller handlingar till Olaf, försvårar byråns utredning eller otillbörligt begränsar Olafs operativa, ekonomiska eller personalresurser. Övervakningskommitténs tillsyn över Olafs utredningar har alltså spänt över en rad frågor. |
| --- | --- |

4.

Kommitténs huvudansvar under mandatperioden har varit att se till att Olafs oberoende inte på något sätt komprometterats. Kommittén anser att riskerna för otillbörligt inflytande på utredningarnas inledande, fortsatta förlopp och genomförande kan ha flera skäl och kommittén har därför ägnat särskild uppmärksamhet åt mer subtila påtryckningar som skulle kunna påverka Olafs oberoende. Det kan till exempel röra sig om att EU:s institutioner, organ eller byråer, medlemsstaterna eller tredje man försökt hindra Olafs arbete, antingen när en utredning inleds eller under utredningens gång. Detta kan bland annat ske genom att man inte överlämnar eller försenar överlämnandet av bevis eller handlingar till Olaf, försvårar byråns utredning eller otillbörligt begränsar Olafs operativa, ekonomiska eller personalresurser. Övervakningskommitténs tillsyn över Olafs utredningar har alltså spänt över en rad frågor.

| 5. | Kommittén ägnade särskild uppmärksamhet åt tillämpningen av de rättsliga bestämmelserna om Olafs oberoende i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (1), särskilt oberoendet för Olafs generaldirektör samt kommitténs ramar och behörigheter. Kommittén deltog aktivt i rekryteringen av Olafs nya generaldirektör och yttrade sig om de nya förslagen till ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 (2) i detta avseende samt i fråga om ändringarna avseende Olafs generaldirektörs behörighet, ställning, roll och oberoende. |
| --- | --- |

5.

Kommittén ägnade särskild uppmärksamhet åt tillämpningen av de rättsliga bestämmelserna om Olafs oberoende i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (1), särskilt oberoendet för Olafs generaldirektör samt kommitténs ramar och behörigheter. Kommittén deltog aktivt i rekryteringen av Olafs nya generaldirektör och yttrade sig om de nya förslagen till ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 (2) i detta avseende samt i fråga om ändringarna avseende Olafs generaldirektörs behörighet, ställning, roll och oberoende.

1

2

| 6. | Övervakningskommittén följde uppmärksamt Olafs utredande verksamhet för att kunna upptäcka eventuella otillbörliga påtryckningar på Olaf som skulle kunna ifrågasätta byråns oberoende. Efter en noggrann genomgång av ett representativt urval av olika ärendeakter och efter många diskussioner med Olafs utredare, chefer och direktörer bedömde kommittén de frågor den ansåg vara avgörande för att göra Olafs utredningar verkningsfulla, effektiva och oberoende. Det gällde bland annat Olafs behörighet och utredningsbefogenheter, utredningarnas längd, rättssäkerheten i utredningarna samt samarbetet och informationsutbytet med medlemsstaterna och med EU:s institutioner, organ och byråer avseende Olafs utredande verksamhet. |
| --- | --- |

6.

Övervakningskommittén följde uppmärksamt Olafs utredande verksamhet för att kunna upptäcka eventuella otillbörliga påtryckningar på Olaf som skulle kunna ifrågasätta byråns oberoende. Efter en noggrann genomgång av ett representativt urval av olika ärendeakter och efter många diskussioner med Olafs utredare, chefer och direktörer bedömde kommittén de frågor den ansåg vara avgörande för att göra Olafs utredningar verkningsfulla, effektiva och oberoende. Det gällde bland annat Olafs behörighet och utredningsbefogenheter, utredningarnas längd, rättssäkerheten i utredningarna samt samarbetet och informationsutbytet med medlemsstaterna och med EU:s institutioner, organ och byråer avseende Olafs utredande verksamhet.

| 7. | Övervakningskommittén bedömde även hur Olafs ledning påverkade utredningarna. Kommittén fokuserade särskilt på hur utredningarna handlades, budgeten, samt den administrativa organisationen och personalpolitiken för Olafs utredningsverksamhet samt Olafs utredningsregler. |
| --- | --- |

7.

Övervakningskommittén bedömde även hur Olafs ledning påverkade utredningarna. Kommittén fokuserade särskilt på hur utredningarna handlades, budgeten, samt den administrativa organisationen och personalpolitiken för Olafs utredningsverksamhet samt Olafs utredningsregler.

2.   LAGFÄSTA GARANTIER FÖR OLAFS OBEROENDE I UTREDNINGSVERKSAMHETEN

LAGFÄSTA GARANTIER FÖR OLAFS OBEROENDE I UTREDNINGSVERKSAMHETEN

| 8. | Även om Olaf formellt rent administrativt utgör en del av Europeiska kommissionen är byrån oberoende i sin utredningsverksamhet. Den rättsliga ramen för Olafs utredningar innehåller två typer av garantier för Olafs operativa oberoende, dels för att garantera ”att byråns utredningar fungerar väl” (3), dels för att garantera en oberoende ställning för Olafs generaldirektör och övervakningskommitténs arbete. |
| --- | --- |

8.

Även om Olaf formellt rent administrativt utgör en del av Europeiska kommissionen är byrån oberoende i sin utredningsverksamhet. Den rättsliga ramen för Olafs utredningar innehåller två typer av garantier för Olafs operativa oberoende, dels för att garantera ”att byråns utredningar fungerar väl” (3), dels för att garantera en oberoende ställning för Olafs generaldirektör och övervakningskommitténs arbete.

3

2.1   
  Den oberoende ställningen för Olafs generaldirektör

Den oberoende ställningen för Olafs generaldirektör

| 9. | Det är enbart Olafs generaldirektör som beslutar om att inleda, genomföra och avsluta ärenden. Därför är generaldirektörens oberoende ställning en grundförutsättning för att Olaf ska kunna göra administrativa utredningar utan påverkan eller påtryckningar utifrån. I flera av sina yttranden har övervakningskommittén uttryckt sina synpunkter på rekryteringen till tjänsten, garantierna för den oberoende ställningen och frågan om biträde. |
| --- | --- |

9.

Det är enbart Olafs generaldirektör som beslutar om att inleda, genomföra och avsluta ärenden. Därför är generaldirektörens oberoende ställning en grundförutsättning för att Olaf ska kunna göra administrativa utredningar utan påverkan eller påtryckningar utifrån. I flera av sina yttranden har övervakningskommittén uttryckt sina synpunkter på rekryteringen till tjänsten, garantierna för den oberoende ställningen och frågan om biträde.

2.1.1   Rekryteringen av Olafs generaldirektör

Rekryteringen av Olafs generaldirektör

| 10. | Under 2010 deltog övervakningskommittén aktivt i utnämningen av tjänsten som generaldirektör och lämnade yttrande nr 2/2010 om utnämningen av Olafs generaldirektör. Kommittén uttalade att Olaf för att fungera väl behöver en generaldirektör som uppvisar gott ledarskap, förvaltning och bevisad erfarenhet av att leda stora grupper. Närmare bestämt framhöll kommittén att Olafs generaldirektör bör ha förmåga och motivation att leda en komplex organisation med mångsidiga uppgifter som i ett multinationellt sammanhang arbetar för att nå konkreta resultat i kampen mot bedrägerier och korruption i Europa. Generaldirektören bör ha en sådan erfarenhet av området som förtjänar lojalitet och respekt från de mycket specialiserade arbetsgrupperna och som ökar tilltron både inom och utanför Olaf. |
| --- | --- |

10.

Under 2010 deltog övervakningskommittén aktivt i utnämningen av tjänsten som generaldirektör och lämnade yttrande nr 2/2010 om utnämningen av Olafs generaldirektör. Kommittén uttalade att Olaf för att fungera väl behöver en generaldirektör som uppvisar gott ledarskap, förvaltning och bevisad erfarenhet av att leda stora grupper. Närmare bestämt framhöll kommittén att Olafs generaldirektör bör ha förmåga och motivation att leda en komplex organisation med mångsidiga uppgifter som i ett multinationellt sammanhang arbetar för att nå konkreta resultat i kampen mot bedrägerier och korruption i Europa. Generaldirektören bör ha en sådan erfarenhet av området som förtjänar lojalitet och respekt från de mycket specialiserade arbetsgrupperna och som ökar tilltron både inom och utanför Olaf.

| 11. | I yttrande nr 3/2010 välkomnade övervakningskommittén den nya rekryteringsmetoden enligt artikel 12.2 i det ändrade förslaget till förordning (EG) nr 1073/1999. Metoden uppfyller nu alla krav på oberoende medan den interinstitutionella överenskommelsen mellan de tre EU-institutionerna Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen ger Olafs generaldirektör en starkare ställning. |
| --- | --- |

11.

I yttrande nr 3/2010 välkomnade övervakningskommittén den nya rekryteringsmetoden enligt artikel 12.2 i det ändrade förslaget till förordning (EG) nr 1073/1999. Metoden uppfyller nu alla krav på oberoende medan den interinstitutionella överenskommelsen mellan de tre EU-institutionerna Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen ger Olafs generaldirektör en starkare ställning.

2.1.2   Garantier för en oberoende ställning för Olafs generaldirektör

Garantier för en oberoende ställning för Olafs generaldirektör

| 12. | Det åligger Olafs generaldirektör att utföra sina ålägganden på ett oberoende sätt. Generaldirektören har också det övergripande ansvaret för att skydda hela Olafs oberoende i den operativa verksamheten, ett åliggande som alltid stötts av övervakningskommittén. Den rättsliga ramen för Olafs utredningar innehåller flera olika verktyg som ger generaldirektören möjlighet att agera oberoende. Kommittén har lämnat sina synpunkter på några av den i sina tidigare yttranden och årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

12.

Det åligger Olafs generaldirektör att utföra sina ålägganden på ett oberoende sätt. Generaldirektören har också det övergripande ansvaret för att skydda hela Olafs oberoende i den operativa verksamheten, ett åliggande som alltid stötts av övervakningskommittén. Den rättsliga ramen för Olafs utredningar innehåller flera olika verktyg som ger generaldirektören möjlighet att agera oberoende. Kommittén har lämnat sina synpunkter på några av den i sina tidigare yttranden och årliga verksamhetsrapporter.

| 13. | Det är bland annat Olafs generaldirektör som beslutar om att inleda och utföra utredningar och att upprätta rapporter över sådana utredningar, utan att vare sig begära eller ta emot instruktioner från någon annan (4). Olafs generaldirektör kan dessutom väcka talan mot Europeiska kommissionen om denna vidtagit någon åtgärd som gör att generaldirektörens oberoende ifrågasätts. Mot bakgrund av den senaste tidens missförstånd mellan Europaparlamentet och Olaf uttalade övervakningskommittén i sitt yttrande nr 4/2011 att denna möjlighet i det ändrade förslaget till förordning (EG) nr 1073/1999 borde utsträckas till att omfatta alla EU-institutioner, organ och byråer (5). Generaldirektören bör i så fall omedelbart informera övervakningskommittén och söka dess stöd. |
| --- | --- |

13.

Det är bland annat Olafs generaldirektör som beslutar om att inleda och utföra utredningar och att upprätta rapporter över sådana utredningar, utan att vare sig begära eller ta emot instruktioner från någon annan (4). Olafs generaldirektör kan dessutom väcka talan mot Europeiska kommissionen om denna vidtagit någon åtgärd som gör att generaldirektörens oberoende ifrågasätts. Mot bakgrund av den senaste tidens missförstånd mellan Europaparlamentet och Olaf uttalade övervakningskommittén i sitt yttrande nr 4/2011 att denna möjlighet i det ändrade förslaget till förordning (EG) nr 1073/1999 borde utsträckas till att omfatta alla EU-institutioner, organ och byråer (5). Generaldirektören bör i så fall omedelbart informera övervakningskommittén och söka dess stöd.

4

5

| 14. | Till skillnad från Europeiska kommissionens övriga generaldirektörer har Olafs generaldirektör behörighet att agera som tillsättningsmyndighet och har rätt att sluta anställningsavtal (6). Eftersom generaldirektören ska sköta ansvaret för personalfrågorna på ett sätt som på bästa sätt uppfyller Olafs operativa behov, anser övervakningskommittén att denna roll bör stärkas så att generaldirektören även får anställa utredare med nödvändiga kunskaper och kvalifikationer för att genomföra alla Olafs operativa uppgifter. Detta bör uteslutande vara generaldirektörens ansvar och inte kopplas samman med de rekryteringsmetoder som Europeiska kommissionen använder. Ansvaret bör inte överlämnas till Europeiska kommissionen. Kommittén upprepar behovet av en bättre personalpolitik och en strategi som återspeglar de operativa prioriteringar som ledningen fastställt (7). |
| --- | --- |

14.

Till skillnad från Europeiska kommissionens övriga generaldirektörer har Olafs generaldirektör behörighet att agera som tillsättningsmyndighet och har rätt att sluta anställningsavtal (6). Eftersom generaldirektören ska sköta ansvaret för personalfrågorna på ett sätt som på bästa sätt uppfyller Olafs operativa behov, anser övervakningskommittén att denna roll bör stärkas så att generaldirektören även får anställa utredare med nödvändiga kunskaper och kvalifikationer för att genomföra alla Olafs operativa uppgifter. Detta bör uteslutande vara generaldirektörens ansvar och inte kopplas samman med de rekryteringsmetoder som Europeiska kommissionen använder. Ansvaret bör inte överlämnas till Europeiska kommissionen. Kommittén upprepar behovet av en bättre personalpolitik och en strategi som återspeglar de operativa prioriteringar som ledningen fastställt (7).

6

7

| 15. | Kommittén betonade slutligen i sitt yttrande nr 4/2011 att det är viktigt att Olafs utredningar också fortsättningsvis genomförs på ett oberoende sätt och att delegeringen av delar av generaldirektörens utredningsbefogenheter till en eller flera anställda vid Olaf varken bör minska de utnämndas ansvar gentemot institutionerna eller försvaga generaldirektörens oberoende (8). |
| --- | --- |

15.

Kommittén betonade slutligen i sitt yttrande nr 4/2011 att det är viktigt att Olafs utredningar också fortsättningsvis genomförs på ett oberoende sätt och att delegeringen av delar av generaldirektörens utredningsbefogenheter till en eller flera anställda vid Olaf varken bör minska de utnämndas ansvar gentemot institutionerna eller försvaga generaldirektörens oberoende (8).

8

2.1.3   Den biträdande generaldirektören

Den biträdande generaldirektören

| 16. | I januari 2010 stod EU-institutionerna utan någon utnämnd generaldirektör för Olaf i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 1073/1999, och Europeiska kommissionen utnämnde då en tillförordnad generaldirektör utan att först höra eller inhämta samtycke från de båda andra EU-institutionerna (Europaparlamentet och rådet). Övervakningskommittén ansåg att den person som tillfälligt fungerade som Olafs generaldirektör borde ha stöd från alla tre institutionerna (9). |
| --- | --- |

16.

I januari 2010 stod EU-institutionerna utan någon utnämnd generaldirektör för Olaf i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 1073/1999, och Europeiska kommissionen utnämnde då en tillförordnad generaldirektör utan att först höra eller inhämta samtycke från de båda andra EU-institutionerna (Europaparlamentet och rådet). Övervakningskommittén ansåg att den person som tillfälligt fungerade som Olafs generaldirektör borde ha stöd från alla tre institutionerna (9).

9

| 17. | Mot denna bakgrund ansåg övervakningskommittén därför att det var viktigt att garantera ett kontinuerligt oberoende i Olafs utredningar genom att i förordning (EG) nr 1073/1999 inrätta en permanent biträdande generaldirektör som kan ersätta generaldirektören om denne avgår, går i pension, blir sjuk eller av någon annan anledning inte kan fullgöra sina åtaganden (10). En sådan biträdande generaldirektör bör utses bland Olafs direktörer, med samtycke från alla tre institutionerna. |
| --- | --- |

17.

Mot denna bakgrund ansåg övervakningskommittén därför att det var viktigt att garantera ett kontinuerligt oberoende i Olafs utredningar genom att i förordning (EG) nr 1073/1999 inrätta en permanent biträdande generaldirektör som kan ersätta generaldirektören om denne avgår, går i pension, blir sjuk eller av någon annan anledning inte kan fullgöra sina åtaganden (10). En sådan biträdande generaldirektör bör utses bland Olafs direktörer, med samtycke från alla tre institutionerna.

10

2.2   
  Övervakningskommitténs arbete

Övervakningskommitténs arbete

| 18. | Övervakningskommittén inrättades för att stärka Olafs oberoende genom regelbunden tillsyn över genomförandet av Olafs utredningar. Kommitténs oberoende är avgörande även för Olafs operativa oberoende. Därför bör kommittén förfoga över lämpliga och tillräckliga resurser (tillgång till Olafs ärendehandlingar och stöd från sitt sekretariat), så att den kan fullgöra sina uppgifter och utföra sitt arbete på ett helt oberoende sätt. Kommittén har regelbundet yttrat sig i dessa frågor både i sina årliga verksamhetsrapporter och i sina yttranden. |
| --- | --- |

18.

Övervakningskommittén inrättades för att stärka Olafs oberoende genom regelbunden tillsyn över genomförandet av Olafs utredningar. Kommitténs oberoende är avgörande även för Olafs operativa oberoende. Därför bör kommittén förfoga över lämpliga och tillräckliga resurser (tillgång till Olafs ärendehandlingar och stöd från sitt sekretariat), så att den kan fullgöra sina uppgifter och utföra sitt arbete på ett helt oberoende sätt. Kommittén har regelbundet yttrat sig i dessa frågor både i sina årliga verksamhetsrapporter och i sina yttranden.

2.2.1   Övervakningskommitténs tillgång till Olafs ärendehandlingar

Övervakningskommitténs tillgång till Olafs ärendehandlingar

| 19. | Såsom kommittén framhöll i sitt yttrande nr 4/2011 varken kan eller bör dess arbete i egenskap av oberoende instans bygga enbart på upplysningar från Olaf. Kommittén måste kunna göra egna analyser inte bara av handlingar och uppgifter som Olaf överlämnat i enlighet med förordning (EG) nr 1073/1999 utan även av andra handlingar som kommittén anser är nödvändiga för att fullgöra sin uppgift. Att övervakningskommittén och dess sekretariat får tillgång till Olafs ärendehandlingar är därför avgörande för att få upplysningar av relevans för kommitténs uppdrag att stärka Olafs oberoende genom regelbunden tillsyn över genomförandet av utredningarna. |
| --- | --- |

19.

Såsom kommittén framhöll i sitt yttrande nr 4/2011 varken kan eller bör dess arbete i egenskap av oberoende instans bygga enbart på upplysningar från Olaf. Kommittén måste kunna göra egna analyser inte bara av handlingar och uppgifter som Olaf överlämnat i enlighet med förordning (EG) nr 1073/1999 utan även av andra handlingar som kommittén anser är nödvändiga för att fullgöra sin uppgift. Att övervakningskommittén och dess sekretariat får tillgång till Olafs ärendehandlingar är därför avgörande för att få upplysningar av relevans för kommitténs uppdrag att stärka Olafs oberoende genom regelbunden tillsyn över genomförandet av utredningarna.

2.2.2   Övervakningskommitténs sekretariat

Övervakningskommitténs sekretariat

| 20. | Övervakningskommitténs ledamöter biträds i sina uppgifter av ett sekretariat som tillhandahålls av Olaf (11). Kommittén har alltid betonat vikten av att sekretariatet arbetar oberoende, under ledning och tillsyn av kommitténs ordförande och kommittéledamöterna. Kommittén anser att sekretariatet för att kunna arbeta oberoende behöver garantier i förordning (EG) nr 1073/1999 i enlighet med övervakningskommitténs förslag i yttrande nr 4/2011 (12) om antalet anställda på sekretariatet, deras utnämning och utvärdering. |
| --- | --- |

20.

Övervakningskommitténs ledamöter biträds i sina uppgifter av ett sekretariat som tillhandahålls av Olaf (11). Kommittén har alltid betonat vikten av att sekretariatet arbetar oberoende, under ledning och tillsyn av kommitténs ordförande och kommittéledamöterna. Kommittén anser att sekretariatet för att kunna arbeta oberoende behöver garantier i förordning (EG) nr 1073/1999 i enlighet med övervakningskommitténs förslag i yttrande nr 4/2011 (12) om antalet anställda på sekretariatet, deras utnämning och utvärdering.

11

12

| 21. | Under hela mandatperioden har kommittén upprepat kravet på tillräcklig personal till sekretariatet med avseende på antal och grad: en enhetschef, fyra handläggare och tre assistenter. Kommittén noterar därför med besvikelse att Olaf dels inte tagit någon notis om dess upprepade rekommendationer, dels att omstruktureringen av Olaf minskar antalet tjänster från åtta till sex. Kommittén är också bekymrad över att det är Olafs generaldirektör som utnämnt den tillträdande sekretariatschefen, och att båda dessa beslut fattades utan att kommittén hördes. |
| --- | --- |

21.

Under hela mandatperioden har kommittén upprepat kravet på tillräcklig personal till sekretariatet med avseende på antal och grad: en enhetschef, fyra handläggare och tre assistenter. Kommittén noterar därför med besvikelse att Olaf dels inte tagit någon notis om dess upprepade rekommendationer, dels att omstruktureringen av Olaf minskar antalet tjänster från åtta till sex. Kommittén är också bekymrad över att det är Olafs generaldirektör som utnämnt den tillträdande sekretariatschefen, och att båda dessa beslut fattades utan att kommittén hördes.

| 22. | Övervakningskommittén anser med stöd i artikel 11 i sin arbetsordning (13) att sekretariatspersonalen i framtiden bör föreslås av övervakningskommittén och utses av någon annan utnämningsmyndighet än Olafs generaldirektör, för att sekretariatet ska kunna utföra sitt arbete på ett ansvarsfullt sätt och uteslutande på övervakningskommitténs instruktioner. Dessutom bör personalen regelbundet utvärderas av övervakningskommittén (14). Kommittén anser mot bakgrund av erfarenheterna från sin sexåriga mandatperiod att både dess eget och sekretariatets oberoende bara blir tomma ord om personalen vid sekretariatet även fortsättningsvis rekryteras, leds och befordras av den byrå de är satta att övervaka. |
| --- | --- |

22.

Övervakningskommittén anser med stöd i artikel 11 i sin arbetsordning (13) att sekretariatspersonalen i framtiden bör föreslås av övervakningskommittén och utses av någon annan utnämningsmyndighet än Olafs generaldirektör, för att sekretariatet ska kunna utföra sitt arbete på ett ansvarsfullt sätt och uteslutande på övervakningskommitténs instruktioner. Dessutom bör personalen regelbundet utvärderas av övervakningskommittén (14). Kommittén anser mot bakgrund av erfarenheterna från sin sexåriga mandatperiod att både dess eget och sekretariatets oberoende bara blir tomma ord om personalen vid sekretariatet även fortsättningsvis rekryteras, leds och befordras av den byrå de är satta att övervaka.

13

14

3.   TILLSYN ÖVER OLAFS UTREDNINGSVERKSAMHET

TILLSYN ÖVER OLAFS UTREDNINGSVERKSAMHET

| 23. | Under hela mandatperioden har övervakningskommittén till fullo använt sig av de rättsliga möjligheter som lagstiftaren givit den för den regelbundna tillsynen över Olafs utredningar, för att se till att byråns oberoende inte komprometterats. Med utgångspunkt i de upplysningar som Olafs generaldirektör (15) lämnat eller på eget initiativ (16) har övervakningskommittén granskat de aspekter på Olafs utredningar som kommittén ansåg vara avgörande för att garantera det operativa oberoendet, nämligen frågor kring Olafs behörighet och utredningsbefogenheter, utredningarnas längd, rättssäkerheten i utredningarna samt samarbetet och informationsutbytet med medlemsstaterna eller övriga institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

23.

Under hela mandatperioden har övervakningskommittén till fullo använt sig av de rättsliga möjligheter som lagstiftaren givit den för den regelbundna tillsynen över Olafs utredningar, för att se till att byråns oberoende inte komprometterats. Med utgångspunkt i de upplysningar som Olafs generaldirektör (15) lämnat eller på eget initiativ (16) har övervakningskommittén granskat de aspekter på Olafs utredningar som kommittén ansåg vara avgörande för att garantera det operativa oberoendet, nämligen frågor kring Olafs behörighet och utredningsbefogenheter, utredningarnas längd, rättssäkerheten i utredningarna samt samarbetet och informationsutbytet med medlemsstaterna eller övriga institutioner, organ och byråer.

15

16

3.1   
  Olafs behörighet och utredningsbefogenheter

Olafs behörighet och utredningsbefogenheter

| 24. | I yttrande nr 3/2010 efterlyste övervakningskommittén i det ändrade förslaget till förordning (EG) nr 1073/1999 en klar och tydlig definition av Olafs behörighet och utredningsbefogenheter i varje etapp, i synnerhet med avseende på Olafs behörighet att utföra kontroller på platsen och övriga inspektioner i enlighet med förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17). Utmaningarna på senare tid visar att Olafs rätt att omedelbart och utan föregående varning få tillgång till alla uppgifter som är i EU-institutionernas, organens eller byråernas besittning (18) också bör stärkas. |
| --- | --- |

24.

I yttrande nr 3/2010 efterlyste övervakningskommittén i det ändrade förslaget till förordning (EG) nr 1073/1999 en klar och tydlig definition av Olafs behörighet och utredningsbefogenheter i varje etapp, i synnerhet med avseende på Olafs behörighet att utföra kontroller på platsen och övriga inspektioner i enlighet med förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17). Utmaningarna på senare tid visar att Olafs rätt att omedelbart och utan föregående varning få tillgång till alla uppgifter som är i EU-institutionernas, organens eller byråernas besittning (18) också bör stärkas.

17

18

| 25. | Det har förekommit att Olaf har hindrats från omedelbar och automatisk tillgång till Europeiska kommissionens databaser med personuppgifter när byrån övervägt att inleda en utredning. I yttrande nr 1/2011 som övervakningskommittén lämnade på begäran av Olafs generaldirektör uttalade den sitt stöd för Olaf i diskussionerna med Europeiska kommissionen om dessa frågor (närmare detaljer i punkt 3.5.1). |
| --- | --- |

25.

Det har förekommit att Olaf har hindrats från omedelbar och automatisk tillgång till Europeiska kommissionens databaser med personuppgifter när byrån övervägt att inleda en utredning. I yttrande nr 1/2011 som övervakningskommittén lämnade på begäran av Olafs generaldirektör uttalade den sitt stöd för Olaf i diskussionerna med Europeiska kommissionen om dessa frågor (närmare detaljer i punkt 3.5.1).

| 26. | Man har även ifrågasatt Olafs behörighet att inleda och genomföra interna utredningar av ledamöter i Europaparlamentet och byråns rätt att utan förvarning få omedelbar tillgång till alla uppgifter i institutionens besittning och tillträde till dess lokaler. Övervakningskommittén uttalade ånyo sitt stöd för Olaf och lämnade på begäran från Olafs generaldirektör yttrande nr 2/2011 där den framhöll att om man hindrar Olaf från att utföra den centrala uppgift som utredningarna utgör med hänvisning till hur en EU-institution, ett organ eller en byrå tolkat Olafs uppdrag så utgör det en begränsning av Olafs oberoende utredningsverksamhet. |
| --- | --- |

26.

Man har även ifrågasatt Olafs behörighet att inleda och genomföra interna utredningar av ledamöter i Europaparlamentet och byråns rätt att utan förvarning få omedelbar tillgång till alla uppgifter i institutionens besittning och tillträde till dess lokaler. Övervakningskommittén uttalade ånyo sitt stöd för Olaf och lämnade på begäran från Olafs generaldirektör yttrande nr 2/2011 där den framhöll att om man hindrar Olaf från att utföra den centrala uppgift som utredningarna utgör med hänvisning till hur en EU-institution, ett organ eller en byrå tolkat Olafs uppdrag så utgör det en begränsning av Olafs oberoende utredningsverksamhet.

| 27. | I yttrande nr 4/2011 noterade övervakningskommittén med besvikelse att Olafs behörighet och utredningsbefogenheter inte fått någon klar och tydlig definition, i synnerhet inte med avseende på utredningar inom institutionerna, organen och byråerna (19). |
| --- | --- |

27.

I yttrande nr 4/2011 noterade övervakningskommittén med besvikelse att Olafs behörighet och utredningsbefogenheter inte fått någon klar och tydlig definition, i synnerhet inte med avseende på utredningar inom institutionerna, organen och byråerna (19).

19

3.2   
  Utredningarnas längd

Utredningarnas längd

| 28. | Övervakningskommittén har ägnat särskild uppmärksamhet åt längden på Olafs utredningar, i synnerhet med avseende på tidsbegränsningar och oförklarade förseningar i utredningarna. Utredningarnas längd bevakades även för att kontrollera att eventuella omotiverade förseningar inte hade orsaker som skulle kunnat leda till ett ifrågasättande av utredningarnas oberoende eller äventyra resultaten. Kommittén gick igenom sammanlagt 425 ärenden som pågått i mer än nio månader och ett antal ärenden som ännu inte avslutats efter fyra års utredning. Resultaten presenterades i två yttranden (20) och i kommitténs årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

28.

Övervakningskommittén har ägnat särskild uppmärksamhet åt längden på Olafs utredningar, i synnerhet med avseende på tidsbegränsningar och oförklarade förseningar i utredningarna. Utredningarnas längd bevakades även för att kontrollera att eventuella omotiverade förseningar inte hade orsaker som skulle kunnat leda till ett ifrågasättande av utredningarnas oberoende eller äventyra resultaten. Kommittén gick igenom sammanlagt 425 ärenden som pågått i mer än nio månader och ett antal ärenden som ännu inte avslutats efter fyra års utredning. Resultaten presenterades i två yttranden (20) och i kommitténs årliga verksamhetsrapporter.

20

| 29. | I yttrande nr 1/2007 rekommenderade övervakningskommittén att Olaf tydligare borde ange skälen till stora utredningsförseningar (21) på det formulär som åtföljer Olafs rapporter till kommittén om utredningar som pågått i mer än nio månader. Kommittén kan nu lättare se varför förseningarna uppkommit, och sedan formatet på niomånadersrapporterna ändrades har Olaf nu i stort sett inga oförklarade förseningar. |
| --- | --- |

29.

I yttrande nr 1/2007 rekommenderade övervakningskommittén att Olaf tydligare borde ange skälen till stora utredningsförseningar (21) på det formulär som åtföljer Olafs rapporter till kommittén om utredningar som pågått i mer än nio månader. Kommittén kan nu lättare se varför förseningarna uppkommit, och sedan formatet på niomånadersrapporterna ändrades har Olaf nu i stort sett inga oförklarade förseningar.

21

| 30. | Detta innebär dock inte att kommittén anser att utredningarna slutförs inom rimlig tid. Tvärtom har kommittén noterat att även relativt enkla utredningar ofta tar ovanligt lång tid att slutföra, i synnerhet de 36 utredningar som fortfarande inte avslutats efter mer än fyra år (22). Detta kan bottna i en brist på tillräckligt många erfarna utredare i vissa utredningar, eller på att utredarna inte hinner slutföra en utredning innan de måste påbörja nästa. Denna fråga bekymrar övervakningskommittén, som tagit upp frågan bland annat genom att föreslå bättre kontroll och planering av utredningsverksamheten, så att cheferna kan använda utredarna bättre och styra utredningsverksamheten mer effektivt (23). |
| --- | --- |

30.

Detta innebär dock inte att kommittén anser att utredningarna slutförs inom rimlig tid. Tvärtom har kommittén noterat att även relativt enkla utredningar ofta tar ovanligt lång tid att slutföra, i synnerhet de 36 utredningar som fortfarande inte avslutats efter mer än fyra år (22). Detta kan bottna i en brist på tillräckligt många erfarna utredare i vissa utredningar, eller på att utredarna inte hinner slutföra en utredning innan de måste påbörja nästa. Denna fråga bekymrar övervakningskommittén, som tagit upp frågan bland annat genom att föreslå bättre kontroll och planering av utredningsverksamheten, så att cheferna kan använda utredarna bättre och styra utredningsverksamheten mer effektivt (23).

22

23

3.3   
  Rättssäkerheten i utredningarna

Rättssäkerheten i utredningarna

| 31. | Olafs oberoende bygger till stor del på dess förmåga och beredvillighet att garantera de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten i utredningarna. I annat fall skulle Olaf blotta sig för kritik, invändningar från berörda parter och politiska ingripanden. Därför har övervakningskommittén alltid intresserat sig mycket för hur Olaf tillvaratagit dessa rättigheter och garantier och den har gjort stora ansträngningar både för att utvärdera hur Olaf garanterar respekten för de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten och för att aktivt främja utvecklingen av relevanta normer på området som är tillämpliga på Olaf. |
| --- | --- |

31.

Olafs oberoende bygger till stor del på dess förmåga och beredvillighet att garantera de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten i utredningarna. I annat fall skulle Olaf blotta sig för kritik, invändningar från berörda parter och politiska ingripanden. Därför har övervakningskommittén alltid intresserat sig mycket för hur Olaf tillvaratagit dessa rättigheter och garantier och den har gjort stora ansträngningar både för att utvärdera hur Olaf garanterar respekten för de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten och för att aktivt främja utvecklingen av relevanta normer på området som är tillämpliga på Olaf.

| 32. | När kommittén gick igenom ärenden som överlämnats till nationella rättsliga myndigheter, ägnade den särskild uppmärksamhet åt de materiella och formella aspekterna på utredningarna. Med utgångspunkt i dessa ärenden bedömde kommittén hur Olaf garanterat respekten för de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten i utredningarna. Kommitténs resultat och rekommendationer sammanfattades i yttrande nr 5/2010. I yttrandet konstaterar kommittén att Olafs utredningar i stort sett respekterar de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten. Men vissa problem framkom, till exempel formella brister, administrativa misstag och olika praxis vid de utredande enheterna. |
| --- | --- |

32.

När kommittén gick igenom ärenden som överlämnats till nationella rättsliga myndigheter, ägnade den särskild uppmärksamhet åt de materiella och formella aspekterna på utredningarna. Med utgångspunkt i dessa ärenden bedömde kommittén hur Olaf garanterat respekten för de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten i utredningarna. Kommitténs resultat och rekommendationer sammanfattades i yttrande nr 5/2010. I yttrandet konstaterar kommittén att Olafs utredningar i stort sett respekterar de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten. Men vissa problem framkom, till exempel formella brister, administrativa misstag och olika praxis vid de utredande enheterna.

| 33. | Övervakningskommittén lämnade rekommendationer som var avsedda att förbättra de aktuella utredningsmetoderna. Kommittén föreslog i synnerhet särskilda åtgärder som Olaf borde vidta för att stärka respekten för de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten i alla etapper av utredningarna. Kommittén rekommenderade dessutom att Olaf borde göra vissa förbättringar i sin handbok (24) och kontrollera att dessa regler efterlevdes. Kommittén rekommenderade vidare att man skulle stärka kontrollerna av oberoendet, utredningssekretessen och utredningstiden. Slutligen lämnade kommittén ett förslag till analys av hur de grundläggande rättigheterna och rättssäkerhetsgarantierna tillämpats, vilket kan vägleda utredarna och cheferna när de kontrollerar lagenligheten. |
| --- | --- |

33.

Övervakningskommittén lämnade rekommendationer som var avsedda att förbättra de aktuella utredningsmetoderna. Kommittén föreslog i synnerhet särskilda åtgärder som Olaf borde vidta för att stärka respekten för de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten i alla etapper av utredningarna. Kommittén rekommenderade dessutom att Olaf borde göra vissa förbättringar i sin handbok (24) och kontrollera att dessa regler efterlevdes. Kommittén rekommenderade vidare att man skulle stärka kontrollerna av oberoendet, utredningssekretessen och utredningstiden. Slutligen lämnade kommittén ett förslag till analys av hur de grundläggande rättigheterna och rättssäkerhetsgarantierna tillämpats, vilket kan vägleda utredarna och cheferna när de kontrollerar lagenligheten.

24

| 34. | Övervakningskommittén noterar med tillfredsställelse att Olafs generaldirektör med anledning av yttrande nr 5/2010 beslutade att genomföra de flesta rekommendationerna vid Olaf. |
| --- | --- |

34.

Övervakningskommittén noterar med tillfredsställelse att Olafs generaldirektör med anledning av yttrande nr 5/2010 beslutade att genomföra de flesta rekommendationerna vid Olaf.

| 35. | Kommittén har också bidragit till diskussionerna om ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999 och uppmanade Europeiska kommissionen och lagstiftaren att i samband med ändringarna även stärka skyddet av de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten för personer som berörs av Olafs utredningar. Kommittén lämnade tre yttranden i frågan (25). |
| --- | --- |

35.

Kommittén har också bidragit till diskussionerna om ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999 och uppmanade Europeiska kommissionen och lagstiftaren att i samband med ändringarna även stärka skyddet av de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten för personer som berörs av Olafs utredningar. Kommittén lämnade tre yttranden i frågan (25).

25

| 36. | Kommittén betonade framför allt att rättssäkerhetsnormerna alltid bör ta hänsyn till balansen mellan de berörda parternas intressen och effektiviteten i utredningsverksamheten. Balansen är särskilt viktig vid administrativa förfaranden utan tvingande effekt och med begränsat inflytande på den berörda personens rättsliga ställning. Lägger man för stor vikt på ärendets formella delar kan detta försvåra en effektiv utredning. Ett exempel på detta är den kniviga situation som uppstår vid uppskov av den berörda personens rätt att yttra sig; för detta behöver Olaf nämligen förhandstillstånd från generalsekretariatet eller ordföranden vid den berörda EU-institutionen, organet eller byrån (se punkt 3.5.4 nedan). |
| --- | --- |

36.

Kommittén betonade framför allt att rättssäkerhetsnormerna alltid bör ta hänsyn till balansen mellan de berörda parternas intressen och effektiviteten i utredningsverksamheten. Balansen är särskilt viktig vid administrativa förfaranden utan tvingande effekt och med begränsat inflytande på den berörda personens rättsliga ställning. Lägger man för stor vikt på ärendets formella delar kan detta försvåra en effektiv utredning. Ett exempel på detta är den kniviga situation som uppstår vid uppskov av den berörda personens rätt att yttra sig; för detta behöver Olaf nämligen förhandstillstånd från generalsekretariatet eller ordföranden vid den berörda EU-institutionen, organet eller byrån (se punkt 3.5.4 nedan).

3.4   
  Samarbete och informationsutbyte med medlemsstaterna

Samarbete och informationsutbyte med medlemsstaterna

| 37. | För att Olafs operativa insatser ska bli verkningsfulla krävs ett gott samarbete med medlemsstaterna, och deras bidrag är viktiga både under själva utredningen och i samband med uppföljningen. Övervakningskommitténs tillsyn över Olafs utredningsverksamhet har i detta avseende inriktats på två olika aspekter. |
| --- | --- |

37.

För att Olafs operativa insatser ska bli verkningsfulla krävs ett gott samarbete med medlemsstaterna, och deras bidrag är viktiga både under själva utredningen och i samband med uppföljningen. Övervakningskommitténs tillsyn över Olafs utredningsverksamhet har i detta avseende inriktats på två olika aspekter.

| 38. | För det första observerade övervakningskommittén särskilt vikten av att förbättra informationsflödet mellan medlemsstaternas myndigheter och Olaf. Kommittén ville i synnerhet se till att medlemsstaterna inte agerade på ett sätt som aktivt hindrade Olafs utredningar, till exempel genom att underlåta eller försena överlämning av bevis eller handlingar till Olaf. När kommittén gick igenom rapporterna om ärenden som pågått i mer än nio månader, noterade den ett antal ärenden där Olaf angav bristande samarbete från medlemsstaterna som skäl till att utredningen ännu inte avlutats (26). Detta skäl har felaktigt åberopats i vissa av de genomgångna ärendena, men har i andra ärenden fullt fog för sig. Övervakningskommittén noterade även att Olaf haft svårigheter att ta reda på vilken behörig nationell myndighet som kan lämna önskat bistånd, till exempel vid kontroller på plats av ekonomiska aktörer. Därför förordade övervakningskommittén i sitt yttrande nr 4/2011 en ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 för att ålägga alla medlemsstater att snabbt ange vilken nationell behörig myndighet som ska bistå Olaf i dess utredningar, huvudsakligen avseende direkta utgifter. |
| --- | --- |

38.

För det första observerade övervakningskommittén särskilt vikten av att förbättra informationsflödet mellan medlemsstaternas myndigheter och Olaf. Kommittén ville i synnerhet se till att medlemsstaterna inte agerade på ett sätt som aktivt hindrade Olafs utredningar, till exempel genom att underlåta eller försena överlämning av bevis eller handlingar till Olaf. När kommittén gick igenom rapporterna om ärenden som pågått i mer än nio månader, noterade den ett antal ärenden där Olaf angav bristande samarbete från medlemsstaterna som skäl till att utredningen ännu inte avlutats (26). Detta skäl har felaktigt åberopats i vissa av de genomgångna ärendena, men har i andra ärenden fullt fog för sig. Övervakningskommittén noterade även att Olaf haft svårigheter att ta reda på vilken behörig nationell myndighet som kan lämna önskat bistånd, till exempel vid kontroller på plats av ekonomiska aktörer. Därför förordade övervakningskommittén i sitt yttrande nr 4/2011 en ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 för att ålägga alla medlemsstater att snabbt ange vilken nationell behörig myndighet som ska bistå Olaf i dess utredningar, huvudsakligen avseende direkta utgifter.

26

| 39. | De ärenden där Olaf råkat ut för bristande samarbete från medlemsstaternas sida bör gås igenom grundligt. |
| --- | --- |

39.

De ärenden där Olaf råkat ut för bristande samarbete från medlemsstaternas sida bör gås igenom grundligt.

| 40. | För det andra anser övervakningskommittén att eftersom Olaf inte har behörighet att göra någon rättslig uppföljning, behövs ett nära samarbete mellan byrån och de nationella rättsliga myndigheterna och en god uppföljning av Olafs rekommendationer för att garantera goda resultat i Olafs utredningar. Mot denna bakgrund gick kommittén igenom ärenden där uppgifter överlämnats till nationella rättsliga myndigheter. Kommittén ville veta vad de ansåg om kvaliteten på och användbarheten hos Olafs utredningsrapporter och undersöka varför de inte gått vidare med vissa ärenden (27). Kommittén ville också kontrollera om slutsatserna i utredningarna enbart byggde på fakta som får användas som bevisning vid domstol i den medlemsstat som kunde behöva använda sig av dem (28). |
| --- | --- |

40.

För det andra anser övervakningskommittén att eftersom Olaf inte har behörighet att göra någon rättslig uppföljning, behövs ett nära samarbete mellan byrån och de nationella rättsliga myndigheterna och en god uppföljning av Olafs rekommendationer för att garantera goda resultat i Olafs utredningar. Mot denna bakgrund gick kommittén igenom ärenden där uppgifter överlämnats till nationella rättsliga myndigheter. Kommittén ville veta vad de ansåg om kvaliteten på och användbarheten hos Olafs utredningsrapporter och undersöka varför de inte gått vidare med vissa ärenden (27). Kommittén ville också kontrollera om slutsatserna i utredningarna enbart byggde på fakta som får användas som bevisning vid domstol i den medlemsstat som kunde behöva använda sig av dem (28).

27

28

| 41. | Kommittén noterade att de nationella rättsliga myndigheterna ibland inte följde Olafs rekommendationer, vilket berodde på olika saker, till exempel att preskription hade inträtt (enligt bestämmelserna om tidsfrister), bristande prioriteringsförmåga eller uppenbara brister i bevisningen. Men kommittén noterade även att antalet ärenden där de rättsliga myndigheterna inte kunde ingripa på grund av preskription gradvis minskade samtidigt som kvaliteten på uppgifterna i rapporterna höjdes, i synnerhet när det gäller analysen av brottsmisstankar och bestämmelserna i den medlemsstat till vilken rapporten överlämnades. |
| --- | --- |

41.

Kommittén noterade att de nationella rättsliga myndigheterna ibland inte följde Olafs rekommendationer, vilket berodde på olika saker, till exempel att preskription hade inträtt (enligt bestämmelserna om tidsfrister), bristande prioriteringsförmåga eller uppenbara brister i bevisningen. Men kommittén noterade även att antalet ärenden där de rättsliga myndigheterna inte kunde ingripa på grund av preskription gradvis minskade samtidigt som kvaliteten på uppgifterna i rapporterna höjdes, i synnerhet när det gäller analysen av brottsmisstankar och bestämmelserna i den medlemsstat till vilken rapporten överlämnades.

| 42. | Övervakningskommittén anser att de flesta problemen kan förebyggas om sakkunniga på de olika nationella rättssystemen involveras i ett tidigt stadium, till exempel åklagarna vid enheten för rättslig och juridisk rådgivning eller någon liknande instans vid Olafs utredande enheter. |
| --- | --- |

42.

Övervakningskommittén anser att de flesta problemen kan förebyggas om sakkunniga på de olika nationella rättssystemen involveras i ett tidigt stadium, till exempel åklagarna vid enheten för rättslig och juridisk rådgivning eller någon liknande instans vid Olafs utredande enheter.

3.5   
  Samarbete och informationsutbyte med övriga institutioner, organ och byråer avseende Olafs utredningsverksamhet

Samarbete och informationsutbyte med övriga institutioner, organ och byråer avseende Olafs utredningsverksamhet

| 43. | För att Olaf ska kunna fullgöra sina uppgifter måste byrån ha EU-institutionernas, organens och byråernas fulla stöd och förtroende. Utan deras tillit och förtroende kan Olaf inte genomföra effektiva och oberoende utredningar, eftersom många ärenden kräver att personalen samarbetar. |
| --- | --- |

43.

För att Olaf ska kunna fullgöra sina uppgifter måste byrån ha EU-institutionernas, organens och byråernas fulla stöd och förtroende. Utan deras tillit och förtroende kan Olaf inte genomföra effektiva och oberoende utredningar, eftersom många ärenden kräver att personalen samarbetar.

| 44. | Övervakningskommittén har alltid betonat att det är viktigt att få till stånd ett nära samarbete mellan Olaf och institutionerna och behöriga organ, liksom en god uppföljning av Olafs rekommendationer för att Olafs utredningar ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt. Men övervakningskommittén vill också se till att de som samarbetar med Olaf inte agerar på ett sätt som aktivt kan hindra Olafs arbete. Därför har kommittén ägnat särskild uppmärksamhet åt och övervakat de aspekter på samarbetet som rör Olafs operativa oberoende, däribland Olafs tillgång till uppgifter i institutionernas besittning, förbindelserna med kommissionens utrednings- och disciplinbyrå och övriga EU-institutioners enheter, institutionernas uppföljning av Olafs rekommendationer, situationer där Olaf skjuter upp skyldigheten att låta den berörda personen yttra sig, överlämnande av ärenderapporter, upplysningar från Olaf till EU:s institutioner, organ och byråer samt överläggningar med institutionerna. |
| --- | --- |

44.

Övervakningskommittén har alltid betonat att det är viktigt att få till stånd ett nära samarbete mellan Olaf och institutionerna och behöriga organ, liksom en god uppföljning av Olafs rekommendationer för att Olafs utredningar ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt. Men övervakningskommittén vill också se till att de som samarbetar med Olaf inte agerar på ett sätt som aktivt kan hindra Olafs arbete. Därför har kommittén ägnat särskild uppmärksamhet åt och övervakat de aspekter på samarbetet som rör Olafs operativa oberoende, däribland Olafs tillgång till uppgifter i institutionernas besittning, förbindelserna med kommissionens utrednings- och disciplinbyrå och övriga EU-institutioners enheter, institutionernas uppföljning av Olafs rekommendationer, situationer där Olaf skjuter upp skyldigheten att låta den berörda personen yttra sig, överlämnande av ärenderapporter, upplysningar från Olaf till EU:s institutioner, organ och byråer samt överläggningar med institutionerna.

3.5.1   Olafs tillgång till uppgifter i institutionernas besittning

Olafs tillgång till uppgifter i institutionernas besittning

| 45. | En fråga som väckt övervakningskommittén uppmärksamhet eftersom förtroendet och tillförliten tycks ha havererat är frågan om Olafs tillgång till Europeiska kommissionens databaser. I artikel 4.2 första stycket i förordning (EG) nr 1073/1999 sägs klart och tydligt att Olaf utan förhandsanmälan och utan dröjsmål ska få tillgång till alla uppgifter som institutionerna, organen och byråerna innehar. Övervakningskommittén har dock noterat att Olaf sedan byrån inrättades har haft svårigheter med att få tillgång till uppgifter som innehas av vissa institutioner. Dessa institutioner är särskilt ovilliga att snabbt och diskret ge Olaf tillgång till vissa typer av personuppgifter på grund av en mycket strikt tolkning av förordning (EG) nr 45/2001 (29). Övervakningskommittén hävdade att detta ställningstagande tyder på bristande förtroende för Olaf och även kan försvaga oberoendet i utredningsverksamheten. |
| --- | --- |

45.

En fråga som väckt övervakningskommittén uppmärksamhet eftersom förtroendet och tillförliten tycks ha havererat är frågan om Olafs tillgång till Europeiska kommissionens databaser. I artikel 4.2 första stycket i förordning (EG) nr 1073/1999 sägs klart och tydligt att Olaf utan förhandsanmälan och utan dröjsmål ska få tillgång till alla uppgifter som institutionerna, organen och byråerna innehar. Övervakningskommittén har dock noterat att Olaf sedan byrån inrättades har haft svårigheter med att få tillgång till uppgifter som innehas av vissa institutioner. Dessa institutioner är särskilt ovilliga att snabbt och diskret ge Olaf tillgång till vissa typer av personuppgifter på grund av en mycket strikt tolkning av förordning (EG) nr 45/2001 (29). Övervakningskommittén hävdade att detta ställningstagande tyder på bristande förtroende för Olaf och även kan försvaga oberoendet i utredningsverksamheten.

29

| 46. | I maj 2011 avgav övervakningskommittén ett yttrande (30) i vilket den uttryckte att snabb och diskret tillgång, i synnerhet i inledningsstadiet av en utredning, bör medges innan Olaf upprättar en akt i ärendet, så att Olaf kan bedöma om materialet uppfyller utredningskriterierna. Detta är särskilt viktigt när eventuella intressekonflikter kan föreligga. |
| --- | --- |

46.

I maj 2011 avgav övervakningskommittén ett yttrande (30) i vilket den uttryckte att snabb och diskret tillgång, i synnerhet i inledningsstadiet av en utredning, bör medges innan Olaf upprättar en akt i ärendet, så att Olaf kan bedöma om materialet uppfyller utredningskriterierna. Detta är särskilt viktigt när eventuella intressekonflikter kan föreligga.

30

| 47. | Olaf behöver få tillgång till personalavdelningens databaser vid Europeiska kommissionen. I synnerhet bör Olaf få tillgång till uppgifter om enskilda anställda och deras familjemedlemmar (de så kallade familjeuppgifterna). |
| --- | --- |

47.

Olaf behöver få tillgång till personalavdelningens databaser vid Europeiska kommissionen. I synnerhet bör Olaf få tillgång till uppgifter om enskilda anställda och deras familjemedlemmar (de så kallade familjeuppgifterna).

| 48. | Frågan är inte ny men ingen samsyn om den vidare utvecklingen har ännu nåtts. Förhoppningsvis kan framtida rekommendationer från övervakningskommittén och den dialog som nu inletts mellan Olaf och Europeiska kommissionen utmynna i att detta långvariga problem kan lösas. |
| --- | --- |

48.

Frågan är inte ny men ingen samsyn om den vidare utvecklingen har ännu nåtts. Förhoppningsvis kan framtida rekommendationer från övervakningskommittén och den dialog som nu inletts mellan Olaf och Europeiska kommissionen utmynna i att detta långvariga problem kan lösas.

| 49. | Övervakningskommittén anser att frågan kan tas upp även i samband med ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999. I yttrande nr 4/2011 uttalade övervakningskommittén att den nya förordningen borde innehålla bestämmelser om en rimlig balans mellan Olafs behov av att få tillgång till uppgifter som innehas av EU-institutionerna innan ärendet inleds samt under utredningens gång och bestämmelserna om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

49.

Övervakningskommittén anser att frågan kan tas upp även i samband med ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999. I yttrande nr 4/2011 uttalade övervakningskommittén att den nya förordningen borde innehålla bestämmelser om en rimlig balans mellan Olafs behov av att få tillgång till uppgifter som innehas av EU-institutionerna innan ärendet inleds samt under utredningens gång och bestämmelserna om skydd av personuppgifter.

| 50. | Övervakningskommittén rekommenderade också att Olaf systematiskt skulle underrätta den om sena eller uteblivna anmälningar av bedrägeriärenden, samt om en EU-institution, ett organ eller en byrå vägrade lämna ut information i deras besittning. |
| --- | --- |

50.

Övervakningskommittén rekommenderade också att Olaf systematiskt skulle underrätta den om sena eller uteblivna anmälningar av bedrägeriärenden, samt om en EU-institution, ett organ eller en byrå vägrade lämna ut information i deras besittning.

3.5.2   Förbindelserna med kommissionens utrednings- och disciplinbyrå och övriga EU-institutioners enheter

Förbindelserna med kommissionens utrednings- och disciplinbyrå och övriga EU-institutioners enheter

| 51. | Övervakningskommittén är fortsatt bekymrad över hur Olaf använder sina begränsade utredningsresurser. Kommittén anser att Olaf bör inrikta insatserna på ärenden som troligen kan avslutas på ett framgångsrikt sätt och som kan ge valuta för pengarna. Bara om resurserna används effektivt och på ett verkningsfullt sätt kan Olaf göra utredningar av allvarligare bedrägerier eller oriktigheter som skadat EU:s ekonomiska intressen, och avstå andra ärenden till lämpligare instanser, såsom Europeiska kommissionens utrednings- och disciplinbyrå, Europeiska kommissionens säkerhetsavdelning eller övriga institutioners behöriga enheter. |
| --- | --- |

51.

Övervakningskommittén är fortsatt bekymrad över hur Olaf använder sina begränsade utredningsresurser. Kommittén anser att Olaf bör inrikta insatserna på ärenden som troligen kan avslutas på ett framgångsrikt sätt och som kan ge valuta för pengarna. Bara om resurserna används effektivt och på ett verkningsfullt sätt kan Olaf göra utredningar av allvarligare bedrägerier eller oriktigheter som skadat EU:s ekonomiska intressen, och avstå andra ärenden till lämpligare instanser, såsom Europeiska kommissionens utrednings- och disciplinbyrå, Europeiska kommissionens säkerhetsavdelning eller övriga institutioners behöriga enheter.

| 52. | Mot bakgrund av det ovanstående rekommenderade övervakningskommittén Olaf att ta fram interna bestämmelser om ärenden av mindre ekonomisk betydelse (de minimis-ärenden) i enlighet med Olafs utredningspolitik och prioriteringar, så att resurserna så långt som möjligt kan läggas på att utreda allvarligare fall. Kommittén såg över politiken och sammanfattade sina slutsatser i yttrande nr 5/2008. Kommittén lade fram en rad rekommendationer, bland annat med hänsyn till behovet att samarbeta med både kommissionens utrednings- och disciplinbyrå och andra EU-institutioners avdelningar. Arbetsdelningen med dem bygger på en avgränsning av utredningsansvaret. Därför uppmanade övervakningskommittén Olaf att förbättra informationsutbytet och samarbetet med dessa avdelningar, men framhöll att inga samarbetsavtal bör inskränka Olafs huvudsakliga behörighet eller oberoendet i utredningarna. |
| --- | --- |

52.

Mot bakgrund av det ovanstående rekommenderade övervakningskommittén Olaf att ta fram interna bestämmelser om ärenden av mindre ekonomisk betydelse (de minimis-ärenden) i enlighet med Olafs utredningspolitik och prioriteringar, så att resurserna så långt som möjligt kan läggas på att utreda allvarligare fall. Kommittén såg över politiken och sammanfattade sina slutsatser i yttrande nr 5/2008. Kommittén lade fram en rad rekommendationer, bland annat med hänsyn till behovet att samarbeta med både kommissionens utrednings- och disciplinbyrå och andra EU-institutioners avdelningar. Arbetsdelningen med dem bygger på en avgränsning av utredningsansvaret. Därför uppmanade övervakningskommittén Olaf att förbättra informationsutbytet och samarbetet med dessa avdelningar, men framhöll att inga samarbetsavtal bör inskränka Olafs huvudsakliga behörighet eller oberoendet i utredningarna.

| 53. | Kommittén följde upp hur yttrandet genomförts (31) och noterade med tillfredsställelse att Olaf infört de minimis-regler i sin handbok (32). Kommittén välkomnade även det försök att förtydliga tillämpningen av de minimis-politiken som gjordes i riktlinjerna för det operativa arbetet, samt upprättandet av en bilaga för de minimis-politiken som förtecknade de olika kriterierna för att bedöma om en extern utredning är nödvändig eller ej. |
| --- | --- |

53.

Kommittén följde upp hur yttrandet genomförts (31) och noterade med tillfredsställelse att Olaf infört de minimis-regler i sin handbok (32). Kommittén välkomnade även det försök att förtydliga tillämpningen av de minimis-politiken som gjordes i riktlinjerna för det operativa arbetet, samt upprättandet av en bilaga för de minimis-politiken som förtecknade de olika kriterierna för att bedöma om en extern utredning är nödvändig eller ej.

31

32

3.5.3   Institutionernas uppföljning av Olafs rekommendationer

Institutionernas uppföljning av Olafs rekommendationer

| 54. | Olafs generaldirektör är skyldig att informera övervakningskommittén när EU-institutioner, organ eller byråer inte efterkommit Olafs rekommendationer (33). Övervakningskommittén har tagit upp denna fråga i alla årliga verksamhetsrapporter och noterar att bara två sådana ärenden anmälts till den under kommitténs sexåriga mandatperiod. Eftersom så få ärenden anmälts kan kommittén inte dra några allmänna slutsatser eller lämna några rekommendationer. Kommittén uttryckte sin oro över att utebliven rapportering kan tyda på brister i uppföljningen och rekommenderade Olaf att så snart som möjligt inrätta ett systematiskt rapporteringssystem för den här typen av ärenden. Kommittén anser att Olafs oberoende allvarligt ifrågasätts om Olaf inte reagerar när byråns rekommendationer inte efterlevs. |
| --- | --- |

54.

Olafs generaldirektör är skyldig att informera övervakningskommittén när EU-institutioner, organ eller byråer inte efterkommit Olafs rekommendationer (33). Övervakningskommittén har tagit upp denna fråga i alla årliga verksamhetsrapporter och noterar att bara två sådana ärenden anmälts till den under kommitténs sexåriga mandatperiod. Eftersom så få ärenden anmälts kan kommittén inte dra några allmänna slutsatser eller lämna några rekommendationer. Kommittén uttryckte sin oro över att utebliven rapportering kan tyda på brister i uppföljningen och rekommenderade Olaf att så snart som möjligt inrätta ett systematiskt rapporteringssystem för den här typen av ärenden. Kommittén anser att Olafs oberoende allvarligt ifrågasätts om Olaf inte reagerar när byråns rekommendationer inte efterlevs.

33

3.5.4   Samtycke från generalsekretariatet eller ordföranden vid EU-institutionen, organet eller byrån till uppskov av den berörda personens möjligheter att yttra sig

Samtycke från generalsekretariatet eller ordföranden vid EU-institutionen, organet eller byrån till uppskov av den berörda personens möjligheter att yttra sig

| 55. | Vid interna utredningar behöver Olaf ett samtycke från generalsekretariatet eller ordföranden vid den berörda EU-institutionen, organet eller byrån för uppskov av den berörda personens möjligheter att yttra sig. Kravet på samtycke är avsett att skydda den berörda personens rätt att försvara sig (34). Övervakningskommittén har dock ansett att Olafs oberoende i utredningarna kan äventyras om institutionen vägrar lämna sitt medgivande eller drar ut på tiden (35). Kommittén noterade att flera ärenden inte kunnat överlämnas till nationella rättsliga myndigheter på grund av försenade medgivanden från den berörda institutionen eller organet. Kommittén uttalade i yttrande nr 4/2011 att den nya förordningen borde innehålla bestämmelser som hindrar att sådana situationer uppkommer i framtiden och framhöll att den lösning som för närvarande erbjudits på frågan i det föreliggande förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 är otillräcklig. |
| --- | --- |

55.

Vid interna utredningar behöver Olaf ett samtycke från generalsekretariatet eller ordföranden vid den berörda EU-institutionen, organet eller byrån för uppskov av den berörda personens möjligheter att yttra sig. Kravet på samtycke är avsett att skydda den berörda personens rätt att försvara sig (34). Övervakningskommittén har dock ansett att Olafs oberoende i utredningarna kan äventyras om institutionen vägrar lämna sitt medgivande eller drar ut på tiden (35). Kommittén noterade att flera ärenden inte kunnat överlämnas till nationella rättsliga myndigheter på grund av försenade medgivanden från den berörda institutionen eller organet. Kommittén uttalade i yttrande nr 4/2011 att den nya förordningen borde innehålla bestämmelser som hindrar att sådana situationer uppkommer i framtiden och framhöll att den lösning som för närvarande erbjudits på frågan i det föreliggande förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 är otillräcklig.

34

35

| 56. | Eftersom kommittén är satt att bevaka Olafs oberoende bör den systematiskt informeras varje gång en EU-institution, ett organ eller en byrå vägrar lämna eller onödigt drar ut på att lämna medgivande till uppskov av den berörda personens rätt att yttra sig. |
| --- | --- |

56.

Eftersom kommittén är satt att bevaka Olafs oberoende bör den systematiskt informeras varje gång en EU-institution, ett organ eller en byrå vägrar lämna eller onödigt drar ut på att lämna medgivande till uppskov av den berörda personens rätt att yttra sig.

3.5.5   Överlämning av ärenderapporter och upplysningar från Olaf till EU:s institutioner, organ och byråer

Överlämning av ärenderapporter och upplysningar från Olaf till EU:s institutioner, organ och byråer

Upplysningar från Olaf till EU:s institutioner, organ och byråer

Upplysningar från Olaf till EU:s institutioner, organ och byråer

| 57. | Enligt gällande bestämmelser har Olaf en rättslig skyldighet att informera EU-institutionerna, organen eller byråerna när interna utredningar tyder på att en av deras ledamöter eller anställda kan beröras, utom i ärenden som kräver absolut utredningssekretess för att inte äventyra utredningen eller när utredningen ingår i en nationell rättslig myndighets behörighet. I yttrande nr 4/2011 uttryckte övervakningskommittén oro över förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 avseende dessa bestämmelser (36), eftersom det skulle kunna hindra Olaf från att observera utredningssekretess vid behov. |
| --- | --- |

57.

Enligt gällande bestämmelser har Olaf en rättslig skyldighet att informera EU-institutionerna, organen eller byråerna när interna utredningar tyder på att en av deras ledamöter eller anställda kan beröras, utom i ärenden som kräver absolut utredningssekretess för att inte äventyra utredningen eller när utredningen ingår i en nationell rättslig myndighets behörighet. I yttrande nr 4/2011 uttryckte övervakningskommittén oro över förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 avseende dessa bestämmelser (36), eftersom det skulle kunna hindra Olaf från att observera utredningssekretess vid behov.

36

Överlämnande av ärenderapporter från Olaf till EU:s institutioner, organ och byråer

Överlämnande av ärenderapporter från Olaf till EU:s institutioner, organ och byråer

| 58. | Övervakningskommittén noterade att Olaf beslutat att på Europeiska kommissionens begäran överlämna alla slutliga ärenderapporter om interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder. Olaf beslutade dessutom att tillämpa samma förhållningssätt gentemot övriga EU-institutioner och organ om inga invändningar inkom. Övervakningskommittén såg över denna praxis för att se om den kunde äventyra Olafs oberoende ställning vid utredningar. Yttrande nr 5/2011 beskriver kommitténs slutsatser efter genomgången av 17 ärenden samt kommitténs yttrande om den rättsliga grunden för överlämnandet och om metoden är förenlig med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

58.

Övervakningskommittén noterade att Olaf beslutat att på Europeiska kommissionens begäran överlämna alla slutliga ärenderapporter om interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder. Olaf beslutade dessutom att tillämpa samma förhållningssätt gentemot övriga EU-institutioner och organ om inga invändningar inkom. Övervakningskommittén såg över denna praxis för att se om den kunde äventyra Olafs oberoende ställning vid utredningar. Yttrande nr 5/2011 beskriver kommitténs slutsatser efter genomgången av 17 ärenden samt kommitténs yttrande om den rättsliga grunden för överlämnandet och om metoden är förenlig med EU-lagstiftningen.

| 59. | Övervakningskommittén uttryckte oro över att överlämnandet kunde påverka rättigheterna för de personer som berörs av utredningarna och leda till skadeståndstalan vid EU-domstolen, vilket skulle skada Olafs trovärdighet och rykte. Överlämning av slutliga ärenderapporter som innehåller känsliga upplysningar om vittnen, informanter och uppgiftslämnare kan också äventyra utredningarna genom att dessa personer inte längre vill träda fram och bistå Olaf och genom att man i onödan lämnar ut information om andra pågående utredningar. Detta arbetssätt kan ge övriga institutioner minst sagt olämpliga verktyg för att påverka Olafs utredningsverksamhet, vilket skulle skada allmänhetens tillit och förtroende för Olafs oberoende. |
| --- | --- |

59.

Övervakningskommittén uttryckte oro över att överlämnandet kunde påverka rättigheterna för de personer som berörs av utredningarna och leda till skadeståndstalan vid EU-domstolen, vilket skulle skada Olafs trovärdighet och rykte. Överlämning av slutliga ärenderapporter som innehåller känsliga upplysningar om vittnen, informanter och uppgiftslämnare kan också äventyra utredningarna genom att dessa personer inte längre vill träda fram och bistå Olaf och genom att man i onödan lämnar ut information om andra pågående utredningar. Detta arbetssätt kan ge övriga institutioner minst sagt olämpliga verktyg för att påverka Olafs utredningsverksamhet, vilket skulle skada allmänhetens tillit och förtroende för Olafs oberoende.

| 60. | Övervakningskommittén rekommenderade Olaf att ompröva sitt beslut att överlämna ärenderapporter till EU-institutioner, organ och byråer som berörs och att göra det som krävs för att se till att arbetssättet är förenligt med EU-lagstiftningen och inte äventyrar effektiviteten och oberoendet i utredningarna. |
| --- | --- |

60.

Övervakningskommittén rekommenderade Olaf att ompröva sitt beslut att överlämna ärenderapporter till EU-institutioner, organ och byråer som berörs och att göra det som krävs för att se till att arbetssättet är förenligt med EU-lagstiftningen och inte äventyrar effektiviteten och oberoendet i utredningarna.

3.5.6   Överläggningar med institutionerna

Överläggningar med institutionerna

| 61. | Ett av syftena med ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999 är att förbättra ledningen av Olaf och öka samarbetet med EU-institutionerna med samtidig hänsyn till byråns operativa oberoende. Den interinstitutionella dialog som ursprungligen föreslogs har ersatts av mer informella överläggningar mellan Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen, i närvaro av Olaf och övervakningskommittén. Övervakningskommittén yttrade sig om båda förslagen i yttrande nr 3/2010 och yttrande nr 4/2011. |
| --- | --- |

61.

Ett av syftena med ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999 är att förbättra ledningen av Olaf och öka samarbetet med EU-institutionerna med samtidig hänsyn till byråns operativa oberoende. Den interinstitutionella dialog som ursprungligen föreslogs har ersatts av mer informella överläggningar mellan Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen, i närvaro av Olaf och övervakningskommittén. Övervakningskommittén yttrade sig om båda förslagen i yttrande nr 3/2010 och yttrande nr 4/2011.

| 62. | Övervakningskommittén uttalade att både en formell dialog och överläggningar med institutionerna kan vara till stöd för Olafs verksamhet, men att Olafs operativa oberoende på inga villkor bör få försvagas (37). Kommittén noterade i synnerhet att förslaget att Olaf ska vidta lämpliga åtgärder med hänsyn till de synpunkter som framkommit vid överläggningarna kan försvaga generaldirektörens oberoende. Generaldirektören kan mycket väl utsättas för påtryckningar från institutionerna, i synnerhet när det gäller fastställandet av de strategiska prioriteringarna för Olafs utredningsverksamhet. |
| --- | --- |

62.

Övervakningskommittén uttalade att både en formell dialog och överläggningar med institutionerna kan vara till stöd för Olafs verksamhet, men att Olafs operativa oberoende på inga villkor bör få försvagas (37). Kommittén noterade i synnerhet att förslaget att Olaf ska vidta lämpliga åtgärder med hänsyn till de synpunkter som framkommit vid överläggningarna kan försvaga generaldirektörens oberoende. Generaldirektören kan mycket väl utsättas för påtryckningar från institutionerna, i synnerhet när det gäller fastställandet av de strategiska prioriteringarna för Olafs utredningsverksamhet.

37

4.   TILLSYN ÖVER LEDNINGEN AV OLAFS UTREDNINGSVERKSAMHET

TILLSYN ÖVER LEDNINGEN AV OLAFS UTREDNINGSVERKSAMHET

| 63. | Redan från början av och under hela mandatperioden har övervakningskommittén betonat att Olaf bör tillämpa ett fast och effektivt ledarskap, fastställa klara och tydliga utredningsregler och se till att utredningarna leds på ett lämpligt sätt. Kommittén lägger även stor vikt vid interna kontroller av utredningarnas längd och respekten för rättssäkerheten vid utredningar samt eventuella intressekonflikter. Alla dessa frågor har direkt inflytande på oberoendet i utredningarna och har därför uppmärksammats av övervakningskommittén. |
| --- | --- |

63.

Redan från början av och under hela mandatperioden har övervakningskommittén betonat att Olaf bör tillämpa ett fast och effektivt ledarskap, fastställa klara och tydliga utredningsregler och se till att utredningarna leds på ett lämpligt sätt. Kommittén lägger även stor vikt vid interna kontroller av utredningarnas längd och respekten för rättssäkerheten vid utredningar samt eventuella intressekonflikter. Alla dessa frågor har direkt inflytande på oberoendet i utredningarna och har därför uppmärksammats av övervakningskommittén.

4.1   
  Ledningen av utredningarna

Ledningen av utredningarna

4.1.1   Planering och strategisk ledning av utredningarna

Planering och strategisk ledning av utredningarna

| 64. | Övervakningskommitténs analys av rapporterna om utredningar som pågått i mer än nio månader (38) visade på bristande utredningsmetodik och att många förseningar i ärendena kunde ha undvikits med hjälp av bättre ledning och planering av utredningarna. Kommittén var bekymrad över detta resultat och ansåg att utredningar som saknar lämplig ledning i alla stadier kan göra att utredarna ägnar sig åt andra mål än de från början fastställda. Detta kan leda till ett bristande ansvarstagande och därmed skada själva oberoendet i utredningen. Eftersom en god planering av utredningsarbetet är avgörande för framgångsrika och fokuserade utredningar gick kommittén därför igenom ett antal ärenden från Olaf för att se om och i vilken utsträckning utredningsplanering användes i Olafs utredningsarbete. |
| --- | --- |

64.

Övervakningskommitténs analys av rapporterna om utredningar som pågått i mer än nio månader (38) visade på bristande utredningsmetodik och att många förseningar i ärendena kunde ha undvikits med hjälp av bättre ledning och planering av utredningarna. Kommittén var bekymrad över detta resultat och ansåg att utredningar som saknar lämplig ledning i alla stadier kan göra att utredarna ägnar sig åt andra mål än de från början fastställda. Detta kan leda till ett bristande ansvarstagande och därmed skada själva oberoendet i utredningen. Eftersom en god planering av utredningsarbetet är avgörande för framgångsrika och fokuserade utredningar gick kommittén därför igenom ett antal ärenden från Olaf för att se om och i vilken utsträckning utredningsplanering användes i Olafs utredningsarbete.

38

| 65. | I övervakningskommitténs yttrande nr 4/2010 påtalas den återkommande bristen på lämplig utredningsplanering. Detta har en negativ påverkan på effektiviteten i Olafs arbete och på utredningarnas längd. Övervakningskommittén noterade vidare att Olafs handbok innehöll riktlinjer för den inledande arbetsplaneringen i bedömningsstadiet, men saknade bestämmelser om vidare planering när utredningen väl inletts. |
| --- | --- |

65.

I övervakningskommitténs yttrande nr 4/2010 påtalas den återkommande bristen på lämplig utredningsplanering. Detta har en negativ påverkan på effektiviteten i Olafs arbete och på utredningarnas längd. Övervakningskommittén noterade vidare att Olafs handbok innehöll riktlinjer för den inledande arbetsplaneringen i bedömningsstadiet, men saknade bestämmelser om vidare planering när utredningen väl inletts.

| 66. | Övervakningskommittén betonade att Olaf borde göra ansträngningar för att komma till rätta med den mycket långa utredningstiden i vissa ärenden genom att inrätta klara och tydliga utredningsmetoder och fastställa frister. Kommittén rekommenderade Olaf att tillämpa en lämplig planeringspolitik i alla utredningsstadier, med regelbundna kontroller, realistiska tidsplaner och regelbundna uppdateringar så att planeringen efterlevs. I synnerhet rekommenderade kommittén att noggranna utredningsplaner skulle tas fram i inledningsskedet, då man även bör fastställa målen för utredningen, vilka resurser som troligen krävs för att slutföra arbetet och beräknade kostnader. Kommittén föreslog vidare att utredningsplanerna regelbundet skulle ses över av enheternas ledning för att följa och vid behov styra ärendets utveckling. |
| --- | --- |

66.

Övervakningskommittén betonade att Olaf borde göra ansträngningar för att komma till rätta med den mycket långa utredningstiden i vissa ärenden genom att inrätta klara och tydliga utredningsmetoder och fastställa frister. Kommittén rekommenderade Olaf att tillämpa en lämplig planeringspolitik i alla utredningsstadier, med regelbundna kontroller, realistiska tidsplaner och regelbundna uppdateringar så att planeringen efterlevs. I synnerhet rekommenderade kommittén att noggranna utredningsplaner skulle tas fram i inledningsskedet, då man även bör fastställa målen för utredningen, vilka resurser som troligen krävs för att slutföra arbetet och beräknade kostnader. Kommittén föreslog vidare att utredningsplanerna regelbundet skulle ses över av enheternas ledning för att följa och vid behov styra ärendets utveckling.

| 67. | Övervakningskommitténs insatser i frågan har uppmärksammat Olaf på behovet av en gemensam strategisk ärendeplanering och byrån har börjat upprätta ingående arbetsplaner varje gång ett ärende inleds. Kommittén noterar med tillfredsställelse att Olafs generaldirektör redan när han tillträdde begärde att handboken skulle ändras i enlighet med kommitténs rekommendationer. |
| --- | --- |

67.

Övervakningskommitténs insatser i frågan har uppmärksammat Olaf på behovet av en gemensam strategisk ärendeplanering och byrån har börjat upprätta ingående arbetsplaner varje gång ett ärende inleds. Kommittén noterar med tillfredsställelse att Olafs generaldirektör redan när han tillträdde begärde att handboken skulle ändras i enlighet med kommitténs rekommendationer.

| 68. | Effektiviteten i de åtgärder Olaf vidtagit bör bedömas längre fram i tiden. |
| --- | --- |

68.

Effektiviteten i de åtgärder Olaf vidtagit bör bedömas längre fram i tiden.

4.1.2   Intern kontroll av utredningarna

Intern kontroll av utredningarna

| 69. | Övervakningskommittén betonade särskilt vikten av lämpliga interna kvalitetskontroller och metoder för at undvika förseningar samt vikten av välfungerande feedbacksystem och utvärderingar av utredningarna för att kontrollera oberoendet och effektiviteten i Olafs utredningar. Ett bra kontrollsystem och riktmärken skulle inte bara göra det lättare för Olafs ledning att följa upp resultaten och upptäcka problem, utan också möjliggöra en lösning av problemen med utgångspunkt i tidigare erfarenheter och gjorda rekommendationer. |
| --- | --- |

69.

Övervakningskommittén betonade särskilt vikten av lämpliga interna kvalitetskontroller och metoder för at undvika förseningar samt vikten av välfungerande feedbacksystem och utvärderingar av utredningarna för att kontrollera oberoendet och effektiviteten i Olafs utredningar. Ett bra kontrollsystem och riktmärken skulle inte bara göra det lättare för Olafs ledning att följa upp resultaten och upptäcka problem, utan också möjliggöra en lösning av problemen med utgångspunkt i tidigare erfarenheter och gjorda rekommendationer.

| 70. | Övervakningskommittén ägnade därför särskild uppmärksamhet åt hur lämpliga och effektiva systemen är, i synnerhet med avseende på utredningarnas längd och Olafs respekt för de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten. |
| --- | --- |

70.

Övervakningskommittén ägnade därför särskild uppmärksamhet åt hur lämpliga och effektiva systemen är, i synnerhet med avseende på utredningarnas längd och Olafs respekt för de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten.

Kontrollen av utredningarnas längd

Kontrollen av utredningarnas längd

| 71. | I två yttranden (39) tog övervakningskommittén upp ett antal tillkortakommanden i utredningsverksamheten, varav vissa avsåg operativa omständigheter och andra berodde på svag planering eller internorganisation. Kommittén noterade i synnerhet att den ökande utredningslängden ofta berodde på brister i ledningen av vissa utredningar eller otillräcklig tillsyn från ledningen i fråga om de faktiska orsakerna till långvariga utredningar, beräkningar av hur lång tid de skulle ta att slutföra och planeringen av de utredningsåtgärder som skulle vidtas. Kommittén ansåg att resultaten tydde på otillräcklig tillsyn och kontroll av den löpande ärendehanteringen. |
| --- | --- |

71.

I två yttranden (39) tog övervakningskommittén upp ett antal tillkortakommanden i utredningsverksamheten, varav vissa avsåg operativa omständigheter och andra berodde på svag planering eller internorganisation. Kommittén noterade i synnerhet att den ökande utredningslängden ofta berodde på brister i ledningen av vissa utredningar eller otillräcklig tillsyn från ledningen i fråga om de faktiska orsakerna till långvariga utredningar, beräkningar av hur lång tid de skulle ta att slutföra och planeringen av de utredningsåtgärder som skulle vidtas. Kommittén ansåg att resultaten tydde på otillräcklig tillsyn och kontroll av den löpande ärendehanteringen.

39

| 72. | Övervakningskommittén beklagar att inga tillräckligt systematiska åtgärder vidtagits för att regelbundet kontrollera utredningarnas längd trots upprepade rekommendationer. Kommittén upprepar därför att det behövs effektiva och verksamma kontroller av utredningarnas längd. |
| --- | --- |

72.

Övervakningskommittén beklagar att inga tillräckligt systematiska åtgärder vidtagits för att regelbundet kontrollera utredningarnas längd trots upprepade rekommendationer. Kommittén upprepar därför att det behövs effektiva och verksamma kontroller av utredningarnas längd.

Kontrollen av utredningarnas opartiskhet

Kontrollen av utredningarnas opartiskhet

| 73. | Övervakningskommittén anser att utredningarnas opartiskhet är nära förbunden med Olafs operativa oberoende. Kommittén har därför vid flera tillfällen rekommenderat Olaf att inrätta de strikta interna kontrollsystem som krävs för att förebygga eventuella intressekonflikter som kan skada Olafs oberoende och renommé (40). I yttrande nr 5/2010 lämnade kommittén särskilda rekommendationer på hur Olaf skulle kunna förbättra de nuvarande kontrollsystemen med avseende på utredningarnas opartiskhet. När kommittén bedömde om Olaf respekterat de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten i utredningarna ägnade kommittén särskild uppmärksamhet åt denna fråga, men beklagar att de åtgärder Olaf hittills vidtagit är otillräckliga. |
| --- | --- |

73.

Övervakningskommittén anser att utredningarnas opartiskhet är nära förbunden med Olafs operativa oberoende. Kommittén har därför vid flera tillfällen rekommenderat Olaf att inrätta de strikta interna kontrollsystem som krävs för att förebygga eventuella intressekonflikter som kan skada Olafs oberoende och renommé (40). I yttrande nr 5/2010 lämnade kommittén särskilda rekommendationer på hur Olaf skulle kunna förbättra de nuvarande kontrollsystemen med avseende på utredningarnas opartiskhet. När kommittén bedömde om Olaf respekterat de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten i utredningarna ägnade kommittén särskild uppmärksamhet åt denna fråga, men beklagar att de åtgärder Olaf hittills vidtagit är otillräckliga.

40

Kontrollen av utredningarnas lagenlighet

Kontrollen av utredningarnas lagenlighet

| 74. | Övervakningskommittén noterade med oro att det inte systematiskt gjordes några rättsliga kontroller av Olafs utredningar i varje utredningsetapp. Denna brist på kontinuerliga rättsliga kontroller av utredningarna har resulterat i formella brister. Kommittén har regelbundet uttalat att man för att faktiskt kunna garantera efterlevnaden av de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten måste kontrollera utredningarnas lagenlighet genom en mer omfattande och kontinuerlig tillsyn via enheten för rättslig och juridisk rådgivning (41). |
| --- | --- |

74.

Övervakningskommittén noterade med oro att det inte systematiskt gjordes några rättsliga kontroller av Olafs utredningar i varje utredningsetapp. Denna brist på kontinuerliga rättsliga kontroller av utredningarna har resulterat i formella brister. Kommittén har regelbundet uttalat att man för att faktiskt kunna garantera efterlevnaden av de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten måste kontrollera utredningarnas lagenlighet genom en mer omfattande och kontinuerlig tillsyn via enheten för rättslig och juridisk rådgivning (41).

41

| 75. | Övervakningskommittén har i tidigare verksamhetsrapporter tagit upp den roll enhetens åklagare spelar. De är inte bara kontaktpersoner för de nationella rättsliga myndigheterna utan är också viktiga för att bevisningen i de ärenden som överlämnas till nationella rättsliga myndigheter ska uppfylla de rättsliga krav som ställs i den berörda medlemsstaten. Med tanke på denna viktiga uppgift rekommenderade kommittén vid flera tillfällen att åklagarna skulle involveras mer i utredningarna. Kommittén noterar att anställda vid Olaf med rättslig och juridisk erfarenhet anslutits till den nyligen inrättade enheten för urval och kontroll av utredningar. Kommittén anser att enheten, oavsett dess ställning efter Olafs omorganisation, bör behålla sin tidigare roll. För att fullgöra sina rättsliga skyldigheter (42) att överlämna rapporter och upplysningar som erhållits under utredningarna till medlemsstaterna behöver Olaf experter på rättsliga frågor och utredningsformalia från de flesta av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

75.

Övervakningskommittén har i tidigare verksamhetsrapporter tagit upp den roll enhetens åklagare spelar. De är inte bara kontaktpersoner för de nationella rättsliga myndigheterna utan är också viktiga för att bevisningen i de ärenden som överlämnas till nationella rättsliga myndigheter ska uppfylla de rättsliga krav som ställs i den berörda medlemsstaten. Med tanke på denna viktiga uppgift rekommenderade kommittén vid flera tillfällen att åklagarna skulle involveras mer i utredningarna. Kommittén noterar att anställda vid Olaf med rättslig och juridisk erfarenhet anslutits till den nyligen inrättade enheten för urval och kontroll av utredningar. Kommittén anser att enheten, oavsett dess ställning efter Olafs omorganisation, bör behålla sin tidigare roll. För att fullgöra sina rättsliga skyldigheter (42) att överlämna rapporter och upplysningar som erhållits under utredningarna till medlemsstaterna behöver Olaf experter på rättsliga frågor och utredningsformalia från de flesta av medlemsstaterna.

42

| 76. | I framtiden behövs en översyn av om Olafs överlämnande av ärenderapporter och upplysningar till nationella rättsliga myndigheter fungerar effektivt efter den interna omorganisationen. |
| --- | --- |

76.

I framtiden behövs en översyn av om Olafs överlämnande av ärenderapporter och upplysningar till nationella rättsliga myndigheter fungerar effektivt efter den interna omorganisationen.

Rättsövervakande rådgivare

Rättsövervakande rådgivare

| 77. | Övervakningskommitténs huvudsakliga uppgift är att systematiskt analysera Olafs utredningar utan att ingripa i enskilda ärenden. I yttrande nr 4/2011 ansåg kommittén att uppgiften att se över förfaranden eller handläggningen av klagomål borde överlåtas till en oberoende person. Denna person borde ha ett väldefinierat uppdrag som inte överlappar övervakningskommitténs uppgift och borde garanteras en oberoende ställning. Kommittén ansåg i synnerhet att denna person inte bara borde analysera klagomål på Olaf utan även få agera på eget initiativ genom att regelbundet kontrollera respekten för rättssäkerheten under hela utredningsförfarandet. |
| --- | --- |

77.

Övervakningskommitténs huvudsakliga uppgift är att systematiskt analysera Olafs utredningar utan att ingripa i enskilda ärenden. I yttrande nr 4/2011 ansåg kommittén att uppgiften att se över förfaranden eller handläggningen av klagomål borde överlåtas till en oberoende person. Denna person borde ha ett väldefinierat uppdrag som inte överlappar övervakningskommitténs uppgift och borde garanteras en oberoende ställning. Kommittén ansåg i synnerhet att denna person inte bara borde analysera klagomål på Olaf utan även få agera på eget initiativ genom att regelbundet kontrollera respekten för rättssäkerheten under hela utredningsförfarandet.

4.2   
  Budget, administration och personalpolitik i Olafs utredningsverksamhet

Budget, administration och personalpolitik i Olafs utredningsverksamhet

| 78. | Övervakningskommittén har en rättslig skyldighet att varje år yttra sig om Olafs preliminära budgetförslag (43). Kommitténs yttranden nr 1/2006, 2/2007, 3/2008, 3/2009, 1/2010 och 3/2011 ägnades både åt tekniska budgetfrågor och åt principiella frågor. |
| --- | --- |

78.

Övervakningskommittén har en rättslig skyldighet att varje år yttra sig om Olafs preliminära budgetförslag (43). Kommitténs yttranden nr 1/2006, 2/2007, 3/2008, 3/2009, 1/2010 och 3/2011 ägnades både åt tekniska budgetfrågor och åt principiella frågor.

43

| 79. | Övervakningskommittén framhöll särskilt att den främsta åtgärden för att garantera Olafs oberoende i utredningsverksamheten är att ge byrån tillräckliga resurser. Tillräcklig finansiering måste garanteras över tiden. Vid lågkonjunktur krävs budgetnedskärningar inom hela EU. Olaf kan naturligtvis inte undantas från detta krav, men i egenskap av oberoende utredningsorgan måste byrån få så stort ekonomiskt oberoende som möjligt. I enlighet med övervakningskommitténs rekommendation i yttrande nr 3/2011 bör Olafs generaldirektör själv få avgöra var budgetnedskärningar som påverkar Olaf bör göras. |
| --- | --- |

79.

Övervakningskommittén framhöll särskilt att den främsta åtgärden för att garantera Olafs oberoende i utredningsverksamheten är att ge byrån tillräckliga resurser. Tillräcklig finansiering måste garanteras över tiden. Vid lågkonjunktur krävs budgetnedskärningar inom hela EU. Olaf kan naturligtvis inte undantas från detta krav, men i egenskap av oberoende utredningsorgan måste byrån få så stort ekonomiskt oberoende som möjligt. I enlighet med övervakningskommitténs rekommendation i yttrande nr 3/2011 bör Olafs generaldirektör själv få avgöra var budgetnedskärningar som påverkar Olaf bör göras.

| 80. | Övervakningskommittén har betonat vikten av att Olaf får tillräckliga resurser med avseende på personal och budget för att kunna fullgöra kärnverksamheten med avseende på utredningar. Olafs utredningar är beroende av en högt kvalificerad personal som inte är lätt att rekrytera med hjälp av Europeiska kommissionens sedvanliga rekryteringsmetoder. Kommittén har vid upprepade tillfällen betonat hur viktigt det är att Olaf för och slår vakt om sin egen personalpolitik. Därmed skulle byrån kunna dra till sig tillfälligt anställda från medlemsstaternas utredande och rättsliga organ och erbjuda dem goda karriärmöjligheter med avseende på lön och befordran eller möjligheten till fast anställning. |
| --- | --- |

80.

Övervakningskommittén har betonat vikten av att Olaf får tillräckliga resurser med avseende på personal och budget för att kunna fullgöra kärnverksamheten med avseende på utredningar. Olafs utredningar är beroende av en högt kvalificerad personal som inte är lätt att rekrytera med hjälp av Europeiska kommissionens sedvanliga rekryteringsmetoder. Kommittén har vid upprepade tillfällen betonat hur viktigt det är att Olaf för och slår vakt om sin egen personalpolitik. Därmed skulle byrån kunna dra till sig tillfälligt anställda från medlemsstaternas utredande och rättsliga organ och erbjuda dem goda karriärmöjligheter med avseende på lön och befordran eller möjligheten till fast anställning.

| 81. | I olika yttranden om Olafs budget har övervakningskommittén också påtalat att Olafs tillfälligt anställda bör befordras i enlighet med Olafs generaldirektörs beslut av den 30 juni 2005. Kommittén är mycket besviken över att inga sådana åtgärder vidtagits trots de utfästelser som gjorts. |
| --- | --- |

81.

I olika yttranden om Olafs budget har övervakningskommittén också påtalat att Olafs tillfälligt anställda bör befordras i enlighet med Olafs generaldirektörs beslut av den 30 juni 2005. Kommittén är mycket besviken över att inga sådana åtgärder vidtagits trots de utfästelser som gjorts.

4.3   
  Olafs utredningsregler (handboken)

Olafs utredningsregler (handboken)

| 82. | Under hela mandatperioden har övervakningskommittén uttryckt sin oro över att Olafs utredningar följer många olika instruktioner och metoder och att man saknar en klar och tydlig uppsättning regler. Kommittén betonade regelbundet att man borde utarbeta och anta en klar och tydlig, praktisk och användbar handledning för utredningarna med frister för när de olika stadierna av en utredning ska ha slutförts, för att förse Olafs utredningsarbete med ett konsekvent regelverk som skulle stärka det operativa oberoendet. Behovet av lämpliga och tydliga regler för utredningsformalia skulle öka utredningarnas rättssäkerhet, effektivitet och öppenhet samt Olafs ansvarstagande. Detta har fortlöpande diskuterats av övervakningskommittén, Olafs generaldirektör och Olafs utredare. I samband med översynen av de olika aspekterna på hur Olafs utredningar genomförs har kommittén dessutom sett över handboken. |
| --- | --- |

82.

Under hela mandatperioden har övervakningskommittén uttryckt sin oro över att Olafs utredningar följer många olika instruktioner och metoder och att man saknar en klar och tydlig uppsättning regler. Kommittén betonade regelbundet att man borde utarbeta och anta en klar och tydlig, praktisk och användbar handledning för utredningarna med frister för när de olika stadierna av en utredning ska ha slutförts, för att förse Olafs utredningsarbete med ett konsekvent regelverk som skulle stärka det operativa oberoendet. Behovet av lämpliga och tydliga regler för utredningsformalia skulle öka utredningarnas rättssäkerhet, effektivitet och öppenhet samt Olafs ansvarstagande. Detta har fortlöpande diskuterats av övervakningskommittén, Olafs generaldirektör och Olafs utredare. I samband med översynen av de olika aspekterna på hur Olafs utredningar genomförs har kommittén dessutom sett över handboken.

| 83. | Övervakningskommittén har med stort intresse följt uppdateringen av handboken. Kommittén gick igenom flera versioner och lämnade i föregående verksamhetsrapporter en rad skriftliga kommentarer till Olaf om detta. Kommittén påtalade ständigt sin besvikelse över att inga versioner levt upp till dess förväntningar. Trots gradvisa förbättringar av både formen och innehållet i alla etapper av redigeringen är den nya handboken ännu inte en sådan etablerad och tillförlitlig regelsamling som kan vägleda utredarna i alla stadier av en utredning. Övervakningskommittén har därför vid flera tillfällen rekommenderat förbättringar. Kommittén uppmanade i synnerhet Olaf att genomföra de rekommendationer som lämnats i tidigare verksamhetsrapporter och yttranden, framför allt med avseende på de minimis-politiken, utredningsplaneringen och skyddet av de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten (44). Kommittén rekommenderade också att handboken borde innehålla exempel på goda metoder som använts vid utredningarna och att man regelbundet borde anordna fortbildning om handboken. |
| --- | --- |

83.

Övervakningskommittén har med stort intresse följt uppdateringen av handboken. Kommittén gick igenom flera versioner och lämnade i föregående verksamhetsrapporter en rad skriftliga kommentarer till Olaf om detta. Kommittén påtalade ständigt sin besvikelse över att inga versioner levt upp till dess förväntningar. Trots gradvisa förbättringar av både formen och innehållet i alla etapper av redigeringen är den nya handboken ännu inte en sådan etablerad och tillförlitlig regelsamling som kan vägleda utredarna i alla stadier av en utredning. Övervakningskommittén har därför vid flera tillfällen rekommenderat förbättringar. Kommittén uppmanade i synnerhet Olaf att genomföra de rekommendationer som lämnats i tidigare verksamhetsrapporter och yttranden, framför allt med avseende på de minimis-politiken, utredningsplaneringen och skyddet av de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten (44). Kommittén rekommenderade också att handboken borde innehålla exempel på goda metoder som använts vid utredningarna och att man regelbundet borde anordna fortbildning om handboken.

44

| 84. | Handboken håller nu på att ses över efter de föreslagna förändringarna i Olafs organisation och nya arbetsmetoder. Den uppdaterade versionen kommer att kräva en ingående utvärdering och övervakningskommittén bör höras i samband med utarbetandet. |
| --- | --- |

84.

Handboken håller nu på att ses över efter de föreslagna förändringarna i Olafs organisation och nya arbetsmetoder. Den uppdaterade versionen kommer att kräva en ingående utvärdering och övervakningskommittén bör höras i samband med utarbetandet.

SLUTSATSER

SLUTSATSER

I de tidigare årsrapporterna har övervakningskommittén dragit slutsatsen att inga faktiska hot mot Olafs oberoende uppstått, rapporterats eller upptäckts av kommittén.

I den här rapporten har kommittén bland annat tagit upp följande frågor:

| a) | Olafs möjligheter att få tillträde till lokaler som hyser ledamöter i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

a)

Olafs möjligheter att få tillträde till lokaler som hyser ledamöter i Europaparlamentet.

| b) | Olafs möjligheter att få tillgång till personuppgifter som innehas av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Olafs möjligheter att få tillgång till personuppgifter som innehas av Europeiska kommissionen.

| c) | Överlämnande från Olaf till berörda EU-institutioner, organ och byråer av slutliga ärenderapporter om interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Överlämnande från Olaf till berörda EU-institutioner, organ och byråer av slutliga ärenderapporter om interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder.

| d) | Olafs skyldighet att inhämta samtycke från generalsekretariatet eller ordföranden för en EU-institution, ett organ eller en byrå för uppskov av den berörda personens rätt att yttra sig. |
| --- | --- |

d)

Olafs skyldighet att inhämta samtycke från generalsekretariatet eller ordföranden för en EU-institution, ett organ eller en byrå för uppskov av den berörda personens rätt att yttra sig.

Övervakningskommittén beklagar att de ovannämnda frågorna ifrågasätter Olafs oberoende av institutionerna i samband med utredningsverksamheten.

| a) | Europaparlamentet inte bara ifrågasatte Olafs rättigheter utan hindrade byrån från att få tillträde till dess lokaler, i strid med de rättsregler som enligt övervakningskommittén är fullständigt klara och tydliga. |
| --- | --- |

a)

Europaparlamentet inte bara ifrågasatte Olafs rättigheter utan hindrade byrån från att få tillträde till dess lokaler, i strid med de rättsregler som enligt övervakningskommittén är fullständigt klara och tydliga.

| b) | Övervakningskommittén noterade att Europeiska kommissionen inte ville ge Olaf direkt och oanmäld tillgång till vissa filer med personuppgifter, med anledning av en mycket strikt tolkning av bestämmelserna om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

b)

Övervakningskommittén noterade att Europeiska kommissionen inte ville ge Olaf direkt och oanmäld tillgång till vissa filer med personuppgifter, med anledning av en mycket strikt tolkning av bestämmelserna om skydd av personuppgifter.

| c) | Övervakningskommittén noterade med oro att Olaf efterkommit Europeiska kommissionens begäran och nu regelbundet överlämnar slutliga ärenderapporter om interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder, trots att dessa rapporter kan innehålla mycket känsliga uppgifter. |
| --- | --- |

c)

Övervakningskommittén noterade med oro att Olaf efterkommit Europeiska kommissionens begäran och nu regelbundet överlämnar slutliga ärenderapporter om interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder, trots att dessa rapporter kan innehålla mycket känsliga uppgifter.

| d) | Övervakningskommittén noterar att EU:s institutioner, organ och byråer kan obstruera pågående internutredningar genom att vägra lämna eller försena medgivande till uppskov av den berörda personens rätt att yttra sig. |
| --- | --- |

d)

Övervakningskommittén noterar att EU:s institutioner, organ och byråer kan obstruera pågående internutredningar genom att vägra lämna eller försena medgivande till uppskov av den berörda personens rätt att yttra sig.

Övervakningskommittén vill inte sträcka sig till att säga att detta tyder på att institutionerna medvetet vill försvåra Olafs utredningar, men konstaterar att effekten blir en faktisk urholkning av Olafs oberoende.

Övervakningskommittén betonar att Olafs oberoende bara kan säkerställas om kommitténs eget oberoende kan garanteras. Om Olaf försvårar arbetet för kommitténs sekretariat, undergräver detta kommitténs oberoende och därmed också Olafs eget oberoende.

Övervakningskommittén anser att detta är en utveckling som går åt fel håll. Den tillträdande kommittén bör uppmärksamt följa den vidare utvecklingen av Olafs oberoende.

---

(1)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

1

(2)  Se kommissionens diskussionsunderlag om reformen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) av den 6 juli 2010, SEK(2010) 859 (ej översatt till svenska) och övervakningskommitténs yttrande nr 3/2010. Se även Europeiska kommissionens ändrade förslag av den 17 mars 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1074/1999, KOM(2011) 135 slutlig och övervakningskommitténs yttrande nr 4/2011.

2

(3)  Skäl 5 i kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (Olaf) (EGT L 136, 31.5.1999, s. 20).

3

(4)  Artikel 12.3 i förordning (EG) nr 1073/1999.

4

(5)  Yttrande nr 4/2011, punkt 6.

5

(6)  Artikel 6.1 i beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom.

6

(7)  Yttrande nr 3/2011.

7

(8)  Yttrande nr 4/2011, punkt 4.2.1.

8

(9)  Övervakningskommitténs verksamhetsrapport 2009–2010, punkt 3.1.1.

9

(10)  Yttrande nr 3/2010 och 4/2011.

10

(11)  Artikel 11.6 i förordning (EG) nr 1073/1999.

11

(12)  Yttrande nr 4/2011, punkt 41.

12

(13)  EUT L 308, 24.11.2011, s. 114.

13

(14)  Se punkt 44 i Europeiska revisionsrättens yttrande nr 6/2011 över det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT C 254, 30.8.2011, s. 1).

14

(15)  Artikel 11.7 i förordning (EG) nr 1073/1999.

15

(16)  Artikel 11.1 i förordning (EG) nr 1073/1999.

16

(17)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EUT L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1073/1999.

18

(19)  Yttrande nr 4/2011, punkt 5.

19

(20)  Yttrande nr 1/2007 och 2/2009.

20

(21)  Övervakningskommittén rekommenderade att man skulle lämna uppgift om när de handlingar som utreds ägde rum, preskriptionstid för de handlingar som utreds, en rättslig beskrivning av oriktigheten, eventuella påföljder eller rättsliga följder av de handlingar som utreds samt uppgifter om förväntat slutdatum tillsammans med en motivering.

21

(22)  Oktober 2011.

22

(23)  Yttrande nr 4/2010.

23

(24)  Olafs handbok – Operativa förfaranden.

24

(25)  Yttrande nr 2/2006, 3/2010 och 4/2011.

25

(26)  Yttrande nr 2/2009.

26

(27)  Mer uppgifter om övervakningskommitténs resultat i frågan finns i kommitténs tidigare verksamhetsrapporter.

27

(28)  Skäl 10 och artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1073/1999.

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

29

(30)  Yttrande nr 1/2011.

30

(31)  Se övervakningskommitténs verksamhetsrapport 2009–2010, punkt 3.2.

31

(32)  Se bilaga 9 i handboken.

32

(33)  Artikel 11.7 i förordning (EG) nr 1073/1999.

33

(34)  Punkt 151 i förstainstansrättens dom av den 8 juli 2008 i mål T-48/05, Franchet & Byk mot kommissionen (nr 2).

34

Franchet & Byk mot kommissionen

(35)  Se punkterna 36–37 i yttrande nr 5/2010.

35

(36)  Artikel 4.6 i det ändrade förslaget lyder: ”I undantagsfall där utredningssekretessen inte kan säkras ska Olaf använda lämpliga alternativa informationskanaler”.

36

(37)  Yttrande nr 3/2010, punkt 2.1 och yttrande nr 4/2011, punkt 4.3.

37

(38)  Yttrande nr 1/2007 och 2/2009.

38

(39)  Yttrande nr 2/2009 och 5/2010.

39

(40)  Se övervakningskommitténs verksamhetsrapporter 2005–2007 och 2008–2009.

40

(41)  Se övervakningskommitténs tidigare verksamhetsrapporter och yttrande nr 4/2011.

41

(42)  Artiklarna 9 och 10 i förordning (EG) nr 1073/1999.

42

(43)  Artikel 6.2 i det tidigare citerade beslutet från Europeiska kommissionen av den 28 april 1999.

43

(44)  Se övervakningskommitténs yttranden nr 5/2008, 4/2010 och 5/2010.

44

---

BILAGA I

ÖVERVAKNINGSKOMMITTÉNS SAMMANTRÄDESKALENDER

2011

| Månad | Mötesdatum |
| --- | --- |
| JANUARI | måndagen den 17–tisdagen den 18 |
| FEBRUARI | tisdagen den 15–onsdagen den 16 |
| MARS | tisdagen den 15–onsdagen den 16 |
| APRIL | onsdagen den 6–torsdagen den 7 |
| MAJ | tisdagen den 10–onsdagen den 11 |
| JUNI | tisdagen den 28–onsdagen den 29 |
| SEPTEMBER | tisdagen den 6–onsdagen den 7 |
| OKTOBER | onsdagen den 5 (hela dagen) |
| NOVEMBER | tisdagen den 8–onsdagen den 9 |
| NOVEMBER | tisdagen den 29–onsdagen den 30 |

Månad

Mötesdatum

JANUARI

måndagen den 17–tisdagen den 18

FEBRUARI

tisdagen den 15–onsdagen den 16

MARS

tisdagen den 15–onsdagen den 16

APRIL

onsdagen den 6–torsdagen den 7

MAJ

tisdagen den 10–onsdagen den 11

JUNI

tisdagen den 28–onsdagen den 29

SEPTEMBER

tisdagen den 6–onsdagen den 7

OKTOBER

onsdagen den 5 (hela dagen)

NOVEMBER

tisdagen den 8–onsdagen den 9

NOVEMBER

tisdagen den 29–onsdagen den 30

---

BILAGA II

Förteckning över yttranden som övervakningskommittén antagit mellan den 1 december 2005 och den 30 november 2011

2005–2007

Yttrande nr 2/2006 om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

Yttrande nr 3/2006 om resultatindikatorer för Olaf

Yttrande nr 1/2007 om Olafs rapport om utredningar som pågått längre tid än nio månader

Yttrande nr 1/2006 om Olafs preliminära budgetförslag för år 2007

Yttrande nr 2/2007 om Olafs preliminära budgetförslag för år 2008

2007–2008

Yttrande nr 1/2008 om ledningen av Olafs utredningar

Yttrande nr 2/2008 om Olafs årliga förvaltningsplan 2008

Yttrande nr 3/2008 om Olafs preliminära budgetförslag för 2009

2008–2009

Yttrande nr 5/2008 om Olafs politik för ärenden av mindre ekonomisk betydelse (de minimis-ärenden)

Yttrande nr 1/2009 om Olafs årliga förvaltningsplan 2009

Yttrande nr 2/2009 om Olafs rapport om utredningar som pågått längre tid än nio månader

Yttrande nr 3/2009 om Olafs preliminära budgetförslag för 2010

2009–2010

Yttrande nr 1/2010 om Olafs preliminära budgetförslag för 2011

Yttrande nr 2/2010 angående utnämningen av Olafs generaldirektör

Yttrande nr 3/2010 över diskussionsunderlaget om reformen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

Yttrande nr 4/2010 om utredningsplanering

Yttrande nr 5/2010 om tillämpningen av grundläggande rättigheter och rättssäkerheten i Olafs utredningar

2011

Yttrande nr 1/2011 Olafs tillgång till kommissionens personaluppgifter

Yttrande nr 2/2011 Europeiska byrån för bedrägeribekämpnings (Olaf) befogenheter att självständigt genomföra interna utredningar inom EU-institutionerna

Yttrande nr 3/2011 Olafs preliminära budgetförslag 2012

Yttrande nr 4/2011 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1073/1999

Yttrande nr 5/2011 Överlämnande till institutionerna av slutliga ärenderapporter från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) avseende interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder

---

BILAGA III

YTTRANDE nr 1/2011

Olafs tillgång till kommissionens personaluppgifter

Bryssel den 30 maj 2011

1.   Bakgrund

| 1.1 | När Olaf gör en inledande bedömning av lämnade uppgifter behöver enhet C4, ”Operativ informationsanalys”, som stöder de två direktoraten för utredningar och operationer, snabbt, korrekt och diskret kunna identifiera den misstänkta personen, särskilt om det kan röra sig om en intressekonflikt. Därför behöver Olaf få tillgång till uppgifter i kommissionens personaldatabaser. Olaf kräver särskilt tillgång till uppgifter om enskilda anställda, deras familjestatus och kontakter, hemadress, telefonnummer, samt deras och deras familjemedlemmars födelsedatum. De sistnämnda uppgifterna kallas ”släktträdsuppgifter”. |
| --- | --- |

1.1

När Olaf gör en inledande bedömning av lämnade uppgifter behöver enhet C4, ”Operativ informationsanalys”, som stöder de två direktoraten för utredningar och operationer, snabbt, korrekt och diskret kunna identifiera den misstänkta personen, särskilt om det kan röra sig om en intressekonflikt. Därför behöver Olaf få tillgång till uppgifter i kommissionens personaldatabaser. Olaf kräver särskilt tillgång till uppgifter om enskilda anställda, deras familjestatus och kontakter, hemadress, telefonnummer, samt deras och deras familjemedlemmars födelsedatum. De sistnämnda uppgifterna kallas ”släktträdsuppgifter”.

| 1.2 | Olaf är angelägen om att tillgången till dessa uppgifter inte skadar oskyldiga personer som arbetar på kommissionen eller andra EU-organ. Olaf vill även kontrollera omständigheterna utan att sprida grundlösa anklagelser, vilka ibland har väldigt dåliga grunder. När anklagelserna visar sig vara välgrundade vill Olaf att så få personer som möjligt på ett inledande stadium blir informerade för att inte förvarna en person som möjligen kan bli föremål för en utredning. |
| --- | --- |

1.2

Olaf är angelägen om att tillgången till dessa uppgifter inte skadar oskyldiga personer som arbetar på kommissionen eller andra EU-organ. Olaf vill även kontrollera omständigheterna utan att sprida grundlösa anklagelser, vilka ibland har väldigt dåliga grunder. När anklagelserna visar sig vara välgrundade vill Olaf att så få personer som möjligt på ett inledande stadium blir informerade för att inte förvarna en person som möjligen kan bli föremål för en utredning.

| 1.3 | Olaf föreslår därför att en begränsad mängd av personalen på C4 ska få direkt, skrivskyddad, konfidentiell ”pull”-tillgång till släktträdsuppgifterna. De kan då med hjälp av en begränsad mängd uppgifter kontrollera anklagelserna innan en utredning görs. |
| --- | --- |

1.3

Olaf föreslår därför att en begränsad mängd av personalen på C4 ska få direkt, skrivskyddad, konfidentiell ”pull”-tillgång till släktträdsuppgifterna. De kan då med hjälp av en begränsad mängd uppgifter kontrollera anklagelserna innan en utredning görs.

2.   Dagsläget

| 2.1 | Artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1073/1999 föreskriver att






  — | byrån utan förhandsanmälan och utan dröjsmål får tillgång till alla uppgifter som institutionerna, organen och byråerna innehar samt tillträde till deras lokaler. Byrån skall ha möjlighet att kontrollera institutionernas, organens och byråernas bokföring. Byrån får kopiera och begära utdrag ur alla handlingar och ur innehållet i all datorbaserad information som institutionerna, organen och byråerna innehar och vid behov säkra dessa handlingar eller dessa uppgifter för att undvika att de går förlorade. |
| --- | --- | --- |

2.1

Artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1073/1999 föreskriver att

—

byrån utan förhandsanmälan och utan dröjsmål får tillgång till alla uppgifter som institutionerna, organen och byråerna innehar samt tillträde till deras lokaler. Byrån skall ha möjlighet att kontrollera institutionernas, organens och byråernas bokföring. Byrån får kopiera och begära utdrag ur alla handlingar och ur innehållet i all datorbaserad information som institutionerna, organen och byråerna innehar och vid behov säkra dessa handlingar eller dessa uppgifter för att undvika att de går förlorade.

| 2.2 | Bestämmelsen ger Olaf obegränsad tillgång (förutsatt att man följer kraven i artikel 4.1 (1)) till uppgifter som kommissionen innehar, även uppgifter om kommissionens personal. Bestämmelserna gäller för Olafs pågående interna utredningar. |
| --- | --- |

2.2

Bestämmelsen ger Olaf obegränsad tillgång (förutsatt att man följer kraven i artikel 4.1 (1)) till uppgifter som kommissionen innehar, även uppgifter om kommissionens personal. Bestämmelserna gäller för Olafs pågående interna utredningar.

| 2.3 | Generalsekretariatet ville ge Olaf ”push”-tillgång till släktträdsuppgifter men inte den ”pull”-tillång som begärdes med hänvisning till bestämmelserna om skydd av personuppgifter. Som registeransvarig för personuppgifter hävdar kommissionen att den måste filtrera begäran om tillgång och endast tillhandahålla de personuppgifter som den anser det vara legitimt, nödvändigt och proportionellt av Olaf att begära. Denna ”filterprocess” verkar endast gälla för Olafs begäran eftersom andra tjänster inom kommissionen har direkt ”pull”-tillgång utan att behöva gå via den registeransvariga. |
| --- | --- |

2.3

Generalsekretariatet ville ge Olaf ”push”-tillgång till släktträdsuppgifter men inte den ”pull”-tillång som begärdes med hänvisning till bestämmelserna om skydd av personuppgifter. Som registeransvarig för personuppgifter hävdar kommissionen att den måste filtrera begäran om tillgång och endast tillhandahålla de personuppgifter som den anser det vara legitimt, nödvändigt och proportionellt av Olaf att begära. Denna ”filterprocess” verkar endast gälla för Olafs begäran eftersom andra tjänster inom kommissionen har direkt ”pull”-tillgång utan att behöva gå via den registeransvariga.

| 2.4 | Övervakningskommittén anser att denna begränsning av Olafs direkta, skrivskyddade, konfidentiella tillgång till släktträdsuppgifter kan skada självständigheten i utredningarna. |
| --- | --- |

2.4

Övervakningskommittén anser att denna begränsning av Olafs direkta, skrivskyddade, konfidentiella tillgång till släktträdsuppgifter kan skada självständigheten i utredningarna.

3.   Möte med generalsekretariatet och Europeiska datatillsynsmannen

| 3.1 | Övervakningskommittén och dess sekretariat har diskuterat ärendet vid möten med generalsekretariatets personal vid två tillfällen, den 25 november 2010 och den 8 december 2010, samt med generalsekreteraren den 15 december 2010. Generalsekretariatet medger att Olaf ”har rätt att få tillgång till databaser som anses relevanta av utredningsskäl, för inledningen av en utredning och under utredningens gång, till och med innan det formella beslutet om inledning, när de är bundna till ett särskilt ärendenummer” men vidhåller att Olaf inte kan få direkt ”pull”-tillgång. |
| --- | --- |

3.1

Övervakningskommittén och dess sekretariat har diskuterat ärendet vid möten med generalsekretariatets personal vid två tillfällen, den 25 november 2010 och den 8 december 2010, samt med generalsekreteraren den 15 december 2010. Generalsekretariatet medger att Olaf ”har rätt att få tillgång till databaser som anses relevanta av utredningsskäl, för inledningen av en utredning och under utredningens gång, till och med innan det formella beslutet om inledning, när de är bundna till ett särskilt ärendenummer” men vidhåller att Olaf inte kan få direkt ”pull”-tillgång.

| 3.2 | Eftersom Olafs begäran om tillgång till uppgifter täcks av bestämmelserna i artikel 7.2.2 i förordning (EG) nr 45/2001, bad Olaf och övervakningskommittén om Europeiska datatillsynsmannens synpunkter och hade därför två möten med den Europeiska datatillsynsmannen, Peter Hustinx, den 15 december 2010 och den 25 mars 2011. |
| --- | --- |

3.2

Eftersom Olafs begäran om tillgång till uppgifter täcks av bestämmelserna i artikel 7.2.2 i förordning (EG) nr 45/2001, bad Olaf och övervakningskommittén om Europeiska datatillsynsmannens synpunkter och hade därför två möten med den Europeiska datatillsynsmannen, Peter Hustinx, den 15 december 2010 och den 25 mars 2011.

4.   Inställningen till skyddet av personuppgifter

| 4.1 | Ett krav enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 45/2001 (2) är att överföringen av uppgifterna från kommissionen till Olaf ska vara nödvändig. |
| --- | --- |

4.1

Ett krav enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 45/2001 (2) är att överföringen av uppgifterna från kommissionen till Olaf ska vara nödvändig.

| 4.2 | Behovet måste kontrolleras. Om typen och mängden av uppgifter varierar mellan varje tillfälle måste kontrollen göras före varje enskild åtkomst. Om det finns kategorier med liknande begränsad åtkomst för samma syfte som kan kontrolleras i efterhand av båda sidor kan kontrollen göras samtidigt. Detta arbetssätt utvecklas mellan den registreringsansvariga och uppgiftsmottagaren. Lösningen bör reglera frågan om nödvändighet och vara kontrollerbar. Den ska även inbegripa en strikt begränsning av syftet. |
| --- | --- |

4.2

Behovet måste kontrolleras. Om typen och mängden av uppgifter varierar mellan varje tillfälle måste kontrollen göras före varje enskild åtkomst. Om det finns kategorier med liknande begränsad åtkomst för samma syfte som kan kontrolleras i efterhand av båda sidor kan kontrollen göras samtidigt. Detta arbetssätt utvecklas mellan den registreringsansvariga och uppgiftsmottagaren. Lösningen bör reglera frågan om nödvändighet och vara kontrollerbar. Den ska även inbegripa en strikt begränsning av syftet.

| 4.3 | I situationen som beskrivits ovan kan Olaf i förväg bedöma om överföringen av uppgifterna är nödvändig eftersom behovet alltid är detsamma: identifiering av enskilda som kan beröras av en fråga under bedömning eller utredning. Olaf behöver, såsom enhet C4 förklarar, tillgång till en begränsad mängd datafält i kommissionens databaser för en säker identifiering av en kommissionsanställd som misstänks för bedrägeri eller fel. De uppgifter som Olaf kommer att ha tillgång till i detta syfte är:






  — | födelsedatum, |
| --- | --- | --- |

4.3

I situationen som beskrivits ovan kan Olaf i förväg bedöma om överföringen av uppgifterna är nödvändig eftersom behovet alltid är detsamma: identifiering av enskilda som kan beröras av en fråga under bedömning eller utredning. Olaf behöver, såsom enhet C4 förklarar, tillgång till en begränsad mängd datafält i kommissionens databaser för en säker identifiering av en kommissionsanställd som misstänks för bedrägeri eller fel. De uppgifter som Olaf kommer att ha tillgång till i detta syfte är:

—

födelsedatum,

| — | address, |
| --- | --- |

—

address,

| — | kontaktadress vid händelse av olycka, och |
| --- | --- |

—

kontaktadress vid händelse av olycka, och

| — | telefonnummer. |
| --- | --- |

—

telefonnummer.

(Andra relevanta datafält som namn, ställning, identifikationsnummer, organisatorisk enhet och under vilken tid man har arbetat på enheten är tillgänglig för alla kommissionsanställda i Sysper2).

| 4.4 | När anklagelserna rör intressekonflikter som innefattar en familjemedlem kommer Olaf även att behöva tillgång till ”släkträds”-uppgifterna för att kunna kontrollera identiteten på närstående, däribland partners och släktingar i upp- eller nedåtstigande led. Datafälten skulle i dessa fall vara:






  — | namn, och |
| --- | --- | --- |

4.4

När anklagelserna rör intressekonflikter som innefattar en familjemedlem kommer Olaf även att behöva tillgång till ”släkträds”-uppgifterna för att kunna kontrollera identiteten på närstående, däribland partners och släktingar i upp- eller nedåtstigande led. Datafälten skulle i dessa fall vara:

—

namn, och

| — | födelsedatum. |
| --- | --- |

—

födelsedatum.

Åtkomsten kommer att utföras av en liten grupp (tre eller fyra personer) utbildad underrättelsepersonal. Olaf för dessutom en noggrann loggfil över alla åtkomster till uppgifterna. Den registrerar:

| — | vilken databas som utnyttjats, |
| --- | --- |

—

vilken databas som utnyttjats,

| — | datum, |
| --- | --- |

—

datum,

| — | vem som haft tillgång till uppgifterna, |
| --- | --- |

—

vem som haft tillgång till uppgifterna,

| — | antalet sökningar i ärendehanteringssystemet som orsakade behovet av tillgång, och |
| --- | --- |

—

antalet sökningar i ärendehanteringssystemet som orsakade behovet av tillgång, och

| — | ärendenummer. |
| --- | --- |

—

ärendenummer.

| 4.5 | Olaf väntar sig att dessa dataposter registreras automatiskt i ärendehanteringssystemet senare i år. Dessa registreringar över åtkomsterna kan när som helst kontrolleras av den registreringsansvariga, uppgiftsskyddsombudet och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

4.5

Olaf väntar sig att dessa dataposter registreras automatiskt i ärendehanteringssystemet senare i år. Dessa registreringar över åtkomsterna kan när som helst kontrolleras av den registreringsansvariga, uppgiftsskyddsombudet och Europeiska datatillsynsmannen.

| 4.6 | Om syftet med överföringen bara avser identifiering av enskilda och korrekta loggfiler förs, anser övervakningskommittén att kravet i artikel 7.2 uppfylls utan att man behöver be den registreringsansvariga om tillstånd före varje enskild åtkomst. |
| --- | --- |

4.6

Om syftet med överföringen bara avser identifiering av enskilda och korrekta loggfiler förs, anser övervakningskommittén att kravet i artikel 7.2 uppfylls utan att man behöver be den registreringsansvariga om tillstånd före varje enskild åtkomst.

5.   Tolkning av artikel 7.2 i förordning (EG) nr 45/2001

| 5.1 | Artikel 7.2 i förordning (EG) nr 45/2001 kan leda till flera olika situationer. Den kan användas för en strukturerad dialog mellan den registreringsansvariga och mottagaren, som båda behöver kontrollera om överföringen är nödvändig. |
| --- | --- |

5.1

Artikel 7.2 i förordning (EG) nr 45/2001 kan leda till flera olika situationer. Den kan användas för en strukturerad dialog mellan den registreringsansvariga och mottagaren, som båda behöver kontrollera om överföringen är nödvändig.

| 5.2 | ”Pull”-tillgången tycks inte beviljas automatiskt utan bara på begäran inom kommissionen i andra sammanhang. I följande exempel gav ”pull”-tillgången upphov till problem men i det sista exempel beviljades det:






  — | Kommunikation mellan Sysper 1 och Sysper 2 – Sysper 1 var problematisk eftersom den tillät pull-tillgång utan tillräcklig spårbarhet av vem som hade haft åtkomst. |
| --- | --- | --- |

5.2

”Pull”-tillgången tycks inte beviljas automatiskt utan bara på begäran inom kommissionen i andra sammanhang. I följande exempel gav ”pull”-tillgången upphov till problem men i det sista exempel beviljades det:

—

Kommunikation mellan Sysper 1 och Sysper 2 – Sysper 1 var problematisk eftersom den tillät pull-tillgång utan tillräcklig spårbarhet av vem som hade haft åtkomst.

| — | Systemet för överföring av passageraruppgifter – Detta involverade pull-tillgång av tredjeland vilket är oacceptabelt. |
| --- | --- |

—

Systemet för överföring av passageraruppgifter – Detta involverade pull-tillgång av tredjeland vilket är oacceptabelt.

| — | ABAC-systemet och betalningstransaktioner, vilka inte fungerade utan pull-tillgång. |
| --- | --- |

—

ABAC-systemet och betalningstransaktioner, vilka inte fungerade utan pull-tillgång.

”Push”-tillgång kan även den vara oacceptabel om personuppgifter skickas ut utan att behovet kontrolleras.

| 5.3 | Det verkar därför inte finnas några principiella hinder för utlämnande av personuppgifter som skulle göra det omöjligt att ge Olaf tillgång till de efterfrågade uppgifterna. |
| --- | --- |

5.3

Det verkar därför inte finnas några principiella hinder för utlämnande av personuppgifter som skulle göra det omöjligt att ge Olaf tillgång till de efterfrågade uppgifterna.

6.   Framtida utveckling

| 6.1 | Övervakningskommittén anser att Olaf för att kunna utföra sitt arbete behöver pull-tillgång till personuppgifter som kommissionen har för att innan en utredning inleds kunna identifiera eller fria enskilda. Att neka Olaf denna tillgång skulle hota självständigheten i utredningarna. |
| --- | --- |

6.1

Övervakningskommittén anser att Olaf för att kunna utföra sitt arbete behöver pull-tillgång till personuppgifter som kommissionen har för att innan en utredning inleds kunna identifiera eller fria enskilda. Att neka Olaf denna tillgång skulle hota självständigheten i utredningarna.

| 6.2 | Övervakningskommittén föreslår en ändring i samförståndsavtalet om uppföranderegler mellan Olaf och kommissionen för att se till att informationen utbyts i tid när det gäller Olafs interna utredningar i kommissionen (3). Bestämmelsen skulle kunna fastställa ett protokoll för tillgång till kommissionens uppgifter i urvalsfasen, i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1073/1999 för redan inledda utredningar. |
| --- | --- |

6.2

Övervakningskommittén föreslår en ändring i samförståndsavtalet om uppföranderegler mellan Olaf och kommissionen för att se till att informationen utbyts i tid när det gäller Olafs interna utredningar i kommissionen (3). Bestämmelsen skulle kunna fastställa ett protokoll för tillgång till kommissionens uppgifter i urvalsfasen, i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1073/1999 för redan inledda utredningar.

| 6.3 | Kommittén föreslår därför att Olaf och kommissionen börjar förhandla om en lösning. En praktisk lösning är att en extern medlare utses som både Olaf och kommissionen litar på och känner förtroende för. En lämplig medlare vore en före detta tjänsteman på hög nivå eller en kommissionär. Övervakningskommittén föreslår därför att man för att lösa detta problem så snart som möjligt kommer överens om en lämplig medlare med kommissionen. |
| --- | --- |

6.3

Kommittén föreslår därför att Olaf och kommissionen börjar förhandla om en lösning. En praktisk lösning är att en extern medlare utses som både Olaf och kommissionen litar på och känner förtroende för. En lämplig medlare vore en före detta tjänsteman på hög nivå eller en kommissionär. Övervakningskommittén föreslår därför att man för att lösa detta problem så snart som möjligt kommer överens om en lämplig medlare med kommissionen.

| 6.4 | Övervakningskommittén hoppas och väntar sig att en överenskommelse kan nås i denna fråga. Övervakningskommittén anser att ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999 är ett idealiskt tillfälle att ändra artikel 4 så att Olaf kan få tillgång till uppgifter som institutioner har innan ett ärende inleds och även i alla utredningsstadier. |
| --- | --- |

6.4

Övervakningskommittén hoppas och väntar sig att en överenskommelse kan nås i denna fråga. Övervakningskommittén anser att ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999 är ett idealiskt tillfälle att ändra artikel 4 så att Olaf kan få tillgång till uppgifter som institutioner har innan ett ärende inleds och även i alla utredningsstadier.

---

(1)  Artikel 4.1:

1

”skall byrån utföra administrativa utredningar inom institutioner, organ och byråer.

Dessa interna utredningar (nedan kallade interna utredningar) skall utföras under iakttagande av fördragens bestämmelser, särskilt protokollet om immunitet och privilegier, och av tjänsteföreskrifterna, i enlighet med villkoren och bestämmelserna i denna förordning och de beslut som varje institution, byrå och organ antar. Institutionerna skall samråda om den ordning som skall inrättas genom ett sådant beslut.”

(2)

2

”Artikel 7

Överföring av personuppgifter inom eller mellan gemenskapens institutioner och organ

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 4, 5, 6 och 10 skall följande gälla:

| 1. | Personuppgifter får endast överföras inom eller till andra gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan om uppgifterna är nödvändiga för att lagenligt utföra uppgifter för vilka mottagaren har behörighet. |
| --- | --- |

1.

Personuppgifter får endast överföras inom eller till andra gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan om uppgifterna är nödvändiga för att lagenligt utföra uppgifter för vilka mottagaren har behörighet.

| 2. | Både den registeransvarige och mottagaren är ansvarig för att denna överföring sker lagenligt, om uppgifterna överförs på begäran av mottagaren.
  Den registeransvarige är skyldig att kontrollera mottagarens behörighet och preliminärt bedöma om överföringen av uppgifterna är nödvändig. Om det uppstår tveksamhet om nödvändigheten skall den registeransvarige begära ytterligare förklaringar från mottagaren.
  Mottagaren skall se till att man senare kan kontrollera att överföringen av uppgifterna var nödvändig. |
| --- | --- |

2.

Både den registeransvarige och mottagaren är ansvarig för att denna överföring sker lagenligt, om uppgifterna överförs på begäran av mottagaren.

Den registeransvarige är skyldig att kontrollera mottagarens behörighet och preliminärt bedöma om överföringen av uppgifterna är nödvändig. Om det uppstår tveksamhet om nödvändigheten skall den registeransvarige begära ytterligare förklaringar från mottagaren.

Mottagaren skall se till att man senare kan kontrollera att överföringen av uppgifterna var nödvändig.

| 3. | Mottagaren får endast behandla personuppgifterna för de ändamål för vilka de överfördes.” |
| --- | --- |

3.

Mottagaren får endast behandla personuppgifterna för de ändamål för vilka de överfördes.”

(3)  SEK 871, 14.8.2003 (konsoliderad).

3

---

BILAGA IV

YTTRANDE nr 2/2011

Europeiska byrån för bedrägeribekämpnings (Olaf) befogenheter att självständigt genomföra interna utredningar inom EU-institutionerna

Bryssel den 13 juni 2011

Bakgrund

| 1. | Den 20 mars 2011 publicerade tidningen Sunday Times en artikel med rubriken ”Ledamöter i Europaparlamentet påstår sig tjäna över 450 000 euro varje år på odeklarerat arbete åt klienter. Han är en av tre som är beredda att verka för ändringar av EU-lagstiftningen mot kontant ersättning”. Artikeln beskriver hur reportrar som ”utgett sig komma från ett lobbyingföretag” har erbjudit tre ledamöter i Europaparlamentet kontant ersättning (upp till 100 000 euro per år i två fall) för att få igenom ändringar av lagstiftningen och hur ledamöterna ”satte igång med jobbet” och ingav ändringsförslag. Journalisterna rapporterade att de hade träffat ledamöterna både i och utanför Europaparlamentets lokaler och haft telefonsamtal och e-postkommunikation med och skickat fakturor mellan sig och vissa av parlamentsledamöterna. Efter avslöjandet av Sunday Times hemliga undersökning avgick två av Europaparlamentsledamöterna påföljande dag och en tredje uteslöts från sin grupp i parlamentet (1). |
| --- | --- |

1.

Den 20 mars 2011 publicerade tidningen Sunday Times en artikel med rubriken ”Ledamöter i Europaparlamentet påstår sig tjäna över 450 000 euro varje år på odeklarerat arbete åt klienter. Han är en av tre som är beredda att verka för ändringar av EU-lagstiftningen mot kontant ersättning”. Artikeln beskriver hur reportrar som ”utgett sig komma från ett lobbyingföretag” har erbjudit tre ledamöter i Europaparlamentet kontant ersättning (upp till 100 000 euro per år i två fall) för att få igenom ändringar av lagstiftningen och hur ledamöterna ”satte igång med jobbet” och ingav ändringsförslag. Journalisterna rapporterade att de hade träffat ledamöterna både i och utanför Europaparlamentets lokaler och haft telefonsamtal och e-postkommunikation med och skickat fakturor mellan sig och vissa av parlamentsledamöterna. Efter avslöjandet av Sunday Times hemliga undersökning avgick två av Europaparlamentsledamöterna påföljande dag och en tredje uteslöts från sin grupp i parlamentet (1).

| 2. | Den 22 mars inledde Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) en intern utredning på följande rättsliga grund: ”Artikel 4 i förordning (EG) 1073/1999 tillsammans med Europaparlamentets beslut om villkor och närmare bestämmelser för interna utredningar för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet som kan skada gemenskapens intressen (bilaga XII till Europaparlamentets arbetsordning)”. |
| --- | --- |

2.

Den 22 mars inledde Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) en intern utredning på följande rättsliga grund: ”Artikel 4 i förordning (EG) 1073/1999 tillsammans med Europaparlamentets beslut om villkor och närmare bestämmelser för interna utredningar för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet som kan skada gemenskapens intressen (bilaga XII till Europaparlamentets arbetsordning)”.

| 3. | Den 15 april 2011 begärde Olafs generaldirektör ett yttrande från Olafs övervakningskommitté om Olafs befogenheter att inleda och genomföra interna utredningar inom institutionerna och begränsningarna i form av deras ledamöters privilegier och immunitet, särskilt när det gäller Europaparlamentsledamöter och rätten att utan föregående anmälan få omedelbar tillgång till all information som innehas av institutionerna och till deras lokaler. |
| --- | --- |

3.

Den 15 april 2011 begärde Olafs generaldirektör ett yttrande från Olafs övervakningskommitté om Olafs befogenheter att inleda och genomföra interna utredningar inom institutionerna och begränsningarna i form av deras ledamöters privilegier och immunitet, särskilt när det gäller Europaparlamentsledamöter och rätten att utan föregående anmälan få omedelbar tillgång till all information som innehas av institutionerna och till deras lokaler.

Olafs befogenheter att genomföra oberoende interna utredningar

| 4. | Enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 1073/1999 ska Olafs generaldirektör inte ta emot instruktioner från någon institution vid fullgörandet av sin uppgift att inleda och utföra interna utredningar. |
| --- | --- |

4.

Enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 1073/1999 ska Olafs generaldirektör inte ta emot instruktioner från någon institution vid fullgörandet av sin uppgift att inleda och utföra interna utredningar.

Interna utredningar om oegentligheter

| 5. | Olaf ansvarar för att inleda och genomföra administrativa utredningar inom institutionerna i syfte att bekämpa bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som riktar sig mot Europeiska unionens ekonomiska intressen.
  Olaf har befogenheter att för detta ändamål utreda sådana omständigheter av allvarlig art som har samband med tjänsteutövningen och som skulle kunna utgöra brister när det gäller att uppfylla de skyldigheter som åligger unionens tjänstemän och skulle kunna leda till disciplinära åtgärder och, i förekommande fall, straffrättsliga förfaranden, eller en bristande uppfyllelse av motsvarande skyldigheter, som åvilar ledamöter av institutioner (2). |
| --- | --- |

5.

Olaf ansvarar för att inleda och genomföra administrativa utredningar inom institutionerna i syfte att bekämpa bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som riktar sig mot Europeiska unionens ekonomiska intressen.

Olaf har befogenheter att för detta ändamål utreda sådana omständigheter av allvarlig art som har samband med tjänsteutövningen och som skulle kunna utgöra brister när det gäller att uppfylla de skyldigheter som åligger unionens tjänstemän och skulle kunna leda till disciplinära åtgärder och, i förekommande fall, straffrättsliga förfaranden, eller en bristande uppfyllelse av motsvarande skyldigheter, som åvilar ledamöter av institutioner (2).

| 6. | Övervakningskommittén noterar att Olafs ansvar när det gäller interna utredningar inom institutionerna innefattar all verksamhet som gäller att skydda gemenskapens intressen mot oegentligheter som kan leda till administrativa eller straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

6.

Övervakningskommittén noterar att Olafs ansvar när det gäller interna utredningar inom institutionerna innefattar all verksamhet som gäller att skydda gemenskapens intressen mot oegentligheter som kan leda till administrativa eller straffrättsliga förfaranden.

| 7. | Dessa verksamheter listas i detalj i Europaparlamentets beslut om villkor och närmare bestämmelser för interna utredningar för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet som kan skada gemenskapernas intressen, baserat på skäl 5 och artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1073/1999.
  Situationer såsom intressekonflikter och skyldigheten att uppträda med heder när det gäller att godta förmåner, avstå från handlingar eller beteenden som kan skada tjänstens anseende eller innebär allvarliga fel i tjänsten faller inom räckvidden för Olafs utredningar (3). |
| --- | --- |

7.

Dessa verksamheter listas i detalj i Europaparlamentets beslut om villkor och närmare bestämmelser för interna utredningar för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet som kan skada gemenskapernas intressen, baserat på skäl 5 och artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1073/1999.

Situationer såsom intressekonflikter och skyldigheten att uppträda med heder när det gäller att godta förmåner, avstå från handlingar eller beteenden som kan skada tjänstens anseende eller innebär allvarliga fel i tjänsten faller inom räckvidden för Olafs utredningar (3).

| 8. | Övervakningskommittén anser att alla dessa frågor utgör en del av de påstådda handlingarna och som sådana omfattas av Olafs utredningsbefogenheter såsom anges i artikel 10 i Europaparlamentets arbetsordning: ”Interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).” |
| --- | --- |

8.

Övervakningskommittén anser att alla dessa frågor utgör en del av de påstådda handlingarna och som sådana omfattas av Olafs utredningsbefogenheter såsom anges i artikel 10 i Europaparlamentets arbetsordning: ”Interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).”

Interna utredningar av verksamhet som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen

| 9. | Övervakningskommittén anser att bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som riktar sig mot ”Europeiska unionens ekonomiska intressen” omfattar verksamhet som även om den inte är direkt relaterad till gemenskapens budget kan skada gemenskapens ekonomiska intressen
  i vid bemärkelse genom att skada gemenskapens tillgångar (4). |
| --- | --- |

9.

Övervakningskommittén anser att bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som riktar sig mot ”Europeiska unionens ekonomiska intressen” omfattar verksamhet som även om den inte är direkt relaterad till gemenskapens budget kan skada gemenskapens ekonomiska intressen
  i vid bemärkelse genom att skada gemenskapens tillgångar (4).

| 10. | Övervakningskommittén är enig med generaladvokatens förslag till avgörande i målet ovan ”att inte heller tillgångarnas ursprung är avgörande (...); att säkerställa en korrekt användning av alla medel som innehas av gemenskapens institutioner, organ, kontor eller byråer måste (...) uppfattas som en del av gemenskapens ekonomiska intressen och kan således omfattas av rättsakter som antas med stöd av artikel 280.4 EG” (5). |
| --- | --- |

10.

Övervakningskommittén är enig med generaladvokatens förslag till avgörande i målet ovan ”att inte heller tillgångarnas ursprung är avgörande (...); att säkerställa en korrekt användning av alla medel som innehas av gemenskapens institutioner, organ, kontor eller byråer måste (...) uppfattas som en del av gemenskapens ekonomiska intressen och kan således omfattas av rättsakter som antas med stöd av artikel 280.4 EG” (5).

| 11. | Övervakningskommittén påminner om EU-domstolens avgöranden i denna fråga, där det anses att uttrycket ”gemenskapens ekonomiska intressen” förefaller vara mer omfattande än uttrycket ”gemenskapens samtliga inkomster och utgifter”: ”... den omständigheten att ett organ eller en byrå har inrättats genom fördraget antyder slutligen att organet eller byrån har utformats i syfte att bidra till att förverkliga Europeiska gemenskapens mål och ingår i gemenskapens rättsordning. De medel som organet eller byrån förfogar över till följd av fördraget är därför i sig av särskilt och direkt ekonomiskt intresse för gemenskapen.” (6). |
| --- | --- |

11.

Övervakningskommittén påminner om EU-domstolens avgöranden i denna fråga, där det anses att uttrycket ”gemenskapens ekonomiska intressen” förefaller vara mer omfattande än uttrycket ”gemenskapens samtliga inkomster och utgifter”: ”... den omständigheten att ett organ eller en byrå har inrättats genom fördraget antyder slutligen att organet eller byrån har utformats i syfte att bidra till att förverkliga Europeiska gemenskapens mål och ingår i gemenskapens rättsordning. De medel som organet eller byrån förfogar över till följd av fördraget är därför i sig av särskilt och direkt ekonomiskt intresse för gemenskapen.” (6).

| 12. | Övervakningskommittén betonar att användning på avsett sätt av de medel Europaparlamentet förvaltar för att täcka utövandet av sitt mandat i form av lön till ledamöterna, ersättning för kostnader (resor, telefon ...), bidrag osv. bygger på efterlevnad av budgetförordningen och principen att dessa medel uteslutande är avsatta för finansiering av sådan verksamhet som har samband med ledamöternas utövande av sitt mandat
   (7) och inte för arbete för syften som bestäms av en privat betalning. |
| --- | --- |

12.

Övervakningskommittén betonar att användning på avsett sätt av de medel Europaparlamentet förvaltar för att täcka utövandet av sitt mandat i form av lön till ledamöterna, ersättning för kostnader (resor, telefon ...), bidrag osv. bygger på efterlevnad av budgetförordningen och principen att dessa medel uteslutande är avsatta för finansiering av sådan verksamhet som har samband med ledamöternas utövande av sitt mandat
   (7) och inte för arbete för syften som bestäms av en privat betalning.

Skyldigheten att informera och samarbeta med Olaf

| 13. | Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1073/1999 ska institutioner, organ och byråer utan dröjsmål till byrån överlämna alla uppgifter som kan ha samband med eventuella fall av bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet. |
| --- | --- |

13.

Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1073/1999 ska institutioner, organ och byråer utan dröjsmål till byrån överlämna alla uppgifter som kan ha samband med eventuella fall av bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet.

| 14. | Övervakningskommittén betonar den grundläggande skyldighet att samarbeta fullt ut med Olaf som alla institutioner och deras ledamöter har när det gäller att överlämna information och tillhandahålla assistans i det praktiska genomförandet av utredningar. Om dessa skyldigheter uppfylls helt kan Olaf genomföra utredningar under likvärdiga förhållanden inom alla gemenskapens institutioner, organ och byråer (8). Uteblivet samarbete är liktydigt med att de verktyg som institutionerna har antagit för att bekämpa alla typer av bedrägeri, korruption, olaglig verksamhet och oegentligheter ifrågasätts. |
| --- | --- |

14.

Övervakningskommittén betonar den grundläggande skyldighet att samarbeta fullt ut med Olaf som alla institutioner och deras ledamöter har när det gäller att överlämna information och tillhandahålla assistans i det praktiska genomförandet av utredningar. Om dessa skyldigheter uppfylls helt kan Olaf genomföra utredningar under likvärdiga förhållanden inom alla gemenskapens institutioner, organ och byråer (8). Uteblivet samarbete är liktydigt med att de verktyg som institutionerna har antagit för att bekämpa alla typer av bedrägeri, korruption, olaglig verksamhet och oegentligheter ifrågasätts.

| 15. | Övervakningskommittén anser att de regler som fastställs i Europaparlamentets arbetsordning om åtgärder som behövs för att underlätta ett smidigt genomförande av Olafs utredningar ska följas strikt (9). |
| --- | --- |

15.

Övervakningskommittén anser att de regler som fastställs i Europaparlamentets arbetsordning om åtgärder som behövs för att underlätta ett smidigt genomförande av Olafs utredningar ska följas strikt (9).

Utredningens inledande stadium

| 16. | Övervakningskommittén anser det förhastat att kategoriskt förneka Olafs befogenheter att undersöka påstådda fakta i utredningens inledande stadium. Särskilt vid fall av påstådd korruption och påstådda oegentligheter gör komplexiteten att det inte går att kontrollera all olaglig verksamhet i början av utredningen. |
| --- | --- |

16.

Övervakningskommittén anser det förhastat att kategoriskt förneka Olafs befogenheter att undersöka påstådda fakta i utredningens inledande stadium. Särskilt vid fall av påstådd korruption och påstådda oegentligheter gör komplexiteten att det inte går att kontrollera all olaglig verksamhet i början av utredningen.

Olafs tillgång till institutionernas lokaler: europaparlamentsledamöternas privilegier och immunitet

| 17. | Övervakningskommittén påpekar att dessa interna utredningar kan genomföras endast om Olaf garanteras tillgång till alla institutioners, organs och byråers lokaler och till all information och alla dokument de innehar. Denna avgörande befogenhet måste utövas av Olafs generaldirektör helt oberoende, och institutionernas säkerhetsbyråer ska bistå Olaf med det praktiska genomförandet (10). |
| --- | --- |

17.

Övervakningskommittén påpekar att dessa interna utredningar kan genomföras endast om Olaf garanteras tillgång till alla institutioners, organs och byråers lokaler och till all information och alla dokument de innehar. Denna avgörande befogenhet måste utövas av Olafs generaldirektör helt oberoende, och institutionernas säkerhetsbyråer ska bistå Olaf med det praktiska genomförandet (10).

| 18. | Olaf ska genomföra administrativa utredningar inom institutionerna i enlighet med reglerna i fördragen, särskilt i protokollet om immunitet och privilegier. Olaf ska ha rätt att utan föregående anmälan få omedelbar tillgång till all information som innehas av institutioner, organ och byråer och till deras lokaler. Olaf ska ha möjlighet att kontrollera institutionernas, organens och byråernas bokföring. Olaf får kopiera och begära utdrag ur alla handlingar och ur innehållet i all datorbaserad information som institutionerna, organen och byråerna innehar och vid behov säkra dessa handlingar eller dessa uppgifter för att undvika att de går förlorade (11). |
| --- | --- |

18.

Olaf ska genomföra administrativa utredningar inom institutionerna i enlighet med reglerna i fördragen, särskilt i protokollet om immunitet och privilegier. Olaf ska ha rätt att utan föregående anmälan få omedelbar tillgång till all information som innehas av institutioner, organ och byråer och till deras lokaler. Olaf ska ha möjlighet att kontrollera institutionernas, organens och byråernas bokföring. Olaf får kopiera och begära utdrag ur alla handlingar och ur innehållet i all datorbaserad information som institutionerna, organen och byråerna innehar och vid behov säkra dessa handlingar eller dessa uppgifter för att undvika att de går förlorade (11).

| 19. | Europeiska unionens protokoll om immunitet och privilegier innehåller flera regler om Europaparlamentsledamöternas immunitet och privilegier (artiklarna 7–9), särskilt att ledamöterna inte får förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning. |
| --- | --- |

19.

Europeiska unionens protokoll om immunitet och privilegier innehåller flera regler om Europaparlamentsledamöternas immunitet och privilegier (artiklarna 7–9), särskilt att ledamöterna inte får förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning.

| 20. | Övervakningskommittén påpekar i detta sammanhang att förstainstansrätten fann att ”Detta protokoll riktar sig dock till parlamentsledamöterna endast på ett allmänt sätt och innehåller ingen bestämmelse som uttryckligen avser de interna utredningar som genomförs i parlamentet [...].” Som domstolen angav i punkt 107 i beslutet i Rothley m.fl. mot parlamentet”kan risken att Olaf inom ramen för en utredning utför en handling som kränker den immunitet som varje parlamentsledamot åtnjuter inte a priori uteslutas. Även om en sådan situation uppkom skulle emellertid en parlamentsledamot, som ställdes inför en rättsakt av denna beskaffenhet som han ansåg gick honom emot, ha tillgång till det rättsliga skydd och de möjligheter att väcka talan som införts genom fördraget.” (12). |
| --- | --- |

20.

Övervakningskommittén påpekar i detta sammanhang att förstainstansrätten fann att ”Detta protokoll riktar sig dock till parlamentsledamöterna endast på ett allmänt sätt och innehåller ingen bestämmelse som uttryckligen avser de interna utredningar som genomförs i parlamentet [...].” Som domstolen angav i punkt 107 i beslutet i Rothley m.fl. mot parlamentet”kan risken att Olaf inom ramen för en utredning utför en handling som kränker den immunitet som varje parlamentsledamot åtnjuter inte a priori uteslutas. Även om en sådan situation uppkom skulle emellertid en parlamentsledamot, som ställdes inför en rättsakt av denna beskaffenhet som han ansåg gick honom emot, ha tillgång till det rättsliga skydd och de möjligheter att väcka talan som införts genom fördraget.” (12).

| 21. | Övervakningskommittén ansåg att detta var ett känsligt område där den ståndpunkt som upprätthölls av generaladvokaten i mål C-167/02 är värd att läsa: ”Även om det är svårt att uttala sig abstrakt om möjligheten att ta upp en framtida talan till prövning i sak tycks det, i fråga om åtgärder som vidtas av Olaf inom ramen för en intern utredning, sannolikt att parlamentsledamöter som anser att deras rättigheter har åsidosatts skulle ha flera möjligheter att väcka talan, såsom fastslogs av förstainstansrätten och såsom har angivits av övriga parter. Kommissionen har nämnt ett antal rättsakter som kan angripas på det sättet: beslutet av Olafs direktör att inleda en intern utredning enligt artikel 5 andra stycket i förordningen, olika åtgärder som vidtas av Olaf under utredningens gång, däribland beslutet att bereda sig tillträde till en lokal, omhänderta handlingar eller begära muntliga uppgifter samt den berörda institutionens uttryckliga eller underförstådda medgivande.
  Jag anser dock att behovet av diskreta och snabba åtgärder för att upptäcka bedrägerier gör att en viss sådan risk inte kan undvikas. Noteras skall vidare att den omtvistade rättsakten innehåller bestämmelser som syftar till att minimera den risken. Således krävs enligt artikel 5 i modellbeslutet att ledamöterna snabbt skall informeras om att de berörs av en utredning, under förutsättning att utredningen inte skadas av detta. Genom den artikeln hindras Olaf också från att efter utredningen dra slutsatser om en namngiven ledamot, utan att den berörde har givits möjlighet att yttra sig, om inte absolut sekretess krävs i samband med nationella utredningsåtgärder.” (13). |
| --- | --- |

21.

Övervakningskommittén ansåg att detta var ett känsligt område där den ståndpunkt som upprätthölls av generaladvokaten i mål C-167/02 är värd att läsa: ”Även om det är svårt att uttala sig abstrakt om möjligheten att ta upp en framtida talan till prövning i sak tycks det, i fråga om åtgärder som vidtas av Olaf inom ramen för en intern utredning, sannolikt att parlamentsledamöter som anser att deras rättigheter har åsidosatts skulle ha flera möjligheter att väcka talan, såsom fastslogs av förstainstansrätten och såsom har angivits av övriga parter. Kommissionen har nämnt ett antal rättsakter som kan angripas på det sättet: beslutet av Olafs direktör att inleda en intern utredning enligt artikel 5 andra stycket i förordningen, olika åtgärder som vidtas av Olaf under utredningens gång, däribland beslutet att bereda sig tillträde till en lokal, omhänderta handlingar eller begära muntliga uppgifter samt den berörda institutionens uttryckliga eller underförstådda medgivande.

Jag anser dock att behovet av diskreta och snabba åtgärder för att upptäcka bedrägerier gör att en viss sådan risk inte kan undvikas. Noteras skall vidare att den omtvistade rättsakten innehåller bestämmelser som syftar till att minimera den risken. Således krävs enligt artikel 5 i modellbeslutet att ledamöterna snabbt skall informeras om att de berörs av en utredning, under förutsättning att utredningen inte skadas av detta. Genom den artikeln hindras Olaf också från att efter utredningen dra slutsatser om en namngiven ledamot, utan att den berörde har givits möjlighet att yttra sig, om inte absolut sekretess krävs i samband med nationella utredningsåtgärder.” (13).

| 22. | Övervakningskommittén anser att Olaf bör agera med rigorös respekt för dessa regler och efter en noggrann bedömning såväl av den risk som är involverad i varje enskilt fall som proportionaliteten av de åtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

22.

Övervakningskommittén anser att Olaf bör agera med rigorös respekt för dessa regler och efter en noggrann bedömning såväl av den risk som är involverad i varje enskilt fall som proportionaliteten av de åtgärder som ska vidtas.

| 23. | Övervakningskommittén påminner om att domstolen i mål T-17/00 fann att de bestämmelser som ”avser samarbetet med Olaf eller informationen till Olaf har nämligen, oavsett bestämmelsernas exakta räckvidd, till syfte att ålägga parlamentsledamöterna skyldigheter. I varje enskilt fall åligger det således i första hand ledamöterna att antingen fullgöra dessa skyldigheter eller underlåta att iaktta dem, om de är övertygade om att de kan göra detta utan att åsidosätta gemenskapsrätten. Om en parlamentsledamot i ett konkret fall intar sistnämnda hållning, kan eventuella senare rättsakter som parlamentet vidtar i förhållande till denna ledamot och som går denna person emot i princip bli föremål för domstolsprövning.” (14).
  När det gäller de olika åtgärder som Olaf skulle kunna vidta vid utövandet av sina utredningsbefogenheter hade domstolen i åtanke risken för att Olaf kan utföra en handling som kränker den immunitet som varje parlamentsledamot åtnjuter och påminde om att granskningen av huruvida de rättsakter som antas av gemenskapsinstitutionerna är lagenliga är förbehållen gemenskapsdomstolen (15). |
| --- | --- |

23.

Övervakningskommittén påminner om att domstolen i mål T-17/00 fann att de bestämmelser som ”avser samarbetet med Olaf eller informationen till Olaf har nämligen, oavsett bestämmelsernas exakta räckvidd, till syfte att ålägga parlamentsledamöterna skyldigheter. I varje enskilt fall åligger det således i första hand ledamöterna att antingen fullgöra dessa skyldigheter eller underlåta att iaktta dem, om de är övertygade om att de kan göra detta utan att åsidosätta gemenskapsrätten. Om en parlamentsledamot i ett konkret fall intar sistnämnda hållning, kan eventuella senare rättsakter som parlamentet vidtar i förhållande till denna ledamot och som går denna person emot i princip bli föremål för domstolsprövning.” (14).

När det gäller de olika åtgärder som Olaf skulle kunna vidta vid utövandet av sina utredningsbefogenheter hade domstolen i åtanke risken för att Olaf kan utföra en handling som kränker den immunitet som varje parlamentsledamot åtnjuter och påminde om att granskningen av huruvida de rättsakter som antas av gemenskapsinstitutionerna är lagenliga är förbehållen gemenskapsdomstolen (15).

| 24. | Övervakningskommittén anser att de institutioner, organ och byråer (som inte är den ”berörda personen” i en Olaf-utredning) ska samarbeta fullt ut med Olaf och avstå från att vidta åtgärder som hindrar Olafs utredningsbefogenheter.
  Övervakningskommittén anser att det är en begränsning av Olafs självständiga genomförande av utredningar att förhindra Olaf från att utöva denna viktiga utredningsverksamhet efter en tolkning gjord av en institution, ett organ eller en byrå som omfattas av Olafs mandat. |
| --- | --- |

24.

Övervakningskommittén anser att de institutioner, organ och byråer (som inte är den ”berörda personen” i en Olaf-utredning) ska samarbeta fullt ut med Olaf och avstå från att vidta åtgärder som hindrar Olafs utredningsbefogenheter.

Övervakningskommittén anser att det är en begränsning av Olafs självständiga genomförande av utredningar att förhindra Olaf från att utöva denna viktiga utredningsverksamhet efter en tolkning gjord av en institution, ett organ eller en byrå som omfattas av Olafs mandat.

| 25. | Övervakningskommittén rekommenderar att Olaf tillämpar arbetsordningen och gällande rättspraxis inom området rigoröst. |
| --- | --- |

25.

Övervakningskommittén rekommenderar att Olaf tillämpar arbetsordningen och gällande rättspraxis inom området rigoröst.

---

(1)  Artikel i Sunday Times den 20 mars 2011.

1

Sunday Times

(2)  Artikel 1 i förordning (EG) nr 1073/1999.

2

(3)  Se artikel 10 i Europaparlamentets arbetsordning, skälen 2, 3 och 4 i det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 och Europaparlamentets beslut om villkor och närmare bestämmelser för interna utredningar för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet som kan skada gemenskapernas intressen av den 18 november 1999 samt artiklarna 11, 12, 13, 14, 16, 17 och 22 i tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper.

3

(4)  Förslag till avgörande av generaladvokat Jacobs, mål C-11/00 Europeiska kommissionen mot Europeiska centralbanken, punkt 118.

4

Europeiska kommissionen

Europeiska centralbanken

(5)  Nuvarande artikel 325 i EU-fördraget. Se mål C-11/00 i förslag till avgörande av generaladvokat Jacobs, punkt 118.

5

(6)  Se målen C-11/00 Europeiska kommissionen mot Europeiska centralbanken och C-15/00 Europeiska kommissionen mot Europeiska investeringsbanken.

6

Europeiska kommissionen

Europeiska centralbanken

Europeiska kommissionen

Europeiska investeringsbanken

(7)  Se Europaparlamentets ledamotsstadga – Europaparlamentets beslut av den 28 september 2005 (artiklarna 9 och 10), besluten om genomförandeåtgärder för ledamotsstadgan av den 19 maj och den 9 juli 2008 och efterföljande beslut om ändring av dessa genomförandeåtgärder (artiklarna 10, 25, 28, 32, 61, 62, 66, 67, 68 ...) samt arbetsordningen för Europaparlamentet från mars 2011 (artikel 9 och artikel 10).

7

(8)  Se artikel 3, Hjälp från säkerhetsbyrån: ”På begäran av byråns direktör ska Europaparlamentets säkerhetsbyrå hjälpa byråns anställda vid det praktiska genomförandet av utredningarna” och skäl 6 i Europaparlamentets beslut av den 18 november 1999.

8

Hjälp från säkerhetsbyrån

(9)  Se artikel 10 i Europaparlamentets arbetsordning och Europaparlamentets beslut om villkor och närmare bestämmelser för interna utredningar för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet som kan skada gemenskapens intressen som antogs den 18 november 1999.

9

(10)  Se skäl 11 i förordning (EG) nr 1073/1999 och artikel 3 i det interinstitutionella avtalet och relevanta beslut för respektive institution.

10

(11)  Artikel 4 i förordning (EG) nr 1073/1999.

11

(12)  Se mål T-17/00, Willi Rothley m.fl mot Europaparlamentet, dom av den 26 februari 2002, punkterna 72 och 73.

12

Willi Rothley m.fl

Europaparlamentet

(13)  Se förslag till avgörande av generaladvokat Jacobs i mål C-167/02 P, Willi Rothley m.fl mot Europaparlamentet, punkterna 56–61.

13

Willi Rothley m.fl

Europaparlamentet

(14)  Se mål C-167/02 P, punkt 49.

14

(15)  Se mål C-167/02 P, punkterna 46, 50 och 51.

15

---

BILAGA V

YTTRANDE nr 3/2011

Olafs preliminära budgetförslag 2012

Bryssel den 14 juli 2011

Vid sina möten den 16 mars 2011 och den 10 maj 2011 gick övervakningskommittén igenom Olafs preliminära budgetförslag för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning för 2012 och antog följande yttrande:

a)   Olafs administrativa oberoende i förhållande till kommissionen

Olafs budgetförslag för 2012 ligger helt i linje med kommissionens krav på nolltillväxt inom alla kommissionens avdelningar för 2012. Men övervakningskommittén har informerats om att kommissionen nyligen infört krav på ytterligare budgetnedskärningar med tanke på de svårigheter som kan förutses i budgetförhandlingarna för 2012. Därmed minskas anslagen med 1,47 % (857 000 euro) jämfört med Olafs budgetförslag. I förhållande till Olafs ursprungliga förslag skulle nedskärningarna huvudsakligen göras på följande områden:

| — | 75 000 (2,8 %) externt anställda |
| --- | --- |

—

75 000 (2,8 %) externt anställda

| — | 159 000 (4,8 %) övriga förvaltningskostnader (tjänsteresor) |
| --- | --- |

—

159 000 (4,8 %) övriga förvaltningskostnader (tjänsteresor)

| — | 587 000 (4,9 %) byggnader och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

—

587 000 (4,9 %) byggnader och därmed sammanhängande kostnader

| — | 36 000 (2,25 %) finansiering av insatser mot bedrägerier |
| --- | --- |

—

36 000 (2,25 %) finansiering av insatser mot bedrägerier

Övervakningskommittén är medveten om de politiska realiteter som EU står inför i det nuvarande kärva ekonomiska klimatet och den därav följande pressen på EU-institutionerna att spara på alla områden av de administrativa utgifterna, men kommittén känner oro inför de föreslagna ytterligare budgetnedskärningarna. Detta gäller i synnerhet nedskärningarna av budgetposter för personal (A3 01 02) som direkt påverkar Olafs utredningsverksamhet. Övervakningskommittén ifrågasätter de föreslagna nedskärningarna i budgetposter som påverkar Olafs operativa verksamhet. Olaf är ett utredningsorgan och det är just i tider av ekonomisk kris som kontrollerna av både utgifter och inkomster bör öka. Enligt Olaf skulle de ytterligare nedskärningar som kommissionen föreslår få följande konsekvenser för de operativa avdelningarna:

| — | Minst fem kontraktsanställda måste gå. |
| --- | --- |

—

Minst fem kontraktsanställda måste gå.

| — | Två visstidsanställda måste gå. |
| --- | --- |

—

Två visstidsanställda måste gå.

| — | Rekryteringen av direktörer till direktorat B och C fördröjs. |
| --- | --- |

—

Rekryteringen av direktörer till direktorat B och C fördröjs.

| — | Ändringen av lönegradsplaceringarna för tillfälligt anställda fördröjs ytterligare, något som huvudsakligen berör utredare i de högsta lönegraderna vid de operativa enheterna. |
| --- | --- |

—

Ändringen av lönegradsplaceringarna för tillfälligt anställda fördröjs ytterligare, något som huvudsakligen berör utredare i de högsta lönegraderna vid de operativa enheterna.

Övervakningskommittén vill särskilt framhålla att Olafs generaldirektör som även är utanordnare enligt förordning (EG) nr 1073/1999 ensam har ansvaret för att utarbeta budgetförslaget efter samråd med övervakningskommittén. Denna bestämmelse är avsedd att stärka Olafs oberoende ställning i egenskap av utredningsorgan. Olafs principiella oberoende i budgetfrågor stärktes ytterligare av kommissionen år 1999 (1) då en särskild budgetrubrik för Olaf infördes.

Det är vidare självklart att Olaf, trots de administrativa kopplingarna till kommissionen, måste åtnjuta fullt oberoende i samband med utförandet av de operativa uppgifterna och få tillräckliga resurser för sina utredningar. Olaf måste därmed beviljas de ekonomiska resurser och den personal som krävs för att byrån ska kunna utföra sitt uppdrag på åtminstone samma nivå som tidigare budgetförhandlingar utmynnat i när det gäller personal. Övervakningskommittén anser att kommissionen är skyldig att respektera principen om oberoende i budgetfrågor, i synnerhet som Olafs förslag inte innehåller några ökningar i förhållande till den budget som antogs för 2011. Om nedskärningar trots det ovan sagda sker med det belopp som föreslagits av kommissionen bör Olaf få uttrycklig tillåtelse att fördela nedskärningarna efter eget skön inom sin budget.

Sammanfattningsvis invänder övervakningskommittén kraftigt mot det ställningstagande som kommissionen gjort under budgetförhandlingarna.

Rekommendationer:

| — | Övervakningskommittén stödjer Olafs budgetförslag för 2012 vilket inte innebär några ökningar av de administrativa kostnaderna. |
| --- | --- |

—

Övervakningskommittén stödjer Olafs budgetförslag för 2012 vilket inte innebär några ökningar av de administrativa kostnaderna.

| — | Övervakningskommittén invänder skarpt mot ytterligare nedskärningar av personalkostnaderna och anser att kommissionen bör ompröva sitt förslag för att inte negativt påverka Olafs ärendehantering. |
| --- | --- |

—

Övervakningskommittén invänder skarpt mot ytterligare nedskärningar av personalkostnaderna och anser att kommissionen bör ompröva sitt förslag för att inte negativt påverka Olafs ärendehantering.

| — | Om ytterligare nedskärningar ändå görs rekommenderar övervakningskommittén att Olafs generaldirektör själv bör få fördela effekterna över byråns budgetposter. |
| --- | --- |

—

Om ytterligare nedskärningar ändå görs rekommenderar övervakningskommittén att Olafs generaldirektör själv bör få fördela effekterna över byråns budgetposter.

b)   Olafs operativa oberoende och personalförvaltning

Personalposterna i Olafs budgetförslag står för nära 70 % av de sammanlagda administrativa kostnaderna. Därför framhåller övervakningskommittén ånyo behovet av en bättre personalpolitik som bygger på en strategi som motsvarar de operativa prioriteringar som ledningen fastställt.

Som övervakningskommittén betonat i tidigare yttranden om budgetförslag är personalresurserna den viktigaste stödfunktionen för utredningarna och bidrar till effektivare utredningar. Saknas en tydlig personalstrategi kan övervakningskommittén svårligen bilda sig en åsikt om hur effektivt de administrativa medlen använts.

Övervakningskommittén förstår inte varför Europeiska kommissionen efter sex år fortfarande inte har agerat för att omklassificera Olafs tillfälligt anställda. Frågan fördes på tal som en möjlighet i juni 2005 och har diskuterats av övervakningskommittén och Olafs högre ledning ett flertal gånger. Övervakningskommittén är djupt oroad över situationen.

Övervakningskommittén vill se en bättre personalpolitik som kan stärka Olafs utredningsverksamhet och därmed även byråns operativa oberoende genom mer effektiva utredningar.

Rekommendationer:

| — | Olafs ledning enas om och utvecklar sin personalpolitiska strategi. |
| --- | --- |

—

Olafs ledning enas om och utvecklar sin personalpolitiska strategi.

| — | Alla tillfälligt anställda vid Olaf bör omklassificeras efter behov. |
| --- | --- |

—

Alla tillfälligt anställda vid Olaf bör omklassificeras efter behov.

c)   Övervakningskommitténs budget och sekretariat

Övervakningskommittén upprepar sitt ställningstagande i fråga om budgetförslaget 2012 avseende åtta tjänster till sekretariatet (fem AD-tjänstemän och tre AST-tjänstemän). Detta skulle ge övervakningskommittén möjlighet att utföra sitt rättsliga uppdrag på ett helt oberoende sätt. De sammanlagt åtta tjänsterna som krävs på sekretariatet ligger i linje med övervakningskommitténs tidigare äskanden. Det är för övrigt viktigt att övervakningskommittén kan utföra det tillsyns- och kontrolluppdrag som de tre EU-institutionerna anförtrott den. Därför bör Europaparlamentet, rådet och kommissionen se till att den nuvarande bemanningen på övervakningskommitténs sekretariat kvarstår.

Rekommendationer:

| — | Åtta tjänster bör vikas för övervakningskommitténs sekretariat i budgetförslaget för 2012. |
| --- | --- |

—

Åtta tjänster bör vikas för övervakningskommitténs sekretariat i budgetförslaget för 2012.

d)   Slutsats

Övervakningskommittén stödjer Olafs budgetförslag för 2012, men invänder kraftigt mot Europeiska kommissionens nedskärningar och förslag. Därför avger övervakningskommittén ett negativt yttrande om Europeiska kommissionens motförslag till budget för Olaf för 2012.

---

(1)  Beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (OLAF).

1

---

BILAGA VI

YTTRANDE nr 4/2011

om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1074/1999

Bryssel den 20 september 2011

INNEHÅLL

| 1. | INLEDNING |
| --- | --- |

1.

| 2. | ÖKA EFFEKTIVITETEN I UTREDNINGARNA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Förtydliga Olafs roll |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Korta utredningstiden |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Få Olaf att korta utredningstiden |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Övervaka utredningstiden |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Förbättra samarbetet och informationsutbytet med institutioner, byråer och organ |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Olafs information till institutioner, byråer och organ |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Institutionernas, organens och byråernas uppföljning av Olafs rekommendationer |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Olafs tillgång till uppgifter som innehas av institutionerna, organen eller byråerna |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | Förbättra samarbetet och informationsutbytet med medlemsstaterna |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Operativt bistånd från medlemsstaterna |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Olafs information till medlemsstaterna |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Medlemsstaternas uppföljning av Olafs rekommendationer |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.5. | Främja samarbetet mellan Olaf och Europol, Eurojust, tredjeländer och internationella organisationer |
| --- | --- |

2.5.

| 3. | ÖKA OLAFS ANSVAR |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Stärka rättssäkerhetsgarantierna |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Inrättande av ett granskningsförfarande |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Behovet av regelbundna kontroller av utredningsåtgärdernas laglighet |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Behovet av möjligheter att klaga |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Anta förfaranderegler |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | STÄRKA OLAFS OBEROENDE |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Förtydliga övervakningskommitténs roll |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Övervakningskommitténs roll |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Stöd till övervakningskommittén |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Förtydliga generaldirektörens roll |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Delegering och ställföreträdare |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Internt organ som ska höras av generaldirektören |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Bestämmelsen om överläggningar |
| --- | --- |

4.3.

1.   INLEDNING

| 1. | Övervakningskommittén välkomnar det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1074/1999. Kommittén uppskattar Europeiska kommissionens ansträngningar för att driva på ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999 och kommissionens avsikt att öka Olafs effektivitet, verkan och ansvarstagande samtidigt som man bevarar den oberoende ställningen i utredningsarbetet. Men övervakningskommittén rekommenderar att vissa aspekter på ändringarna förtydligas ytterligare och att vissa ändringar görs. |
| --- | --- |

1.

Övervakningskommittén välkomnar det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1074/1999. Kommittén uppskattar Europeiska kommissionens ansträngningar för att driva på ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999 och kommissionens avsikt att öka Olafs effektivitet, verkan och ansvarstagande samtidigt som man bevarar den oberoende ställningen i utredningsarbetet. Men övervakningskommittén rekommenderar att vissa aspekter på ändringarna förtydligas ytterligare och att vissa ändringar görs.

| 2. | Övervakningskommitténs analys bygger såväl på kommissionens förslag till lydelse (1), vilka sedan ändrades av rådet (2), som Europaparlamentets resolution (3). Kommittén har även tagit hänsyn till sina egna tidigare yttranden om ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999 (4), Europeiska revisionsrättens yttranden (5) och yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen (6). Det föreliggande yttrandet följer de mål som Europeiska kommissionen fastställde i det ändrade förslaget av den 17 mars 2011. |
| --- | --- |

2.

Övervakningskommitténs analys bygger såväl på kommissionens förslag till lydelse (1), vilka sedan ändrades av rådet (2), som Europaparlamentets resolution (3). Kommittén har även tagit hänsyn till sina egna tidigare yttranden om ändringen av förordning (EG) nr 1073/1999 (4), Europeiska revisionsrättens yttranden (5) och yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen (6). Det föreliggande yttrandet följer de mål som Europeiska kommissionen fastställde i det ändrade förslaget av den 17 mars 2011.

2.   ÖKA EFFEKTIVITETEN I UTREDNINGARNA

2.1.   Förtydliga Olafs roll

| 3. | Övervakningskommittén noterar att begreppet ”administrativa utredningar” enligt beskrivningen i den nu gällande förordningen (7) omfattar både utredningar inom institutionerna och externa utredningar av ekonomiska aktörer. Erfarenheten visar dock att detta motsatsförhållande ofta är konstlat och förvirrande. Om en ekonomisk aktör fått en otillbörlig fördel kan det bero på hur någon som omfattas av tjänsteföreskrifterna agerat. Därför bör artikel 1 i den nya förordningen förtydligas så att man anger att Olaf inrättades för att utföra administrativa utredningar, antingen interna, externa eller bådadera. Det bör även noteras att Olaf även samordnar insatser som utförs av behöriga myndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Övervakningskommittén noterar att begreppet ”administrativa utredningar” enligt beskrivningen i den nu gällande förordningen (7) omfattar både utredningar inom institutionerna och externa utredningar av ekonomiska aktörer. Erfarenheten visar dock att detta motsatsförhållande ofta är konstlat och förvirrande. Om en ekonomisk aktör fått en otillbörlig fördel kan det bero på hur någon som omfattas av tjänsteföreskrifterna agerat. Därför bör artikel 1 i den nya förordningen förtydligas så att man anger att Olaf inrättades för att utföra administrativa utredningar, antingen interna, externa eller bådadera. Det bör även noteras att Olaf även samordnar insatser som utförs av behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

| 4. | Övervakningskommittén välkomnar de ansträngningar som gjorts för att i artikel 2 definiera vissa begrepp, såsom ”administrativa utredningar”, ”berörd person” och ”tjänsteföreskrifterna”. Även om detta är bra är fördelarna begränsade eftersom det även skulle behövts definitioner av många andra begrepp som är relevanta för kampen mot bedrägerier, däribland ”EU:s ekonomiska intressen” eller ”korruption” som förekommer i förordning (EG) nr 1073/1999. Denna fråga kommer att vara uttömd först när lagstiftaren konsoliderar alla relevanta EU-bestämmelser om kampen mot bedrägerier. |
| --- | --- |

4.

Övervakningskommittén välkomnar de ansträngningar som gjorts för att i artikel 2 definiera vissa begrepp, såsom ”administrativa utredningar”, ”berörd person” och ”tjänsteföreskrifterna”. Även om detta är bra är fördelarna begränsade eftersom det även skulle behövts definitioner av många andra begrepp som är relevanta för kampen mot bedrägerier, däribland ”EU:s ekonomiska intressen” eller ”korruption” som förekommer i förordning (EG) nr 1073/1999. Denna fråga kommer att vara uttömd först när lagstiftaren konsoliderar alla relevanta EU-bestämmelser om kampen mot bedrägerier.

| 5. | Övervakningskommittén noterar med besvikelse att Olafs behörighet att utföra utredningar inte fått någon klar och tydlig definition, i synnerhet inte avseende utredningar inom institutionerna, organen och byråerna. Lydelsen av artikel 1 i det ändrade förslaget ger inte Olaf behörighet i ärenden som inte påverkar EU:s ekonomiska intressen (8). Men övervakningskommittén noterar att andra rättsakter som fortfarande är gällande ger Olaf behörighet att utreda ärenden som avser annat än EU:s ekonomiska intressen (9). Erfarenheter på senare tid har även visat att det behövs klara och tydliga bestämmelser om utredningar inom institutionerna av anklagelser om allvarliga fel som begåtts av personer som inte omfattas av tjänsteföreskrifterna och som inte påverkar EU:s ekonomiska intressen men som kan leda till disciplinära eller rättsliga påföljder. Hade man konsoliderat bestämmelserna om kampen mot bedrägerier skulle sådana inkonsekvenser ha kunnat undvikas samtidigt som man kunnat fylla luckorna i de gällande bestämmelserna. I väntan på en sådan konsolidering, som övervakningskommittén beklagar inte ännu har gjorts, anser kommittén att Olafs behörighet enligt det ändrade förslaget kräver ytterligare förtydliganden. |
| --- | --- |

5.

Övervakningskommittén noterar med besvikelse att Olafs behörighet att utföra utredningar inte fått någon klar och tydlig definition, i synnerhet inte avseende utredningar inom institutionerna, organen och byråerna. Lydelsen av artikel 1 i det ändrade förslaget ger inte Olaf behörighet i ärenden som inte påverkar EU:s ekonomiska intressen (8). Men övervakningskommittén noterar att andra rättsakter som fortfarande är gällande ger Olaf behörighet att utreda ärenden som avser annat än EU:s ekonomiska intressen (9). Erfarenheter på senare tid har även visat att det behövs klara och tydliga bestämmelser om utredningar inom institutionerna av anklagelser om allvarliga fel som begåtts av personer som inte omfattas av tjänsteföreskrifterna och som inte påverkar EU:s ekonomiska intressen men som kan leda till disciplinära eller rättsliga påföljder. Hade man konsoliderat bestämmelserna om kampen mot bedrägerier skulle sådana inkonsekvenser ha kunnat undvikas samtidigt som man kunnat fylla luckorna i de gällande bestämmelserna. I väntan på en sådan konsolidering, som övervakningskommittén beklagar inte ännu har gjorts, anser kommittén att Olafs behörighet enligt det ändrade förslaget kräver ytterligare förtydliganden.

| 6. | Övervakningskommittén anser därför att Olafs generaldirektör bör ha rätt att väcka talan vid Europeiska unionens domstol om denne anser att en åtgärd som vidtas av någon av institutionerna (och inte enbart av kommissionen såsom sägs i förslaget) gör att hans eller hennes oberoende, eller oberoendet i utredningarna, ifrågasätts. Vidare bör generaldirektören, eller andra anställda vid Olaf som generaldirektören delegerat uppgiften till, i samband med Olafs utredningar ha rätt att intervenera i mål som behandlas i nationell domstol, på det sätt som föreslås i artikel 12 a i Europaparlamentets resolution. |
| --- | --- |

6.

Övervakningskommittén anser därför att Olafs generaldirektör bör ha rätt att väcka talan vid Europeiska unionens domstol om denne anser att en åtgärd som vidtas av någon av institutionerna (och inte enbart av kommissionen såsom sägs i förslaget) gör att hans eller hennes oberoende, eller oberoendet i utredningarna, ifrågasätts. Vidare bör generaldirektören, eller andra anställda vid Olaf som generaldirektören delegerat uppgiften till, i samband med Olafs utredningar ha rätt att intervenera i mål som behandlas i nationell domstol, på det sätt som föreslås i artikel 12 a i Europaparlamentets resolution.

2.2.   Korta utredningstiden

2.2.1.   Få Olaf att korta utredningstiden

| 7. | Övervakningskommittén har alltid starkt rekommenderat att Olafs utredningar bör utföras så snabbt som möjligt. Kommittén noterar att Olaf har begränsade resurser och att denna situation inte kommer att förändras med tanke på dagens besparingskrav. Men institutionerna måste tydligt visa att de fortsätter prioritera kampen mot bedrägerier även i svåra ekonomiska situationer. Olaf måste fastställa realistiska mål för sin utredningsverksamhet, inrikta sig på utredningsverksamheten och insatserna mot bedrägerierna samt bistå medlemsstaterna med den rättsliga uppföljningen. Det går bara att korta utredningstiden om ledningen i högre grad kontrollerar och noggrant planerar utredningarna (10). Den tid det tar att inleda utredningar bör också begränsas strikt, oavsett uppgiftslämnaren (11). |
| --- | --- |

7.

Övervakningskommittén har alltid starkt rekommenderat att Olafs utredningar bör utföras så snabbt som möjligt. Kommittén noterar att Olaf har begränsade resurser och att denna situation inte kommer att förändras med tanke på dagens besparingskrav. Men institutionerna måste tydligt visa att de fortsätter prioritera kampen mot bedrägerier även i svåra ekonomiska situationer. Olaf måste fastställa realistiska mål för sin utredningsverksamhet, inrikta sig på utredningsverksamheten och insatserna mot bedrägerierna samt bistå medlemsstaterna med den rättsliga uppföljningen. Det går bara att korta utredningstiden om ledningen i högre grad kontrollerar och noggrant planerar utredningarna (10). Den tid det tar att inleda utredningar bör också begränsas strikt, oavsett uppgiftslämnaren (11).

| 8. | Övervakningskommittén anser att det ändrade förslaget inte tar tillräcklig hänsyn till ärenden där nationella utredningar görs samtidigt som Olafs utredningar. Om Olafs skyldighet att begära in synpunkter från den berörda personen skjuts upp för att inte skada de nationella myndigheternas utredning kan Olaf inte avsluta ärendet innan den nationella utredningen avslutats. Det ändrade förslaget bör ta hänsyn till detta i samband med kravet på att Olafs utredningar ska pågå ”kontinuerligt” i enlighet med artikel 6. |
| --- | --- |

8.

Övervakningskommittén anser att det ändrade förslaget inte tar tillräcklig hänsyn till ärenden där nationella utredningar görs samtidigt som Olafs utredningar. Om Olafs skyldighet att begära in synpunkter från den berörda personen skjuts upp för att inte skada de nationella myndigheternas utredning kan Olaf inte avsluta ärendet innan den nationella utredningen avslutats. Det ändrade förslaget bör ta hänsyn till detta i samband med kravet på att Olafs utredningar ska pågå ”kontinuerligt” i enlighet med artikel 6.

2.2.2.   Övervaka utredningstiden

| 9. | Övervakningskommittén ska informeras om skälen till att en utredning sannolikt inte kan avslutas inom tolv månader från det att den inleddes. Informationen ska sedan lämnas var sjätte månad (12). Övervakningskommitténs bevakning av utredningarnas löptid blir effektiv bara om man i det ändrade förslaget anger att kommittén även ska få regelbunden information om vilka åtgärder som föreslås för att påskynda utredningen (13) och när utredningen beräknas kunna slutföras (14). |
| --- | --- |

9.

Övervakningskommittén ska informeras om skälen till att en utredning sannolikt inte kan avslutas inom tolv månader från det att den inleddes. Informationen ska sedan lämnas var sjätte månad (12). Övervakningskommitténs bevakning av utredningarnas löptid blir effektiv bara om man i det ändrade förslaget anger att kommittén även ska få regelbunden information om vilka åtgärder som föreslås för att påskynda utredningen (13) och när utredningen beräknas kunna slutföras (14).

| 10. | Övervakningskommittén noterar att den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet på begäran från den berörda personen ska yttra sig om utredningstiden (15). Yttrandet bör även överlämnas till övervakningskommittén för att den ska kunna övervaka hur utredningstiden utvecklas, med hjälp av yttranden och analyser som regelbundet upprättas av den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet (16). Övervakningskommittén noterar att lydelsen i det ändrade förslaget bör omarbetas på denna punkt (17). |
| --- | --- |

10.

Övervakningskommittén noterar att den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet på begäran från den berörda personen ska yttra sig om utredningstiden (15). Yttrandet bör även överlämnas till övervakningskommittén för att den ska kunna övervaka hur utredningstiden utvecklas, med hjälp av yttranden och analyser som regelbundet upprättas av den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet (16). Övervakningskommittén noterar att lydelsen i det ändrade förslaget bör omarbetas på denna punkt (17).

2.3.   Förbättra samarbetet och informationsutbytet med institutioner, byråer och organ

2.3.1.   Olafs information till institutioner, byråer och organ

| 11. | I den nu gällande förordningen sägs att om utredningarna visar att en enskild ledamot, chef, tjänsteman eller annan anställd kan vara personligen involverad, ska den institution, det organ eller den byrå där denne är verksam informeras (18). Om det är nödvändigt med absolut sekretess med avseende på utredningen eller om utredningsåtgärder som faller under en nationell rättslig myndighets befogenheter används, kan man avvakta med denna information. Övervakningskommittén anser att det är viktigt att dessa undantag behålls i den nya förordningen. När en utredning inleds kan Olaf inte alltid identifiera alla berörda personer och okontrollerad informationsplikt kan skada utredningarnas effektivitet och den berörda institutionen. Övervakningskommittén invänder därför skarpt mot den nya lydelsen av artikel 4.6 andra stycket (19). Bestämmelsen är inte bara vag, den fråntar dessutom Olaf självbestämmanderätten och möjligheten att belägga utredningarna med sekretess, åtminstone under viss tid. Ett sådant här ovillkorligt informationskrav kan undergräva Olafs oberoende. Kommittén föreslår att beslut om att lämna ut information kan fattas var tredje månad med ett motiverat, skriftligt beslut som biläggs ärendehandlingarna. Övervakningskommittén och den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet bör informeras. På så sätt kan den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet agera på eget initiativ i händelse av allvarliga problem, såsom eventuella intrång i rättssäkerhetsgarantierna för personer som inte informerats om den pågående utredningen. |
| --- | --- |

11.

I den nu gällande förordningen sägs att om utredningarna visar att en enskild ledamot, chef, tjänsteman eller annan anställd kan vara personligen involverad, ska den institution, det organ eller den byrå där denne är verksam informeras (18). Om det är nödvändigt med absolut sekretess med avseende på utredningen eller om utredningsåtgärder som faller under en nationell rättslig myndighets befogenheter används, kan man avvakta med denna information. Övervakningskommittén anser att det är viktigt att dessa undantag behålls i den nya förordningen. När en utredning inleds kan Olaf inte alltid identifiera alla berörda personer och okontrollerad informationsplikt kan skada utredningarnas effektivitet och den berörda institutionen. Övervakningskommittén invänder därför skarpt mot den nya lydelsen av artikel 4.6 andra stycket (19). Bestämmelsen är inte bara vag, den fråntar dessutom Olaf självbestämmanderätten och möjligheten att belägga utredningarna med sekretess, åtminstone under viss tid. Ett sådant här ovillkorligt informationskrav kan undergräva Olafs oberoende. Kommittén föreslår att beslut om att lämna ut information kan fattas var tredje månad med ett motiverat, skriftligt beslut som biläggs ärendehandlingarna. Övervakningskommittén och den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet bör informeras. På så sätt kan den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet agera på eget initiativ i händelse av allvarliga problem, såsom eventuella intrång i rättssäkerhetsgarantierna för personer som inte informerats om den pågående utredningen.

| 12. | Enligt det ändrade förslaget ska Olaf utan onödigt dröjsmål informera den berörda institutionen, det berörda organet eller den berörda byrån om den pågående utredningen om utredningarna visar att det kan vara lämpligt att vidta administrativa säkerhetsåtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen (20). Övervakningskommittén skulle kunna acceptera detta krav om det vore möjligt att avvakta med informationen, både i interna och externa utredningar. Kommittén föredrar därför den lydelse som Europaparlamentet föreslagit på denna punkt. |
| --- | --- |

12.

Enligt det ändrade förslaget ska Olaf utan onödigt dröjsmål informera den berörda institutionen, det berörda organet eller den berörda byrån om den pågående utredningen om utredningarna visar att det kan vara lämpligt att vidta administrativa säkerhetsåtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen (20). Övervakningskommittén skulle kunna acceptera detta krav om det vore möjligt att avvakta med informationen, både i interna och externa utredningar. Kommittén föredrar därför den lydelse som Europaparlamentet föreslagit på denna punkt.

2.3.2.   Institutionernas, organens och byråernas uppföljning av Olafs rekommendationer

| 13. | Institutionerna, organen och byråerna ska vidta de åtgärder som resultaten av de interna utredningarna påkallar och ska rapportera om detta till Olaf (21). Vidare ska generaldirektören underrätta övervakningskommittén om de ärenden där institutionen, organet eller byrån inte har vidtagit åtgärder i enlighet med Olafs rekommendationer (22). Övervakningskommittén noterar med besvikelse att Olaf tidigare inte regelbundet utnyttjat denna möjlighet. Denna bestämmelse kommer i framtiden att bli viktig i överläggningarna med institutionerna för att lösa problem. |
| --- | --- |

13.

Institutionerna, organen och byråerna ska vidta de åtgärder som resultaten av de interna utredningarna påkallar och ska rapportera om detta till Olaf (21). Vidare ska generaldirektören underrätta övervakningskommittén om de ärenden där institutionen, organet eller byrån inte har vidtagit åtgärder i enlighet med Olafs rekommendationer (22). Övervakningskommittén noterar med besvikelse att Olaf tidigare inte regelbundet utnyttjat denna möjlighet. Denna bestämmelse kommer i framtiden att bli viktig i överläggningarna med institutionerna för att lösa problem.

2.3.3.   Olafs tillgång till uppgifter som innehas av institutionerna, organen eller byråerna

| 14. | Övervakningskommittén är fortsatt bekymrad över att Olaf inte har obegränsad tillgång till de databaser med information om personalen som institutionerna har. Trots att Olaf enligt artikel 4.2 första stycket i förordning (EG) nr 1073/1999 (som är oförändrad i det ändrade förslaget) klart och tydligt ger Olaf rätt att utan förhandsanmälan och utan dröjsmål få tillgång till alla uppgifter som institutionerna, organen och byråerna innehar så är institutionerna ofta ovilliga att snabbt och diskret ge Olaf tillgång till vissa typer av personuppgifter, med hänvisning till en mycket restriktiv tolkning av förordning (EG) nr 45/2001 (23). Övervakningskommittén anser att detta tyder på bristande förtroende för Olaf och även kan undergräva byråns oberoende ställning i utredningsverksamheten. |
| --- | --- |

14.

Övervakningskommittén är fortsatt bekymrad över att Olaf inte har obegränsad tillgång till de databaser med information om personalen som institutionerna har. Trots att Olaf enligt artikel 4.2 första stycket i förordning (EG) nr 1073/1999 (som är oförändrad i det ändrade förslaget) klart och tydligt ger Olaf rätt att utan förhandsanmälan och utan dröjsmål få tillgång till alla uppgifter som institutionerna, organen och byråerna innehar så är institutionerna ofta ovilliga att snabbt och diskret ge Olaf tillgång till vissa typer av personuppgifter, med hänvisning till en mycket restriktiv tolkning av förordning (EG) nr 45/2001 (23). Övervakningskommittén anser att detta tyder på bristande förtroende för Olaf och även kan undergräva byråns oberoende ställning i utredningsverksamheten.

| 15. | Övervakningskommittén anser att de eventuella riskerna kan undvikas om man snabbt och diskret ger Olaf möjlighet att kontrollera fakta utan att sprida anklagelserna. Den nya förordningen bör därför innehålla bestämmelser som ger en rimlig balans mellan å ena sidan Olafs behov av att få tillgång till uppgifter som institutionerna innehar innan utredning inleds och när som helst under utredningens gång, och å den andra sidan bestämmelserna om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

15.

Övervakningskommittén anser att de eventuella riskerna kan undvikas om man snabbt och diskret ger Olaf möjlighet att kontrollera fakta utan att sprida anklagelserna. Den nya förordningen bör därför innehålla bestämmelser som ger en rimlig balans mellan å ena sidan Olafs behov av att få tillgång till uppgifter som institutionerna innehar innan utredning inleds och när som helst under utredningens gång, och å den andra sidan bestämmelserna om skydd av personuppgifter.

2.4.   Förbättra samarbetet och informationsutbytet med medlemsstaterna

2.4.1.   Operativt bistånd från medlemsstaterna

| 16. | För att öka effektiviteten i Olafs operativa verksamhet krävs ett bättre samarbete med medlemsstaterna. I samband med tillsynen över Olafs utredningsverksamhet har kommittén noterat att Olaf ofta haft problem med att få fram vilken nationell myndighet som är behörig att lämna det nödvändiga biståndet, till exempel för kontroller på platsen hos ekonomiska aktörer. Svårigheten blir än större i ärenden som avser direkta utgifter, där det är institutionerna, byråerna eller organen – men inte medlemsstaterna – som förvaltar EU-medlen. De ändrade förslagen avser att inrätta en sambandscentral för bedrägeribekämpning som ska underlätta samordningen mellan alla behöriga myndigheter nationellt och säkerställa ett effektivt samarbete och informationsutbyte med Olaf (24), alternativt underlätta ett effektivt samarbete och informationsutbyte med Olaf (25). Den nya förordningen bör ålägga varje medlemsstat att snabbt ange vilken behörig nationell myndighet som ska bistå Olaf i utredningarna, i synnerhet utredningar som avser direkta utgifter. |
| --- | --- |

16.

För att öka effektiviteten i Olafs operativa verksamhet krävs ett bättre samarbete med medlemsstaterna. I samband med tillsynen över Olafs utredningsverksamhet har kommittén noterat att Olaf ofta haft problem med att få fram vilken nationell myndighet som är behörig att lämna det nödvändiga biståndet, till exempel för kontroller på platsen hos ekonomiska aktörer. Svårigheten blir än större i ärenden som avser direkta utgifter, där det är institutionerna, byråerna eller organen – men inte medlemsstaterna – som förvaltar EU-medlen. De ändrade förslagen avser att inrätta en sambandscentral för bedrägeribekämpning som ska underlätta samordningen mellan alla behöriga myndigheter nationellt och säkerställa ett effektivt samarbete och informationsutbyte med Olaf (24), alternativt underlätta ett effektivt samarbete och informationsutbyte med Olaf (25). Den nya förordningen bör ålägga varje medlemsstat att snabbt ange vilken behörig nationell myndighet som ska bistå Olaf i utredningarna, i synnerhet utredningar som avser direkta utgifter.

2.4.2.   Olafs information till medlemsstaterna

| 17. | I enlighet med den dom som avkunnades av Europeiska unionens tribunal (mål T-48/05 Franchet och Byk) har övervakningskommittén alltid kontrollerat kvaliteten på den information Olaf överlämnat till medlemsstaternas rättsliga myndigheter. Utan att ingripa i pågående utredningar har övervakningskommittén noterat en stadig kvalitetsförbättring på uppgifterna. Övervakningskommittén har också uttryckt oro över det stöd som Olaf ger de nationella rättsliga myndigheterna i samband med straffrättsliga förfaranden som rör skyddet av Europeiska unionens ekonomiska intressen i ärenden som inletts på eget initiativ och över de relativt nedslående resultaten av dessa. Kommittén anser att dess arbete med tillsyn över den rättsliga uppföljningen bör prioriteras även i fortsättningen. Det är viktigt att övervakningskommittén fortsätter att få kopior av de uppgifter som överlämnas till medlemsstaternas rättsliga myndigheter på det sätt som sker idag. |
| --- | --- |

17.

I enlighet med den dom som avkunnades av Europeiska unionens tribunal (mål T-48/05 Franchet och Byk) har övervakningskommittén alltid kontrollerat kvaliteten på den information Olaf överlämnat till medlemsstaternas rättsliga myndigheter. Utan att ingripa i pågående utredningar har övervakningskommittén noterat en stadig kvalitetsförbättring på uppgifterna. Övervakningskommittén har också uttryckt oro över det stöd som Olaf ger de nationella rättsliga myndigheterna i samband med straffrättsliga förfaranden som rör skyddet av Europeiska unionens ekonomiska intressen i ärenden som inletts på eget initiativ och över de relativt nedslående resultaten av dessa. Kommittén anser att dess arbete med tillsyn över den rättsliga uppföljningen bör prioriteras även i fortsättningen. Det är viktigt att övervakningskommittén fortsätter att få kopior av de uppgifter som överlämnas till medlemsstaternas rättsliga myndigheter på det sätt som sker idag.

| 18. | Olaf får när som helst överlämna uppgifter som har inhämtats i samband med externa utredningar till de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna (26) alternativt är skyldig att till de rättsliga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna överlämna uppgifter som Olaf fått fram om omständigheter som kräver utredningsåtgärder som ingår i en nationell rättslig myndighets behörighetsområde (27). I det sistnämnda fallet måste Olaf informera den institution, det organ eller den byrå som berörs om detta i förväg. Före överlämnandet måste de berörda personerna ha beretts tillfälle att yttra sig om samtliga omständigheter som gäller dem, i enlighet med artikel 7a.4. Denna skyldighet får dock frångås i samförstånd med den institution, det organ eller den byrå där den berörda personen arbetar. Om institutionen, organet eller byrån inte svarat inom en månad anses de ha lämnat sitt samtycke. Övervakningskommittén anser att den här bestämmelsen är mycket komplex och ger den berörda personen mycket dåligt skydd. Den kommer troligen även att negativt påverka nationella straffrättsliga förundersökningar. Övervakningskommittén föreslår att förfarandet anförtros den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet, som är de enda som har full tillgång till ärendehandlingarna och kan bedöma alla berördas intressen. I förslaget till rättsakt regleras inte heller vad som gäller om den berörda institutionen, organet eller byrån vägrar samtycka till att man frångår skyldigheten att låta den berörda personen yttra sig. |
| --- | --- |

18.

Olaf får när som helst överlämna uppgifter som har inhämtats i samband med externa utredningar till de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna (26) alternativt är skyldig att till de rättsliga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna överlämna uppgifter som Olaf fått fram om omständigheter som kräver utredningsåtgärder som ingår i en nationell rättslig myndighets behörighetsområde (27). I det sistnämnda fallet måste Olaf informera den institution, det organ eller den byrå som berörs om detta i förväg. Före överlämnandet måste de berörda personerna ha beretts tillfälle att yttra sig om samtliga omständigheter som gäller dem, i enlighet med artikel 7a.4. Denna skyldighet får dock frångås i samförstånd med den institution, det organ eller den byrå där den berörda personen arbetar. Om institutionen, organet eller byrån inte svarat inom en månad anses de ha lämnat sitt samtycke. Övervakningskommittén anser att den här bestämmelsen är mycket komplex och ger den berörda personen mycket dåligt skydd. Den kommer troligen även att negativt påverka nationella straffrättsliga förundersökningar. Övervakningskommittén föreslår att förfarandet anförtros den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet, som är de enda som har full tillgång till ärendehandlingarna och kan bedöma alla berördas intressen. I förslaget till rättsakt regleras inte heller vad som gäller om den berörda institutionen, organet eller byrån vägrar samtycka till att man frångår skyldigheten att låta den berörda personen yttra sig.

| 19. | När den slutliga rapporten (28) om en intern utredning påvisar omständigheter som kan leda till ett straffrättsligt förfarande är Olaf skyldig att överlämna uppgifterna till rättsliga myndigheter i den berörda medlemsstaten, om det inte finns interna åtgärder som skulle utgöra en lämpligare uppföljning med hänsyn till sakens natur eller ekonomiska omfattning. Övervakningskommittén noterar att Olaf visserligen har egna specialister på straffrätt men inte har någon som helst behörighet på det straffrättsliga området. Olafs huvuduppgift är att utföra ”administrativa utredningar”, som inte påverkar medlemsstaternas behörighet i fråga om lagföring (29). Övervakningskommittén noterar att kommissionen haft för avsikt att förtydliga sin de minimis-politik och tillåta Olaf att överlämna ärendet till kommissionens utrednings- och disciplinbyrå eller till de berörda institutionerna, organen eller byråerna istället för att överlämna ärendet till medlemsstaternas behöriga rättsliga myndigheter. Men kommissionens utrednings- och disciplinbyrå eller de berörda institutionerna, organen eller byråerna kan även besluta att inte vidarebefordra de uppgifter som erhållits från Olaf till rättsliga myndigheter. I sådana fall berövas medlemsstaterna möjligheten att väcka åtal. Därför anser övervakningskommittén verkligen inte att det bör göras några undantag som kan hindra Olaf från att underrätta medlemsstaterna om omständigheter som kan leda till åtal nationellt. |
| --- | --- |

19.

När den slutliga rapporten (28) om en intern utredning påvisar omständigheter som kan leda till ett straffrättsligt förfarande är Olaf skyldig att överlämna uppgifterna till rättsliga myndigheter i den berörda medlemsstaten, om det inte finns interna åtgärder som skulle utgöra en lämpligare uppföljning med hänsyn till sakens natur eller ekonomiska omfattning. Övervakningskommittén noterar att Olaf visserligen har egna specialister på straffrätt men inte har någon som helst behörighet på det straffrättsliga området. Olafs huvuduppgift är att utföra ”administrativa utredningar”, som inte påverkar medlemsstaternas behörighet i fråga om lagföring (29). Övervakningskommittén noterar att kommissionen haft för avsikt att förtydliga sin de minimis-politik och tillåta Olaf att överlämna ärendet till kommissionens utrednings- och disciplinbyrå eller till de berörda institutionerna, organen eller byråerna istället för att överlämna ärendet till medlemsstaternas behöriga rättsliga myndigheter. Men kommissionens utrednings- och disciplinbyrå eller de berörda institutionerna, organen eller byråerna kan även besluta att inte vidarebefordra de uppgifter som erhållits från Olaf till rättsliga myndigheter. I sådana fall berövas medlemsstaterna möjligheten att väcka åtal. Därför anser övervakningskommittén verkligen inte att det bör göras några undantag som kan hindra Olaf från att underrätta medlemsstaterna om omständigheter som kan leda till åtal nationellt.

| 20. | Övervakningskommittén noterar vidare med besvikelse att skyldigheten att informera rättsliga myndigheter i medlemsstaterna om omständigheter som kan leda till straffrättsligt förfarande inte är tillämplig på externa utredningar. Det är oklart om detta regleras i artikel 9.3. Därför bör texten förtydligas ytterligare. |
| --- | --- |

20.

Övervakningskommittén noterar vidare med besvikelse att skyldigheten att informera rättsliga myndigheter i medlemsstaterna om omständigheter som kan leda till straffrättsligt förfarande inte är tillämplig på externa utredningar. Det är oklart om detta regleras i artikel 9.3. Därför bör texten förtydligas ytterligare.

2.4.3.   Medlemsstaternas uppföljning av Olafs rekommendationer

| 21. | På Olafs begäran ska de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna upplysa Olaf om vilka åtgärder som vidtagits och vilka framsteg som gjorts med anledning av Olafs överlämnade utredningsrapporter (30). Övervakningskommittén anser att det är viktigt att Olaf regelbundet informeras om ärenden som överlämnats till medlemsstaterna, i synnerhet med tanke på att Olaf inte bara är skyldig att underrätta övervakningskommittén om ärenden där medlemsstaternas behöriga myndigheter inte har vidtagit åtgärder i enlighet med Olafs rekommendationer (31) utan även med tanke på att de överläggningar som inrättas genom artikel 11a kan avse Olafs förbindelser med behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Övervakningskommittén stödjer därför Europaparlamentets förslag om att inrätta ett krav på regelbunden återrapportering från medlemsstaterna i frågan. En sådan skyldighet skulle förbättra samarbetet mellan Olaf och medlemsstaterna utan att för den skull införa några tungrodda eller formella förfaranden. |
| --- | --- |

21.

På Olafs begäran ska de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna upplysa Olaf om vilka åtgärder som vidtagits och vilka framsteg som gjorts med anledning av Olafs överlämnade utredningsrapporter (30). Övervakningskommittén anser att det är viktigt att Olaf regelbundet informeras om ärenden som överlämnats till medlemsstaterna, i synnerhet med tanke på att Olaf inte bara är skyldig att underrätta övervakningskommittén om ärenden där medlemsstaternas behöriga myndigheter inte har vidtagit åtgärder i enlighet med Olafs rekommendationer (31) utan även med tanke på att de överläggningar som inrättas genom artikel 11a kan avse Olafs förbindelser med behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Övervakningskommittén stödjer därför Europaparlamentets förslag om att inrätta ett krav på regelbunden återrapportering från medlemsstaterna i frågan. En sådan skyldighet skulle förbättra samarbetet mellan Olaf och medlemsstaterna utan att för den skull införa några tungrodda eller formella förfaranden.

2.5.   Främja samarbetet mellan Olaf och Europol, Eurojust, tredjeländer och internationella organisationer

| 22. | Enligt artikel 10a i det ändrade förslaget (32) får Olaf enas om sådana administrativa avtal med Eurojust, Europol, behöriga myndigheter i tredjeland och internationella organisationer som krävs för att underlätta samarbetet. Övervakningskommittén anser att det är viktigt att Olaf får ingå sådana administrativa avtal för att bättre kunna skydda Europeiska unionens ekonomiska intressen. Sådana avtal möjliggör ett närmare samarbete, något som främjar alla berörda parter. |
| --- | --- |

22.

Enligt artikel 10a i det ändrade förslaget (32) får Olaf enas om sådana administrativa avtal med Eurojust, Europol, behöriga myndigheter i tredjeland och internationella organisationer som krävs för att underlätta samarbetet. Övervakningskommittén anser att det är viktigt att Olaf får ingå sådana administrativa avtal för att bättre kunna skydda Europeiska unionens ekonomiska intressen. Sådana avtal möjliggör ett närmare samarbete, något som främjar alla berörda parter.

3.   ÖKA OLAFS ANSVAR

3.1.   Stärka rättssäkerhetsgarantierna

| 23. | Övervakningskommittén betonar att det ändrade förslaget bör bevara jämvikten mellan behovet att skydda de berördas rättigheter och behovet att kunna utföra oberoende utredningar. Kommittén har redan uttryckt sin oro över kravet på att Olaf från generalsekreteraren eller ordföranden för den institution vid vilken den berörda personen arbetar måste inhämta samtycke till beslut om att skjuta upp den berörda personens möjlighet att yttra sig (33). Övervakningskommittén anser att kravet på samtycke kan komma att försvaga Olafs oberoende ställning, i synnerhet om samtycket vägras eller kommer sent, något som skett flera gånger tidigare, även om kravet på samtycke framstår som en garant för rätten att försvara sig. Övervakningskommittén anser att den nya förordningen bör reglera frågan så att man i framtiden undviker sådana situationer (se punkt 29 i det föreliggande yttrandet). Bestämmelsen i det ändrade förslaget om att institutioner, organ eller byråer som inte svarat inom en månad anses ha lämnat sitt samtycke (34) visar att inga framsteg alls gjorts i frågan. Detta är otillräckligt eftersom inga alternativ finns om samtycket vägras. Övervakningskommittén upprepar att den systematiskt vill få information om alla ärenden där institutioner, organ eller byråer vägrat samtycka till beslut om att skjuta upp den berörda personens möjlighet att yttra sig. |
| --- | --- |

23.

Övervakningskommittén betonar att det ändrade förslaget bör bevara jämvikten mellan behovet att skydda de berördas rättigheter och behovet att kunna utföra oberoende utredningar. Kommittén har redan uttryckt sin oro över kravet på att Olaf från generalsekreteraren eller ordföranden för den institution vid vilken den berörda personen arbetar måste inhämta samtycke till beslut om att skjuta upp den berörda personens möjlighet att yttra sig (33). Övervakningskommittén anser att kravet på samtycke kan komma att försvaga Olafs oberoende ställning, i synnerhet om samtycket vägras eller kommer sent, något som skett flera gånger tidigare, även om kravet på samtycke framstår som en garant för rätten att försvara sig. Övervakningskommittén anser att den nya förordningen bör reglera frågan så att man i framtiden undviker sådana situationer (se punkt 29 i det föreliggande yttrandet). Bestämmelsen i det ändrade förslaget om att institutioner, organ eller byråer som inte svarat inom en månad anses ha lämnat sitt samtycke (34) visar att inga framsteg alls gjorts i frågan. Detta är otillräckligt eftersom inga alternativ finns om samtycket vägras. Övervakningskommittén upprepar att den systematiskt vill få information om alla ärenden där institutioner, organ eller byråer vägrat samtycka till beslut om att skjuta upp den berörda personens möjlighet att yttra sig.

3.2.   Inrättande av ett granskningsförfarande

| 24. | Övervakningskommittén noterar att den rättsövervakande rådgivare som kommissionen 2006 föreslog skulle inrättas ersatts av ett granskningsförfarande som Olafs generaldirektör ska inrätta inom Olaf. Övervakningskommittén är inte säker på att det nya förfarandet uppnår syftet att ytterligare stärka rättssäkerhetsgarantierna för personer som utreds av Olaf. Granskningsförfarandet gör det inte möjligt att regelbundet kontrollera utredningsåtgärdernas laglighet och ger inte heller tillräckliga garantier för att den eller de personer som ska ansvara för granskningsförfarandet faktiskt är oberoende. Därför föreslår kommittén att den nya förordningen borde innehålla bestämmelser både om en regelbunden intern kontroll av utredningsåtgärdernas laglighet i givna stadier av utredningen och en möjlighet att klaga eller ett granskningsförfarande som ska utföras av oberoende personer som rapporterar till övervakningskommittén. |
| --- | --- |

24.

Övervakningskommittén noterar att den rättsövervakande rådgivare som kommissionen 2006 föreslog skulle inrättas ersatts av ett granskningsförfarande som Olafs generaldirektör ska inrätta inom Olaf. Övervakningskommittén är inte säker på att det nya förfarandet uppnår syftet att ytterligare stärka rättssäkerhetsgarantierna för personer som utreds av Olaf. Granskningsförfarandet gör det inte möjligt att regelbundet kontrollera utredningsåtgärdernas laglighet och ger inte heller tillräckliga garantier för att den eller de personer som ska ansvara för granskningsförfarandet faktiskt är oberoende. Därför föreslår kommittén att den nya förordningen borde innehålla bestämmelser både om en regelbunden intern kontroll av utredningsåtgärdernas laglighet i givna stadier av utredningen och en möjlighet att klaga eller ett granskningsförfarande som ska utföras av oberoende personer som rapporterar till övervakningskommittén.

3.2.1.   Behovet av regelbundna kontroller av utredningsåtgärdernas laglighet

| 25. | Övervakningskommittén har tidigare framhållit (35) att det i första hand är upp till Olafs generaldirektör och ledningsgrupp att se till att de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten har respekteras vad gäller de personer som är föremål för en utredning. Därför är det Olafs generaldirektör som ansvarar för att införa lämpliga interna kontroll- och övervakningsmekanismer. |
| --- | --- |

25.

Övervakningskommittén har tidigare framhållit (35) att det i första hand är upp till Olafs generaldirektör och ledningsgrupp att se till att de grundläggande rättigheterna och rättssäkerheten har respekteras vad gäller de personer som är föremål för en utredning. Därför är det Olafs generaldirektör som ansvarar för att införa lämpliga interna kontroll- och övervakningsmekanismer.

| 26. | Övervakningskommittén anser att det ändrade förslaget inte gör det möjligt att inrätta regelbundna kontroller av två skäl. För det första inleds granskningsförfarandet bara på begäran från den person som berörs av utredningen. När utredningssekretessen måste skyddas (och den berörda personen följaktligen inte känner till att han eller hon är föremål för utredning) kan inga sådana kontroller begäras. För det andra är kommissionens förslag om ett internt organ (vilket inte godtagits av rådet) som generaldirektören ska höra i olika stadier av utredningen (när en utredning inleds, innan den avslutas och när generaldirektören anser det nödvändigt) (36) inte ett lämpligt forum för att påtala eventuella kränkningar av den berörda personens rättigheter eftersom organets sammansättning, mandattid och uppgift inte tydligt definierats. |
| --- | --- |

26.

Övervakningskommittén anser att det ändrade förslaget inte gör det möjligt att inrätta regelbundna kontroller av två skäl. För det första inleds granskningsförfarandet bara på begäran från den person som berörs av utredningen. När utredningssekretessen måste skyddas (och den berörda personen följaktligen inte känner till att han eller hon är föremål för utredning) kan inga sådana kontroller begäras. För det andra är kommissionens förslag om ett internt organ (vilket inte godtagits av rådet) som generaldirektören ska höra i olika stadier av utredningen (när en utredning inleds, innan den avslutas och när generaldirektören anser det nödvändigt) (36) inte ett lämpligt forum för att påtala eventuella kränkningar av den berörda personens rättigheter eftersom organets sammansättning, mandattid och uppgift inte tydligt definierats.

| 27. | Övervakningskommittén stödjer därför tanken på att låta regelbundna kontroller av utredningsåtgärdernas laglighet utföras av anställda vid Olaf som är experter på juridik och utredningsförfaranden och som är kvalificerade att inneha en befattning inom rättsväsendet i en medlemsstat, innan en utredning inleds och innan den avslutas, samt innan några uppgifter överlämnas till behöriga myndigheter i de berörda medlemsstaterna (37). |
| --- | --- |

27.

Övervakningskommittén stödjer därför tanken på att låta regelbundna kontroller av utredningsåtgärdernas laglighet utföras av anställda vid Olaf som är experter på juridik och utredningsförfaranden och som är kvalificerade att inneha en befattning inom rättsväsendet i en medlemsstat, innan en utredning inleds och innan den avslutas, samt innan några uppgifter överlämnas till behöriga myndigheter i de berörda medlemsstaterna (37).

3.2.2.   Behovet av möjligheter att klaga

| 28. | Övervakningskommittén är medveten om hur svårt det är att garantera oberoende kontroller av utredningsåtgärdernas laglighet. Kommittén har noterat revisionsrättens ståndpunkt och instämmer i att det saknas lämpliga garantier för oberoendet hos den rättsövervakande rådgivare som kommissionen föreslog år 2006 (38) och för den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet som kommissionen föreslog år 2011 (39). Kommittén upprepar att den anser att det med tanke på den rättsliga struktur som styr Olafs verksamhet i dagsläget endast är övervakningskommittén själv som kan uppfylla detta krav. Men övervakningskommittén har ingen behörighet att granska enskilda klagomål, varken enligt den nu gällande förordningen eller enligt det ändrade förslaget. Övervakningskommitténs uppgift är snarare att göra systematiska analyser. Kommittén anser därför att uppgiften helt klart bör anförtros en oberoende person. |
| --- | --- |

28.

Övervakningskommittén är medveten om hur svårt det är att garantera oberoende kontroller av utredningsåtgärdernas laglighet. Kommittén har noterat revisionsrättens ståndpunkt och instämmer i att det saknas lämpliga garantier för oberoendet hos den rättsövervakande rådgivare som kommissionen föreslog år 2006 (38) och för den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet som kommissionen föreslog år 2011 (39). Kommittén upprepar att den anser att det med tanke på den rättsliga struktur som styr Olafs verksamhet i dagsläget endast är övervakningskommittén själv som kan uppfylla detta krav. Men övervakningskommittén har ingen behörighet att granska enskilda klagomål, varken enligt den nu gällande förordningen eller enligt det ändrade förslaget. Övervakningskommitténs uppgift är snarare att göra systematiska analyser. Kommittén anser därför att uppgiften helt klart bör anförtros en oberoende person.

| 29. | Övervakningskommittén har tidigare uttryckt oro över inrättandet av en sådan rättsövervakande rådgivare som kommissionen föreslog 2006. Däremot skulle kommittén kunna tillstyrka inrättandet av ett granskningsförfarande eller möjligheter att klaga till en oberoende person under förutsättning i) att personens mandattid och uppgifter tydligt beskrivs så att de inte överlappar övervakningskommitténs behörighet och ansvarsområde och ii) att tillräckliga garantier för personens oberoende kan uppställas. Kommittén anser i synnerhet att personen inte bara bör ha behörighet att granska klagomål på Olaf utan även måste få agera på eget initiativ för att regelbundet bevaka att rättssäkerhetsgarantierna uppfyllts; innan uppgifterna lämnats ut till den berörda personen efter beslut om att skjuta upp den berörda personens möjlighet att yttra sig och när ärenden överlämnas till rättsliga myndigheter i medlemsstaterna utan att den berörda personen informerats om att han eller hon varit under utredning. Kommittén anser vidare att den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet bör informeras om alla beslut om att skjuta upp informationen till den berörda personen och/eller till den institution där personen arbetar, för att dessa ska kunna ingripa på eget initiativ. Det är ju särskilt i dessa situationer som sådana ingripanden kan behövas. Därmed behöver inte heller generalsekreteraren eller den berörda institutionens ordförande längre agera. |
| --- | --- |

29.

Övervakningskommittén har tidigare uttryckt oro över inrättandet av en sådan rättsövervakande rådgivare som kommissionen föreslog 2006. Däremot skulle kommittén kunna tillstyrka inrättandet av ett granskningsförfarande eller möjligheter att klaga till en oberoende person under förutsättning i) att personens mandattid och uppgifter tydligt beskrivs så att de inte överlappar övervakningskommitténs behörighet och ansvarsområde och ii) att tillräckliga garantier för personens oberoende kan uppställas. Kommittén anser i synnerhet att personen inte bara bör ha behörighet att granska klagomål på Olaf utan även måste få agera på eget initiativ för att regelbundet bevaka att rättssäkerhetsgarantierna uppfyllts; innan uppgifterna lämnats ut till den berörda personen efter beslut om att skjuta upp den berörda personens möjlighet att yttra sig och när ärenden överlämnas till rättsliga myndigheter i medlemsstaterna utan att den berörda personen informerats om att han eller hon varit under utredning. Kommittén anser vidare att den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet bör informeras om alla beslut om att skjuta upp informationen till den berörda personen och/eller till den institution där personen arbetar, för att dessa ska kunna ingripa på eget initiativ. Det är ju särskilt i dessa situationer som sådana ingripanden kan behövas. Därmed behöver inte heller generalsekreteraren eller den berörda institutionens ordförande längre agera.

| 30. | Den person som utses bör ha rätt att utan förvarning när som helst och automatiskt få tillgång till Olafs ärendeakter. Nya bestämmelser kunde införas i förordningen för att se till att personen respekterar utredningssekretessen och bestämmelserna om skydd av personuppgifter. Personens yttranden bör överlämnas till generaldirektören. Om yttrandena inte görs bindande bör generaldirektören, om han eller hon frångår rekommendationerna, vara tvungen att avge ett motiverat svar till yttrandet. Övervakningskommittén bör systematiskt få kopior på klagomål och yttranden från den person till vilken de givits in. För att garantera oberoendet bör denna person inte utses av och inte heller lyda under generaldirektören. I annat fall kan personen inte anses oberoende eftersom han eller hon skulle vara beroende av generaldirektören för utvecklingssamtal och befordran. |
| --- | --- |

30.

Den person som utses bör ha rätt att utan förvarning när som helst och automatiskt få tillgång till Olafs ärendeakter. Nya bestämmelser kunde införas i förordningen för att se till att personen respekterar utredningssekretessen och bestämmelserna om skydd av personuppgifter. Personens yttranden bör överlämnas till generaldirektören. Om yttrandena inte görs bindande bör generaldirektören, om han eller hon frångår rekommendationerna, vara tvungen att avge ett motiverat svar till yttrandet. Övervakningskommittén bör systematiskt få kopior på klagomål och yttranden från den person till vilken de givits in. För att garantera oberoendet bör denna person inte utses av och inte heller lyda under generaldirektören. I annat fall kan personen inte anses oberoende eftersom han eller hon skulle vara beroende av generaldirektören för utvecklingssamtal och befordran.

3.3.   Anta förfaranderegler

| 31. | Övervakningskommittén stödjer fullständigt förslaget på att inrätta klara och tydliga förfaranderegler för att öka insynen och rättssäkerheten. Kommittén ser hellre att sådana bestämmelser tas in i en rutinhandbok snarare än i en förfarandekodex (40). En kodex kräver ett komplicerat förfarande både när den ska antas och vid framtida ändringar och det skulle också ta längre tid innan den kan antas och behandlas av alla tre EU-institutionerna. |
| --- | --- |

31.

Övervakningskommittén stödjer fullständigt förslaget på att inrätta klara och tydliga förfaranderegler för att öka insynen och rättssäkerheten. Kommittén ser hellre att sådana bestämmelser tas in i en rutinhandbok snarare än i en förfarandekodex (40). En kodex kräver ett komplicerat förfarande både när den ska antas och vid framtida ändringar och det skulle också ta längre tid innan den kan antas och behandlas av alla tre EU-institutionerna.

4.   STÄRKA OLAFS OBEROENDE

4.1.   Förtydliga övervakningskommitténs roll

4.1.1.   Övervakningskommitténs roll

| 32. | Övervakningskommitténs huvuduppgift är att stödja Olafs oberoende genom regelbunden kontroll av utredningsarbetet. Uppgiften innebär (men begränsas inte till (41)) att dels övervaka hur Olafs informationsutbyte med övriga institutioner, organ och byråer samt med behöriga myndigheter i medlemsstaterna fungerar, dels bevaka tillämpningen av rättssäkerhetsgarantierna och utredningarnas längd. Uppgiften förutsätter även att kommittén övervakar effektiviteten i Olafs arbete och utredningsresultaten. |
| --- | --- |

32.

Övervakningskommitténs huvuduppgift är att stödja Olafs oberoende genom regelbunden kontroll av utredningsarbetet. Uppgiften innebär (men begränsas inte till (41)) att dels övervaka hur Olafs informationsutbyte med övriga institutioner, organ och byråer samt med behöriga myndigheter i medlemsstaterna fungerar, dels bevaka tillämpningen av rättssäkerhetsgarantierna och utredningarnas längd. Uppgiften förutsätter även att kommittén övervakar effektiviteten i Olafs arbete och utredningsresultaten.

| 33. | Övervakningskommittén välkomnar den nya uppgiften att övervaka Olafs informationsutbyte med övriga institutioner, organ och byråer och tillstyrker kommissionens förslag som utvidgar denna uppgift även till informationsutbytet mellan Olaf och behöriga myndigheter i medlemsstaterna (42). |
| --- | --- |

33.

Övervakningskommittén välkomnar den nya uppgiften att övervaka Olafs informationsutbyte med övriga institutioner, organ och byråer och tillstyrker kommissionens förslag som utvidgar denna uppgift även till informationsutbytet mellan Olaf och behöriga myndigheter i medlemsstaterna (42).

| 34. | Övervakningskommittén ska vidare bevaka tillämpningen av rättssäkerhetsgarantierna och utredningarnas längd. Därför motsätter sig kommittén kraftigt den nya lydelsen av artikel 11.7 b (43). Ändringen tar ingen hänsyn till de regler som etablerats genom Franchet och Byk-målet, där man framförde att en viktig funktion för övervakningskommittén är att skydda rättigheterna för de personer som är föremål för Olafs utredningar. Kommitténs roll kommer sannolikt att försvagas i det avseendet eftersom Olafs generaldirektör inte längre kommer att vara skyldig att underrätta kommittén om de ärenden där det är nödvändigt att överlämna uppgifter till de rättsliga myndigheterna i en medlemsstat innan dessa uppgifter överlämnas, utan endast ”regelbundet” informera övervakningskommittén om ärenden där uppgifterna redan har överlämnats
   (44). |
| --- | --- |

34.

Övervakningskommittén ska vidare bevaka tillämpningen av rättssäkerhetsgarantierna och utredningarnas längd. Därför motsätter sig kommittén kraftigt den nya lydelsen av artikel 11.7 b (43). Ändringen tar ingen hänsyn till de regler som etablerats genom Franchet och Byk-målet, där man framförde att en viktig funktion för övervakningskommittén är att skydda rättigheterna för de personer som är föremål för Olafs utredningar. Kommitténs roll kommer sannolikt att försvagas i det avseendet eftersom Olafs generaldirektör inte längre kommer att vara skyldig att underrätta kommittén om de ärenden där det är nödvändigt att överlämna uppgifter till de rättsliga myndigheterna i en medlemsstat innan dessa uppgifter överlämnas, utan endast ”regelbundet” informera övervakningskommittén om ärenden där uppgifterna redan har överlämnats
   (44).

| 35. | Liksom enligt den nu gällande förordningen kommer övervakningskommittén att fortsätta övervaka resultatet av utredningarna, med utgångspunkt i generaldirektörens upplysningar om ärenden där den berörda institutionen, organet eller byrån inte har vidtagit åtgärder i enlighet med Olafs rekommendationer. Övervakningskommittén noterar med besvikelse att uppgifterna i rådets förslag inte avser ärenden där behöriga myndigheter i medlemsstaterna inte har vidtagit åtgärder (45). Övervakningskommittén anser att det är viktigt att bedöma varför detta underlåtits (till exempel preskriptionstider) och därmed upptäcka eventuella intrång i Olafs oberoende och därefter lämna lämpliga rekommendationer. Kommittén anser att det finns ett tydligt behov av att övervaka resultaten av Olafs utredningar och att kommittén har de bästa förutsättningarna för denna uppgift. Kommittén ifrågasätter kraftigt tanken att göra de föreslagna överläggningarna med institutionerna till enda forum för att diskutera effektiviteten i Olafs arbete och utredningar (46). |
| --- | --- |

35.

Liksom enligt den nu gällande förordningen kommer övervakningskommittén att fortsätta övervaka resultatet av utredningarna, med utgångspunkt i generaldirektörens upplysningar om ärenden där den berörda institutionen, organet eller byrån inte har vidtagit åtgärder i enlighet med Olafs rekommendationer. Övervakningskommittén noterar med besvikelse att uppgifterna i rådets förslag inte avser ärenden där behöriga myndigheter i medlemsstaterna inte har vidtagit åtgärder (45). Övervakningskommittén anser att det är viktigt att bedöma varför detta underlåtits (till exempel preskriptionstider) och därmed upptäcka eventuella intrång i Olafs oberoende och därefter lämna lämpliga rekommendationer. Kommittén anser att det finns ett tydligt behov av att övervaka resultaten av Olafs utredningar och att kommittén har de bästa förutsättningarna för denna uppgift. Kommittén ifrågasätter kraftigt tanken att göra de föreslagna överläggningarna med institutionerna till enda forum för att diskutera effektiviteten i Olafs arbete och utredningar (46).

4.1.2.   Stöd till övervakningskommittén

| 36. | Övervakningskommittén noterar med besvikelse att det utvidgade ansvarsområdet och förtydligandet av dess uppgifter inte samtidigt utmynnat i motsvarande stöd både till övervakningskommittén och till dess sekretariat. Kommittén upprepar de betänkligheter och anmärkningar som den tidigare uttryckte i yttrande nr 3/2010 med avseende på kommitténs resurser (uppgifter som överlämnas av Olaf, kommitténs tillgång till information, kommitténs sekretariat), som bör vara lämpliga och tillräckliga för att kommittén ska kunna fullgöra sitt uppdrag och utföra sina uppgifter på ett helt oberoende sätt. |
| --- | --- |

36.

Övervakningskommittén noterar med besvikelse att det utvidgade ansvarsområdet och förtydligandet av dess uppgifter inte samtidigt utmynnat i motsvarande stöd både till övervakningskommittén och till dess sekretariat. Kommittén upprepar de betänkligheter och anmärkningar som den tidigare uttryckte i yttrande nr 3/2010 med avseende på kommitténs resurser (uppgifter som överlämnas av Olaf, kommitténs tillgång till information, kommitténs sekretariat), som bör vara lämpliga och tillräckliga för att kommittén ska kunna fullgöra sitt uppdrag och utföra sina uppgifter på ett helt oberoende sätt.

| 37. | Övervakningskommittén ska verkställa övervakningsuppdraget med utgångspunkt i de uppgifter och handlingar som generaldirektören överlämnar samt de yttranden och analyser som utarbetas av den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet (47). |
| --- | --- |

37.

Övervakningskommittén ska verkställa övervakningsuppdraget med utgångspunkt i de uppgifter och handlingar som generaldirektören överlämnar samt de yttranden och analyser som utarbetas av den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet (47).

| 38. | Övervakningskommittén noterar att bestämmelserna i artikel 7b.5 inte överensstämmer med bestämmelserna i artikel 11.1 b. I artikel 11.1 b sägs att övervakningskommittén ska ”bevaka tillämpningen av rättssäkerhetsgarantierna och utredningarnas längd med hjälp av [...] de och analyser som regelbundet utarbetas av den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet” medan det i artikel 7b.5 sägs att den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet till övervakningskommittén ska lämna ”regelbundna rapporter med statistik och analyser” men inte de yttranden som utarbetas på begäran av den berörda personen
   (48). Att ålägga den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet en skyldighet att avlägga regelbundna rapporter är inte jämbördigt med en skyldighet att överlämna varje yttrande som utarbetas även till övervakningskommittén, vilket bör vara ett krav. |
| --- | --- |

38.

Övervakningskommittén noterar att bestämmelserna i artikel 7b.5 inte överensstämmer med bestämmelserna i artikel 11.1 b. I artikel 11.1 b sägs att övervakningskommittén ska ”bevaka tillämpningen av rättssäkerhetsgarantierna och utredningarnas längd med hjälp av [...] de och analyser som regelbundet utarbetas av den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet” medan det i artikel 7b.5 sägs att den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet till övervakningskommittén ska lämna ”regelbundna rapporter med statistik och analyser” men inte de yttranden som utarbetas på begäran av den berörda personen
   (48). Att ålägga den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet en skyldighet att avlägga regelbundna rapporter är inte jämbördigt med en skyldighet att överlämna varje yttrande som utarbetas även till övervakningskommittén, vilket bör vara ett krav.

| 39. | Av de skäl som anges ovan motsätter sig övervakningskommittén det förslag som innebär att kommittén inte längre skulle få regelbunden information om ärenden som överlämnas till medlemsstaternas rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

39.

Av de skäl som anges ovan motsätter sig övervakningskommittén det förslag som innebär att kommittén inte längre skulle få regelbunden information om ärenden som överlämnas till medlemsstaternas rättsliga myndigheter.

| 40. | Övervakningskommittén betonar att dess arbete i egenskap av oberoende instans varken kan eller bör bygga enbart på upplysningar från Olaf. Övervakningskommittén gör egna analyser som bygger dels på handlingar och uppgifter från Olaf, dels på övriga uppgifter som kommittén anser nödvändiga. Den sista meningen i artikel 11.1 i det ändrade förslaget tar endast delvis hänsyn till kommitténs behov av att få tillgång till uppgifter och information i Olafs besittning, i enlighet med det som begärdes i yttrande nr 3/2010 (49). Övervakningskommittén anser att bestämmelsen är otillräcklig för att kommittén ska kunna verkställa en kvalitativ och lämplig kontroll och upptäcka eventuella intrång i Olafs oberoende, eftersom det är generaldirektören som beslutar om kommitténs tillgång till information (50). Övervakningskommittén bör istället garanteras kontinuerlig tillgång utan förvarning till alla handlingar i Olafs avslutade ärenden. För att inte ingripa i pågående utredningar bör övervakningskommittén få tillgång till pågående ärendehandlingar på skriftlig begäran. |
| --- | --- |

40.

Övervakningskommittén betonar att dess arbete i egenskap av oberoende instans varken kan eller bör bygga enbart på upplysningar från Olaf. Övervakningskommittén gör egna analyser som bygger dels på handlingar och uppgifter från Olaf, dels på övriga uppgifter som kommittén anser nödvändiga. Den sista meningen i artikel 11.1 i det ändrade förslaget tar endast delvis hänsyn till kommitténs behov av att få tillgång till uppgifter och information i Olafs besittning, i enlighet med det som begärdes i yttrande nr 3/2010 (49). Övervakningskommittén anser att bestämmelsen är otillräcklig för att kommittén ska kunna verkställa en kvalitativ och lämplig kontroll och upptäcka eventuella intrång i Olafs oberoende, eftersom det är generaldirektören som beslutar om kommitténs tillgång till information (50). Övervakningskommittén bör istället garanteras kontinuerlig tillgång utan förvarning till alla handlingar i Olafs avslutade ärenden. För att inte ingripa i pågående utredningar bör övervakningskommittén få tillgång till pågående ärendehandlingar på skriftlig begäran.

| 41. | Övervakningskommitténs ledamöter bistås i arbetet av ett sekretariat. Det är Olaf som tillhandahåller sekretariatet, som dock ska arbeta helt oberoende för övervakningskommittén och dess ledamöter. Kommittén anser att det behövs ytterligare garantier i själva förordningen för att sekretariatet ska kunna fungera på ett oberoende sätt (51): sekretariatet måste ha tillräcklig personal, personalen på sekretariatet bör enligt förordningen utses av en annan utnämningsmyndighet än Olafs generaldirektör och på övervakningskommitténs förslag, personalen bör regelbundet utvärderas endast av övervakningskommittén (52) och ska agera lojalt och får enbart motta instruktioner från övervakningskommittén. Liksom för den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet anser övervakningskommittén att kraven på sekretariatets oberoende – och därmed övervakningskommitténs oberoende – blir orealistiska om personalen är beroende av den myndighet den ska övervaka för utnämningar, administration och befordran. |
| --- | --- |

41.

Övervakningskommitténs ledamöter bistås i arbetet av ett sekretariat. Det är Olaf som tillhandahåller sekretariatet, som dock ska arbeta helt oberoende för övervakningskommittén och dess ledamöter. Kommittén anser att det behövs ytterligare garantier i själva förordningen för att sekretariatet ska kunna fungera på ett oberoende sätt (51): sekretariatet måste ha tillräcklig personal, personalen på sekretariatet bör enligt förordningen utses av en annan utnämningsmyndighet än Olafs generaldirektör och på övervakningskommitténs förslag, personalen bör regelbundet utvärderas endast av övervakningskommittén (52) och ska agera lojalt och får enbart motta instruktioner från övervakningskommittén. Liksom för den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet anser övervakningskommittén att kraven på sekretariatets oberoende – och därmed övervakningskommitténs oberoende – blir orealistiska om personalen är beroende av den myndighet den ska övervaka för utnämningar, administration och befordran.

4.2.   Förtydliga generaldirektörens roll

| 42. | Övervakningskommittén är nöjd med rekryteringen av en ny generaldirektör efter den förre generaldirektörens frånfälle, men noterar att det tog mycket lång tid och rekommenderar därför att relativt korta tidsfrister fastställs i förordningen för kommande utnämningar till posten. |
| --- | --- |

42.

Övervakningskommittén är nöjd med rekryteringen av en ny generaldirektör efter den förre generaldirektörens frånfälle, men noterar att det tog mycket lång tid och rekommenderar därför att relativt korta tidsfrister fastställs i förordningen för kommande utnämningar till posten.

4.2.1.   Delegering och ställföreträdare

| 43. | Övervakningskommittén är inte övertygad om att generaldirektörens rätt att delegera uppgifter till en eller flera anställda vid Olaf är riskfritt för utredningarnas oberoende. Kommittén noterar att vissa av de uppgifter som får delegeras är direkt kopplade till utredningsverksamheten (53). Därför är det viktigt att den eller de personer som anförtros dessa uppgifter agerar helt oberoende, på samma sätt som generaldirektören. |
| --- | --- |

43.

Övervakningskommittén är inte övertygad om att generaldirektörens rätt att delegera uppgifter till en eller flera anställda vid Olaf är riskfritt för utredningarnas oberoende. Kommittén noterar att vissa av de uppgifter som får delegeras är direkt kopplade till utredningsverksamheten (53). Därför är det viktigt att den eller de personer som anförtros dessa uppgifter agerar helt oberoende, på samma sätt som generaldirektören.

| 44. | Det är viktigt att få kontinuitet i Olafs oberoende utredningar genom att inrätta en ställföreträdande generaldirektör som ska ersätta generaldirektören om denne avgår, går i pension, blir sjuk eller på annat sätt inte är i stånd att utföra sina uppgifter. Ställföreträdaren bör utses bland direktörerna, med samtycke från alla tre EU-institutionerna. |
| --- | --- |

44.

Det är viktigt att få kontinuitet i Olafs oberoende utredningar genom att inrätta en ställföreträdande generaldirektör som ska ersätta generaldirektören om denne avgår, går i pension, blir sjuk eller på annat sätt inte är i stånd att utföra sina uppgifter. Ställföreträdaren bör utses bland direktörerna, med samtycke från alla tre EU-institutionerna.

4.2.2.   Internt organ som ska höras av generaldirektören

| 45. | Övervakningskommittén stödjer artikel 12.6 i det ändrade förslaget som ålägger generaldirektören att konsultera ett inre organ när en utredning inleds, innan den avslutas och när generaldirektören anser det nödvändigt, men bara i den utsträckning som lämpliga garantier kan ställas i texten för att förhindra eventuella förseningar i brådskande ärenden. |
| --- | --- |

45.

Övervakningskommittén stödjer artikel 12.6 i det ändrade förslaget som ålägger generaldirektören att konsultera ett inre organ när en utredning inleds, innan den avslutas och när generaldirektören anser det nödvändigt, men bara i den utsträckning som lämpliga garantier kan ställas i texten för att förhindra eventuella förseningar i brådskande ärenden.

4.3.   Bestämmelsen om överläggningar

| 46. | Övervakningskommittén stödjer tanken med överläggningar på politisk nivå (54) om Olafs utredningspolitik, förutsatt att syftet är att stödja Olafs utredningsverksamhet och inte försvaga oberoendet i den operativa verksamheten. Kommittén anser att kravet på att Olaf ska vidta nödvändiga åtgärder med hänsyn till de synpunkter som framkommer vid överläggningarna kan försvaga generaldirektörens oberoende ställning. Generaldirektören kan på så sätt utsättas för påtryckningar från institutionerna, i synnerhet när man ska fastställa de strategiska prioriteringarna för Olafs utredningspolicy (55). Övervakningskommittén invänder vidare kraftigt mot rådets ändring eftersom kommittén anser att detta kan medföra allvarlig fara för Olafs oberoende eftersom ändringen ändrar hela innebörden i artikel 11 a.1 på så sätt att övervakningskommitténs deltagande i överläggningarna inte längre krävs vid varje tillfälle (56). |
| --- | --- |

46.

Övervakningskommittén stödjer tanken med överläggningar på politisk nivå (54) om Olafs utredningspolitik, förutsatt att syftet är att stödja Olafs utredningsverksamhet och inte försvaga oberoendet i den operativa verksamheten. Kommittén anser att kravet på att Olaf ska vidta nödvändiga åtgärder med hänsyn till de synpunkter som framkommer vid överläggningarna kan försvaga generaldirektörens oberoende ställning. Generaldirektören kan på så sätt utsättas för påtryckningar från institutionerna, i synnerhet när man ska fastställa de strategiska prioriteringarna för Olafs utredningspolicy (55). Övervakningskommittén invänder vidare kraftigt mot rådets ändring eftersom kommittén anser att detta kan medföra allvarlig fara för Olafs oberoende eftersom ändringen ändrar hela innebörden i artikel 11 a.1 på så sätt att övervakningskommitténs deltagande i överläggningarna inte längre krävs vid varje tillfälle (56).

---

(1)  Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1074/1999 (KOM[2011] 135 slutlig – COD 2006/0084).

1

(2)  Rådets ändrade förslag av den 28 juni 2011 (ej översatt till svenska).

2

(3)  Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (KOM[2006] 244 – C6-0228/2006 – 2006/0084[COD]) (EUT C 16E, 22.1.2010, s. 201).

3

(4)  Yttrande nr 2/2006 och yttrande nr 3/2010 om kommissionens diskussionsunderlag.

4

(5)  Yttrande nr 6/2011 (i enlighet med artikel 325 i EUF-fördraget) över det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT C 254, 30.8.2011, s. 1).

5

(6)  Yttrandet antogs den 1 juni 2011.

6

(7)  Artikel 1.

7

(8)  I artikel 1 sägs att Olaf ska ”utföra administrativa utredningar för att bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som kan skada unionens ekonomiska intressen. Olaf ska utreda sådana omständigheter av allvarlig art som har samband med tjänsteutövningen och som skulle kunna utgöra brister när det gäller att uppfylla de skyldigheter som åligger unionens tjänstemän och övriga anställda, brister som skulle kunna leda till disciplinära åtgärder och, i förekommande fall, straffrättsliga förfaranden, eller en bristande uppfyllelse av motsvarande skyldigheter, som åvilar ledamöter av institutioner eller organ, chefer för organ eller byråer samt sådana anställda vid institutioner, organ och byråer som inte omfattas av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda”.

8

(9)  Europeiska kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (OLAF) ger Olaf befogenhet att ”efterforska sådana omständigheter av allvarlig art som har samband med tjänsteutövningen och som skulle kunna utgöra brister när det gäller att uppfylla de skyldigheter som åligger tjänstemän och anställda i gemenskaperna, brister som skulle kunna leda till disciplinära åtgärder och, i förekommande fall, straffrättsliga åtgärder, eller en bristande uppfyllelse av motsvarande skyldigheter, som åvilar ledamöter, chefer eller medlemmar av personalen, som inte omfattas av tjänsteföreskrifterna” (artikel 2). Denna hållning bekräftas i skäl 6 i ingressen som framhåller följande: ”Byråns ansvar bör, utöver skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen, omfatta all verksamhet som bedrivs för att skydda gemenskapernas intressen mot oegentligheter som kan leda till administrativa eller straffrättsliga påföljder.” Enligt artikel 86 i tjänsteföreskrifterna har Olaf vidare behörighet att inleda administrativa utredningar för att ta reda på om en tjänsteman eller tidigare tjänsteman underlåtit att uppfylla någon av sina skyldigheter enligt tjänsteföreskrifterna.

9

(10)  Se övervakningskommitténs yttrande nr 4/2010.

10

(11)  Se artikel 5.4 i Europeiska kommissionens förslag.

11

(12)  Artikel 6.6 i Europeiska kommissionens förslag.

12

(13)  Enligt rådets förslag.

13

(14)  Enligt den nuvarande lydelsen av artikel 11.7 i förordning (EG) nr 1073/1999.

14

(15)  Artiklarna 7 b.3 och artikel 6.4 i det ändrade förslaget.

15

(16)  Artikel 11.1 b och artikel 11.8 i det ändrade förslaget.

16

(17)  I artikel 7 b sägs att den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet ska överlämna sitt yttrande till generaldirektören och lämna ett motiverat svar till den berörda personen.

17

(18)  Artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1073/1999.

18

(19)  Europeiska kommissionens förslag lyder: ”I undantagsfall där utredningssekretessen inte kan säkras ska Olaf använda lämpliga alternativa informationskanaler”.

19

(20)  Artikel 6.5 i det ändrade förslaget.

20

(21)  Artikel 9.4 i det ändrade förslaget.

21

(22)  Artikel 11.7 a i det ändrade förslaget.

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

23

(24)  Artikel 3.4 i Europeiska kommissionens förslag.

24

(25)  Artikel 3.4 i rådets förslag (ej översatt till svenska).

25

(26)  Artikel 10.1 i det ändrade förslaget.

26

(27)  Artikel 10.2 i det ändrade förslaget.

27

(28)  Artikel 9.5 i Europeiska kommissionens förslag. Rådets förslag innehåller bestämmelser om interna administrativa åtgärder, i synnerhet disciplinära och ekonomiska påföljder.

28

(29)  Artikel 2 i det ändrade förslaget.

29

(30)  Se artikel 9.3 i Europeiska kommissionens förslag och artikel 9.4 a i rådets förslag (ej översatt till svenska).

30

(31)  Se artikel 11.7 a i Europeiska kommissionens förslag. Rådet behöll denna skyldighet enbart i förhållande till institutioner, organ och byråer men strök hänvisningen till medlemsstaternas myndigheter.

31

(32)  Stora delar av artikeln ändrades under behandlingen i rådet.

32

(33)  Övervakningskommitténs yttrande nr 5/2010.

33

(34)  Artikel 7a.4.

34

(35)  Övervakningskommitténs yttrande nr 3/2010.

35

(36)  Se artikel 12.6 i kommissionens förslag.

36

(37)  Artikel 14 i Europaparlamentets resolution från år 2008.

37

(38)  Se yttrande nr 2/2006.

38

(39)  Se punkt 15 samt punkterna 37–40 i revisionsrättens yttrande nr 6/2011.

39

(40)  Såsom föreslås i artikel 15 i Europaparlamentets resolution.

40

(41)  Enligt artikel 11.1 andra meningen i det ändrade förslaget ska övervakningskommittén ”i synnerhet” övervaka hur Olafs informationsutbyte med övriga institutioner, organ och byråer fungerar.

41

i synnerhet

(42)  Rådet strök formuleringen om övervakning av Olafs informationsutbyte med behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

42

(43)  ”Generaldirektören ska regelbundet underrätta övervakningskommittén om [...] b) de ärenden där uppgifter överlämnats till de rättsliga myndigheterna i en medlemsstat och de ärenden där man beslutat att inte överlämna uppgifter om interna utredningar till de nationella rättsliga myndigheterna i enlighet med artikel 9.5.”

43

(44)  Se punkt 45 i Europeiska revisionsrättens yttrande nr 6/2011.

44

(45)  Artikel 11.7 a i rådets förslag (ej översatt till svenska).

45

(46)  Artikel 11.2 f i det ändrade förslaget.

46

(47)  Artikel 11.1 b och artikel 11.7 i det ändrade förslaget.

47

(48)  Enligt artikel 7b.3 ska den eller de personer som ansvarar för granskningsförfarandet överlämna sitt yttrande till generaldirektören och lämna ett motiverat svar (obs: inte själva yttrandet) till den berörda personen.

48

obs: inte själva yttrandet

(49)  Punkt 2.2.3 i övervakningskommitténs yttrande nr 3/2010. Enligt artikel 11.1 sista meningen får övervakningskommittén be Olaf om ytterligare uppgifter om utredningar när situationen så kräver utan att störa pågående utredningar.

49

(50)  Revisionsrätten var av samma åsikt (se punkt 43 i revisionsrättens yttrande nr 6/2011).

50

(51)  Skäl 17 i det ändrade förslaget.

51

(52)  Enligt revisionsrättens yttrande nr 6/2011 (punkt 44) ska kommitténs sekretariat inte få utses av eller vara underordnat generaldirektören.

52

(53)  De uppgifter som får delegeras är bland annat beslut om att inleda utredning (artikel 5) och ledningen av utredningsarbetet (artikel 6.1).

53

(54)  Dessa överläggningar ersätter den interinstitutionella dialogen som nämndes i det äldre förslaget.

54

(55)  Artikel 11a.2 a i det ändrade förslaget.

55

(56)  I kommissionens förslag har artikel 11 a.1 följande lydelse: ”Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska mötas regelbundet eller på begäran från någon av dessa institutioner, Olaf eller övervakningskommittén för överläggningar på politisk nivå om Olafs utredningspolitik.” Rådet ändrade lydelsen till följande: ”Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska mötas regelbundet med Olaf eller övervakningskommittén för överläggningar på politisk nivå om Olafs utredningspolitik” (ej officiell översättning till svenska). Lydelsen kan tolkas så att den ger institutionerna möjlighet att möta Olaf utan att övervakningskommitténs närvaro krävs.

56

eller på begäran från någon av dessa institutioner

---

BILAGA VII

YTTRANDE nr 5/2011

Överlämnande till institutionerna av slutliga ärenderapporter från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) avseende interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder

Bryssel den 17 november 2011

INNEHÅLL

Bakgrund

| A — | Analys av ärenden |
| --- | --- |

A —

| B — | Rättslig grund för att överlämna slutliga ärenderapporter om interna utredningar som avslutats utan vidare åtgärder |
| --- | --- |

B —

| a) | Artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999 |
| --- | --- |

a)

| b) | Artikel 7 i Olafs och kommissionens samförståndsavtal |
| --- | --- |

b)

| C — | Förenlighet med EU-lagstiftningen |
| --- | --- |

C —

| a) | Förenlighet med kravet på utredningssekretess |
| --- | --- |

a)

| b) | Förenlighet med bestämmelserna om skydd av personuppgifter |
| --- | --- |

b)

Slutsatser och rekommendationer

BAKGRUND

| 1. | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utför interna administrativa utredningar för att fastställa om det förekommit bedrägeri, korruption eller någon annan olaglig verksamhet som skadat Europeiska unionens ekonomiska intressen. Olaf utreder också anklagelser om sådana brister i tjänsteutövningen av tjänstemän och övriga EU-anställda som skulle kunna leda till disciplinära eller straffrättsliga åtgärder (1). Om anklagelserna kan bevisas överlämnar Olaf sina utredningsresultat till de instanser som är behöriga att göra en disciplinär, administrativ, ekonomisk eller vid behov rättslig uppföljning. Rapporter om avslutade internutredningar och alla handlingar som har anknytning till den överlämnas till den berörda institutionen, organet eller byrån (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utför interna administrativa utredningar för att fastställa om det förekommit bedrägeri, korruption eller någon annan olaglig verksamhet som skadat Europeiska unionens ekonomiska intressen. Olaf utreder också anklagelser om sådana brister i tjänsteutövningen av tjänstemän och övriga EU-anställda som skulle kunna leda till disciplinära eller straffrättsliga åtgärder (1). Om anklagelserna kan bevisas överlämnar Olaf sina utredningsresultat till de instanser som är behöriga att göra en disciplinär, administrativ, ekonomisk eller vid behov rättslig uppföljning. Rapporter om avslutade internutredningar och alla handlingar som har anknytning till den överlämnas till den berörda institutionen, organet eller byrån (2).

| 2. | Fram till helt nyligen har Olaf endast översänt rapporter om internutredningar som avslutats utan vidare åtgärder. När internutredningar avslutades utan vidare åtgärder brukade Olaf underrätta den berörda institutionen, organet eller byrån genom att sända ett meddelande (3) om att ärendet avslutats utan ytterligare åtgärder (4). |
| --- | --- |

2.

Fram till helt nyligen har Olaf endast översänt rapporter om internutredningar som avslutats utan vidare åtgärder. När internutredningar avslutades utan vidare åtgärder brukade Olaf underrätta den berörda institutionen, organet eller byrån genom att sända ett meddelande (3) om att ärendet avslutats utan ytterligare åtgärder (4).

| 3. | Övervakningskommittén har noterat att Olaf beslutat att efterkomma en ”begäran [från Europeiska kommissionen] om att tillställas alla slutrapporter om ärenden som avslutas utan ytterligare åtgärder”. Olaf har dessutom beslutat att ”liknande upplysningar kommer att lämnas till övriga institutioner om inte annat begärs” (5). |
| --- | --- |

3.

Övervakningskommittén har noterat att Olaf beslutat att efterkomma en ”begäran [från Europeiska kommissionen] om att tillställas alla slutrapporter om ärenden som avslutas utan ytterligare åtgärder”. Olaf har dessutom beslutat att ”liknande upplysningar kommer att lämnas till övriga institutioner om inte annat begärs” (5).

| 4. | Övervakningskommittén förstod detta som att slutrapporter om alla internutredningar som avslutas utan ytterligare åtgärder nu kommer att överlämnas automatiskt och systematiskt, varje gång en utredning avslutas. Kommittén beslutade därför att utvärdera denna praxis för att se om den kan försvaga Olafs oberoende ställning i utredningarna. Övervakningskommittén gick igenom 17 interna utredningar som avslutats utan ytterligare åtgärder där de slutliga ärenderapporterna överlämnats till de berörda institutionerna eller organen, och såg samtidigt över vilken rättslig grund som åberopats för överlämnandet och om den nya rutinen är förenlig med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.

Övervakningskommittén förstod detta som att slutrapporter om alla internutredningar som avslutas utan ytterligare åtgärder nu kommer att överlämnas automatiskt och systematiskt, varje gång en utredning avslutas. Kommittén beslutade därför att utvärdera denna praxis för att se om den kan försvaga Olafs oberoende ställning i utredningarna. Övervakningskommittén gick igenom 17 interna utredningar som avslutats utan ytterligare åtgärder där de slutliga ärenderapporterna överlämnats till de berörda institutionerna eller organen, och såg samtidigt över vilken rättslig grund som åberopats för överlämnandet och om den nya rutinen är förenlig med EU-lagstiftningen.

A —   ANALYS AV ÄRENDEN

| 5. | När kommittén gick igenom ärendena fann den två noter som Europeiska kommissionens generalsekreterare tillställt Olaf. Den första noten lydde: ”Som ni känner till och som diskuterades vid det senaste Clearing House-mötet kan kommissionen inte godta att Olaf sedan maj 2010 inte längre översänder de slutliga rapporterna om internutredningar av kommissionen som avslutas utan ytterligare åtgärder” (6). Generalsekreteraren hävdar i noten att sådana överlämnanden måste göras enligt artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999. Den andra noten (7) hänvisar till den första noten ”där jag [Europeiska kommissionens generalsekreterare] påminde Olaf om att byrån enligt förordning 1073/1999 är skyldig att överlämna slutliga ärenderapporter om alla internutredningar, däribland sådana som avslutas utan ytterligare åtgärder” (8). |
| --- | --- |

5.

När kommittén gick igenom ärendena fann den två noter som Europeiska kommissionens generalsekreterare tillställt Olaf. Den första noten lydde: ”Som ni känner till och som diskuterades vid det senaste Clearing House-mötet kan kommissionen inte godta att Olaf sedan maj 2010 inte längre översänder de slutliga rapporterna om internutredningar av kommissionen som avslutas utan ytterligare åtgärder” (6). Generalsekreteraren hävdar i noten att sådana överlämnanden måste göras enligt artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999. Den andra noten (7) hänvisar till den första noten ”där jag [Europeiska kommissionens generalsekreterare] påminde Olaf om att byrån enligt förordning 1073/1999 är skyldig att överlämna slutliga ärenderapporter om alla internutredningar, däribland sådana som avslutas utan ytterligare åtgärder” (8).

| 6. | Efter genomgången av de ovannämnda ärendena kunde övervakningskommittén konstatera följande:






  — | Olaf avslutade dessa utredningar utan ytterligare åtgärder därför att anklagelserna om oriktigheter eller bedrägerier inte kunde styrkas. |
| --- | --- | --- |

6.

Efter genomgången av de ovannämnda ärendena kunde övervakningskommittén konstatera följande:

—

Olaf avslutade dessa utredningar utan ytterligare åtgärder därför att anklagelserna om oriktigheter eller bedrägerier inte kunde styrkas.

| — | Olaf överlämnade de slutliga ärenderapporterna om dessa utredningar till Europeiska kommissionen efter den gjorda begäran. |
| --- | --- |

—

Olaf överlämnade de slutliga ärenderapporterna om dessa utredningar till Europeiska kommissionen efter den gjorda begäran.

| — | Olaf överlämnade på eget initiativ även dessa rapporter till övriga berörda institutioner och organ, det vill säga rådet, Europaparlamentet och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

—

Olaf överlämnade på eget initiativ även dessa rapporter till övriga berörda institutioner och organ, det vill säga rådet, Europaparlamentet och Europeiska utrikestjänsten.

| — | Olaf citerade artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999 som rättslig grund för överlämnandet (9). |
| --- | --- |

—

Olaf citerade artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999 som rättslig grund för överlämnandet (9).

| — | Rapporterna innehåller sådana upplysningar som överlämnats eller erhållits i samband med internutredningar, till exempel uppgifter om den anställdes namn och EU-institution, uppgift om källan, en redogörelse för de påstådda bedrägerierna eller oriktigheterna, vilka åtgärder som vidtagits och vilka upplysningar som inkommit under utredningen samt yttranden från personer som berörs av utredningen (däribland den utredda personen, uppgiftslämnare och vittnen), Olafs slutsatser och de huvudsakliga utredningsresultaten. |
| --- | --- |

—

Rapporterna innehåller sådana upplysningar som överlämnats eller erhållits i samband med internutredningar, till exempel uppgifter om den anställdes namn och EU-institution, uppgift om källan, en redogörelse för de påstådda bedrägerierna eller oriktigheterna, vilka åtgärder som vidtagits och vilka upplysningar som inkommit under utredningen samt yttranden från personer som berörs av utredningen (däribland den utredda personen, uppgiftslämnare och vittnen), Olafs slutsatser och de huvudsakliga utredningsresultaten.

| — | I vissa fall kommer uppgifterna att användas i Olafs andra pågående interna och externa utredningar. |
| --- | --- |

—

I vissa fall kommer uppgifterna att användas i Olafs andra pågående interna och externa utredningar.

| — | Rapporterna innehåller också personuppgifter avseende till exempel anställda vid EU-institutioner eller organ som är föremål för utredningen eller på annat sätt berörs av den antingen i egenskap av uppgiftslämnare eller av vittnen och ibland även uppgifter om personer utanför EU-institutionerna och organen som kan beröras av den pågående utredningen i egenskap av informanter eller vittnen. |
| --- | --- |

—

Rapporterna innehåller också personuppgifter avseende till exempel anställda vid EU-institutioner eller organ som är föremål för utredningen eller på annat sätt berörs av den antingen i egenskap av uppgiftslämnare eller av vittnen och ibland även uppgifter om personer utanför EU-institutionerna och organen som kan beröras av den pågående utredningen i egenskap av informanter eller vittnen.

| — | De uppgifter som behandlas (10) är namn, anställningsnummer (för EU-anställda), födelsedatum, medborgarskap, civilstånd, adress, telefonnummer, befattning, arbetsgivare, uppgifter om bankkonto, yttranden om de förhållanden som är under utredning av eller om den berörda personen, bevis som nämner personen och anteckningar om personens roll i förhållande till de omständigheter som är under utredning. |
| --- | --- |

—

De uppgifter som behandlas (10) är namn, anställningsnummer (för EU-anställda), födelsedatum, medborgarskap, civilstånd, adress, telefonnummer, befattning, arbetsgivare, uppgifter om bankkonto, yttranden om de förhållanden som är under utredning av eller om den berörda personen, bevis som nämner personen och anteckningar om personens roll i förhållande till de omständigheter som är under utredning.

| — | En del personer upplystes bara om att resultatet av Olafs utredning överlämnats till Europeiska kommissionen men inte om att den slutliga ärenderapporten lämnats ut. |
| --- | --- |

—

En del personer upplystes bara om att resultatet av Olafs utredning överlämnats till Europeiska kommissionen men inte om att den slutliga ärenderapporten lämnats ut.

| — | Personuppgifterna hade inte tagits bort i någon av de utredningar som kommittén gick igenom. |
| --- | --- |

—

Personuppgifterna hade inte tagits bort i någon av de utredningar som kommittén gick igenom.

B —   RÄTTSLIG GRUND FÖR ATT ÖVERLÄMNA SLUTLIGA ÄRENDERAPPORTER OM INTERNA UTREDNINGAR SOM AVSLUTATS UTAN VIDARE ÅTGÄRDER

| 7. | I ett fåtal av de genomgångna utredningarna hänvisar Olaf till artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999 som rättslig grund för överlämnandet. Övervakningskommittén noterar vidare förekomsten av ett osignerat utkast till samförståndsavtal om en uppförandekodex avseende informationsutbyte i god tid mellan Olaf och kommissionen avseende Olafs internutredningar av kommissionen (11). Av de skäl som redovisas i det följande tvivlar övervakningskommittén på att artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999 eller artikel 7 i samförståndsavtalet kan utgöra en tillräcklig rättslig grund för överlämnandet. |
| --- | --- |

7.

I ett fåtal av de genomgångna utredningarna hänvisar Olaf till artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999 som rättslig grund för överlämnandet. Övervakningskommittén noterar vidare förekomsten av ett osignerat utkast till samförståndsavtal om en uppförandekodex avseende informationsutbyte i god tid mellan Olaf och kommissionen avseende Olafs internutredningar av kommissionen (11). Av de skäl som redovisas i det följande tvivlar övervakningskommittén på att artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999 eller artikel 7 i samförståndsavtalet kan utgöra en tillräcklig rättslig grund för överlämnandet.

a)   Artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999

| 8. | Olaf har en juridisk skyldighet att till den berörda institutionen, det berörda organet eller den berörda byrån överlämna en rapport som upprättas efter en intern utredning och alla handlingar som har anknytning till den (12). Men när första meningen i artikel 9.4 läses tillsammans med den andra meningen, som lyder: ”Institutionerna, organen eller byråerna skall vidta de åtgärder, i synnerhet disciplinära och rättsliga åtgärder, som resultaten av de interna utredningarna påkallar” tolkar övervakningskommittén denna bestämmelse som att den avser endast utredningar som avslutas ytterligare åtgärder. Syftet med paragrafen är enligt övervakningskommittén att göra det möjligt att följa upp Olafs utredningar på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

8.

Olaf har en juridisk skyldighet att till den berörda institutionen, det berörda organet eller den berörda byrån överlämna en rapport som upprättas efter en intern utredning och alla handlingar som har anknytning till den (12). Men när första meningen i artikel 9.4 läses tillsammans med den andra meningen, som lyder: ”Institutionerna, organen eller byråerna skall vidta de åtgärder, i synnerhet disciplinära och rättsliga åtgärder, som resultaten av de interna utredningarna påkallar” tolkar övervakningskommittén denna bestämmelse som att den avser endast utredningar som avslutas ytterligare åtgärder. Syftet med paragrafen är enligt övervakningskommittén att göra det möjligt att följa upp Olafs utredningar på lämpligt sätt.

| 9. | Tolkningen får ytterligare stöd av artikel 1.3 i bilaga IX i tjänsteföreskrifterna som anger att när utredningar avslutas utan vidare åtgärder ska Olafs generaldirektör skriftligen underrätta tjänstemannen och dennes institution om detta (13). I artikel 5 i kommissionens beslut av den 2 juni 1999 (14) sägs också att när en utredning läggs ned utan vidare åtgärder ska generaldirektören skriftligen underrätta den berörde. Övervakningskommittén anser att det här måste vara frågan om underrättelser om utredningens resultat men inte om överlämnande av hela ärenderapporten. |
| --- | --- |

9.

Tolkningen får ytterligare stöd av artikel 1.3 i bilaga IX i tjänsteföreskrifterna som anger att när utredningar avslutas utan vidare åtgärder ska Olafs generaldirektör skriftligen underrätta tjänstemannen och dennes institution om detta (13). I artikel 5 i kommissionens beslut av den 2 juni 1999 (14) sägs också att när en utredning läggs ned utan vidare åtgärder ska generaldirektören skriftligen underrätta den berörde. Övervakningskommittén anser att det här måste vara frågan om underrättelser om utredningens resultat men inte om överlämnande av hela ärenderapporten.

b)   Artikel 7 i Olafs och kommissionens samförståndsavtal

| 10. | Övervakningskommittén noterar att samförståndsavtalet trots att det efterlevs av både Olaf och Europeiska kommissionen endast föreligger som utkast och ännu inte såvitt kommittén känner till har signerats. |
| --- | --- |

10.

Övervakningskommittén noterar att samförståndsavtalet trots att det efterlevs av både Olaf och Europeiska kommissionen endast föreligger som utkast och ännu inte såvitt kommittén känner till har signerats.

| 11. | Övervakningskommittén noterar att utkastet till samförståndsavtal i artikel 7.1 anger att Olafs generaldirektör ”snarast till kommissionen ska vidarebefordra alla slutrapporter om interna utredningar och alla handlingar som har anknytning till den”, medan ärenden som avslutas utan vidare åtgärder ska behandlas på ett annat sätt. I artikel 7.2 sägs klart och tydligt att ”när ärenden avslutas utan ytterligare åtgärder ska Olaf underrätta kommissionen”. Övervakningskommittén tolkar även denna bestämmelse som att Olaf är skyldig att underrätta Europeiska kommissionens om utredningens resultat men inte att överlämna de slutliga ärenderapporterna. |
| --- | --- |

11.

Övervakningskommittén noterar att utkastet till samförståndsavtal i artikel 7.1 anger att Olafs generaldirektör ”snarast till kommissionen ska vidarebefordra alla slutrapporter om interna utredningar och alla handlingar som har anknytning till den”, medan ärenden som avslutas utan vidare åtgärder ska behandlas på ett annat sätt. I artikel 7.2 sägs klart och tydligt att ”när ärenden avslutas utan ytterligare åtgärder ska Olaf underrätta kommissionen”. Övervakningskommittén tolkar även denna bestämmelse som att Olaf är skyldig att underrätta Europeiska kommissionens om utredningens resultat men inte att överlämna de slutliga ärenderapporterna.

C —   FÖRENLIGHET MED EU-LAGSTIFTNINGEN

| 12. | Övervakningskommittén anser att Olafs beslut att så snart utredningen avslutas systematiskt förse de berörda institutionerna, organen och byråerna med alla slutrapporter om utredningar som avslutas utan ytterligare åtgärder kan utgöra en överträdelse av såväl kravet på utredningssekretess som bestämmelserna om skydd av personuppgifter. Eftersom Olafs generaldirektör och övervakningskommittén delar ansvaret för att skydda dessa (15) är kommittén besviken över att Olafs generaldirektör fattat detta beslut utan att först höra övervakningskommittén för att inhämta dess synpunkter. Kommittén noterar vidare med förvåning att varken Olafs uppgiftsskyddsombud eller Europeiska datatillsynsmannen informerats om beslutet. |
| --- | --- |

12.

Övervakningskommittén anser att Olafs beslut att så snart utredningen avslutas systematiskt förse de berörda institutionerna, organen och byråerna med alla slutrapporter om utredningar som avslutas utan ytterligare åtgärder kan utgöra en överträdelse av såväl kravet på utredningssekretess som bestämmelserna om skydd av personuppgifter. Eftersom Olafs generaldirektör och övervakningskommittén delar ansvaret för att skydda dessa (15) är kommittén besviken över att Olafs generaldirektör fattat detta beslut utan att först höra övervakningskommittén för att inhämta dess synpunkter. Kommittén noterar vidare med förvåning att varken Olafs uppgiftsskyddsombud eller Europeiska datatillsynsmannen informerats om beslutet.

a)   Förenlighet med kravet på utredningssekretess

| 13. | Enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 1073/1999 har Olaf tystnadsplikt i samband med överlämnande av uppgifter som framkommit vid utredning. Uppgifter som framkommit vid Olafs utredningar får endast lämnas ut om följande två kumulativa krav är uppfyllda: i) mottagaren behöver få kännedom om uppgifterna och ii) överlämnandet får bara ske i vissa syften (till exempel för att följa upp utredningen med vidare åtgärder) (16). |
| --- | --- |

13.

Enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 1073/1999 har Olaf tystnadsplikt i samband med överlämnande av uppgifter som framkommit vid utredning. Uppgifter som framkommit vid Olafs utredningar får endast lämnas ut om följande två kumulativa krav är uppfyllda: i) mottagaren behöver få kännedom om uppgifterna och ii) överlämnandet får bara ske i vissa syften (till exempel för att följa upp utredningen med vidare åtgärder) (16).

| 14. | Övervakningskommittén tolkar bestämmelsen på två sätt (17). Å ena sidan är Olaf i egenskap av sändare av uppgifter som överlämnats eller erhållits vid internutredningar skyldig att bedöma om mottagaren behöver få kännedom om rapporterna. Övervakningskommittén anser att överlämningar av ärenderapporter därför varken kan ske systematiskt eller automatiskt så snart man avslutat en utredning utan ytterligare åtgärder. Tvärtom bör överlämning göras från fall till fall efter en vederbörligen motiverad begäran från Europeiska kommissionen eller någon annan institution eller organ. Olaf kan hur som helst inte på det sätt som skett få lämna ut upplysningar som ska användas i andra pågående interna eller externa utredningar eftersom detta skulle kunna försvåra dessa utredningar. Å andra sidan kan Europeiska kommissionen (eller någon annan berörd institution eller organ) i egenskap av mottagare av upplysningarna inte få använda dem i andra syften än att förebygga bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet. Om det inte finns några särskilda syften med anknytning till insatser mot bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet – vilket är fallet när utredningarna avslutas utan ytterligare åtgärder – framstår det inte som nödvändigt att överlämna alla slutliga ärenderapporter om utredningar som inte lett till vidare åtgärder. |
| --- | --- |

14.

Övervakningskommittén tolkar bestämmelsen på två sätt (17). Å ena sidan är Olaf i egenskap av sändare av uppgifter som överlämnats eller erhållits vid internutredningar skyldig att bedöma om mottagaren behöver få kännedom om rapporterna. Övervakningskommittén anser att överlämningar av ärenderapporter därför varken kan ske systematiskt eller automatiskt så snart man avslutat en utredning utan ytterligare åtgärder. Tvärtom bör överlämning göras från fall till fall efter en vederbörligen motiverad begäran från Europeiska kommissionen eller någon annan institution eller organ. Olaf kan hur som helst inte på det sätt som skett få lämna ut upplysningar som ska användas i andra pågående interna eller externa utredningar eftersom detta skulle kunna försvåra dessa utredningar. Å andra sidan kan Europeiska kommissionen (eller någon annan berörd institution eller organ) i egenskap av mottagare av upplysningarna inte få använda dem i andra syften än att förebygga bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet. Om det inte finns några särskilda syften med anknytning till insatser mot bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet – vilket är fallet när utredningarna avslutas utan ytterligare åtgärder – framstår det inte som nödvändigt att överlämna alla slutliga ärenderapporter om utredningar som inte lett till vidare åtgärder.

b)   Förenlighet med bestämmelserna om skydd av personuppgifter

| 15. | Olaf ska efterleva rätten till skydd av personuppgifter i enlighet med artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Denna rättighet hänger nära samman med rätten till respekt för privatlivet och familjelivet i enlighet med artikel 7 i stadgan. Enligt artikel 8.3 i förordning (EG) nr 1073/1999 är dessutom Olafs generaldirektör skyldig att se till att EU-bestämmelserna om skydd av personuppgifter följs (18). När Olaf förser den berörda institutionen, organet eller byrån med en rapport som upprättas efter en intern utredning och alla handlingar som har anknytning till den (19) överlämnar Olaf personuppgifter om de personer som varit föremål för utredning, uppgiftslämnare, informanter, vittnen och Olafs anställda. Därför är Olaf rättsligt bunden både av bestämmelserna i stadgan om de grundläggande rättigheterna och av bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001. Enligt förordningen får Olaf, som är registeransvarig för personuppgifterna, endast överlämna rapporterna eller de handlingar som har anknytning till den och som innehåller personuppgifter om dessa uppgifter är nödvändiga för att lagenligt utföra de uppgifter för vilka mottagaren har behörighet (20). Olaf måste därför kontrollera i) mottagarens behörighet och ii) om överföringen av uppgifterna är nödvändig (21). |
| --- | --- |

15.

Olaf ska efterleva rätten till skydd av personuppgifter i enlighet med artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Denna rättighet hänger nära samman med rätten till respekt för privatlivet och familjelivet i enlighet med artikel 7 i stadgan. Enligt artikel 8.3 i förordning (EG) nr 1073/1999 är dessutom Olafs generaldirektör skyldig att se till att EU-bestämmelserna om skydd av personuppgifter följs (18). När Olaf förser den berörda institutionen, organet eller byrån med en rapport som upprättas efter en intern utredning och alla handlingar som har anknytning till den (19) överlämnar Olaf personuppgifter om de personer som varit föremål för utredning, uppgiftslämnare, informanter, vittnen och Olafs anställda. Därför är Olaf rättsligt bunden både av bestämmelserna i stadgan om de grundläggande rättigheterna och av bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001. Enligt förordningen får Olaf, som är registeransvarig för personuppgifterna, endast överlämna rapporterna eller de handlingar som har anknytning till den och som innehåller personuppgifter om dessa uppgifter är nödvändiga för att lagenligt utföra de uppgifter för vilka mottagaren har behörighet (20). Olaf måste därför kontrollera i) mottagarens behörighet och ii) om överföringen av uppgifterna är nödvändig (21).

| 16. | Övervakningskommittén anser att en automatisk och systematisk utlämning av slutliga ärenderapporter om utredningar som avslutas utan vidare åtgärder inte kan anses uppfylla dessa krav. Övervakningskommittén vill betona att Europeiska datatillsynsmannen anfört att ”även om den tillämpliga lagstiftningen innehåller bestämmelser om överlämnande av upplysningar får detta bara ske om de båda ytterligare kraven också är uppfyllda. Huruvida överlämnandet uppfyller kraven måste bedömas från fall till fall. Personal vid Olaf som arbetar med uppföljningen bör därför tillämpa denna regel varje gång uppgifter ska överlämnas. Därmed undviker man att uppgifterna lämnas ut i onödan eller till obehöriga. För att regeln ska efterlevas föreslår Europeiska datatillsynsmannen att Olaf inrättar en rutin för att i en tjänsteanteckning i ärendet ange om överlämning av uppgifter i ärendet är nödvändig eller inte” (22). |
| --- | --- |

16.

Övervakningskommittén anser att en automatisk och systematisk utlämning av slutliga ärenderapporter om utredningar som avslutas utan vidare åtgärder inte kan anses uppfylla dessa krav. Övervakningskommittén vill betona att Europeiska datatillsynsmannen anfört att ”även om den tillämpliga lagstiftningen innehåller bestämmelser om överlämnande av upplysningar får detta bara ske om de båda ytterligare kraven också är uppfyllda. Huruvida överlämnandet uppfyller kraven måste bedömas från fall till fall. Personal vid Olaf som arbetar med uppföljningen bör därför tillämpa denna regel varje gång uppgifter ska överlämnas. Därmed undviker man att uppgifterna lämnas ut i onödan eller till obehöriga. För att regeln ska efterlevas föreslår Europeiska datatillsynsmannen att Olaf inrättar en rutin för att i en tjänsteanteckning i ärendet ange om överlämning av uppgifter i ärendet är nödvändig eller inte” (22).

| 17. | Övervakningskommittén anser att detta även är tillämpligt på ärenden som avslutas utan ytterligare åtgärder. Därför bör Olaf från fall till fall bedöma om dessa krav är uppfyllda innan man överlämnar personuppgifter till EU:s institutioner, organ eller byråer i ärenden som avslutats utan ytterligare åtgärder. Bedömningen av nödvändigheten kan också göras för en viss kategori av ärenden. Det är till exempel rimligt att anta att Europeiska kommissionen (eller någon annan institution eller något annat organ) kan behöva få veta vilka åtgärder Olaf vidtagit med anledning av de ursprungliga uppgifter som lämnats. Men övervakningskommittén noterar att Olaf i praktiken – oberoende av varifrån de ursprungliga uppgifterna kommit – lämnat ut de slutliga ärenderapporterna inte bara till Europeiska kommissionen utan även till andra institutioner som inte begärt informationen, och därmed helt utan kännedom om deras behov av informationen. |
| --- | --- |

17.

Övervakningskommittén anser att detta även är tillämpligt på ärenden som avslutas utan ytterligare åtgärder. Därför bör Olaf från fall till fall bedöma om dessa krav är uppfyllda innan man överlämnar personuppgifter till EU:s institutioner, organ eller byråer i ärenden som avslutats utan ytterligare åtgärder. Bedömningen av nödvändigheten kan också göras för en viss kategori av ärenden. Det är till exempel rimligt att anta att Europeiska kommissionen (eller någon annan institution eller något annat organ) kan behöva få veta vilka åtgärder Olaf vidtagit med anledning av de ursprungliga uppgifter som lämnats. Men övervakningskommittén noterar att Olaf i praktiken – oberoende av varifrån de ursprungliga uppgifterna kommit – lämnat ut de slutliga ärenderapporterna inte bara till Europeiska kommissionen utan även till andra institutioner som inte begärt informationen, och därmed helt utan kännedom om deras behov av informationen.

| 18. | Även om de ovannämnda kraven är uppfyllda kan slutliga ärenderapporter innehålla personuppgifter som inte är nödvändiga för att lagenligt utföra de uppgifter för vilka mottagaren har behörighet. Detta gäller i synnerhet personuppgifter om uppgiftslämnare och informanter. Övervakningskommittén vill på denna punkt framhålla Europeiska datatillsynsmannens uttalande om att Europeiska kommissionen inte behöver få kännedom om uppgiftslämnares personuppgifter för att vidta nödvändiga åtgärder för att skydda EU:s ekonomiska intressen (23) Olaf får därför inte överlämna dessa ärenderapporter utan att skydda uppgiftslämnarna och avlägsna personuppgifter om dem. |
| --- | --- |

18.

Även om de ovannämnda kraven är uppfyllda kan slutliga ärenderapporter innehålla personuppgifter som inte är nödvändiga för att lagenligt utföra de uppgifter för vilka mottagaren har behörighet. Detta gäller i synnerhet personuppgifter om uppgiftslämnare och informanter. Övervakningskommittén vill på denna punkt framhålla Europeiska datatillsynsmannens uttalande om att Europeiska kommissionen inte behöver få kännedom om uppgiftslämnares personuppgifter för att vidta nödvändiga åtgärder för att skydda EU:s ekonomiska intressen (23) Olaf får därför inte överlämna dessa ärenderapporter utan att skydda uppgiftslämnarna och avlägsna personuppgifter om dem.

| 19. | Övervakningskommittén noterar även att det enligt artikel 27.1 i förordning (EG) nr 45/2001 krävs förhandskontroller av den europeiska datatillsynsmannen för behandling av uppgifter som kan innebära särskilda risker för de registrerades fri- och rättigheter på grund av sin beskaffenhet, sin räckvidd eller sina ändamål. Förteckningen över vilka behandlingar som kan innebära sådana risker omfattar bland annat ”Behandling av uppgifter som rör [...] misstankar om brott, brott, brottmålsdomar eller säkerhetsåtgärder” samt ”Behandling där syftet är att bedöma den registrerades personlighet, t.ex. hans kompetens, prestationsförmåga eller uppträdande” (24). Övervakningskommittén noterar att Europeiska datatillsynsmannen ansett att Olaf vid internutredningar gör en analys av EU-tjänstemännens uppträdande. Behandlingen av personuppgifter i samband med Olafs interna administrativa utredningar kan därför jämställas med en behandling som avser ”[...] misstankar om brott, brott, brottmålsdomar eller säkerhetsåtgärder” (25). Eftersom Europeiska datatillsynsmannens förhandskontroll av behandlingen av personuppgifter i samband med internutredningar eller ytterligare åtgärder inte granskade frågan om överföring av slutliga ärenderapporter vid internutredningar som avslutas utan ytterligare åtgärder, anser övervakningskommittén att Olaf bör underrätta Europeiska datatillsynsmannen och begära ett yttrande i frågan. |
| --- | --- |

19.

Övervakningskommittén noterar även att det enligt artikel 27.1 i förordning (EG) nr 45/2001 krävs förhandskontroller av den europeiska datatillsynsmannen för behandling av uppgifter som kan innebära särskilda risker för de registrerades fri- och rättigheter på grund av sin beskaffenhet, sin räckvidd eller sina ändamål. Förteckningen över vilka behandlingar som kan innebära sådana risker omfattar bland annat ”Behandling av uppgifter som rör [...] misstankar om brott, brott, brottmålsdomar eller säkerhetsåtgärder” samt ”Behandling där syftet är att bedöma den registrerades personlighet, t.ex. hans kompetens, prestationsförmåga eller uppträdande” (24). Övervakningskommittén noterar att Europeiska datatillsynsmannen ansett att Olaf vid internutredningar gör en analys av EU-tjänstemännens uppträdande. Behandlingen av personuppgifter i samband med Olafs interna administrativa utredningar kan därför jämställas med en behandling som avser ”[...] misstankar om brott, brott, brottmålsdomar eller säkerhetsåtgärder” (25). Eftersom Europeiska datatillsynsmannens förhandskontroll av behandlingen av personuppgifter i samband med internutredningar eller ytterligare åtgärder inte granskade frågan om överföring av slutliga ärenderapporter vid internutredningar som avslutas utan ytterligare åtgärder, anser övervakningskommittén att Olaf bör underrätta Europeiska datatillsynsmannen och begära ett yttrande i frågan.

| 20. | Övervakningskommittén är bekymrad över att överlämnandet av uppgifter kan påverka de utreddas rättigheter och leda till skadeståndstalan vid Europeiska unionens domstol. Domstolen har uttalat att bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001 och artikel 8.3 i förordning (EG) nr 1073/1999 samt Olafs skyldighet att iaktta sekretess i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1073/1999 även ger enskilda som utreds av Olaf rättigheter (26). Om rättsreglerna överträds kan det medföra skadeståndsansvar för gemenskapen avseende Olafs rättsstridiga beteende, något som redan inträffat flera gånger. Detta skadar inte bara gemenskapen utan i synnerhet Olafs trovärdighet och rykte. |
| --- | --- |

20.

Övervakningskommittén är bekymrad över att överlämnandet av uppgifter kan påverka de utreddas rättigheter och leda till skadeståndstalan vid Europeiska unionens domstol. Domstolen har uttalat att bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001 och artikel 8.3 i förordning (EG) nr 1073/1999 samt Olafs skyldighet att iaktta sekretess i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1073/1999 även ger enskilda som utreds av Olaf rättigheter (26). Om rättsreglerna överträds kan det medföra skadeståndsansvar för gemenskapen avseende Olafs rättsstridiga beteende, något som redan inträffat flera gånger. Detta skadar inte bara gemenskapen utan i synnerhet Olafs trovärdighet och rykte.

| 21. | Övervakningskommittén är vidare bekymrad över att detta tillvägagångssätt skulle kunna äventyra utredningarna. I egenskap av internutredare är Olaf mycket beroende av att åtnjuta respekt och förtroende så att vittnen och uppgiftslämnare vågar träda fram och anmäla misstänkta bedrägerier eller korruption. Rapporteringen innebär ett direkt hot mot detta förtroende bland potentiella vittnen och uppgiftslämnare som istället troligen avskräcks från att bistå Olaf. Å andra sidan bör det noteras att utredningar kan ha avslutats utan vidare åtgärder av skäl som kan komma att förändras i framtiden. Om den slutliga ärenderapporten i sådana fall sprids utanför Olaf kan eventuella nya utredningar av frågan bli onödigt svåra att göra. |
| --- | --- |

21.

Övervakningskommittén är vidare bekymrad över att detta tillvägagångssätt skulle kunna äventyra utredningarna. I egenskap av internutredare är Olaf mycket beroende av att åtnjuta respekt och förtroende så att vittnen och uppgiftslämnare vågar träda fram och anmäla misstänkta bedrägerier eller korruption. Rapporteringen innebär ett direkt hot mot detta förtroende bland potentiella vittnen och uppgiftslämnare som istället troligen avskräcks från att bistå Olaf. Å andra sidan bör det noteras att utredningar kan ha avslutats utan vidare åtgärder av skäl som kan komma att förändras i framtiden. Om den slutliga ärenderapporten i sådana fall sprids utanför Olaf kan eventuella nya utredningar av frågan bli onödigt svåra att göra.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 22. | Överlämning av slutrapporter om internutredningar som avslutas utan ytterligare åtgärder är tveksam av en rad rent juridiska skäl som hänger samman med tystnadsplikten och skyddet av personuppgifter på det sätt som beskrivits ovan. Denna praxis påverkar också oundvikligen effektiviteten i Olafs utredningsverksamhet och kan ge övriga institutioner minst sagt olämpliga påtryckningsmedel på Olafs utredningsverksamhet, något som skulle skada allmänhetens förtroende och trovärdigheten avseende Olafs oberoende. |
| --- | --- |

22.

Överlämning av slutrapporter om internutredningar som avslutas utan ytterligare åtgärder är tveksam av en rad rent juridiska skäl som hänger samman med tystnadsplikten och skyddet av personuppgifter på det sätt som beskrivits ovan. Denna praxis påverkar också oundvikligen effektiviteten i Olafs utredningsverksamhet och kan ge övriga institutioner minst sagt olämpliga påtryckningsmedel på Olafs utredningsverksamhet, något som skulle skada allmänhetens förtroende och trovärdigheten avseende Olafs oberoende.

| 23. | Övervakningskommittén rekommenderar starkt att Olaf omprövar beslutet att till institutionerna, organen och byråerna lämna ut slutliga ärenderapporter om internutredningar som avslutats utan ytterligare åtgärder utan att först ha vidtagit alla åtgärder som krävs för att se till att överlämnandet är förenligt med EU-lagstiftningen och inte försvagar utredningarnas effektivitet och oberoende. |
| --- | --- |

23.

Övervakningskommittén rekommenderar starkt att Olaf omprövar beslutet att till institutionerna, organen och byråerna lämna ut slutliga ärenderapporter om internutredningar som avslutats utan ytterligare åtgärder utan att först ha vidtagit alla åtgärder som krävs för att se till att överlämnandet är förenligt med EU-lagstiftningen och inte försvagar utredningarnas effektivitet och oberoende.

---

(1)  Artikel 1 i förordning (EG) nr 1073/1999.

1

(2)  Artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999.

2

(3)  Meddelande om att ärendet avslutats utan vidare åtgärder.

3

(4)  Enligt Olafs handbok – Operativa förfaranden, punkt 3.4.3.6.2. Punkten har strukits i den nya versionen av handboken som uppdaterades i juli 2011.

4

(5)  Se protokollet från direktoratsmötet av den 23 juni 2011 (ej översatt till svenska).

5

(6)  Skriftlig not Ares (2011) 687782 av den 27 juni 2011, i originallydelse: ”Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l'Olaf ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services” (noten finns ej översatt till svenska).

6

(7)  Skriftlig not Ares (2011) 725801 av den 5 juli 2011 (ej översatt till svenska).

7

(8)  Noten ”par laquelle je [Europeiska kommissionens generalsekreterare] rappelais l'obligation faite à l'Olaf par le Règlement 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite” (noten finns ej översatt till svenska).

8

(9)  Det är dock bara i två av utredningarna som följebrevet till den slutliga ärenderapporten uttryckligen hänvisar till denna artikel som rättslig grund för överlämnandet.

9

(10)  Se Europeiska datatillsynsmannens yttrande om en förhandskontroll på begäran av Olafs uppgiftsskyddsombud avseende Olafs internutredningar, avgivet den 23 juni 2006, nr 2005-418.

10

(11)  SEK(2003) 871 konsoliderad, av den 14 augusti 2003 (ej översatt till svenska).

11

(12)  Artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999.

12

(13)  Artikel 1.3 i bilaga IX till tjänsteföreskrifterna: ”Om anklagelserna mot tjänstemannen, efter byråns utredning, inte kan styrkas skall Olafs direktör besluta att utredningen skall avslutas utan åtgärd, och skriftligen underrätta tjänstemannen och dennes institution om detta.”

13

(14)  Kommissionens beslut 1999/396/EG, EKSG, Euratom av den 2 juni 1999 om villkor och närmare bestämmelser för interna utredningar för att bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som kan skada gemenskapernas intressen (SEK[1999] 802) (EGT L 149, 16.6.1999, s. 57). För övriga institutioner, se interna beslut om tillämpning av förlagan till beslut i det interinstitutionella avtalet.

14

(15)  Enligt artikel 8.4 i förordning (EG) nr 1073/1999 ska Olafs generaldirektör ledamöterna i övervakningskommittén övervaka tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel (artikel 8) och i f.d. artiklarna 286 och 287 i fördraget.

15

(16)  Artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1073/1999 lyder: ”Alla uppgifter som överlämnas eller inhämtas i samband med interna utredningar skall, oavsett form, omfattas av tystnadsplikt och åtnjuta samma skydd som det som ges enligt de bestämmelser som gäller för gemenskapens institutioner. Uppgifterna får endast överlämnas till sådana personer inom Europeiska gemenskapernas eller medlemsstaternas institutioner som på grund av sin befattning skall känna till dem, och de får inte användas i andra syften än att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet.”

16

(17)  Se även övervakningskommitténs yttrande nr 5/2010, punkt 19.

17

(18)  Se även förstainstansrättens dom av den 12 september 2007 i mål T-259/03, Nikolaou mot kommissionen, punkt 191.

18

Nikolaou

kommissionen

(19)  Artikel 9.4 i förordning (EG) nr 1073/1999.

19

(20)  Artikel 7.1 i förordning (EG) nr 45/2001. Se även punkt 2.2.6 i det tidigare citerade yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen om internundersökningar.

20

(21)  Artikel 7.2 i förordning (EG) nr 45/2001.

21

(22)  Se punkt 2.2.6 i Europeiska datatillsynsmannens yttrande av den 27 mars 2007 om en förhandskontroll på begäran av Olafs uppgiftsskyddsombud avseende behandling av uppgifter i samband med uppföljning (disciplinär, administrativ, rättslig eller ekonomisk uppföljning) nr 2006-544, 2006-545, 2006-546 och 2006-547 (ej översatt till svenska).

22

(23)  Se punkt 3.4 i Europeiska datatillsynsmannens yttrande om samförståndsavtalet, nr 2009-011 (med originaltiteln Avis concernant une notification relative à un contrôle préalable reçue du délégué à la protection des données de la Commission européenne à propos de la gestion des informations transmises par l'Olaf dans le cadre du Memorandum of Understanding och ej översatt till svenska). Övervakningskommittén vill också framhålla att Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter framhållit att tjänstemän eller anställda i offentlig sektor som anmäler olagliga eller felaktiga beteenden på arbetsplatsen under vissa omständigheter bör skyddas, i synnerhet om den anställda ingår i en liten grupp med insyn i vad som pågår på arbetsplatsen och därmed har störst förutsättningar att agera för det allmänna bästa (se punkt 72 i domen av den 12 februari 2008 i mål 14277/04 Guja mot Moldavien, punkt 46 i domen av den 19 februari 2009 i mål 4063/04 Marchenko mot Ukraina samt punkt 63 i domen av den 21 juli 2011 i mål 28274/08, Heinisch mot Tyskland (ej översatta till svenska).

23

Avis concernant une notification relative à un contrôle préalable reçue du délégué à la protection des données de la Commission européenne à propos de la gestion des informations transmises par l'Olaf dans le cadre du Memorandum of Understanding

Guja

Moldavien

Marchenko

Ukraina

Heinisch

Tyskland

(24)  Artikel 27.2, led a och b, i förordning (EG) nr 45/2001.

24

(25)  Se punkt 2.2.1 i det tidigare citerade yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen om internutredningar.

25

(26)  Förstainstansrättens dom av den 8 juli 2008 i mål T-48/05, Franchet & Byk mot kommissionen (nr 2), punkt 218 samt dom av den 12 september 2007 i mål T-259/03, Nikolaou mot kommissionen, punkt 210.

26

Franchet & Byk

kommissionen

Nikolaou

kommissionen

---