# Jurnalul Oficial C 48/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.048.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 48 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5518 februarie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.048.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 48

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5518 februarie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2012/C 048/01 | Recomandarea Băncii Centrale Europene din 10 februarie 2012 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Bank of Greece (BCE/2012/1) | 1 |
| | AVIZE |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2012/C 048/02 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (IMI) | 2 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

2012/C 048/01

Recomandarea Băncii Centrale Europene din 10 februarie 2012 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Bank of Greece (BCE/2012/1)

1

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2012/C 048/02

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (IMI)

2

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2012/C 048/03 | Aviz în atenția persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/101/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată de Decizia 2012/97/PESC a Consiliului | 13 |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 048/04 | Rata de schimb a monedei euro | 14 |
| 2012/C 048/05 | Avizul Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante adoptat în cadrul reuniunii din 17 octombrie 2011 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/39.605 – CRT Glass – Raportor: Țările De Jos | 15 |
| 2012/C 048/06 | Raport final al consilierului-auditor – COMP/39.605 – CRT Glass | 16 |
| 2012/C 048/07 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 19 octombrie 2011 privind o procedură în temeiul articolului 101 din tratat și al articolului 53 din Acordul privind SEE (Cazul COMP/39.605 – CRT Glass) [notificat cu numărul C(2011) 7436 final]
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2012/C 048/03

Aviz în atenția persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/101/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată de Decizia 2012/97/PESC a Consiliului

13

Comisia Europeană

2012/C 048/04

Rata de schimb a monedei euro

14

2012/C 048/05

Avizul Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante adoptat în cadrul reuniunii din 17 octombrie 2011 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/39.605 – CRT Glass – Raportor: Țările De Jos

15

2012/C 048/06

Raport final al consilierului-auditor – COMP/39.605 – CRT Glass

16

2012/C 048/07

Rezumatul Deciziei Comisiei din 19 octombrie 2011 privind o procedură în temeiul articolului 101 din tratat și al articolului 53 din Acordul privind SEE (Cazul COMP/39.605 – CRT Glass) [notificat cu numărul C(2011) 7436 final]
   (
  1
  )

[notificat cu numărul C(2011) 7436 final]

1

18

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 048/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6499 – FCC/Mitsui Renewable Energy/FCC Energia) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 20 |
| 2012/C 048/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6468 – Forfarmers/Hendrix) (
  1
  ) | 22 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 048/10 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 23 |
| 2012/C 048/11 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 28 |
| 2012/C 048/12 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 32 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2012/C 048/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6499 – FCC/Mitsui Renewable Energy/FCC Energia) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

20

2012/C 048/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6468 – Forfarmers/Hendrix) (
  1
  )

1

22

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2012/C 048/10

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

23

2012/C 048/11

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

28

2012/C 048/12

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/1

---

RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 10 februarie 2012

către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Bank of Greece

(BCE/2012/1)

2012/C 48/01

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,

întrucât:

| (1) | Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

| (2) | Mandatul auditorilor externi ai Bank of Greece va înceta după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2011. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2012. |
| --- | --- |

(2)

Mandatul auditorilor externi ai Bank of Greece va înceta după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2011. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2012.

| (3) | Bank of Greece a selectat KPMG Certified Auditors A.E. drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2012-2016, |
| --- | --- |

(3)

Bank of Greece a selectat KPMG Certified Auditors A.E. drept auditor extern pentru exercițiile financiare 2012-2016,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Se recomandă ca KPMG Certified Auditors A.E. să fie desemnată auditorul extern al Bank of Greece pentru exercițiile financiare 2012-2016.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 10 februarie 2012.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/2

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („IMI”)

2012/C 48/02

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7 și 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2),

având în vedere solicitarea unui aviz în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

1.   INTRODUCERE

1.1.   Consultarea AEPD

| 1. | La 29 august 2011, Comisia a adoptat o propunere de regulament („propunerea” sau „regulamentul propus”) al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („IMI”) (3). Propunerea a fost transmisă Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) spre consultare în aceeași zi. |
| --- | --- |

1.

La 29 august 2011, Comisia a adoptat o propunere de regulament („propunerea” sau „regulamentul propus”) al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („IMI”) (3). Propunerea a fost transmisă Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) spre consultare în aceeași zi.

| 2. | Înainte de adoptarea propunerii, Autorității Europene pentru Protecția Datelor i s-a dat posibilitatea de a formula observații neoficiale cu privire la propunere și, înainte de aceasta, cu privire la Comunicarea Comisiei „O mai bună guvernanță a pieței unice prin intensificarea cooperării administrative: o strategie pentru extinderea și dezvoltarea Sistemului de informare al pieței interne («IMI»)” („Comunicarea privind strategia IMI”) (4), care a precedat propunerea. Multe dintre aceste observații au fost luate în considerare în cadrul propunerii și – în consecință – garanțiile privind protecția datelor existente în propunere au fost consolidate. |
| --- | --- |

2.

Înainte de adoptarea propunerii, Autorității Europene pentru Protecția Datelor i s-a dat posibilitatea de a formula observații neoficiale cu privire la propunere și, înainte de aceasta, cu privire la Comunicarea Comisiei „O mai bună guvernanță a pieței unice prin intensificarea cooperării administrative: o strategie pentru extinderea și dezvoltarea Sistemului de informare al pieței interne («IMI»)” („Comunicarea privind strategia IMI”) (4), care a precedat propunerea. Multe dintre aceste observații au fost luate în considerare în cadrul propunerii și – în consecință – garanțiile privind protecția datelor existente în propunere au fost consolidate.

| 3. | AEPD apreciază faptul că a fost consultată în mod oficial de către Comisie și că în preambulul propunerii a fost inclusă o trimitere la prezentul aviz. |
| --- | --- |

3.

AEPD apreciază faptul că a fost consultată în mod oficial de către Comisie și că în preambulul propunerii a fost inclusă o trimitere la prezentul aviz.

1.2.   Obiectivele și domeniul de aplicare al propunerii

| 4. | Sistemul IMI este un instrument din domeniul tehnologiei informației care permite autorităților competente din statele membre să schimbe informații în cadrul procesului de aplicare a legislației care reglementează piața internă. IMI permite autorităților naționale, regionale și locale din statele membre ale UE să comunice rapid și ușor cu omologii lor din alte țări europene. Acest lucru implică și prelucrarea datelor cu caracter personal relevante, inclusiv a datelor sensibile. |
| --- | --- |

4.

Sistemul IMI este un instrument din domeniul tehnologiei informației care permite autorităților competente din statele membre să schimbe informații în cadrul procesului de aplicare a legislației care reglementează piața internă. IMI permite autorităților naționale, regionale și locale din statele membre ale UE să comunice rapid și ușor cu omologii lor din alte țări europene. Acest lucru implică și prelucrarea datelor cu caracter personal relevante, inclusiv a datelor sensibile.

| 5. | Sistemul IMI a fost creat inițial ca un instrument de comunicare pentru schimburi de informații bilaterale realizate în conformitate cu Directiva privind calificările profesionale (5) și cu Directiva privind serviciile (6). IMI îi ajută pe utilizatori să identifice autoritatea corespunzătoare din altă țară care trebuie contactată și să comunice cu aceasta prin utilizarea unor seturi de întrebări și răspunsuri standard deja traduse (7). |
| --- | --- |

5.

Sistemul IMI a fost creat inițial ca un instrument de comunicare pentru schimburi de informații bilaterale realizate în conformitate cu Directiva privind calificările profesionale (5) și cu Directiva privind serviciile (6). IMI îi ajută pe utilizatori să identifice autoritatea corespunzătoare din altă țară care trebuie contactată și să comunice cu aceasta prin utilizarea unor seturi de întrebări și răspunsuri standard deja traduse (7).

| 6. | Cu toate acestea, IMI este conceput ca un sistem orizontal flexibil care să poată sprijini domenii multiple reglementate de legislația privind piața internă. Se preconizează că utilizarea sa va fi extinsă treptat pentru a sprijini în viitor domenii legislative suplimentare. |
| --- | --- |

6.

Cu toate acestea, IMI este conceput ca un sistem orizontal flexibil care să poată sprijini domenii multiple reglementate de legislația privind piața internă. Se preconizează că utilizarea sa va fi extinsă treptat pentru a sprijini în viitor domenii legislative suplimentare.

| 7. | Se intenționează ca și funcționalitățile sistemului IMI să fie extinse. În plus față de schimburile de informații bilaterale, mai sunt prevăzute sau deja implementate și alte funcționalități, cum ar fi „proceduri de notificare, mecanisme de alertă, acorduri de asistență reciprocă și rezolvarea problemelor” (8), precum și „liste de informații consultabile ulterior ca referință de către actorii IMI” (9). Multe dintre aceste funcționalități, dar nu toate, pot presupune și prelucrări de date cu caracter personal. |
| --- | --- |

7.

Se intenționează ca și funcționalitățile sistemului IMI să fie extinse. În plus față de schimburile de informații bilaterale, mai sunt prevăzute sau deja implementate și alte funcționalități, cum ar fi „proceduri de notificare, mecanisme de alertă, acorduri de asistență reciprocă și rezolvarea problemelor” (8), precum și „liste de informații consultabile ulterior ca referință de către actorii IMI” (9). Multe dintre aceste funcționalități, dar nu toate, pot presupune și prelucrări de date cu caracter personal.

| 8. | Propunerea are ca scop asigurarea unui temei juridic clar pentru sistemul IMI și a unui cadru cuprinzător privind protecția datelor. |
| --- | --- |

8.

Propunerea are ca scop asigurarea unui temei juridic clar pentru sistemul IMI și a unui cadru cuprinzător privind protecția datelor.

1.3.   Contextul propunerii: o abordare progresivă în vederea instituirii unui cadru cuprinzător privind protecția datelor pentru IMI

| 9. | În primăvara anului 2007, Comisia a solicitat ca avizul Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal [Grupul de lucru instituit în temeiul articolului 29 („WP29”)] să analizeze implicațiile sistemului IMI în ceea ce privește protecția datelor. WP29 a emis avizul la 20 septembrie 2007 (10). Avizul a recomandat Comisiei crearea unui temei juridic mai clar și a unor garanții specifice privind protecția datelor pentru schimbul de date din cadrul IMI. AEPD a participat în mod activ la lucrările subgrupului care s-a ocupat de IMI și a susținut concluziile avizului WP29. |
| --- | --- |

9.

În primăvara anului 2007, Comisia a solicitat ca avizul Grupului de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal [Grupul de lucru instituit în temeiul articolului 29 („WP29”)] să analizeze implicațiile sistemului IMI în ceea ce privește protecția datelor. WP29 a emis avizul la 20 septembrie 2007 (10). Avizul a recomandat Comisiei crearea unui temei juridic mai clar și a unor garanții specifice privind protecția datelor pentru schimbul de date din cadrul IMI. AEPD a participat în mod activ la lucrările subgrupului care s-a ocupat de IMI și a susținut concluziile avizului WP29.

| 10. | Ulterior, AEPD a continuat să ofere orientare Comisiei în legătură cu felul în care se poate asigura, pas cu pas, un cadru mai cuprinzător al protecției datelor pentru IMI (11). În cadrul acestei cooperări și începând cu emiterea avizului său privind punerea în aplicare a IMI (12), la 22 februarie 2008, AEPD a susținut cu consecvență necesitatea adoptării unui nou instrument juridic prin procedura legislativă ordinară, pentru a se institui un cadru mai cuprinzător al protecției datelor pentru IMI și pentru a se asigura securitatea juridică. În prezent a fost înaintată propunerea privind un astfel de instrument juridic (13). |
| --- | --- |

10.

Ulterior, AEPD a continuat să ofere orientare Comisiei în legătură cu felul în care se poate asigura, pas cu pas, un cadru mai cuprinzător al protecției datelor pentru IMI (11). În cadrul acestei cooperări și începând cu emiterea avizului său privind punerea în aplicare a IMI (12), la 22 februarie 2008, AEPD a susținut cu consecvență necesitatea adoptării unui nou instrument juridic prin procedura legislativă ordinară, pentru a se institui un cadru mai cuprinzător al protecției datelor pentru IMI și pentru a se asigura securitatea juridică. În prezent a fost înaintată propunerea privind un astfel de instrument juridic (13).

2.   ANALIZA PROPUNERII

2.1.   Opinii generale ale AEPD cu privire la propunere și la principalele provocări pe care le presupune reglementarea IMI

| 11. | Opiniile generale ale AEPD cu privire la IMI sunt favorabile. AEPD susține scopurile Comisiei de a crea un sistem electronic pentru schimbul de informații și de a reglementa aspectele privind protecția datelor din cadrul acestuia. Un asemenea sistem simplificat va îmbunătăți eficiența cooperării și va putea, de asemenea, să contribuie la asigurarea respectării legislației aplicabile privind protecția datelor. Sistemul poate face acestea prin oferirea unui cadru clar privind informațiile care pot fi schimbate, cu cine și în ce condiții. |
| --- | --- |

11.

Opiniile generale ale AEPD cu privire la IMI sunt favorabile. AEPD susține scopurile Comisiei de a crea un sistem electronic pentru schimbul de informații și de a reglementa aspectele privind protecția datelor din cadrul acestuia. Un asemenea sistem simplificat va îmbunătăți eficiența cooperării și va putea, de asemenea, să contribuie la asigurarea respectării legislației aplicabile privind protecția datelor. Sistemul poate face acestea prin oferirea unui cadru clar privind informațiile care pot fi schimbate, cu cine și în ce condiții.

| 12. | AEPD salută, de asemenea, propunerea de către Comisie a unui instrument juridic orizontal pentru IMI sub formă de regulament al Consiliului și al Parlamentului. AEPD constată cu satisfacție faptul că propunerea evidențiază în mod cuprinzător cele mai relevante aspecte ale protecției datelor legate de IMI. Observațiile sale trebuie interpretate în acest context favorabil. |
| --- | --- |

12.

AEPD salută, de asemenea, propunerea de către Comisie a unui instrument juridic orizontal pentru IMI sub formă de regulament al Consiliului și al Parlamentului. AEPD constată cu satisfacție faptul că propunerea evidențiază în mod cuprinzător cele mai relevante aspecte ale protecției datelor legate de IMI. Observațiile sale trebuie interpretate în acest context favorabil.

| 13. | Cu toate acestea, AEPD avertizează că instituirea unui sistem electronic centralizat unic pentru domenii multiple ale cooperării administrative prezintă și anumite riscuri. Acestea includ, în primul rând, faptul că ar putea fi realizat schimbul de informații cu mai multe date și într-un domeniu mai larg decât este strict necesar în scopul unei cooperări eficiente și că aceste date, incluzând date potențial învechite și inexacte, ar putea rămâne în sistemul electronic mai mult decât este necesar. Securitatea acestui sistem de informare accesibil utilizatorilor din 27 de state membre este, de asemenea, o chestiune delicată, întrucât siguranța sistemului este determinată de cea mai slabă verigă a lanțului. |
| --- | --- |

13.

Cu toate acestea, AEPD avertizează că instituirea unui sistem electronic centralizat unic pentru domenii multiple ale cooperării administrative prezintă și anumite riscuri. Acestea includ, în primul rând, faptul că ar putea fi realizat schimbul de informații cu mai multe date și într-un domeniu mai larg decât este strict necesar în scopul unei cooperări eficiente și că aceste date, incluzând date potențial învechite și inexacte, ar putea rămâne în sistemul electronic mai mult decât este necesar. Securitatea acestui sistem de informare accesibil utilizatorilor din 27 de state membre este, de asemenea, o chestiune delicată, întrucât siguranța sistemului este determinată de cea mai slabă verigă a lanțului.

Principalele provocări

| 14. | În ceea ce privește cadrul juridic al IMI care urmează să fie instituit prin regulamentul propus, AEPD atrage atenția asupra a două provocări principale:






  — | necesitatea asigurării consecvenței, respectând în același timp diversitatea; și |
| --- | --- | --- |

14.

În ceea ce privește cadrul juridic al IMI care urmează să fie instituit prin regulamentul propus, AEPD atrage atenția asupra a două provocări principale:

—

necesitatea asigurării consecvenței, respectând în același timp diversitatea; și

| — | necesitatea realizării unui echilibru între flexibilitate și securitate juridică. |
| --- | --- |

—

necesitatea realizării unui echilibru între flexibilitate și securitate juridică.

| 15. | Aceste provocări principale constituie puncte de referință importante și determină, în mare parte, abordarea adoptată de AEPD în prezentul aviz. |
| --- | --- |

15.

Aceste provocări principale constituie puncte de referință importante și determină, în mare parte, abordarea adoptată de AEPD în prezentul aviz.

Consecvență, cu respectarea diversității

| 16. | În primul rând, IMI este un sistem folosit în 27 de state membre. În stadiul actual al armonizării legislației europene, există diferențe considerabile între procedurile administrative naționale, precum și între legile naționale privind protecția datelor. IMI trebuie realizat astfel încât utilizatorii din fiecare dintre cele 27 de state membre să își poată respecta dreptul național, inclusiv legile naționale privind protecția datelor, atunci când fac schimb de date cu caracter personal prin intermediul sistemului IMI. În același timp, persoanele vizate trebuie să poată fi asigurate de faptul că datele lor vor fi protejate cu consecvență, chiar dacă se efectuează un transfer de date prin intermediul sistemului IMI către un alt stat membru. Asigurarea consecvenței, respectând în același timp diversitatea, reprezintă o provocare importantă pentru realizarea atât a infrastructurii tehnice, cât și a celei juridice a sistemului IMI. Trebuie evitate excesele în ceea ce privește complexitatea și fragmentarea. Operațiunile de prelucrare de date care se efectuează în sistemul IMI trebuie să fie transparente, iar responsabilitățile pentru luarea deciziilor referitoare la conceperea, întreținerea și utilizarea zilnică a sistemului, precum și la supravegherea acestuia, trebuie să fie alocate în mod clar. |
| --- | --- |

16.

În primul rând, IMI este un sistem folosit în 27 de state membre. În stadiul actual al armonizării legislației europene, există diferențe considerabile între procedurile administrative naționale, precum și între legile naționale privind protecția datelor. IMI trebuie realizat astfel încât utilizatorii din fiecare dintre cele 27 de state membre să își poată respecta dreptul național, inclusiv legile naționale privind protecția datelor, atunci când fac schimb de date cu caracter personal prin intermediul sistemului IMI. În același timp, persoanele vizate trebuie să poată fi asigurate de faptul că datele lor vor fi protejate cu consecvență, chiar dacă se efectuează un transfer de date prin intermediul sistemului IMI către un alt stat membru. Asigurarea consecvenței, respectând în același timp diversitatea, reprezintă o provocare importantă pentru realizarea atât a infrastructurii tehnice, cât și a celei juridice a sistemului IMI. Trebuie evitate excesele în ceea ce privește complexitatea și fragmentarea. Operațiunile de prelucrare de date care se efectuează în sistemul IMI trebuie să fie transparente, iar responsabilitățile pentru luarea deciziilor referitoare la conceperea, întreținerea și utilizarea zilnică a sistemului, precum și la supravegherea acestuia, trebuie să fie alocate în mod clar.

Realizarea unui echilibru între flexibilitate și securitate juridică

| 17. | În al doilea rând, spre deosebire de alte sisteme informatice de mare anvergură, precum Sistemul de informații Schengen, Sistemul de informații privind vizele, Sistemul de informații al vămilor sau Eurodac, care vizează, toate, cooperarea în domenii specifice și clar definite, IMI este un instrument orizontal pentru schimbul de informații și poate fi folosit pentru facilitarea schimbului de informații în multe domenii de politică diferite. Se preconizează că domeniul de aplicare al sistemului IMI se va extinde treptat și la alte domenii de politică, iar funcționalitățile acestuia se pot modifica, de asemenea, pentru a include chiar și tipuri de cooperare administrativă nespecificate până în prezent. Aceste trăsături distinctive ale IMI fac mai dificilă definirea clară a funcționalităților sistemului și a schimburilor de date care pot avea loc în sistem. Prin urmare, este cu atât mai dificil să definești clar garanțiile corespunzătoare privind protecția datelor. |
| --- | --- |

17.

În al doilea rând, spre deosebire de alte sisteme informatice de mare anvergură, precum Sistemul de informații Schengen, Sistemul de informații privind vizele, Sistemul de informații al vămilor sau Eurodac, care vizează, toate, cooperarea în domenii specifice și clar definite, IMI este un instrument orizontal pentru schimbul de informații și poate fi folosit pentru facilitarea schimbului de informații în multe domenii de politică diferite. Se preconizează că domeniul de aplicare al sistemului IMI se va extinde treptat și la alte domenii de politică, iar funcționalitățile acestuia se pot modifica, de asemenea, pentru a include chiar și tipuri de cooperare administrativă nespecificate până în prezent. Aceste trăsături distinctive ale IMI fac mai dificilă definirea clară a funcționalităților sistemului și a schimburilor de date care pot avea loc în sistem. Prin urmare, este cu atât mai dificil să definești clar garanțiile corespunzătoare privind protecția datelor.

| 18. | AEPD recunoaște faptul că este nevoie de flexibilitate și ia notă de dorința Comisiei ca regulamentul să „reziste probei timpului”. Acest lucru nu trebuie să determine, totuși, o lipsă de claritate sau de securitate juridică din punctul de vedere al funcționalităților sistemului și al garanțiilor privind protecția datelor care trebuie să fie puse în aplicare. Din acest motiv, propunerea trebuie să cuprindă dispoziții cât mai explicite ori de câte ori este posibil și să facă mai mult decât să reitereze principalele principii de protecție a datelor prevăzute în Directiva 95/46/CE și în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (14). |
| --- | --- |

18.

AEPD recunoaște faptul că este nevoie de flexibilitate și ia notă de dorința Comisiei ca regulamentul să „reziste probei timpului”. Acest lucru nu trebuie să determine, totuși, o lipsă de claritate sau de securitate juridică din punctul de vedere al funcționalităților sistemului și al garanțiilor privind protecția datelor care trebuie să fie puse în aplicare. Din acest motiv, propunerea trebuie să cuprindă dispoziții cât mai explicite ori de câte ori este posibil și să facă mai mult decât să reitereze principalele principii de protecție a datelor prevăzute în Directiva 95/46/CE și în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (14).

2.2.   Domeniul de aplicare al IMI și extinderea preconizată a acestuia (articolele 3 și 4)

2.2.1.   Introducere

| 19. | AEPD salută definirea clară în cadrul propunerii a domeniului de aplicare actual al sistemului IMI, în anexa I fiind enumerate actele relevante ale Uniunii pe baza cărora se poate face schimbul de informații. Acestea includ cooperarea în baza dispozițiilor specifice din Directiva privind calificările profesionale, Directiva privind serviciile și Directiva privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (15). |
| --- | --- |

19.

AEPD salută definirea clară în cadrul propunerii a domeniului de aplicare actual al sistemului IMI, în anexa I fiind enumerate actele relevante ale Uniunii pe baza cărora se poate face schimbul de informații. Acestea includ cooperarea în baza dispozițiilor specifice din Directiva privind calificările profesionale, Directiva privind serviciile și Directiva privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (15).

| 20. | Întrucât se preconizează că domeniul de aplicare al IMI se va extinde, domeniile potențiale de extindere sunt enumerate în anexa II. Elementele din anexa II pot fi transferate în anexa I printr-un act delegat care urmează să fie adoptat de Comisie în urma unei evaluări a impactului (16). |
| --- | --- |

20.

Întrucât se preconizează că domeniul de aplicare al IMI se va extinde, domeniile potențiale de extindere sunt enumerate în anexa II. Elementele din anexa II pot fi transferate în anexa I printr-un act delegat care urmează să fie adoptat de Comisie în urma unei evaluări a impactului (16).

| 21. | AEPD salută această metodă, întrucât: (i) delimitează clar domeniul de aplicare al IMI; (ii) asigură transparența; (iii) asigurând în același timp flexibilitatea pentru cazurile în care IMI va fi utilizat și pentru alte schimburi de informații în viitor. De asemenea, se previne astfel posibilitatea realizării vreunui schimb de informații prin intermediul IMI: (i) fără a dispune de un temei juridic adecvat în legislația specifică pieței interne care să permită sau să autorizeze schimbul de informații (17); și (ii) fără a include o trimitere la respectivul temei juridic în anexa I la regulament. |
| --- | --- |

21.

AEPD salută această metodă, întrucât: (i) delimitează clar domeniul de aplicare al IMI; (ii) asigură transparența; (iii) asigurând în același timp flexibilitatea pentru cazurile în care IMI va fi utilizat și pentru alte schimburi de informații în viitor. De asemenea, se previne astfel posibilitatea realizării vreunui schimb de informații prin intermediul IMI: (i) fără a dispune de un temei juridic adecvat în legislația specifică pieței interne care să permită sau să autorizeze schimbul de informații (17); și (ii) fără a include o trimitere la respectivul temei juridic în anexa I la regulament.

| 22. | În plus, există încă incertitudini referitoare la domeniul de aplicare al sistemului IMI, cu privire la domeniile de politică în care poate fi extins și cu privire la funcționalitățile care sunt sau pot fi incluse în IMI. |
| --- | --- |

22.

În plus, există încă incertitudini referitoare la domeniul de aplicare al sistemului IMI, cu privire la domeniile de politică în care poate fi extins și cu privire la funcționalitățile care sunt sau pot fi incluse în IMI.

| 23. | În primul rând, nu se poate exclude posibilitatea ca domeniul de aplicare al IMI să se extindă și la alte domenii de politică decât cele enumerate în anexa I și anexa II. Acest lucru se poate produce dacă utilizarea sistemului IMI pentru anumite tipuri de schimburi de informații este prevăzută nu într-un act delegat al Comisiei, ci într-un act adoptat de Parlament și de Consiliu într-un caz în care acest lucru nu a fost preconizat în anexa II (18). |
| --- | --- |

23.

În primul rând, nu se poate exclude posibilitatea ca domeniul de aplicare al IMI să se extindă și la alte domenii de politică decât cele enumerate în anexa I și anexa II. Acest lucru se poate produce dacă utilizarea sistemului IMI pentru anumite tipuri de schimburi de informații este prevăzută nu într-un act delegat al Comisiei, ci într-un act adoptat de Parlament și de Consiliu într-un caz în care acest lucru nu a fost preconizat în anexa II (18).

| 24. | În al doilea rând, chiar dacă este posibil ca în unele cazuri extinderea domeniului de aplicare la noi domenii de politică să nu necesite schimbări sau să necesite numai modificări mărunte la nivelul funcționalităților existente ale sistemului (19), alte extinderi pot să necesite funcționalități noi sau diferite sau modificări importante ale funcționalităților existente:






  — | deși propunerea se referă la câteva funcționalități existente sau preconizate, adesea aceste trimiteri nu sunt suficient de clare sau suficient de detaliate. Acest lucru este valabil, într-o măsură mai mică sau mai mare, pentru trimiterile la alerte, actori externi, liste de informații, acorduri de asistență reciprocă și soluționarea problemelor (20). Spre exemplificare, termenul „alertă”, care se referă la o funcționalitate existentă foarte importantă, este menționat o singură dată, la considerentul 10; |
| --- | --- | --- |

24.

În al doilea rând, chiar dacă este posibil ca în unele cazuri extinderea domeniului de aplicare la noi domenii de politică să nu necesite schimbări sau să necesite numai modificări mărunte la nivelul funcționalităților existente ale sistemului (19), alte extinderi pot să necesite funcționalități noi sau diferite sau modificări importante ale funcționalităților existente:

—

deși propunerea se referă la câteva funcționalități existente sau preconizate, adesea aceste trimiteri nu sunt suficient de clare sau suficient de detaliate. Acest lucru este valabil, într-o măsură mai mică sau mai mare, pentru trimiterile la alerte, actori externi, liste de informații, acorduri de asistență reciprocă și soluționarea problemelor (20). Spre exemplificare, termenul „alertă”, care se referă la o funcționalitate existentă foarte importantă, este menționat o singură dată, la considerentul 10;

| — | conform regulamentului propus, este posibil să se adopte noi tipuri de funcționalități care nu sunt menționate deloc în propunere; |
| --- | --- |

—

conform regulamentului propus, este posibil să se adopte noi tipuri de funcționalități care nu sunt menționate deloc în propunere;

| — | sistemul IMI a fost descris până în prezent ca un instrument informatic destinat schimbului de informații: cu alte cuvinte, un instrument de comunicare (a se vedea, de exemplu, articolul 3 din propunere). Totuși, unele dintre funcționalitățile menționate în propunere, inclusiv funcția de „listă de informații”, par să depășească acest rol. Propunerea de prelungire a perioadelor de păstrare la cinci ani sugerează, de asemenea, un pas către transformarea în „bază de date”. Aceste evoluții ar schimba fundamental natura sistemului IMI (21). |
| --- | --- |

—

sistemul IMI a fost descris până în prezent ca un instrument informatic destinat schimbului de informații: cu alte cuvinte, un instrument de comunicare (a se vedea, de exemplu, articolul 3 din propunere). Totuși, unele dintre funcționalitățile menționate în propunere, inclusiv funcția de „listă de informații”, par să depășească acest rol. Propunerea de prelungire a perioadelor de păstrare la cinci ani sugerează, de asemenea, un pas către transformarea în „bază de date”. Aceste evoluții ar schimba fundamental natura sistemului IMI (21).

2.2.2.   Recomandări

| 25. | În vederea eliminării acestor incertitudini, AEPD recomandă o abordare dublă. AEPD propune, în primul rând, ca funcționalitățile care sunt deja previzibile să fie clarificate și abordate într-un mod mai explicit, iar în al doilea rând, să se aplice garanții procedurale adecvate prin care să se garanteze că protecția datelor va fi analizată cu atenție și în cursul evoluției de viitor a IMI. |
| --- | --- |

25.

În vederea eliminării acestor incertitudini, AEPD recomandă o abordare dublă. AEPD propune, în primul rând, ca funcționalitățile care sunt deja previzibile să fie clarificate și abordate într-un mod mai explicit, iar în al doilea rând, să se aplice garanții procedurale adecvate prin care să se garanteze că protecția datelor va fi analizată cu atenție și în cursul evoluției de viitor a IMI.

Clarificarea funcționalităților deja existente sau previzibile (de exemplu, schimburi bilaterale, alerte, liste de informații, rezolvarea problemelor și actorii externi)

| 26. | AEPD recomandă ca regulamentul să fie mai explicit în privința funcționalităților, atunci când acestea sunt deja cunoscute, așa cum este cazul schimburilor de informații la care se referă anexele I și II. |
| --- | --- |

26.

AEPD recomandă ca regulamentul să fie mai explicit în privința funcționalităților, atunci când acestea sunt deja cunoscute, așa cum este cazul schimburilor de informații la care se referă anexele I și II.

| 27. | De exemplu, ar putea fi prevăzute măsuri mai concrete și mai clare pentru integrarea SOLVIT (22) în IMI (prevederi privind „actorii externi” și „soluționarea problemelor”) și pentru directoarele de profesioniști și furnizori de servicii (prevederi privind „listele de informații”). |
| --- | --- |

27.

De exemplu, ar putea fi prevăzute măsuri mai concrete și mai clare pentru integrarea SOLVIT (22) în IMI (prevederi privind „actorii externi” și „soluționarea problemelor”) și pentru directoarele de profesioniști și furnizori de servicii (prevederi privind „listele de informații”).

| 28. | Ar trebui, de asemenea, aduse clarificări suplimentare cu privire la „alerte”, care sunt deja folosite în temeiul Directivei privind serviciile și pot fi introduse și în domenii de politică suplimentare. În special „alerta” ca funcționalitate ar trebui definită clar la articolul 5 (împreună cu alte funcționalități, precum schimburile de informații bilaterale și listele de informații). De asemenea, trebuie clarificate și drepturile de acces și perioadele de păstrare (23). |
| --- | --- |

28.

Ar trebui, de asemenea, aduse clarificări suplimentare cu privire la „alerte”, care sunt deja folosite în temeiul Directivei privind serviciile și pot fi introduse și în domenii de politică suplimentare. În special „alerta” ca funcționalitate ar trebui definită clar la articolul 5 (împreună cu alte funcționalități, precum schimburile de informații bilaterale și listele de informații). De asemenea, trebuie clarificate și drepturile de acces și perioadele de păstrare (23).

Garanțiile procedurale (evaluarea impactului asupra protecției datelor și consultarea autorităților de protecție a datelor)

| 29. | În cazul în care intenția este ca regulamentul să rămână „rezistent la proba timpului” din punctul de vedere al funcționalităților suplimentare ce pot deveni necesare pe termen mai lung, permițând astfel introducerea unor funcționalități suplimentare nedefinite încă în regulament, acest lucru trebuie să fie însoțit de garanții procedurale adecvate, care să asigure introducerea unor dispoziții corespunzătoare privind punerea în aplicare a garanțiilor necesare privind protecția datelor, înainte de exploatarea noii funcționalități. Același lucru trebuie să se aplice și pentru extinderile în noi domenii de politică, atunci când extinderea respectivă are un impact asupra protecției datelor. |
| --- | --- |

29.

În cazul în care intenția este ca regulamentul să rămână „rezistent la proba timpului” din punctul de vedere al funcționalităților suplimentare ce pot deveni necesare pe termen mai lung, permițând astfel introducerea unor funcționalități suplimentare nedefinite încă în regulament, acest lucru trebuie să fie însoțit de garanții procedurale adecvate, care să asigure introducerea unor dispoziții corespunzătoare privind punerea în aplicare a garanțiilor necesare privind protecția datelor, înainte de exploatarea noii funcționalități. Același lucru trebuie să se aplice și pentru extinderile în noi domenii de politică, atunci când extinderea respectivă are un impact asupra protecției datelor.

| 30. | AEPD recomandă un mecanism clar care să asigure realizarea unei analize atente a motivelor de îngrijorare legate de protecția datelor, înainte de fiecare extindere a funcționalităților sau extindere în noi domenii de politică și, dacă este necesar, punerea în aplicare a unor garanții suplimentare sau măsuri tehnice în arhitectura IMI. În special:






  — | evaluarea impactului menționată la pagina 7 din expunerea de motive ar trebui să fie solicitată în mod explicit chiar în regulament și ar trebui să cuprindă și o evaluare a impactului asupra protecției datelor, care să arate concret dacă și ce modificări sunt necesare privind modul în care este conceput IMI, astfel încât acesta să cuprindă în continuare garanții adecvate privind protecția datelor, care să includă și noile domenii de politică și/sau funcționalități; |
| --- | --- | --- |

30.

AEPD recomandă un mecanism clar care să asigure realizarea unei analize atente a motivelor de îngrijorare legate de protecția datelor, înainte de fiecare extindere a funcționalităților sau extindere în noi domenii de politică și, dacă este necesar, punerea în aplicare a unor garanții suplimentare sau măsuri tehnice în arhitectura IMI. În special:

—

evaluarea impactului menționată la pagina 7 din expunerea de motive ar trebui să fie solicitată în mod explicit chiar în regulament și ar trebui să cuprindă și o evaluare a impactului asupra protecției datelor, care să arate concret dacă și ce modificări sunt necesare privind modul în care este conceput IMI, astfel încât acesta să cuprindă în continuare garanții adecvate privind protecția datelor, care să includă și noile domenii de politică și/sau funcționalități;

| — | regulamentul ar trebui să prevadă explicit necesitatea consultării AEPD și a autorităților naționale de protecție a datelor înainte de fiecare extindere a IMI. Această consultare poate avea loc prin intermediul mecanismului prevăzut pentru supravegherea coordonată, la articolul 20. |
| --- | --- |

—

regulamentul ar trebui să prevadă explicit necesitatea consultării AEPD și a autorităților naționale de protecție a datelor înainte de fiecare extindere a IMI. Această consultare poate avea loc prin intermediul mecanismului prevăzut pentru supravegherea coordonată, la articolul 20.

| 31. | Aceste garanții procedurale (evaluarea impactului asupra protecției datelor și consultarea) trebuie aplicate atât unei extinderi printr-un act delegat al Comisiei (care transferă un element din anexa II în anexa I), cât și unei extinderi printr-un regulament al Parlamentului și al Consiliului care adaugă un element ce nu a fost enumerat în anexa II. |
| --- | --- |

31.

Aceste garanții procedurale (evaluarea impactului asupra protecției datelor și consultarea) trebuie aplicate atât unei extinderi printr-un act delegat al Comisiei (care transferă un element din anexa II în anexa I), cât și unei extinderi printr-un regulament al Parlamentului și al Consiliului care adaugă un element ce nu a fost enumerat în anexa II.

| 32. | În cele din urmă, AEPD recomandă ca regulamentul să clarifice dacă domeniul de aplicare al actelor delegate pe care Comisia va fi împuternicită să le adopte în temeiul articolului 23 va include și alte aspecte decât transferarea unor elemente din anexa II în anexa I. Dacă este posibil, Comisia ar trebui să fie împuternicită prin regulament să adopte anumite acte de punere în aplicare sau delegate pentru a defini în continuare orice funcționalitate suplimentară a sistemului sau pentru a răspunde motivelor de îngrijorare legate de protecția datelor care ar putea apărea în viitor. |
| --- | --- |

32.

În cele din urmă, AEPD recomandă ca regulamentul să clarifice dacă domeniul de aplicare al actelor delegate pe care Comisia va fi împuternicită să le adopte în temeiul articolului 23 va include și alte aspecte decât transferarea unor elemente din anexa II în anexa I. Dacă este posibil, Comisia ar trebui să fie împuternicită prin regulament să adopte anumite acte de punere în aplicare sau delegate pentru a defini în continuare orice funcționalitate suplimentară a sistemului sau pentru a răspunde motivelor de îngrijorare legate de protecția datelor care ar putea apărea în viitor.

2.3.   Roluri, competențe și responsabilități (articolele 7-9)

| 33. | AEPD salută faptul că un capitol întreg (capitolul II) a fost dedicat clarificării funcțiilor și responsabilităților diferiților actori implicați în IMI. Dispozițiile respective ar putea fi consolidate și mai mult conform celor ce urmează. |
| --- | --- |

33.

AEPD salută faptul că un capitol întreg (capitolul II) a fost dedicat clarificării funcțiilor și responsabilităților diferiților actori implicați în IMI. Dispozițiile respective ar putea fi consolidate și mai mult conform celor ce urmează.

| 34. | Articolul 9 descrie responsabilitățile care decurg din rolul de controlor al Comisiei. AEPD recomandă în continuare includerea unei prevederi suplimentare referitoare la rolul Comisiei de a asigura conceperea sistemului cu aplicarea principiului „luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”, precum și la rolul acesteia de coordonare în ceea ce privește aspectele de protecție a datelor. |
| --- | --- |

34.

Articolul 9 descrie responsabilitățile care decurg din rolul de controlor al Comisiei. AEPD recomandă în continuare includerea unei prevederi suplimentare referitoare la rolul Comisiei de a asigura conceperea sistemului cu aplicarea principiului „luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”, precum și la rolul acesteia de coordonare în ceea ce privește aspectele de protecție a datelor.

| 35. | AEPD constată cu satisfacție faptul că sarcinile coordonatorilor IMI enumerate la articolul 7 cuprind acum în mod explicit sarcini de coordonare legate de protecția datelor, inclusiv rolul de punct de contact pentru Comisie. AEPD recomandă să se precizeze în mod suplimentar faptul că aceste sarcini de coordonare includ si menținerea contactului cu autoritățile naționale de protecție a datelor. |
| --- | --- |

35.

AEPD constată cu satisfacție faptul că sarcinile coordonatorilor IMI enumerate la articolul 7 cuprind acum în mod explicit sarcini de coordonare legate de protecția datelor, inclusiv rolul de punct de contact pentru Comisie. AEPD recomandă să se precizeze în mod suplimentar faptul că aceste sarcini de coordonare includ si menținerea contactului cu autoritățile naționale de protecție a datelor.

2.4.   Drepturi de acces (articolul 10)

| 36. | Articolul 10 prevede garanții cu privire la drepturile de acces. AEPD salută faptul că aceste dispoziții au fost consolidate în mod semnificativ ca urmare a observațiilor sale. |
| --- | --- |

36.

Articolul 10 prevede garanții cu privire la drepturile de acces. AEPD salută faptul că aceste dispoziții au fost consolidate în mod semnificativ ca urmare a observațiilor sale.

| 37. | Având în vedere caracterul orizontal și extensibil al IMI, este important să se asigure garantarea de către sistem a aplicării „zidurilor chinezești”, care limitează informațiile prelucrate într-un anumit domeniu de politică exclusiv la domeniul de politică respectiv: utilizatorii IMI trebuie: (i) să acceseze informațiile numai din motive care țin de necesitatea de a cunoaște; și (ii) să se limiteze la un singur domeniu de politică. |
| --- | --- |

37.

Având în vedere caracterul orizontal și extensibil al IMI, este important să se asigure garantarea de către sistem a aplicării „zidurilor chinezești”, care limitează informațiile prelucrate într-un anumit domeniu de politică exclusiv la domeniul de politică respectiv: utilizatorii IMI trebuie: (i) să acceseze informațiile numai din motive care țin de necesitatea de a cunoaște; și (ii) să se limiteze la un singur domeniu de politică.

| 38. | Dacă este inevitabil ca un utilizator IMI să aibă drept de acces la mai multe domenii de politică (cum se întâmplă, de exemplu, în cazul unora dintre oficiile guvernamentale locale), ar trebui, cel puțin, ca sistemul să nu permită combinarea informațiilor provenite din domenii de politică diferite. Eventualele excepții, dacă sunt necesare, trebuie prevăzute în legislația de aplicare sau într-un act al Uniunii, cu respectarea strictă a principiului limitării scopului. |
| --- | --- |

38.

Dacă este inevitabil ca un utilizator IMI să aibă drept de acces la mai multe domenii de politică (cum se întâmplă, de exemplu, în cazul unora dintre oficiile guvernamentale locale), ar trebui, cel puțin, ca sistemul să nu permită combinarea informațiilor provenite din domenii de politică diferite. Eventualele excepții, dacă sunt necesare, trebuie prevăzute în legislația de aplicare sau într-un act al Uniunii, cu respectarea strictă a principiului limitării scopului.

| 39. | Aceste principii sunt prezentate acum în textul regulamentului, dar ar putea fi consolidate și operaționalizate în continuare. |
| --- | --- |

39.

Aceste principii sunt prezentate acum în textul regulamentului, dar ar putea fi consolidate și operaționalizate în continuare.

| 40. | În ceea ce privește drepturile de acces ale Comisiei, AEPD salută faptul că articolul 9 alineatele (2) și (4) și articolul 10 alineatul (6) din propunere, coroborate, precizează că Comisia nu are acces la datele cu caracter personal transmise între statele membre, cu excepția cazurilor în care Comisia este desemnată ca participant la o procedură de cooperare administrativă. |
| --- | --- |

40.

În ceea ce privește drepturile de acces ale Comisiei, AEPD salută faptul că articolul 9 alineatele (2) și (4) și articolul 10 alineatul (6) din propunere, coroborate, precizează că Comisia nu are acces la datele cu caracter personal transmise între statele membre, cu excepția cazurilor în care Comisia este desemnată ca participant la o procedură de cooperare administrativă.

| 41. | Drepturile de acces ale actorilor externi și drepturile de acces la alerte trebuie, de asemenea, explicitate mai bine (24). În ceea ce privește alertele, AEPD recomandă ca regulamentul să prevadă faptul că alertele nu trebuie trimise automat tuturor autorităților competente relevante din toate statele membre, ci doar celor vizate, pe baza necesității de a cunoaște. Acest lucru nu exclude trimiterea alertelor către toate statele membre în anumite cazuri sau în anumite domenii de politică, dacă sunt vizate toate. În mod similar, este necesară o analiză de la caz la caz pentru a stabili dacă Comisia trebuie să aibă acces la alerte. |
| --- | --- |

41.

Drepturile de acces ale actorilor externi și drepturile de acces la alerte trebuie, de asemenea, explicitate mai bine (24). În ceea ce privește alertele, AEPD recomandă ca regulamentul să prevadă faptul că alertele nu trebuie trimise automat tuturor autorităților competente relevante din toate statele membre, ci doar celor vizate, pe baza necesității de a cunoaște. Acest lucru nu exclude trimiterea alertelor către toate statele membre în anumite cazuri sau în anumite domenii de politică, dacă sunt vizate toate. În mod similar, este necesară o analiză de la caz la caz pentru a stabili dacă Comisia trebuie să aibă acces la alerte.

2.5.   Păstrarea datelor cu caracter personal (articolele 13 și 14)

2.5.1.   Introducere

| 42. | Articolul 13 din propunere prelungește durata stocării datelor în sistemul IMI de la perioada actuală de șase luni (calculată de la închiderea cazului) la cinci ani, cu o „blocare” a datelor după 18 luni. În cursul perioadei de „blocare”, datele sunt accesibile doar urmând o procedură specifică de extragere, care poate fi inițiată numai la cererea persoanei vizate sau în cazul în care datele sunt necesare „în scopul dovedirii faptului că a avut loc un schimb de informații prin intermediul sistemului IMI”. |
| --- | --- |

42.

Articolul 13 din propunere prelungește durata stocării datelor în sistemul IMI de la perioada actuală de șase luni (calculată de la închiderea cazului) la cinci ani, cu o „blocare” a datelor după 18 luni. În cursul perioadei de „blocare”, datele sunt accesibile doar urmând o procedură specifică de extragere, care poate fi inițiată numai la cererea persoanei vizate sau în cazul în care datele sunt necesare „în scopul dovedirii faptului că a avut loc un schimb de informații prin intermediul sistemului IMI”.

| 43. | În realitate, în acest mod, datele sunt stocate în sistemul IMI pe parcursul a trei perioade distincte:






  — | între momentul introducerii și momentul închiderii cazului; |
| --- | --- | --- |

43.

În realitate, în acest mod, datele sunt stocate în sistemul IMI pe parcursul a trei perioade distincte:

—

între momentul introducerii și momentul închiderii cazului;

| — | după închiderea cazului, pentru o perioadă de 18 luni (25); |
| --- | --- |

—

după închiderea cazului, pentru o perioadă de 18 luni (25);

| — | după expirarea perioadei de 18 luni, sub formă de date blocate pentru o perioadă suplimentară de trei ani și șase luni (cu alte cuvinte, până la expirarea a cinci ani de la închiderea cazului). |
| --- | --- |

—

după expirarea perioadei de 18 luni, sub formă de date blocate pentru o perioadă suplimentară de trei ani și șase luni (cu alte cuvinte, până la expirarea a cinci ani de la închiderea cazului).

| 44. | În plus față de aceste norme generale, articolul 13 alineatul (2) permite păstrarea datelor într-o „listă de informații” atât timp cât este necesar în acest scop, cu acordul persoanei vizate sau atunci când „acest lucru este necesar pentru conformitatea cu un act al Uniunii”. În continuare, articolul 14 prevede un mecanism similar de blocare pentru păstrarea datelor cu caracter personal ale utilizatorilor IMI, pentru o perioadă de cinci ani de la data la care aceștia încetează a mai fi utilizatori IMI. |
| --- | --- |

44.

În plus față de aceste norme generale, articolul 13 alineatul (2) permite păstrarea datelor într-o „listă de informații” atât timp cât este necesar în acest scop, cu acordul persoanei vizate sau atunci când „acest lucru este necesar pentru conformitatea cu un act al Uniunii”. În continuare, articolul 14 prevede un mecanism similar de blocare pentru păstrarea datelor cu caracter personal ale utilizatorilor IMI, pentru o perioadă de cinci ani de la data la care aceștia încetează a mai fi utilizatori IMI.

| 45. | Nu există alte dispoziții specifice. Prin urmare, se intenționează, probabil, ca normele generale să se aplice nu doar schimburilor bilaterale, ci și alertelor, soluționării problemelor (ca și în SOLVIT (26)) și tuturor celorlalte funcționalități care implică prelucrarea datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

45.

Nu există alte dispoziții specifice. Prin urmare, se intenționează, probabil, ca normele generale să se aplice nu doar schimburilor bilaterale, ci și alertelor, soluționării problemelor (ca și în SOLVIT (26)) și tuturor celorlalte funcționalități care implică prelucrarea datelor cu caracter personal.

| 46. | AEPD are mai multe motive de îngrijorare cu privire la perioadele de păstrare, prin prisma articolului 6 alineatul (1) litera (e) din Directiva 95/46/CE și a articolului 4 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, ambele impunând ca datele cu caracter personal să fie păstrate pentru o perioadă de timp care nu o depășește pe cea necesară scopurilor pentru care au fost colectate sau pentru care sunt ulterior prelucrate. |
| --- | --- |

46.

AEPD are mai multe motive de îngrijorare cu privire la perioadele de păstrare, prin prisma articolului 6 alineatul (1) litera (e) din Directiva 95/46/CE și a articolului 4 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, ambele impunând ca datele cu caracter personal să fie păstrate pentru o perioadă de timp care nu o depășește pe cea necesară scopurilor pentru care au fost colectate sau pentru care sunt ulterior prelucrate.

2.5.2.   De la introducere și până la închiderea cazului: necesitatea unei închideri în timp util a cazului

| 47. | În ceea ce privește prima perioadă, de la introducere și până la închiderea cazului, AEPD este preocupată de riscul ca unele cazuri să nu se închidă niciodată sau să se închidă numai după o perioadă disproporționat de lungă de timp. Acest lucru poate avea drept rezultat rămânerea unor date cu caracter personal în baza de date pentru o perioadă de timp mai lungă decât cea necesară, sau chiar pe termen nedefinit. |
| --- | --- |

47.

În ceea ce privește prima perioadă, de la introducere și până la închiderea cazului, AEPD este preocupată de riscul ca unele cazuri să nu se închidă niciodată sau să se închidă numai după o perioadă disproporționat de lungă de timp. Acest lucru poate avea drept rezultat rămânerea unor date cu caracter personal în baza de date pentru o perioadă de timp mai lungă decât cea necesară, sau chiar pe termen nedefinit.

| 48. | AEPD înțelege progresele înregistrate de Comisie, la nivel practic, în reducerea restanțelor din cadrul IMI și faptul că există un sistem care funcționează pentru schimburile bilaterale, monitorizând închiderea în timp util a cazurilor și semnalând periodic întârzierile. În plus, o nouă modificare introdusă în funcționalitățile sistemului, ca urmare a unei abordări conform principiului „luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”, permite ca, printr-o singură apăsare de buton, să se accepte un răspuns și, în același timp, să se și închidă cazul. Înainte era nevoie de două acțiuni separate pentru acest lucru, iar aceasta ar putea explica unele dintre cazurile inactive rămase în sistem. |
| --- | --- |

48.

AEPD înțelege progresele înregistrate de Comisie, la nivel practic, în reducerea restanțelor din cadrul IMI și faptul că există un sistem care funcționează pentru schimburile bilaterale, monitorizând închiderea în timp util a cazurilor și semnalând periodic întârzierile. În plus, o nouă modificare introdusă în funcționalitățile sistemului, ca urmare a unei abordări conform principiului „luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”, permite ca, printr-o singură apăsare de buton, să se accepte un răspuns și, în același timp, să se și închidă cazul. Înainte era nevoie de două acțiuni separate pentru acest lucru, iar aceasta ar putea explica unele dintre cazurile inactive rămase în sistem.

| 49. | AEPD salută aceste eforturi depuse la nivel practic. Cu toate acestea, recomandă ca însuși textul regulamentului să prevadă garanții pentru închiderea în timp util a cazurilor în IMI și pentru ștergerea din baza de date a cazurilor inactive (cazuri fără activitate recentă). |
| --- | --- |

49.

AEPD salută aceste eforturi depuse la nivel practic. Cu toate acestea, recomandă ca însuși textul regulamentului să prevadă garanții pentru închiderea în timp util a cazurilor în IMI și pentru ștergerea din baza de date a cazurilor inactive (cazuri fără activitate recentă).

2.5.3.   De la închiderea cazului și până la expirarea a 18 luni: este justificată prelungirea perioadei de șase luni?

| 50. | AEPD propune să se reanalizeze dacă există o justificare adecvată pentru prelungirea perioadei actuale de șase luni la 18 luni de la închiderea cazului și, în caz afirmativ, dacă aceasta se aplică numai schimburilor de informații bilaterale sau și altor tipuri de funcționalități. IMI există deja de mai mulți ani, iar experiența practică acumulată în această privință ar trebui valorificată. |
| --- | --- |

50.

AEPD propune să se reanalizeze dacă există o justificare adecvată pentru prelungirea perioadei actuale de șase luni la 18 luni de la închiderea cazului și, în caz afirmativ, dacă aceasta se aplică numai schimburilor de informații bilaterale sau și altor tipuri de funcționalități. IMI există deja de mai mulți ani, iar experiența practică acumulată în această privință ar trebui valorificată.

| 51. | Dacă IMI rămâne un instrument pentru schimbul de informații (spre deosebire de un sistem de gestionare a dosarelor, o bază de date sau un sistem de arhivare) și dacă autoritățile competente dispun de mijloace de extragere din sistem a informațiilor pe care le-au primit (fie în formă electronică, fie pe hârtie, dar în orice caz într-un mod în care informațiile extrase să poată fi utilizate ca dovezi (27)), nu mai apare necesitatea ca datele să fie păstrate în IMI după închiderea cazului. |
| --- | --- |

51.

Dacă IMI rămâne un instrument pentru schimbul de informații (spre deosebire de un sistem de gestionare a dosarelor, o bază de date sau un sistem de arhivare) și dacă autoritățile competente dispun de mijloace de extragere din sistem a informațiilor pe care le-au primit (fie în formă electronică, fie pe hârtie, dar în orice caz într-un mod în care informațiile extrase să poată fi utilizate ca dovezi (27)), nu mai apare necesitatea ca datele să fie păstrate în IMI după închiderea cazului.

| 52. | În schimburile de informații bilaterale, o perioadă de păstrare (rezonabil de scurtă) după închiderea cazului poate fi justificată de eventuala necesitate de a pune întrebări de monitorizare chiar și după ce a fost acceptat un răspuns și, astfel, s-a închis un caz. Perioada actuală de șase luni pare a fi, prima facie, suficient de generoasă în acest scop. |
| --- | --- |

52.

În schimburile de informații bilaterale, o perioadă de păstrare (rezonabil de scurtă) după închiderea cazului poate fi justificată de eventuala necesitate de a pune întrebări de monitorizare chiar și după ce a fost acceptat un răspuns și, astfel, s-a închis un caz. Perioada actuală de șase luni pare a fi, prima facie, suficient de generoasă în acest scop.

2.5.4.   De la 18 luni la cinci ani: date „blocate”

| 53. | AEPD consideră că nu au fost oferite justificări suficiente de către Comisie cu privire la necesitatea și proporționalitatea păstrării „datelor blocate” pentru o perioadă de până la cinci ani. |
| --- | --- |

53.

AEPD consideră că nu au fost oferite justificări suficiente de către Comisie cu privire la necesitatea și proporționalitatea păstrării „datelor blocate” pentru o perioadă de până la cinci ani.

| 54. | Expunerea de motive, de la pagina 8, face trimitere la hotărârea Curții de Justiție din cauza Rijkeboer
   (28). AEPD recomandă Comisiei să reanalizeze implicațiile acestei cauze asupra păstrării datelor în sistemul IMI. În opinia sa, Rijkeboer nu impune ca sistemul să fie configurat astfel încât să se păstreze date timp de cinci ani de la închiderea cazului. |
| --- | --- |

54.

Expunerea de motive, de la pagina 8, face trimitere la hotărârea Curții de Justiție din cauza Rijkeboer
   (28). AEPD recomandă Comisiei să reanalizeze implicațiile acestei cauze asupra păstrării datelor în sistemul IMI. În opinia sa, Rijkeboer nu impune ca sistemul să fie configurat astfel încât să se păstreze date timp de cinci ani de la închiderea cazului.

| 55. | AEPD nu consideră că trimiterea la hotărârea din cauza Rijkeboer sau la drepturile persoanelor vizate de a avea acces la datele proprii reprezintă o justificare suficientă și adecvată pentru păstrarea datelor în IMI pentru o perioadă de cinci ani de la închiderea cazului. Chiar și păstrarea „datelor de registru” (definite strict ca excluzând orice conținut, printre altele toate atașamentele sau datele sensibile) poate fi o opțiune mai puțin intruzivă, care ar merita o analiză suplimentară. Cu toate acestea, nici măcar legat de această opțiune, AEPD nu are convingerea, în acest moment, că ar fi necesară sau proporțională. |
| --- | --- |

55.

AEPD nu consideră că trimiterea la hotărârea din cauza Rijkeboer sau la drepturile persoanelor vizate de a avea acces la datele proprii reprezintă o justificare suficientă și adecvată pentru păstrarea datelor în IMI pentru o perioadă de cinci ani de la închiderea cazului. Chiar și păstrarea „datelor de registru” (definite strict ca excluzând orice conținut, printre altele toate atașamentele sau datele sensibile) poate fi o opțiune mai puțin intruzivă, care ar merita o analiză suplimentară. Cu toate acestea, nici măcar legat de această opțiune, AEPD nu are convingerea, în acest moment, că ar fi necesară sau proporțională.

| 56. | În plus, lipsa de claritate cu privire la cei care pot accesa „datele blocate” și în ce scop este, de asemenea, problematică. Simpla referire la utilizarea „în scopul dovedirii faptului că a avut loc un schimb de informații” [precum cea de la articolul 13 alineatul (3)] nu este suficientă. Dacă dispoziția referitoare la „blocare” se menține, ar trebui, în orice caz, să se precizeze mai exact cine poate solicita o dovadă a faptului că a avut loc un schimb de informații și în ce context. În plus față de persoana vizată, ar mai avea și alte persoane dreptul de a solicita accesul? Dacă da, acestea ar fi exclusiv autoritățile competente și exclusiv cu scopul de a dovedi faptul că un anumit schimb de informații, cu un anumit conținut, a avut loc (în cazul în care schimbul respectiv este contestat de către autoritățile competente care au trimis sau au primit mesajul)? Se mai anticipează și alte utilizări posibile „în scopul dovedirii faptului că a avut loc un schimb de informații” (29)? |
| --- | --- |

56.

În plus, lipsa de claritate cu privire la cei care pot accesa „datele blocate” și în ce scop este, de asemenea, problematică. Simpla referire la utilizarea „în scopul dovedirii faptului că a avut loc un schimb de informații” [precum cea de la articolul 13 alineatul (3)] nu este suficientă. Dacă dispoziția referitoare la „blocare” se menține, ar trebui, în orice caz, să se precizeze mai exact cine poate solicita o dovadă a faptului că a avut loc un schimb de informații și în ce context. În plus față de persoana vizată, ar mai avea și alte persoane dreptul de a solicita accesul? Dacă da, acestea ar fi exclusiv autoritățile competente și exclusiv cu scopul de a dovedi faptul că un anumit schimb de informații, cu un anumit conținut, a avut loc (în cazul în care schimbul respectiv este contestat de către autoritățile competente care au trimis sau au primit mesajul)? Se mai anticipează și alte utilizări posibile „în scopul dovedirii faptului că a avut loc un schimb de informații” (29)?

2.5.5.   Alertele

| 57. | AEPD recomandă o distincție mai clară între alerte și listele de informații. Trebuie făcută diferența între folosirea unei alerte ca instrument de comunicare pentru avertizarea autorităților competente în legătură cu un anumit delict sau o suspiciune și stocarea acestei alerte într-o bază de date pentru o perioadă de timp prelungită sau chiar nedefinită. Stocarea informațiilor referitoare la alertă ar da naștere unor motive de îngrijorare suplimentare și ar necesita norme specifice și garanții suplimentare privind protecția datelor. |
| --- | --- |

57.

AEPD recomandă o distincție mai clară între alerte și listele de informații. Trebuie făcută diferența între folosirea unei alerte ca instrument de comunicare pentru avertizarea autorităților competente în legătură cu un anumit delict sau o suspiciune și stocarea acestei alerte într-o bază de date pentru o perioadă de timp prelungită sau chiar nedefinită. Stocarea informațiilor referitoare la alertă ar da naștere unor motive de îngrijorare suplimentare și ar necesita norme specifice și garanții suplimentare privind protecția datelor.

| 58. | Prin urmare, AEPD recomandă ca regulamentul să prevadă, ca normă implicită, ca: (i) – cu excepția cazului în care se prevedere altfel în legislația verticală și sub rezerva unor garanții suplimentare adecvate – alertelor să li se aplice o perioadă de păstrare de șase luni; și, mai important, ca (ii) această perioadă să fie calculată începând cu momentul trimiterii alertei. |
| --- | --- |

58.

Prin urmare, AEPD recomandă ca regulamentul să prevadă, ca normă implicită, ca: (i) – cu excepția cazului în care se prevedere altfel în legislația verticală și sub rezerva unor garanții suplimentare adecvate – alertelor să li se aplice o perioadă de păstrare de șase luni; și, mai important, ca (ii) această perioadă să fie calculată începând cu momentul trimiterii alertei.

| 59. | În mod alternativ, AEPD recomandă ca în regulamentul propus să se stabilească explicit garanții detaliate cu privire la alerte. AEPD este pregătită să ajute în continuare Comisia și legiuitorii cu recomandări în această privință, în cazul în care se adoptă această a doua abordare. |
| --- | --- |

59.

În mod alternativ, AEPD recomandă ca în regulamentul propus să se stabilească explicit garanții detaliate cu privire la alerte. AEPD este pregătită să ajute în continuare Comisia și legiuitorii cu recomandări în această privință, în cazul în care se adoptă această a doua abordare.

2.6.   Categorii speciale de date (articolul 15)

| 60. | AEPD salută diferențierea între datele cu caracter personal menționate la articolul 8 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE, pe de o parte, și datele cu caracter personal menționate la articolul 8 alineatul (5), pe de altă parte. De asemenea, AEPD salută faptul că regulamentul precizează clar categoriile speciale de date care pot fi prelucrate numai pe baza unui motiv specific menționat la articolul 8 din Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

60.

AEPD salută diferențierea între datele cu caracter personal menționate la articolul 8 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE, pe de o parte, și datele cu caracter personal menționate la articolul 8 alineatul (5), pe de altă parte. De asemenea, AEPD salută faptul că regulamentul precizează clar categoriile speciale de date care pot fi prelucrate numai pe baza unui motiv specific menționat la articolul 8 din Directiva 95/46/CE.

| 61. | În această privință, interpretarea AEPD este aceea că IMI va prelucra un volum semnificativ de date sensibile care intră sub incidența articolului 8 alineatul (2) din Directiva 95/46/CE. Într-adevăr, încă de la început, când a fost exploatat în scopul sprijinirii cooperării administrative în temeiul Directivei privind serviciile și al Directivei privind calificările profesionale, IMI a fost conceput pentru a prelucra astfel de date, în special date referitoare la evidențele infracțiunilor și contravențiilor care pot avea consecințe asupra dreptului profesionistului sau al furnizorului de servicii de a presta activitatea/serviciile respective într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

61.

În această privință, interpretarea AEPD este aceea că IMI va prelucra un volum semnificativ de date sensibile care intră sub incidența articolului 8 alineatul (2) din Directiva 95/46/CE. Într-adevăr, încă de la început, când a fost exploatat în scopul sprijinirii cooperării administrative în temeiul Directivei privind serviciile și al Directivei privind calificările profesionale, IMI a fost conceput pentru a prelucra astfel de date, în special date referitoare la evidențele infracțiunilor și contravențiilor care pot avea consecințe asupra dreptului profesionistului sau al furnizorului de servicii de a presta activitatea/serviciile respective într-un alt stat membru.

| 62. | În plus, este posibil ca în sistemul IMI să se prelucreze și o cantitate semnificativă de date sensibile conform articolului 8 alineatul (1) (în principal date din domeniul sănătății), după ce IMI se va extinde pentru a include un modul pentru SOLVIT (30). În cele din urmă, nu se poate exclude posibilitatea ca, în viitor, prin IMI să se colecteze și alte date sensibile, ad hoc sau în mod sistematic. |
| --- | --- |

62.

În plus, este posibil ca în sistemul IMI să se prelucreze și o cantitate semnificativă de date sensibile conform articolului 8 alineatul (1) (în principal date din domeniul sănătății), după ce IMI se va extinde pentru a include un modul pentru SOLVIT (30). În cele din urmă, nu se poate exclude posibilitatea ca, în viitor, prin IMI să se colecteze și alte date sensibile, ad hoc sau în mod sistematic.

2.7.   Securitatea (articolul 16 și considerentul 16)

| 63. | AEPD constată cu satisfacție faptul că articolul 16 se referă în mod explicit la obligația Comisiei de a-și respecta propriile norme interne adoptate conform articolului 22 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și de a adopta și actualiza în permanență un plan de securitate pentru IMI. |
| --- | --- |

63.

AEPD constată cu satisfacție faptul că articolul 16 se referă în mod explicit la obligația Comisiei de a-și respecta propriile norme interne adoptate conform articolului 22 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și de a adopta și actualiza în permanență un plan de securitate pentru IMI.

| 64. | Pentru a consolida și mai mult aceste dispoziții, AEPD recomandă ca regulamentul să impună o evaluare a riscului și o analiză a planului de securitate înainte de orice extindere a IMI într-un domeniu de politică nou sau înainte de adăugarea unei noi funcționalități cu impact asupra datelor cu caracter personal (31). |
| --- | --- |

64.

Pentru a consolida și mai mult aceste dispoziții, AEPD recomandă ca regulamentul să impună o evaluare a riscului și o analiză a planului de securitate înainte de orice extindere a IMI într-un domeniu de politică nou sau înainte de adăugarea unei noi funcționalități cu impact asupra datelor cu caracter personal (31).

| 65. | În plus, AEPD constată și faptul că articolul 16 și considerentul 16 se referă numai la obligațiile Comisiei și la rolul de supraveghere al AEPD. Această mențiune poate induce în eroare. Deși Comisia este, într-adevăr, operatorul sistemului și în această calitate răspunde de o parte predominantă din activitățile de menținere a securității IMI, obligații mai au și autoritățile competente care, la rândul lor, sunt supravegheate de autoritățile naționale de protecție a datelor. Prin urmare, articolul 16 și considerentul 16 ar trebui să se refere și la obligațiile privind securitatea aplicabile celorlalți actori IMI în temeiul Directivei 95/46/CE și la competențele de supraveghere care revin autorităților naționale de protecție a datelor. |
| --- | --- |

65.

În plus, AEPD constată și faptul că articolul 16 și considerentul 16 se referă numai la obligațiile Comisiei și la rolul de supraveghere al AEPD. Această mențiune poate induce în eroare. Deși Comisia este, într-adevăr, operatorul sistemului și în această calitate răspunde de o parte predominantă din activitățile de menținere a securității IMI, obligații mai au și autoritățile competente care, la rândul lor, sunt supravegheate de autoritățile naționale de protecție a datelor. Prin urmare, articolul 16 și considerentul 16 ar trebui să se refere și la obligațiile privind securitatea aplicabile celorlalți actori IMI în temeiul Directivei 95/46/CE și la competențele de supraveghere care revin autorităților naționale de protecție a datelor.

2.8.   Informațiile furnizate persoanelor vizate și transparența (articolul 17)

2.8.1.   Informații furnizate în statele membre

| 66. | În ceea ce privește articolul 17 alineatul (1), AEPD recomandă ca regulamentul să conțină mai multe dispoziții specifice care să asigure informarea deplină a persoanelor vizate cu privire la prelucrarea datelor lor în cadrul IMI. Având în vedere faptul că sistemul IMI este folosit de numeroase autorități competente, printre care multe oficii guvernamentale locale, se recomandă insistent ca transmiterea notificărilor să fie coordonată la nivel național. |
| --- | --- |

66.

În ceea ce privește articolul 17 alineatul (1), AEPD recomandă ca regulamentul să conțină mai multe dispoziții specifice care să asigure informarea deplină a persoanelor vizate cu privire la prelucrarea datelor lor în cadrul IMI. Având în vedere faptul că sistemul IMI este folosit de numeroase autorități competente, printre care multe oficii guvernamentale locale, se recomandă insistent ca transmiterea notificărilor să fie coordonată la nivel național.

2.8.2.   Informații furnizate de către Comisie

| 67. | Articolul 17 alineatul (2) litera (a) impune Comisiei să transmită o notificare privind confidențialitatea referitoare la activitățile de prelucrare a datelor proprii, în conformitate cu articolele 10 și 11 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. În plus, articolul 17 alineatul (2) litera (b) impune Comisiei să furnizeze, de asemenea, informații privind „aspectele legate de protecția datelor în cadrul procedurilor de cooperare administrativă în IMI menționate la articolul 12”. În sfârșit, articolul 17 alineatul (2) litera (c) impune Comisiei să furnizeze informații cu privire la „excepții sau limitări ale drepturilor persoanelor vizate menționate la articolul 19”. |
| --- | --- |

67.

Articolul 17 alineatul (2) litera (a) impune Comisiei să transmită o notificare privind confidențialitatea referitoare la activitățile de prelucrare a datelor proprii, în conformitate cu articolele 10 și 11 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. În plus, articolul 17 alineatul (2) litera (b) impune Comisiei să furnizeze, de asemenea, informații privind „aspectele legate de protecția datelor în cadrul procedurilor de cooperare administrativă în IMI menționate la articolul 12”. În sfârșit, articolul 17 alineatul (2) litera (c) impune Comisiei să furnizeze informații cu privire la „excepții sau limitări ale drepturilor persoanelor vizate menționate la articolul 19”.

| 68. | AEPD constată cu satisfacție introducerea acestor dispoziții, care contribuie la asigurarea transparenței operațiunilor de prelucrare a datelor în cadrul IMI. Conform observațiilor din secțiunea 2.1 de mai sus, în cazul unui sistem informatic folosit în 27 de state membre este crucial să se asigure consecvența în ceea ce privește operarea sistemului, garanțiile privind protecția datelor aplicate și informațiile furnizate persoanelor vizate (32). |
| --- | --- |

68.

AEPD constată cu satisfacție introducerea acestor dispoziții, care contribuie la asigurarea transparenței operațiunilor de prelucrare a datelor în cadrul IMI. Conform observațiilor din secțiunea 2.1 de mai sus, în cazul unui sistem informatic folosit în 27 de state membre este crucial să se asigure consecvența în ceea ce privește operarea sistemului, garanțiile privind protecția datelor aplicate și informațiile furnizate persoanelor vizate (32).

| 69. | În plus, dispozițiile articolului 17 alineatul (2) ar trebui să fie consolidate și mai mult. Comisia, în calitate de operator al sistemului, este cea mai potrivită pentru a prelua un rol proactiv în asigurarea unui prim „nivel” de notificare privind protecția datelor și în furnizarea altor informații relevante pentru persoanele vizate, pe site-ul său internet multilingv, precum și „în numele” autorităților competente, adică incluzând informațiile necesare în conformitate cu articolul 10 sau 11 din Directiva 95/46/CE. În acest caz, de cele mai multe ori ar fi suficient ca notificările transmise de autoritățile competente din statele membre să facă doar o trimitere la notificarea Comisiei, completând-o, după caz, cu orice informație suplimentară specifică impusă de dreptul național. |
| --- | --- |

69.

În plus, dispozițiile articolului 17 alineatul (2) ar trebui să fie consolidate și mai mult. Comisia, în calitate de operator al sistemului, este cea mai potrivită pentru a prelua un rol proactiv în asigurarea unui prim „nivel” de notificare privind protecția datelor și în furnizarea altor informații relevante pentru persoanele vizate, pe site-ul său internet multilingv, precum și „în numele” autorităților competente, adică incluzând informațiile necesare în conformitate cu articolul 10 sau 11 din Directiva 95/46/CE. În acest caz, de cele mai multe ori ar fi suficient ca notificările transmise de autoritățile competente din statele membre să facă doar o trimitere la notificarea Comisiei, completând-o, după caz, cu orice informație suplimentară specifică impusă de dreptul național.

| 70. | În plus, articolul 17 alineatul (2) litera (b) ar trebui să clarifice faptul că informațiile furnizate de către Comisie se vor referi în mod complet la toate domeniile de politică, la toate tipurile de proceduri de cooperare administrativă și la toate funcționalitățile din cadrul IMI și, de asemenea, vor include în mod explicit categoriile de date care pot fi prelucrate. Aceasta trebuie să includă publicarea pe site-ul internet al IMI a seturilor de întrebări folosite în cooperarea bilaterală, astfel cum se procedează în practică în prezent. |
| --- | --- |

70.

În plus, articolul 17 alineatul (2) litera (b) ar trebui să clarifice faptul că informațiile furnizate de către Comisie se vor referi în mod complet la toate domeniile de politică, la toate tipurile de proceduri de cooperare administrativă și la toate funcționalitățile din cadrul IMI și, de asemenea, vor include în mod explicit categoriile de date care pot fi prelucrate. Aceasta trebuie să includă publicarea pe site-ul internet al IMI a seturilor de întrebări folosite în cooperarea bilaterală, astfel cum se procedează în practică în prezent.

2.9.   Drepturile de acces, rectificare și anulare (articolul 18)

| 71. | AEPD dorește să se refere încă o dată, după cum s-a menționat în secțiunea 2.1 de mai sus, la faptul că este crucial să se asigure consecvența în ceea ce privește operarea sistemului și garanțiile care se aplică privind protecția datelor. Din acest motiv, AEPD ar explicita și mai mult dispozițiile referitoare la drepturile de acces, de corectare și de ștergere. |
| --- | --- |

71.

AEPD dorește să se refere încă o dată, după cum s-a menționat în secțiunea 2.1 de mai sus, la faptul că este crucial să se asigure consecvența în ceea ce privește operarea sistemului și garanțiile care se aplică privind protecția datelor. Din acest motiv, AEPD ar explicita și mai mult dispozițiile referitoare la drepturile de acces, de corectare și de ștergere.

| 72. | Articolul 18 ar trebui să precizeze cui trebuie să se adreseze persoanele vizate pentru a depune o cerere de acces. Acest lucru ar trebui să fie clar în privința accesului la date pe parcursul unor perioade de timp diferite:






  — | înainte de închiderea cazului; |
| --- | --- | --- |

72.

Articolul 18 ar trebui să precizeze cui trebuie să se adreseze persoanele vizate pentru a depune o cerere de acces. Acest lucru ar trebui să fie clar în privința accesului la date pe parcursul unor perioade de timp diferite:

—

înainte de închiderea cazului;

| — | după închiderea cazului, dar înainte de expirarea perioadei de păstrare de 18 luni; |
| --- | --- |

—

după închiderea cazului, dar înainte de expirarea perioadei de păstrare de 18 luni;

| — | și, în cele din urmă, în cursul perioadei în care datele sunt „blocate”. |
| --- | --- |

—

și, în cele din urmă, în cursul perioadei în care datele sunt „blocate”.

| 73. | Regulamentul ar trebui, de asemenea, să impună autorităților competente să coopereze în privința cererilor de acces, dacă este necesar. Corectarea și ștergerea ar trebui să se efectueze „cât mai curând, dar în termen de cel mult 60 de zile” mai degrabă decât „în termen de 60 de zile”. Ar trebui, de asemenea, să se facă trimiteri la posibilitatea creării unui modul de protecție a datelor și la posibilitatea adoptării soluțiilor de „luare în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii” în ceea ce privește cooperarea între autorități cu privire la drepturile de acces, precum și „împuternicirea persoanelor vizate”, de exemplu, acordându-le acces direct la datele lor, atunci când acest lucru este relevant și fezabil. |
| --- | --- |

73.

Regulamentul ar trebui, de asemenea, să impună autorităților competente să coopereze în privința cererilor de acces, dacă este necesar. Corectarea și ștergerea ar trebui să se efectueze „cât mai curând, dar în termen de cel mult 60 de zile” mai degrabă decât „în termen de 60 de zile”. Ar trebui, de asemenea, să se facă trimiteri la posibilitatea creării unui modul de protecție a datelor și la posibilitatea adoptării soluțiilor de „luare în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii” în ceea ce privește cooperarea între autorități cu privire la drepturile de acces, precum și „împuternicirea persoanelor vizate”, de exemplu, acordându-le acces direct la datele lor, atunci când acest lucru este relevant și fezabil.

2.10.   Supravegherea (articolul 20)

| 74. | În ultimii ani a fost elaborat modelul „supravegherii coordonate”. Acest model de supraveghere, astfel cum funcționează în prezent în Eurodac și în anumite părți ale Sistemului de informații al vămilor, a fost adoptat și pentru Sistemul de informații privind vizele (VIS) și pentru Sistemul de informații Schengen de a doua generație (SIS II). |
| --- | --- |

74.

În ultimii ani a fost elaborat modelul „supravegherii coordonate”. Acest model de supraveghere, astfel cum funcționează în prezent în Eurodac și în anumite părți ale Sistemului de informații al vămilor, a fost adoptat și pentru Sistemul de informații privind vizele (VIS) și pentru Sistemul de informații Schengen de a doua generație (SIS II).

| 75. | Acest model are trei niveluri:






  — | supravegherea la nivel național este asigurată de autoritățile naționale de protecție a datelor; |
| --- | --- | --- |

75.

Acest model are trei niveluri:

—

supravegherea la nivel național este asigurată de autoritățile naționale de protecție a datelor;

| — | supravegherea la nivelul UE este asigurată de AEPD; |
| --- | --- |

—

supravegherea la nivelul UE este asigurată de AEPD;

| — | coordonarea este asigurată prin reuniuni periodice și alte activități coordonate, sprijinite de AEPD prin îndeplinirea rolului de secretariat pentru acest mecanism de coordonare. |
| --- | --- |

—

coordonarea este asigurată prin reuniuni periodice și alte activități coordonate, sprijinite de AEPD prin îndeplinirea rolului de secretariat pentru acest mecanism de coordonare.

| 76. | Acest model care s-a bucurat de succes și s-a dovedit a fi eficient ar trebui luat în considerare în viitor pentru alte sisteme de informații. |
| --- | --- |

76.

Acest model care s-a bucurat de succes și s-a dovedit a fi eficient ar trebui luat în considerare în viitor pentru alte sisteme de informații.

| 77. | AEPD salută faptul că articolul 20 din propunere prevede în mod explicit supravegherea coordonată între autoritățile naționale de protecție a datelor și AEPD urmând – în linii mari – modelul stabilit în regulamentele VIS și SIS II (33). |
| --- | --- |

77.

AEPD salută faptul că articolul 20 din propunere prevede în mod explicit supravegherea coordonată între autoritățile naționale de protecție a datelor și AEPD urmând – în linii mari – modelul stabilit în regulamentele VIS și SIS II (33).

| 78. | AEPD ar dori o consolidare a dispozițiilor privind supravegherea coordonată, în anumite privințe și, în acest scop, se pronunță pentru introducerea unor dispoziții similare celor existente, de exemplu, în contextul Sistemului de informații privind vizele (articolele 41-43 din Regulamentul VIS) și al Schengen II (articolele 44-46 din Regulamentul SIS II) și preconizate pentru Eurodac (34). În special, ar fi util ca regulamentul:






  — | la articolul 20 alineatele (1) și (2), să stabilească și să împartă mai clar sarcinile de supraveghere ale autorităților naționale de protecție a datelor și respectiv ale AEPD (35); |
| --- | --- | --- |

78.

AEPD ar dori o consolidare a dispozițiilor privind supravegherea coordonată, în anumite privințe și, în acest scop, se pronunță pentru introducerea unor dispoziții similare celor existente, de exemplu, în contextul Sistemului de informații privind vizele (articolele 41-43 din Regulamentul VIS) și al Schengen II (articolele 44-46 din Regulamentul SIS II) și preconizate pentru Eurodac (34). În special, ar fi util ca regulamentul:

—

la articolul 20 alineatele (1) și (2), să stabilească și să împartă mai clar sarcinile de supraveghere ale autorităților naționale de protecție a datelor și respectiv ale AEPD (35);

| — | la articolul 20 alineatul (3), să precizeze faptul că autoritățile naționale de protecție a datelor și AEPD, acționând fiecare în conformitate cu propriile competențe, „cooperează activ” și „asigură o supraveghere coordonată a IMI” (mai degrabă decât să se refere doar la supravegherea coordonată, fără a menționa cooperarea activă) (36); și |
| --- | --- |

—

la articolul 20 alineatul (3), să precizeze faptul că autoritățile naționale de protecție a datelor și AEPD, acționând fiecare în conformitate cu propriile competențe, „cooperează activ” și „asigură o supraveghere coordonată a IMI” (mai degrabă decât să se refere doar la supravegherea coordonată, fără a menționa cooperarea activă) (36); și

| — | să precizeze mai în detaliu ce poate cuprinde cooperarea, de exemplu impunând autorităților naționale de protecție a datelor și AEPD, „acționând fiecare în conformitate cu propriile competențe, să facă schimb de informații relevante, să se asiste reciproc în realizarea activităților de audit și a inspecțiilor, să examineze dificultățile legate de interpretarea sau punerea în aplicare a Regulamentului IMI, să analizeze problemele care pot apărea în ceea ce privește exercitarea supravegherii independente sau a drepturilor persoanelor vizate, să formuleze propuneri armonizate în vederea găsirii unor soluții comune la eventualele probleme și să asigure sensibilizarea în privința drepturilor în materie de protecție a datelor, dacă este necesar” (37). |
| --- | --- |

—

să precizeze mai în detaliu ce poate cuprinde cooperarea, de exemplu impunând autorităților naționale de protecție a datelor și AEPD, „acționând fiecare în conformitate cu propriile competențe, să facă schimb de informații relevante, să se asiste reciproc în realizarea activităților de audit și a inspecțiilor, să examineze dificultățile legate de interpretarea sau punerea în aplicare a Regulamentului IMI, să analizeze problemele care pot apărea în ceea ce privește exercitarea supravegherii independente sau a drepturilor persoanelor vizate, să formuleze propuneri armonizate în vederea găsirii unor soluții comune la eventualele probleme și să asigure sensibilizarea în privința drepturilor în materie de protecție a datelor, dacă este necesar” (37).

| 79. | Acestea fiind spuse, AEPD este conștientă de dimensiunea actuală mai redusă, de natura diferită a datelor prelucrate, precum și de caracterul evolutiv al sistemului IMI. Prin urmare, AEPD recunoaște faptul că, în privința frecvenței reuniunilor și a auditurilor, ar fi recomandabilă mai multă flexibilitate. Pe scurt, AEPD recomandă ca regulamentul să prevadă normele minime necesare pentru asigurarea unei cooperări eficiente, dar fără să creeze sarcini administrative inutile. |
| --- | --- |

79.

Acestea fiind spuse, AEPD este conștientă de dimensiunea actuală mai redusă, de natura diferită a datelor prelucrate, precum și de caracterul evolutiv al sistemului IMI. Prin urmare, AEPD recunoaște faptul că, în privința frecvenței reuniunilor și a auditurilor, ar fi recomandabilă mai multă flexibilitate. Pe scurt, AEPD recomandă ca regulamentul să prevadă normele minime necesare pentru asigurarea unei cooperări eficiente, dar fără să creeze sarcini administrative inutile.

| 80. | Articolul 20 alineatul (3) din propunere nu impune reuniuni periodice, ci prevede doar că AEPD poate „invita autoritățile naționale de supraveghere să se reunească [...] dacă acest lucru este necesar”. AEPD salută faptul că aceste dispoziții lasă la latitudinea părților implicate să decidă cu privire la frecvența și modalitățile în care să aibă loc reuniunile, precum și alte detalii procedurale ale cooperării lor. Acestea pot fi convenite în cadrul normelor de procedură, care sunt deja menționate în propunere. |
| --- | --- |

80.

Articolul 20 alineatul (3) din propunere nu impune reuniuni periodice, ci prevede doar că AEPD poate „invita autoritățile naționale de supraveghere să se reunească [...] dacă acest lucru este necesar”. AEPD salută faptul că aceste dispoziții lasă la latitudinea părților implicate să decidă cu privire la frecvența și modalitățile în care să aibă loc reuniunile, precum și alte detalii procedurale ale cooperării lor. Acestea pot fi convenite în cadrul normelor de procedură, care sunt deja menționate în propunere.

| 81. | În ceea ce privește auditurile periodice, de asemenea poate fi mai eficient ca autoritățile care cooperează să aibă dreptul de a stabili, în normele lor de procedură, când și cu ce frecvență să aibă loc auditurile. Aceste lucruri pot să depindă de o serie de factori și pot să sufere modificări în timp. Prin urmare, AEPD sprijină abordarea Comisiei, care și în această privință permite mai multă flexibilitate. |
| --- | --- |

81.

În ceea ce privește auditurile periodice, de asemenea poate fi mai eficient ca autoritățile care cooperează să aibă dreptul de a stabili, în normele lor de procedură, când și cu ce frecvență să aibă loc auditurile. Aceste lucruri pot să depindă de o serie de factori și pot să sufere modificări în timp. Prin urmare, AEPD sprijină abordarea Comisiei, care și în această privință permite mai multă flexibilitate.

2.11.   Utilizarea IMI la nivel național

| 82. | AEPD salută faptul că propunerea prevede un temei juridic clar pentru utilizarea IMI la nivel național și că această utilizare este supusă mai multor condiții, inclusiv aceea că autoritatea națională de protecție a datelor trebuie consultată și că utilizarea respectivă trebuie să fie în conformitate cu dreptul național. |
| --- | --- |

82.

AEPD salută faptul că propunerea prevede un temei juridic clar pentru utilizarea IMI la nivel național și că această utilizare este supusă mai multor condiții, inclusiv aceea că autoritatea națională de protecție a datelor trebuie consultată și că utilizarea respectivă trebuie să fie în conformitate cu dreptul național.

2.12.   Schimbul de informații cu țări terțe (articolul 22)

| 83. | AEPD salută cerințele stabilite la articolul 22 alineatul (1) pentru schimburile de informații, precum și faptul că articolul 22 alineatul (3) asigură transparența procesului de extindere prin publicarea în Jurnalul Oficial a unei liste actualizate a țărilor terțe care utilizează sistemul IMI [articolul 22 alineatul (3)]. |
| --- | --- |

83.

AEPD salută cerințele stabilite la articolul 22 alineatul (1) pentru schimburile de informații, precum și faptul că articolul 22 alineatul (3) asigură transparența procesului de extindere prin publicarea în Jurnalul Oficial a unei liste actualizate a țărilor terțe care utilizează sistemul IMI [articolul 22 alineatul (3)].

| 84. | În plus, AEPD recomandă Comisiei să limiteze trimiterea la derogările în temeiul articolului 26 din Directiva 95/46/CE astfel încât să includă numai articolul 26 alineatul (2). Cu alte cuvinte: autoritățile competente sau alți actori externi dintr-o țară terță care nu își poate permite o protecție adecvată nu ar trebui să aibă acces direct la IMI decât în cazul în care există clauze contractuale corespunzătoare în vigoare. Aceste clauze ar trebui negociate la nivelul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

84.

În plus, AEPD recomandă Comisiei să limiteze trimiterea la derogările în temeiul articolului 26 din Directiva 95/46/CE astfel încât să includă numai articolul 26 alineatul (2). Cu alte cuvinte: autoritățile competente sau alți actori externi dintr-o țară terță care nu își poate permite o protecție adecvată nu ar trebui să aibă acces direct la IMI decât în cazul în care există clauze contractuale corespunzătoare în vigoare. Aceste clauze ar trebui negociate la nivelul Uniunii Europene.

| 85. | AEPD subliniază faptul că nu ar trebui folosite alte derogări, precum aceea ca „transferul să fie necesar sau impus prin lege pentru apărarea unui interes public important, sau pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în justiție”, pentru a justifica transferuri de date către țări terțe care folosesc accesul direct la IMI (38). |
| --- | --- |

85.

AEPD subliniază faptul că nu ar trebui folosite alte derogări, precum aceea ca „transferul să fie necesar sau impus prin lege pentru apărarea unui interes public important, sau pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în justiție”, pentru a justifica transferuri de date către țări terțe care folosesc accesul direct la IMI (38).

2.13.   Responsabilitatea (articolul 26)

| 86. | În concordanță cu consolidarea preconizată a acordurilor pentru creșterea responsabilității în cadrul analizei cadrului de protecție a datelor la nivelul UE (39), AEPD recomandă ca regulamentul să stabilească un cadru clar pentru instituirea unor mecanisme de control intern adecvate, care să asigure respectarea protecției datelor și să furnizeze dovezi în acest sens, și care să conțină cel puțin elementele menționate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

86.

În concordanță cu consolidarea preconizată a acordurilor pentru creșterea responsabilității în cadrul analizei cadrului de protecție a datelor la nivelul UE (39), AEPD recomandă ca regulamentul să stabilească un cadru clar pentru instituirea unor mecanisme de control intern adecvate, care să asigure respectarea protecției datelor și să furnizeze dovezi în acest sens, și care să conțină cel puțin elementele menționate în cele ce urmează.

| 87. | În acest context, AEPD salută cerința de la articolul 26 alineatul (2) din regulament, conform căreia o dată la trei ani Comisia trebuie să prezinte AEPD un raport privind aspectele referitoare la protecția datelor, inclusiv la securitate. Ar fi recomandabil ca regulamentul să clarifice faptul că AEPD, la rândul său, ar fi obligată să transmită raportul Comisiei la autoritățile naționale de protecție a datelor, în cadrul supravegherii coordonate menționate la articolul 20. De asemenea, ar fi util să se clarifice faptul că raportul trebuie să se refere, cu privire la fiecare domeniu de politică și la fiecare funcționalitate, la felul cum au fost abordate în practică cele mai importante principii și motive de îngrijorare privind protecția datelor (de exemplu, informațiile destinate persoanelor vizate, drepturile de acces, securitatea). |
| --- | --- |

87.

În acest context, AEPD salută cerința de la articolul 26 alineatul (2) din regulament, conform căreia o dată la trei ani Comisia trebuie să prezinte AEPD un raport privind aspectele referitoare la protecția datelor, inclusiv la securitate. Ar fi recomandabil ca regulamentul să clarifice faptul că AEPD, la rândul său, ar fi obligată să transmită raportul Comisiei la autoritățile naționale de protecție a datelor, în cadrul supravegherii coordonate menționate la articolul 20. De asemenea, ar fi util să se clarifice faptul că raportul trebuie să se refere, cu privire la fiecare domeniu de politică și la fiecare funcționalitate, la felul cum au fost abordate în practică cele mai importante principii și motive de îngrijorare privind protecția datelor (de exemplu, informațiile destinate persoanelor vizate, drepturile de acces, securitatea).

| 88. | În plus, regulamentul ar trebui să clarifice și necesitatea ca structura-cadru pentru mecanismele de control intern să includă și declarații de confidențialitate (incluzând și o analiză de risc privind securitatea), o politică de protecție a datelor (incluzând un plan de securitate) adoptată pe baza rezultatelor acestora, precum și verificări și audituri periodice. |
| --- | --- |

88.

În plus, regulamentul ar trebui să clarifice și necesitatea ca structura-cadru pentru mecanismele de control intern să includă și declarații de confidențialitate (incluzând și o analiză de risc privind securitatea), o politică de protecție a datelor (incluzând un plan de securitate) adoptată pe baza rezultatelor acestora, precum și verificări și audituri periodice.

2.14.   Luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii

| 89. | AEPD salută trimiterea la acest principiu care se face la considerentul 6 din regulament (40). AEPD recomandă ca, în afară de această trimitere, regulamentul să mai introducă și garanții specifice pentru luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii, precum:






  — | un modul de protecție a datelor care să permită persoanelor vizate să își exercite drepturile mai eficient (41); |
| --- | --- | --- |

89.

AEPD salută trimiterea la acest principiu care se face la considerentul 6 din regulament (40). AEPD recomandă ca, în afară de această trimitere, regulamentul să mai introducă și garanții specifice pentru luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii, precum:

—

un modul de protecție a datelor care să permită persoanelor vizate să își exercite drepturile mai eficient (41);

| — | o linie de demarcație clară între diferitele domenii de politică incluse în IMI („zidurile chinezești”) (42); |
| --- | --- |

—

o linie de demarcație clară între diferitele domenii de politică incluse în IMI („zidurile chinezești”) (42);

| — | soluții tehnice specifice care să limiteze capacitățile de căutare în directoare, informațiile referitoare la alerte și alte aspecte, pentru a asigura limitarea scopului; |
| --- | --- |

—

soluții tehnice specifice care să limiteze capacitățile de căutare în directoare, informațiile referitoare la alerte și alte aspecte, pentru a asigura limitarea scopului;

| — | măsuri specifice prin care să se asigure închiderea cazurilor fără activitate (43); |
| --- | --- |

—

măsuri specifice prin care să se asigure închiderea cazurilor fără activitate (43);

| — | garanții procedurale adecvate în contextul evoluțiilor viitoare (44). |
| --- | --- |

—

garanții procedurale adecvate în contextul evoluțiilor viitoare (44).

3.   CONCLUZII

| 90. | Opiniile generale ale AEPD cu privire la IMI sunt favorabile. AEPD susține scopurile Comisiei de a crea un sistem electronic pentru schimbul de informații și de a reglementa aspectele privind protecția datelor ale acestuia. De asemenea, AEPD salută propunerea de către Comisie a unui instrument juridic orizontal pentru IMI sub formă de regulament al Parlamentului și al Consiliului. AEPD constată cu satisfacție faptul că propunerea evidențiază în mod cuprinzător cele mai relevante aspecte ale protecției datelor legate de IMI. |
| --- | --- |

90.

Opiniile generale ale AEPD cu privire la IMI sunt favorabile. AEPD susține scopurile Comisiei de a crea un sistem electronic pentru schimbul de informații și de a reglementa aspectele privind protecția datelor ale acestuia. De asemenea, AEPD salută propunerea de către Comisie a unui instrument juridic orizontal pentru IMI sub formă de regulament al Parlamentului și al Consiliului. AEPD constată cu satisfacție faptul că propunerea evidențiază în mod cuprinzător cele mai relevante aspecte ale protecției datelor legate de IMI.

| 91. | În ceea ce privește cadrul juridic al IMI care urmează să fie instituit prin regulamentul propus, AEPD atrage atenția asupra a două provocări majore:






  — | necesitatea asigurării consecvenței, respectând în același timp diversitatea; și |
| --- | --- | --- |

91.

În ceea ce privește cadrul juridic al IMI care urmează să fie instituit prin regulamentul propus, AEPD atrage atenția asupra a două provocări majore:

—

necesitatea asigurării consecvenței, respectând în același timp diversitatea; și

| — | necesitatea realizării unui echilibru între flexibilitate și securitate juridică. |
| --- | --- |

—

necesitatea realizării unui echilibru între flexibilitate și securitate juridică.

| 92. | Funcționalitățile IMI care sunt deja previzibile ar trebui să fie clarificate și abordate într-un mod mai explicit. |
| --- | --- |

92.

Funcționalitățile IMI care sunt deja previzibile ar trebui să fie clarificate și abordate într-un mod mai explicit.

| 93. | Ar trebui să se aplice garanții procedurale adecvate, prin care să se asigure luarea atentă în considerare a protecției datelor în cursul dezvoltării viitoare a IMI. Printre acestea trebuie să se numere o evaluare a impactului și consultarea AEPD și a autorităților naționale de protecție a datelor înainte de fiecare extindere a domeniului de aplicare al IMI cu un domeniu de politică nou și/sau cu funcționalități noi. |
| --- | --- |

93.

Ar trebui să se aplice garanții procedurale adecvate, prin care să se asigure luarea atentă în considerare a protecției datelor în cursul dezvoltării viitoare a IMI. Printre acestea trebuie să se numere o evaluare a impactului și consultarea AEPD și a autorităților naționale de protecție a datelor înainte de fiecare extindere a domeniului de aplicare al IMI cu un domeniu de politică nou și/sau cu funcționalități noi.

| 94. | Drepturile de acces ale actorilor externi și drepturile de acces la alerte ar trebui să fie mai bine explicitate. |
| --- | --- |

94.

Drepturile de acces ale actorilor externi și drepturile de acces la alerte ar trebui să fie mai bine explicitate.

| 95. | În ceea ce privește perioadele de păstrare:






  — | regulamentul ar trebui să prevadă garanții privind închiderea în timp util a cazurilor în cadrul IMI și ștergerea din baza de date a cazurilor inactive (cazuri fără activitate recentă); |
| --- | --- | --- |

95.

În ceea ce privește perioadele de păstrare:

—

regulamentul ar trebui să prevadă garanții privind închiderea în timp util a cazurilor în cadrul IMI și ștergerea din baza de date a cazurilor inactive (cazuri fără activitate recentă);

| — | ar trebui să se reanalizeze dacă există o justificare adecvată pentru prelungirea perioadei actuale de șase luni la 18 luni de la închiderea cazului; |
| --- | --- |

—

ar trebui să se reanalizeze dacă există o justificare adecvată pentru prelungirea perioadei actuale de șase luni la 18 luni de la închiderea cazului;

| — | Comisia nu a oferit suficiente justificări cu privire la necesitatea și proporționalitatea păstrării „datelor blocate” pentru o perioadă de până la cinci ani și, prin urmare, această propunere ar trebui reanalizată; |
| --- | --- |

—

Comisia nu a oferit suficiente justificări cu privire la necesitatea și proporționalitatea păstrării „datelor blocate” pentru o perioadă de până la cinci ani și, prin urmare, această propunere ar trebui reanalizată;

| — | ar trebui să se facă o distincție mai clară între alerte și listele de informații. Regulamentul ar trebui să prevadă, ca normă implicită, ca: (i) – cu excepția cazului în care se prevedere altfel în legislația verticală și sub rezerva unor garanții suplimentare adecvate – alertelor să li se aplice o perioadă de păstrare de șase luni; și ca (ii) această perioadă să fie calculată de la momentul trimiterii alertei. |
| --- | --- |

—

ar trebui să se facă o distincție mai clară între alerte și listele de informații. Regulamentul ar trebui să prevadă, ca normă implicită, ca: (i) – cu excepția cazului în care se prevedere altfel în legislația verticală și sub rezerva unor garanții suplimentare adecvate – alertelor să li se aplice o perioadă de păstrare de șase luni; și ca (ii) această perioadă să fie calculată de la momentul trimiterii alertei.

| 96. | Regulamentul ar trebui să impună o evaluare a riscului și o revizuire a planului de securitate înainte de orice extindere a IMI într-un domeniu de politică nou sau înainte de adăugarea unei noi funcționalități cu impact asupra datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

96.

Regulamentul ar trebui să impună o evaluare a riscului și o revizuire a planului de securitate înainte de orice extindere a IMI într-un domeniu de politică nou sau înainte de adăugarea unei noi funcționalități cu impact asupra datelor cu caracter personal.

| 97. | Dispozițiile referitoare la informarea persoanelor vizate și la drepturile de acces ar trebui consolidate și ar trebui să încurajeze o abordare mai consecventă. |
| --- | --- |

97.

Dispozițiile referitoare la informarea persoanelor vizate și la drepturile de acces ar trebui consolidate și ar trebui să încurajeze o abordare mai consecventă.

| 98. | AEPD ar dori o consolidare a dispozițiilor privind supravegherea coordonată în anumite privințe și, în acest scop, susține introducerea unor dispoziții similare celor existente, de exemplu, în contextul Sistemului de informații privind vizele și al Sistemului Schengen II și preconizate pentru Eurodac. În ceea ce privește frecvența reuniunilor și a auditurilor, AEPD susține abordarea flexibilă a propunerii, menită să asigure stabilirea de către regulament a normelor minime necesare pentru asigurarea unei cooperări eficiente, dar fără crearea unor sarcini administrative inutile. |
| --- | --- |

98.

AEPD ar dori o consolidare a dispozițiilor privind supravegherea coordonată în anumite privințe și, în acest scop, susține introducerea unor dispoziții similare celor existente, de exemplu, în contextul Sistemului de informații privind vizele și al Sistemului Schengen II și preconizate pentru Eurodac. În ceea ce privește frecvența reuniunilor și a auditurilor, AEPD susține abordarea flexibilă a propunerii, menită să asigure stabilirea de către regulament a normelor minime necesare pentru asigurarea unei cooperări eficiente, dar fără crearea unor sarcini administrative inutile.

| 99. | Regulamentul ar trebui să prevadă că autoritățile competente sau alți actori externi dintr-o țară terță care nu permite o protecție adecvată pot avea acces direct la IMI numai în cazul în care există clauze contractuale corespunzătoare. Aceste clauze ar trebui negociate la nivelul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

99.

Regulamentul ar trebui să prevadă că autoritățile competente sau alți actori externi dintr-o țară terță care nu permite o protecție adecvată pot avea acces direct la IMI numai în cazul în care există clauze contractuale corespunzătoare. Aceste clauze ar trebui negociate la nivelul Uniunii Europene.

| 100. | Regulamentul ar trebui să stabilească un cadru clar pentru instituirea unor mecanisme de control intern adecvate, care să asigure respectarea protecției datelor și să furnizeze dovezi în acest sens, inclusiv declarații de confidențialitate (incluzând și o analiză de risc privind securitatea), o politică de protecție a datelor (incluzând un plan de securitate) adoptată pe baza rezultatelor acestora, precum și verificări și audituri periodice. |
| --- | --- |

100.

Regulamentul ar trebui să stabilească un cadru clar pentru instituirea unor mecanisme de control intern adecvate, care să asigure respectarea protecției datelor și să furnizeze dovezi în acest sens, inclusiv declarații de confidențialitate (incluzând și o analiză de risc privind securitatea), o politică de protecție a datelor (incluzând un plan de securitate) adoptată pe baza rezultatelor acestora, precum și verificări și audituri periodice.

| 101. | Regulamentul ar trebui să mai introducă și garanții specifice pentru luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii. |
| --- | --- |

101.

Regulamentul ar trebui să mai introducă și garanții specifice pentru luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii.

Adoptat la Bruxelles, 22 noiembrie 2011.

Giovanni BUTTARELLI

Adjunctul Autorității Europene pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  COM(2011) 522 final.

3

(4)  COM(2011) 75.

4

(5)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

5

(6)  Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (JO L 376, 27.12.2006, p. 36).

6

(7)  Pentru exemplificare, o întrebare tipică privind date sensibile ar putea fi: „Documentul anexat justifică în mod legal absența suspendării sau a interzicerii exercitării activităților profesionale relevante în caz de eroare profesională gravă sau de infracțiune penală cu privire la (profesionistul migrant)?”.

7

(8)  A se vedea considerentul 10.

8

(9)  A se vedea articolul 13 alineatul (2).

9

(10)  Avizul nr. 7/2007 al WP29 privind aspecte de protecție a datelor legate de Sistemul de informare al pieței interne (IMI), WP140. Disponibil la: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/docs/wpdocs/2007/wp140_en.pdf

10

(11)  Documentele-cheie referitoare la această cooperare sunt disponibile pe site-ul internet al Comisiei dedicat IMI, la: http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_en.html, precum și pe site-ul internet al AEPD, la: http://www.edps.europa.eu

11

(12)  Avizul AEPD asupra Deciziei 2008/49/CE a Comisiei din 12 decembrie 2007 privind punerea în aplicare a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal (JO C 270, 25.10.2008, p. 1).

12

(13)  WP29 intenționează să prezinte și observații referitoare la această propunere. AEPD a urmărit acest evoluții din cadrul subgrupului relevant al WP29 și a contribuit cu observații.

13

(14)  În această privință, a se vedea și observațiile noastre din secțiunea 2.2 cu privire la extinderea preconizată a sistemului IMI.

14

(15)  Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (JO L 88, 4.4.2011, p. 45).

15

(16)  În textul proiectului de regulament în sine nu se menționează o evaluare a impactului. Cu toate acestea, la pagina 7 din expunerea de motive a propunerii se explică faptul că, prin adoptarea unui act delegat și „în urma unei evaluări a fezabilității tehnice, a raportului cost-eficiență, a ușurinței în utilizare și a impactului general al sistemului, precum și a rezultatelor unei posibile faze de testare”, Comisia este împuternicită să transfere elemente din anexa II în anexa I.

16

(17)  Cu excepția SOLVIT (a se vedea anexa II punctul I subpunctul 1), unde nu este disponibil decât un instrument juridic neobligatoriu, o recomandare a Comisiei. Din punctul de vedere al protecției datelor, în opinia AEPD, temeiul juridic al prelucrării poate fi „acordul” persoanelor vizate, în cazul particular al SOLVIT.

17

(18)  Acest lucru se poate produce la inițiativa Comisiei, dar nu se poate exclude nici posibilitatea ca ideea de a utiliza IMI într-un anumit domeniu de politică să apară mai târziu în cadrul procesului legislativ, eventual la propunerea Parlamentului sau a Consiliului. Acest lucru s-a mai produs în trecut, în legătură cu Directiva privind drepturile pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere. Într-un astfel de caz este necesară mai multă claritate cu privire la „procedura” extinderii, care pare să vizeze doar situația extinderii prin intermediul actelor delegate (a se vedea dispozițiile referitoare la evaluarea impactului, acte delegate, actualizarea anexei I).

18

(19)  De exemplu, schimburile de informații bilaterale care se efectuează în baza Directivei privind calificările profesionale și a Directivei privind drepturile pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere urmăresc în principal aceeași structură și pot fi abordate folosind funcționalități similare, sub rezerva unor garanții similare privind protecția datelor.

19

(20)  A se vedea considerentele 2, 10, 12, 13, 15 și articolul 5 literele (b) și (i), articolul 10 alineatul (7) și articolul 13 alineatul (2).

20

(21)  În legătură cu aceasta, dacă există intenția ca IMI să înlocuiască sau să completeze sistemele actuale de gestionare a dosarelor și de arhivare, și/sau de a folosi sistemul ca bază de date, acest lucru trebuie clarificat la articolul 3.

21

(22)  A se vedea anexa II punctul I subpunctul 1.

22

(23)  A se vedea secțiunile 2.4 și 2.5.5 de mai jos.

23

(24)  A se vedea și secțiunea 2.2.2.

24

(25)  Articolul 13 alineatul (1) sugerează că cele 18 luni reprezintă un termen „maxim”, aceasta însemnând că se poate stabili și o perioadă mai scurtă. Acest lucru nu ar influența, totuși, durata totală a păstrării, care s-ar întinde, în orice caz, până la expirarea a cinci ani de la închiderea cazului.

25

(26)  A se vedea anexa II punctul I subpunctul 1.

26

(27)  Înțelegem că s-au depus eforturi pentru a asigura acest lucru la nivel practic.

27

(28)  C-553/07, Rijkeboer, Rec., 2009, p. I-3889.

28

(29)  Deși păstrarea datelor cu caracter personal prezintă comparativ mai puține riscuri pentru viața privată, AEPD consideră, totuși, că nici păstrarea datelor cu caracter personal ale utilizatorilor IMI pentru o perioadă de cinci ani după ce aceștia nu mai au acces la IMI nu a fost justificată suficient.

29

(30)  A se vedea anexa II punctul I subpunctul 1.

30

(31)  A se vedea și secțiunea 12 privind recomandările referitoare la audituri.

31

(32)  Această abordare de asigurare a consecvenței trebuie, desigur, să țină seama de orice divergență națională, atunci când acest lucru este necesar și justificat.

32

(33)  A se vedea Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen din a doua generație (SIS II) (JO L 381, 28.12.2006, p. 4) și Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind Sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (Regulamentul VIS) (JO L 218, 13.8.2008, p. 60).

33

(34)  Regulamentul (CE) nr. 2725/2000 al Consiliului din 11 decembrie 2000 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Convenției de la Dublin (JO L 316, 15.12.2000, p. 1), în prezent în curs de revizuire. În acest context, sunt luate în considerare dispoziții similare celor din regulamentele VIS și SIS II.

34

(35)  A se vedea, de exemplu, articolele 41 și 42 din Regulamentul VIS.

35

(36)  A se vedea, de exemplu, articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul VIS.

36

(37)  A se vedea, de exemplu, articolul 43 alineatul (2) din Regulamentul VIS.

37

(38)  O abordare similară a fost adoptată la articolul 22 alineatul (2) pentru situația Comisiei în calitate de actor IMI.

38

(39)  A se vedea secțiunea 2.2.4 din Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Eonomic și Social și Comitetul Regiunilor – „O abordare globală a protecției datelor cu caracter personal în Uniunea Europeană”, COM(2010) 609 final. A se vedea și secțiunea 7 din avizul emis de AEPD cu privire la această comunicare a Comisiei la 14 ianuarie 2011.

39

(40)  Idem.

40

(41)  A se vedea secțiunea 2.9 de mai sus.

41

(42)  A se vedea secțiunea 2.4 de mai sus.

42

(43)  A se vedea secțiunea 2.5.2 de mai sus.

43

(44)  A se vedea secțiunea 2.2.2 de mai sus.

44

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/13

---

Aviz în atenția persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/101/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată de Decizia 2012/97/PESC a Consiliului

2012/C 48/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

Următoarele informații sunt aduse la cunoștința persoanelor, entităților și organismelor care figurează în anexa I la Decizia 2011/101/PESC a Consiliului (1), astfel cum a fost modificată de Decizia 2012/97/PESC a Consiliului (2).

Consiliul Uniunii Europene a decis ca persoanele, entitățile și organismele care figurează în anexa sus-menționată să rămână în continuare incluse pe lista persoanelor, entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2011/101/PESC a Consiliului.

Se atrage atenția persoanelor, entităților și organismelor asupra posibilității de a depune o cerere adresată autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e), conform indicațiilor din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 314/2004, pentru a obține autorizația de a utiliza fonduri înghețate pentru nevoi de bază sau plăți specifice (în conformitate cu articolul 7 din regulament).

Persoanele, entitățile și organismele vizate pot depune o cerere adresată Consiliului, împreună cu documentația doveditoare, solicitând reanalizarea deciziei de a fi incluse pe lista menționată anterior. Orice cerere de acest fel ar trebui trimisă la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG K Coordination Unit |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG K Coordination Unit

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Se atrage, de asemenea, atenția persoanelor, entităților și organismelor vizate asupra posibilității de a contesta decizia Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în condițiile prevăzute la articolul 275 paragraful al doilea și la articolul 263 paragrafele al patrulea și al șaselea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 42, 16.2.2011, p. 6.

(2)  JO L 47, 18.2.2012, p. 50.

---

Comisia Europeană

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/14

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 februarie 2012

2012/C 48/04

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3159 |
| JPY | yen japonez | 104,39 |
| DKK | coroana daneză | 7,4334 |
| GBP | lira sterlină | 0,83110 |
| SEK | coroana suedeză | 8,8316 |
| CHF | franc elvețian | 1,2083 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,4975 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,001 |
| HUF | forint maghiar | 290,14 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6988 |
| PLN | zlot polonez | 4,1816 |
| RON | leu românesc nou | 4,3545 |
| TRY | lira turcească | 2,3094 |
| AUD | dolar australian | 1,2230 |
| CAD | dolar canadian | 1,3093 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,2036 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5730 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6541 |
| KRW | won sud-coreean | 1 480,16 |
| ZAR | rand sud-african | 10,1882 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,2864 |
| HRK | kuna croată | 7,5780 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 888,19 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 3,9951 |
| PHP | peso Filipine | 56,143 |
| RUB | rubla rusească | 39,3750 |
| THB | baht thailandez | 40,517 |
| BRL | real brazilian | 2,2550 |
| MXN | peso mexican | 16,8317 |
| INR | rupie indiană | 64,7950 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3159

JPY

yen japonez

104,39

DKK

coroana daneză

7,4334

GBP

lira sterlină

0,83110

SEK

coroana suedeză

8,8316

CHF

franc elvețian

1,2083

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,4975

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,001

HUF

forint maghiar

290,14

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6988

PLN

zlot polonez

4,1816

RON

leu românesc nou

4,3545

TRY

lira turcească

2,3094

AUD

dolar australian

1,2230

CAD

dolar canadian

1,3093

HKD

dolar Hong Kong

10,2036

NZD

dolar neozeelandez

1,5730

SGD

dolar Singapore

1,6541

KRW

won sud-coreean

1 480,16

ZAR

rand sud-african

10,1882

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,2864

HRK

kuna croată

7,5780

IDR

rupia indoneziană

11 888,19

MYR

ringgit Malaiezia

3,9951

PHP

peso Filipine

56,143

RUB

rubla rusească

39,3750

THB

baht thailandez

40,517

BRL

real brazilian

2,2550

MXN

peso mexican

16,8317

INR

rupie indiană

64,7950

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/15

---

Avizul Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante adoptat în cadrul reuniunii din 17 octombrie 2011 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/39.605 – CRT Glass

Raportor: Țările De Jos

2012/C 48/05

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei conform căreia practicile anticoncurențiale la care se referă proiectul de decizie reprezintă un acord și/sau practici concertate între întreprinderi, în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei conform căreia practicile anticoncurențiale la care se referă proiectul de decizie reprezintă un acord și/sau practici concertate între întreprinderi, în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea efectuată de Comisie cu privire la produs și la sfera geografică a acordului și/sau practicile concertate la care se referă proiectul de decizie. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea efectuată de Comisie cu privire la produs și la sfera geografică a acordului și/sau practicile concertate la care se referă proiectul de decizie.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei conform căreia întreprinderile vizate de proiectul de decizie au participat la un act unic și continuu de încălcare a articolului 101 din TFUE și a articolului 53 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei conform căreia întreprinderile vizate de proiectul de decizie au participat la un act unic și continuu de încălcare a articolului 101 din TFUE și a articolului 53 din Acordul privind SEE.

| 4. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei conform căreia obiectivul acordului și/sau al practicilor concertate era restricționarea concurenței, în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei conform căreia obiectivul acordului și/sau al practicilor concertate era restricționarea concurenței, în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE.

| 5. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei conform căreia acordul și/sau practicile concertate au fost de așa natură încât au afectat considerabil schimburile comerciale între statele membre ale UE și între alte părți contractante la Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei conform căreia acordul și/sau practicile concertate au fost de așa natură încât au afectat considerabil schimburile comerciale între statele membre ale UE și între alte părți contractante la Acordul privind SEE.

| 6. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea efectuată de Comisie în ceea ce privește durata actului de încălcare. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea efectuată de Comisie în ceea ce privește durata actului de încălcare.

| 7. | Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei în ceea ce privește destinatarii. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei în ceea ce privește destinatarii.

| 8. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei, conform căreia destinatarilor proiectului de decizie ar trebui să li se aplice o amendă. |
| --- | --- |

8.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei, conform căreia destinatarilor proiectului de decizie ar trebui să li se aplice o amendă.

| 9. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește aplicarea Orientărilor din 2006 privind metoda de aplicare a amenzilor, în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

9.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește aplicarea Orientărilor din 2006 privind metoda de aplicare a amenzilor, în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

| 10. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumurile de bază ale amenzilor. |
| --- | --- |

10.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumurile de bază ale amenzilor.

| 11. | Comitetul consultativ este de acord cu stabilirea duratei în vederea calculării amenzilor. |
| --- | --- |

11.

Comitetul consultativ este de acord cu stabilirea duratei în vederea calculării amenzilor.

| 12. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei, conform căreia nu există circumstanțe agravante aplicabile în acest caz. |
| --- | --- |

12.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei, conform căreia nu există circumstanțe agravante aplicabile în acest caz.

| 13. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește circumstanțele atenuante identificate de Comisie în cazul a doi dintre destinatarii proiectului de decizie. |
| --- | --- |

13.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește circumstanțele atenuante identificate de Comisie în cazul a doi dintre destinatarii proiectului de decizie.

| 14. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește reducerea amenzilor în baza Comunicării din 2006 privind politica de clemență. |
| --- | --- |

14.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește reducerea amenzilor în baza Comunicării din 2006 privind politica de clemență.

| 15. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește reducerea amenzilor în baza Comunicării din 2008 privind desfășurarea procedurilor de tranzacție. |
| --- | --- |

15.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește reducerea amenzilor în baza Comunicării din 2008 privind desfășurarea procedurilor de tranzacție.

| 16. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumurile finale ale amenzilor. |
| --- | --- |

16.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumurile finale ale amenzilor.

| 17. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

17.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/16

---

Raport final al consilierului-auditor (1)

COMP/39.605 – CRT Glass

2012/C 48/06

Această procedură de tranzacționare se referă la un cartel între cei patru producători de sticlă pentru tuburi catodice („CRT”): Asahi Glass Co., Ltd, Nippon Electric Glass Co., Ltd, Samsung Corning Precision Materials Co., Ltd. și Schott AG, având ca obiectiv coordonarea prețurilor la sticla pentru CRT. Încălcarea produsă de cartel a acoperit tot teritoriul SEE și s-a produs între 23 februarie 1999 și 27 decembrie 2004.

CONTEXT

Comisia a colectat informații cu privire la piața CRT și, în același timp, a primit o cerere de imunitate de la Samsung Corning, acordată în mod condiționat la data de 10 februarie 2009. În martie 2009, Comisia a efectuat inspecții neanunțate la sediul întreprinderii Schott. În iunie 2009, Nippon Electric Glass a depus o cerere de imunitate sau, în mod alternativ, de clemență. În martie 2010, Schott a formulat o cerere de clemență.

La inițierea procedurii în temeiul articolului 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 la 29 iunie 2010 (2), Comisia a invitat cele patru întreprinderi să își manifeste interesul de a se angaja în discuții de tranzacționare (3). Toate întreprinderile au acceptat invitația.

PROCEDURA DE TRANZACȚIONARE

Discuțiile de tranzacționare au fost organizate în cele trei etape principale, desfășurate în perioada iulie 2010-iulie 2011, în care au avut loc trei runde de întâlniri oficiale bilaterale între Comisie și fiecare parte.

În aceste runde de întâlniri, părțile au fost informate pe cale verbală cu privire la obiecțiunile pe care Comisia intenționa să le formuleze în ceea ce le privește, precum și cu privire la dovezile pe care se întemeiau aceste obiecțiuni. Ca urmare a primei reuniuni din iulie 2010, părților li s-a acordat accesul în sediul DG Concurență la dovezile relevante, la toate declarațiile verbale și la o listă cu toate documentele din dosarul Comisiei, precum și la o copie a dovezii faptului că acestea le-au fost prezentate deja. Pe baza cererilor introduse de Asahi Glass, Nippon Electric Glass și Schott și, în măsura în care părțile erau întemeiate să își clarifice poziția cu privire la perioada de timp sau la orice alt aspect al cartelului, toate părțile au beneficiat de acces la documentele suplimentare incluse în dosarul cazului. De asemenea, părțile au primit o estimare a nivelurilor amenzilor care pot fi impuse de Comisie în cadrul procedurii de tranzacționare.

La sfârșitul celei de a treia runde de întâlniri, Asahi Glass, Electric Glass, Samsung Corning și Schott au solicitat aplicarea procedurii de tranzacționare (4), asumându-și răspunderea individuală pentru încălcarea articolului 101 din TFUE și a articolului 53 din Acordul privind SEE. Mai mult, părțile au recunoscut că sunt responsabile pentru comportamentul filialelor lor care au fost implicate în cartel. Acestea au precizat, de asemenea, valoarea maximă a amenzii care le-a fost comunicată de către Comisie și pe care urmează să o accepte în cadrul procedurii de tranzacționare. În declarațiile de tranzacționare, părțile au confirmat faptul că: (i) au fost informate suficient cu privire la obiecțiunile pe care Comisia avea în vedere să le ridice împotriva părților și au beneficiat de suficiente ocazii de a-și face cunoscute punctele de vedere; (ii) nu au avut în vedere să solicite accesul la dosar ori să fie audiate în cadrul procedurii orale, sub rezerva ca declarațiile de tranzacționare să se reflecte în comunicarea privind obiecțiunile („CO”) și în decizia finală; și (iii) au fost de acord să primească atât comunicarea privind obiecțiunile, cât și decizia finală, în limba engleză.

După adoptarea CO de către Comisie la 29 iulie 2011, toate părțile au confirmat, în răspunsul lor, faptul că această comunicare privind obiecțiunile corespundea celor prezentate în declarațiile lor de tranzacționare. Prin urmare, Comisia a avut posibilitatea de a proceda direct la adoptarea unei decizii, în conformitate cu articolele 7 și 13 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

PROIECTUL DE DECIZIE

Proiectul de decizie se referă la obiecțiunile din CO. Astfel, proiectul de decizie se referă numai la obiecțiunile cu privire la care părțile au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere.

Ținând seama de faptul că nici eu, nici consilierul-auditor participant la întâlnirile de tranzacționare nu am primit de la părți nicio întrebare privind accesul la dosar sau drepturile lor la apărare, consider că, în acest caz, dreptul de a fi audiat al tuturor participanților la procedură a fost respectat.

Bruxelles, 18 octombrie 2011.

Michael ALBERS

---

(1)  În temeiul articolului 15 (articolele 15 și 16) din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 162, 19.6.2001, p. 21).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (JO L 1, 4.1.2003, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 622/2008 al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 773/2004 în ceea ce privește desfășurarea procedurii de tranzacționare în cazurile privind cartelurile (JO L 171, 1.7.2008, p. 3) și Comunicarea Comisiei privind desfășurarea procedurilor de tranzacționare în vederea adoptării de decizii în temeiul articolelor 7 și 23 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului în cazurile privind cartelurile (JO C 167, 2.7.2008, p. 1).

3

(4)  Articolul 10a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor de către Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE (JO L 123, 27.4.2004, p. 18).

4

---

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/18

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 19 octombrie 2011

privind o procedură în temeiul articolului 101 din tratat (1) și al articolului 53 din Acordul privind SEE

(Cazul COMP/39.605 – CRT Glass)

[notificat cu numărul C(2011) 7436 final]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 48/07

În data de 19 octombrie 2011, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură derulată în temeiul articolului 101 din tratat și al articolului 53 din Acordul privind SEE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului
   (2), Comisia publică, prin prezenta, numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv eventualele sancțiuni impuse, luând în considerare interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele de afaceri.

1.   INTRODUCERE

| (1) | Decizia se referă la o încălcare unică și continuă a articolului 101 din tratat și a articolului 53 din Acordul privind SEE în sectorul sticlei pentru tuburi catodice (sticlă pentru CRT), destinatarii acesteia fiind patru întreprinderi: (i) Samsung Corning Precision Materials Co., Ltd.; (ii) Nippon Electric Glass Co., Ltd.; (iii) Schott AG; și (iv) Asahi Glass Co., Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Decizia se referă la o încălcare unică și continuă a articolului 101 din tratat și a articolului 53 din Acordul privind SEE în sectorul sticlei pentru tuburi catodice (sticlă pentru CRT), destinatarii acesteia fiind patru întreprinderi: (i) Samsung Corning Precision Materials Co., Ltd.; (ii) Nippon Electric Glass Co., Ltd.; (iii) Schott AG; și (iv) Asahi Glass Co., Ltd.

2.   DESCRIEREA CAZULUI

2.1.   Procedură

| (2) | Ca urmare a cererii de imunitate formulată de SCP (3), în martie 2009 Comisia a efectuat inspecții neanunțate la sediul Schott (4). Solicitările de informații au fost trimise de Comisie către principalii producători de sticlă pentru tuburi catodice. NEG (5) și Schott au solicitat reducerea amenzilor. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a cererii de imunitate formulată de SCP (3), în martie 2009 Comisia a efectuat inspecții neanunțate la sediul Schott (4). Solicitările de informații au fost trimise de Comisie către principalii producători de sticlă pentru tuburi catodice. NEG (5) și Schott au solicitat reducerea amenzilor.

| (3) | La 29 iunie 2010, au fost inițiate procedurile în legătură cu acest caz. Discuțiile de tranzacționare au avut loc între 13 iulie 2010 și 1 iulie 2011. Ulterior, membrii cartelului au transmis Comisiei o solicitare oficială de tranzacționare, în conformitate cu articolul 10a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 773/2004. La 29 iulie 2011, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile și toate părțile au confirmat faptul că textul acesteia reflectă opiniile lor și că sunt angajate să urmeze procedura de tranzacționare. Comitetul consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante a emis un aviz favorabil la 17 octombrie 2011, iar Comisia a adoptat decizia la data de 19 octombrie 2011. |
| --- | --- |

(3)

La 29 iunie 2010, au fost inițiate procedurile în legătură cu acest caz. Discuțiile de tranzacționare au avut loc între 13 iulie 2010 și 1 iulie 2011. Ulterior, membrii cartelului au transmis Comisiei o solicitare oficială de tranzacționare, în conformitate cu articolul 10a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 773/2004. La 29 iulie 2011, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile și toate părțile au confirmat faptul că textul acesteia reflectă opiniile lor și că sunt angajate să urmeze procedura de tranzacționare. Comitetul consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante a emis un aviz favorabil la 17 octombrie 2011, iar Comisia a adoptat decizia la data de 19 octombrie 2011.

2.2.   Destinatarii și durata încălcării dispozițiilor

| (4) | Următoarele întreprinderi au încălcat dispozițiile articolului 101 din tratat și ale articolului 53 din Acordul privind SEE prin faptul că, în perioadele indicate mai jos, au luat parte la activități anticoncurențiale în legătură cu furnizarea de sticlă pentru tuburi catodice în SEE:






  (a) | Samsung Corning Precision Materials Co., Ltd., în perioada 23 februarie 1999-27 decembrie 2004; |
| --- | --- | --- |

(4)

Următoarele întreprinderi au încălcat dispozițiile articolului 101 din tratat și ale articolului 53 din Acordul privind SEE prin faptul că, în perioadele indicate mai jos, au luat parte la activități anticoncurențiale în legătură cu furnizarea de sticlă pentru tuburi catodice în SEE:

(a)

Samsung Corning Precision Materials Co., Ltd., în perioada 23 februarie 1999-27 decembrie 2004;

| (b) | Nippon Electric Glass Co., Ltd., în perioada 23 februarie 1999-27 decembrie 2004; |
| --- | --- |

(b)

Nippon Electric Glass Co., Ltd., în perioada 23 februarie 1999-27 decembrie 2004;

| (c) | Schott AG, în perioada 23 februarie 1999-10 mai 2004; |
| --- | --- |

(c)

Schott AG, în perioada 23 februarie 1999-10 mai 2004;

| (d) | Asahi Glass Co., Ltd., în perioada 2 martie 1999-4 octombrie 2004. |
| --- | --- |

(d)

Asahi Glass Co., Ltd., în perioada 2 martie 1999-4 octombrie 2004.

2.3.   Rezumatul încălcării

| (5) | Decizia se referă la o încălcare unică și continuă a articolului 101 din tratat și a articolului 53 din Acordul privind SEE, prin care s-a urmărit restricționarea concurenței prin preț în sectorul sticlei pentru tuburi catodice în cadrul SEE. |
| --- | --- |

(5)

Decizia se referă la o încălcare unică și continuă a articolului 101 din tratat și a articolului 53 din Acordul privind SEE, prin care s-a urmărit restricționarea concurenței prin preț în sectorul sticlei pentru tuburi catodice în cadrul SEE.

| (6) | Părțile implicate în actul de încălcare au coordonat activitățile privind sticla pentru tuburi catodice în cadrul SEE, prin angajarea în activități anticoncurențiale care pot fi considerate drept o coordonare directă și indirectă a prețurilor. La reuniunile bilaterale și trilaterale ale cartelului au fost coordonate prețurile sticlei pentru tuburile catodice, utilizându-se o varietate de mijloace, inclusiv coordonarea prețurilor la sticla pentru tuburi catodice pentru clienți specifici și, de asemenea, ocazional au fost stabilite nivelurile prețurilor pentru anumite tipuri de sticlă utilizată la fabricarea tuburilor catodice. La reuniunile bilaterale și trilaterale, părțile au stabilit un nivel ridicat de transparență cu privire la situația trecută, prezentă și viitoare a pozițiilor lor respective de piață în ceea ce privește evoluția prețurilor, cererea clienților principali, cotele ofertei lor către clienții principali, producția curentă și dezvoltarea capacităților. Mai mult, toate părțile și-au suplimentat activitățile de coordonare a prețurilor pe baza schimbului ad hoc de informații confidențiale și sensibile prin intermediul personalului său de marketing (cum ar fi vânzările în SEE, nivelurile stocurilor, evoluția privind clienții, costurile materiei prime și estimările privind cererea și vânzările). |
| --- | --- |

(6)

Părțile implicate în actul de încălcare au coordonat activitățile privind sticla pentru tuburi catodice în cadrul SEE, prin angajarea în activități anticoncurențiale care pot fi considerate drept o coordonare directă și indirectă a prețurilor. La reuniunile bilaterale și trilaterale ale cartelului au fost coordonate prețurile sticlei pentru tuburile catodice, utilizându-se o varietate de mijloace, inclusiv coordonarea prețurilor la sticla pentru tuburi catodice pentru clienți specifici și, de asemenea, ocazional au fost stabilite nivelurile prețurilor pentru anumite tipuri de sticlă utilizată la fabricarea tuburilor catodice. La reuniunile bilaterale și trilaterale, părțile au stabilit un nivel ridicat de transparență cu privire la situația trecută, prezentă și viitoare a pozițiilor lor respective de piață în ceea ce privește evoluția prețurilor, cererea clienților principali, cotele ofertei lor către clienții principali, producția curentă și dezvoltarea capacităților. Mai mult, toate părțile și-au suplimentat activitățile de coordonare a prețurilor pe baza schimbului ad hoc de informații confidențiale și sensibile prin intermediul personalului său de marketing (cum ar fi vânzările în SEE, nivelurile stocurilor, evoluția privind clienții, costurile materiei prime și estimările privind cererea și vânzările).

| (7) | În ansamblu, cartelul a funcționat în perioada 23 februarie 1999-27 decembrie 2004. Cu toate acestea, începând de la mijlocul lunii iulie 2001 până în decembrie 2002, cartelul a trecut printr-o perioadă de activitate restrânsă, cazurile de contacte anticoncurențiale fiind semnificativ mai reduse; în plus, în cea mai mare parte, aceste cazuri au fost limitate la informații comerciale mai puțin sensibile. Prin urmare, se consideră că în această perioadă activitățile de cartel au fost limitate. |
| --- | --- |

(7)

În ansamblu, cartelul a funcționat în perioada 23 februarie 1999-27 decembrie 2004. Cu toate acestea, începând de la mijlocul lunii iulie 2001 până în decembrie 2002, cartelul a trecut printr-o perioadă de activitate restrânsă, cazurile de contacte anticoncurențiale fiind semnificativ mai reduse; în plus, în cea mai mare parte, aceste cazuri au fost limitate la informații comerciale mai puțin sensibile. Prin urmare, se consideră că în această perioadă activitățile de cartel au fost limitate.

2.4.   Măsuri corective

| (8) | Decizia aplică Orientările din 2006 privind amenzile (6). Cu excepția SCP, decizia impune amenzi tuturor companiilor enumerate la punctul 4 de mai sus. |
| --- | --- |

(8)

Decizia aplică Orientările din 2006 privind amenzile (6). Cu excepția SCP, decizia impune amenzi tuturor companiilor enumerate la punctul 4 de mai sus.

2.4.1.   Cuantumul de bază al amenzii

| (9) | Cuantumul de bază al amenzii este stabilit la 16 % din totalul vânzărilor de sticlă pentru tuburi catodice către clienții din SEE, realizate de aceste întreprinderi. |
| --- | --- |

(9)

Cuantumul de bază al amenzii este stabilit la 16 % din totalul vânzărilor de sticlă pentru tuburi catodice către clienții din SEE, realizate de aceste întreprinderi.

| (10) | Cuantumul de bază este înmulțit cu numărul anilor de participare la încălcare pentru a se ține cont pe deplin de durata participării fiecărei întreprinderi la încălcare. |
| --- | --- |

(10)

Cuantumul de bază este înmulțit cu numărul anilor de participare la încălcare pentru a se ține cont pe deplin de durata participării fiecărei întreprinderi la încălcare.

| (11) | Durata implicării întreprinderilor în presupusa încălcare este pentru AGC (7) de 3 ani și 11 luni, pentru NEG și SCP de 4 ani și 5 luni și pentru Schott de 3 ani și 10 luni. Perioada de activitate limitată (astfel cum este explicată anterior la punctul 7) nu este luată în considerare pentru calcularea amenzilor. |
| --- | --- |

(11)

Durata implicării întreprinderilor în presupusa încălcare este pentru AGC (7) de 3 ani și 11 luni, pentru NEG și SCP de 4 ani și 5 luni și pentru Schott de 3 ani și 10 luni. Perioada de activitate limitată (astfel cum este explicată anterior la punctul 7) nu este luată în considerare pentru calcularea amenzilor.

2.4.2.   Ajustarea cuantumului de bază

2.4.2.1.   Circumstanțe agravante

| (12) | În acest caz nu există circumstanțe agravante. |
| --- | --- |

(12)

În acest caz nu există circumstanțe agravante.

2.4.2.2.   Circumstanțe atenuante

| (13) | În urma unor circumstanțe atenuante, au fost reduse amenzile în cazul a două întreprinderi. |
| --- | --- |

(13)

În urma unor circumstanțe atenuante, au fost reduse amenzile în cazul a două întreprinderi.

| (14) | AGC și Schott beneficiază de o reducere a amenzii, deoarece aceste societăți au fost implicate în cartel numai într-o măsură limitată, respectiv în perioada de început și în cea finală a cartelului. Schott nu se califică pentru o reducere a amenzii, în conformitate cu Comunicarea privind clemența. Totuși, amenda impusă întreprinderii Schott este redusă ca urmare a cooperării efective a întreprinderii Schott în afara sferei de aplicare a Comunicării privind clemența și dincolo de obligația ei legală de a coopera. |
| --- | --- |

(14)

AGC și Schott beneficiază de o reducere a amenzii, deoarece aceste societăți au fost implicate în cartel numai într-o măsură limitată, respectiv în perioada de început și în cea finală a cartelului. Schott nu se califică pentru o reducere a amenzii, în conformitate cu Comunicarea privind clemența. Totuși, amenda impusă întreprinderii Schott este redusă ca urmare a cooperării efective a întreprinderii Schott în afara sferei de aplicare a Comunicării privind clemența și dincolo de obligația ei legală de a coopera.

2.4.2.3.   Creștere specifică pentru garantarea caracterului disuasiv

| (15) | În acest caz, nu este nevoie să se mărească amenda pentru obținerea unui efect disuasiv suficient. |
| --- | --- |

(15)

În acest caz, nu este nevoie să se mărească amenda pentru obținerea unui efect disuasiv suficient.

2.4.3.   Aplicarea limitei de 10 % din cifra de afaceri

| (16) | În acest caz, nu este necesară ajustarea cuantumurilor în lumina cifrelor de afaceri ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

(16)

În acest caz, nu este necesară ajustarea cuantumurilor în lumina cifrelor de afaceri ale întreprinderilor.

2.4.4.   Aplicarea Comunicării din 2006 privind politica de clemență

| (17) | SCP beneficiază de imunitate la amenzi, iar NEG beneficiază de o reducere de 50 % a amenzii. |
| --- | --- |

(17)

SCP beneficiază de imunitate la amenzi, iar NEG beneficiază de o reducere de 50 % a amenzii.

2.4.5.   Punerea în aplicare a Comunicării privind desfășurarea procedurilor de tranzacționare

| (18) | Ca urmare a punerii în aplicare a Comunicării privind desfășurarea procedurilor de tranzacționare, valoarea amenzii care urmează să fie impusă întreprinderilor NEG, Schott și AGC se reduce cu 10 %. |
| --- | --- |

(18)

Ca urmare a punerii în aplicare a Comunicării privind desfășurarea procedurilor de tranzacționare, valoarea amenzii care urmează să fie impusă întreprinderilor NEG, Schott și AGC se reduce cu 10 %.

3.   AMENZI IMPUSE PRIN DECIZIE

| (19) | Având în vedere încălcarea unică și continuă care face obiectul prezentei decizii, se aplică următoarele amenzi:






  (a) | în cazul întreprinderii Samsung Corning Precision Materials Co., Ltd.: 0 EUR; |
| --- | --- | --- |

(19)

Având în vedere încălcarea unică și continuă care face obiectul prezentei decizii, se aplică următoarele amenzi:

(a)

în cazul întreprinderii Samsung Corning Precision Materials Co., Ltd.: 0 EUR;

| (b) | în cazul întreprinderii Nippon Electric Glass Co., Ltd.: 43 200 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

în cazul întreprinderii Nippon Electric Glass Co., Ltd.: 43 200 000 EUR;

| (c) | în cazul întreprinderii Schott AG: 40 401 000 EUR; |
| --- | --- |

(c)

în cazul întreprinderii Schott AG: 40 401 000 EUR;

| (d) | în cazul întreprinderii Asahi Glass Co., Ltd.: 45 135 000 EUR. |
| --- | --- |

(d)

în cazul întreprinderii Asahi Glass Co., Ltd.: 45 135 000 EUR.

---

(1)  Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 81 și 82 din Tratatul CE au devenit articolele 101, respectiv 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („tratatul”). Cele două seturi de dispoziții sunt identice pe fond. Trimiterile la articolele 101 și 102 din tratat ar trebui înțelese ca trimiteri la articolul 81 și, respectiv, 82 din Tratatul CE, după caz.

(2)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(3)  Samsung Corning Precision Materials Co., Ltd. și filialele sale relevante.

(4)  Schott AG și filialele sale relevante.

(5)  Nippon Electric Glass Co., Ltd. și filialele sale relevante.

(6)  JO C 210, 1.9.2006, p. 2.

(7)  Asahi Glass Co., Ltd.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/20

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6499 – FCC/Mitsui Renewable Energy/FCC Energia)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 48/08

| 1. | La 10 februarie 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unui proiect de concentrare, prin care întreprinderea Mitsui Renewable Energy Europe Limited („MRRE”, Regatul Unit), aparținând grupului Mitsui, și întreprinderea Fomento de Construcciones y Contratas, SA („FCC”, Spania) dobândesc în mod indirect, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun indirect asupra unei întreprinderi comune nou constituite cu funcționalitate deplină, FCC Energia, SA („FCCE”, Spania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La 10 februarie 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unui proiect de concentrare, prin care întreprinderea Mitsui Renewable Energy Europe Limited („MRRE”, Regatul Unit), aparținând grupului Mitsui, și întreprinderea Fomento de Construcciones y Contratas, SA („FCC”, Spania) dobândesc în mod indirect, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun indirect asupra unei întreprinderi comune nou constituite cu funcționalitate deplină, FCC Energia, SA („FCCE”, Spania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul grupului Mitsui: grup care desfășoară activități la scară mondială în numeroase domenii, printre care se numără vânzarea de produse, logistică mondială și finanțarea dezvoltării de infrastructuri internaționale de anvergură; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul grupului Mitsui: grup care desfășoară activități la scară mondială în numeroase domenii, printre care se numără vânzarea de produse, logistică mondială și finanțarea dezvoltării de infrastructuri internaționale de anvergură;

| — | în cazul întreprinderii MRRE: producția de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii MRRE: producția de energie din surse regenerabile;

| — | în cazul întreprinderii FCC: în principal, servicii de mediu și gestionarea apei, lucrări de construcție a infrastructurilor de mare anvergură, fabricarea cimentului și producția de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii FCC: în principal, servicii de mediu și gestionarea apei, lucrări de construcție a infrastructurilor de mare anvergură, fabricarea cimentului și producția de energie din surse regenerabile;

| — | în cazul întreprinderii FCCE: producția de electricitate din surse regenerabile și furnizarea acesteia pe piața angro. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii FCCE: producția de electricitate din surse regenerabile și furnizarea acesteia pe piața angro.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6499 – FCC/Mitsui Renewable Energy/FCC Energia, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6499 – FCC/Mitsui Renewable Energy/FCC Energia, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/22

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6468 – Forfarmers/Hendrix)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 48/09

| 1. | La data de 10 februarie 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Forfarmers Group B.V („Forfarmers”, Țările de Jos) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra activității Hendrix („Hendrix”), deținută în prezent de Nutreco Nederland B.V, prin achiziționare de acțiuni și de active. Această activitate cuprinde (i) capitalul social emis al Hendrix UTD B.V (Țările de Jos), Hedimix B.V (Țările de Jos), Hendrix UTD GmbH (Germania) și Hendrix Illesch GmbH (Germania), precum și al filialelor acestora, (ii) toate activele și pasivele Nutreco Feed Belgium N.V. (Belgia) și Hendrix N.V. (Belgia) și (iii) anumite drepturi de proprietate intelectuală. |
| --- | --- |

1.

La data de 10 februarie 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Forfarmers Group B.V („Forfarmers”, Țările de Jos) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra activității Hendrix („Hendrix”), deținută în prezent de Nutreco Nederland B.V, prin achiziționare de acțiuni și de active. Această activitate cuprinde (i) capitalul social emis al Hendrix UTD B.V (Țările de Jos), Hedimix B.V (Țările de Jos), Hendrix UTD GmbH (Germania) și Hendrix Illesch GmbH (Germania), precum și al filialelor acestora, (ii) toate activele și pasivele Nutreco Feed Belgium N.V. (Belgia) și Hendrix N.V. (Belgia) și (iii) anumite drepturi de proprietate intelectuală.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul Forfarmers: producerea și furnizarea de hrană combinată pentru animale, pui de carne pentru reproducere și alte produse agricole. Printre activitățile întreprinderii se numără și furnizarea de materii prime și prestarea de servicii agricole diverse; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul Forfarmers: producerea și furnizarea de hrană combinată pentru animale, pui de carne pentru reproducere și alte produse agricole. Printre activitățile întreprinderii se numără și furnizarea de materii prime și prestarea de servicii agricole diverse;

| — | în cazul Hendrix: producerea și vânzarea de hrană combinată pentru animale și pui de carne pentru reproducere. Întreprinderea prestează și diverse servicii agricole. |
| --- | --- |

—

în cazul Hendrix: producerea și vânzarea de hrană combinată pentru animale și pui de carne pentru reproducere. Întreprinderea prestează și diverse servicii agricole.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6468 – Forfarmers/Hendrix, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6468 – Forfarmers/Hendrix, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/23

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 48/10

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„KRANJSKA KLOBASA”

NR. CE: SI-PGI-0005-0764-24.03.2009

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Kranjska klobasa”

2.   Statul membru sau țara terță:

Slovenia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.2 – | Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.2 –

Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Kranjska klobasa” este un cârnat semiuscat pasteurizat preparat din carne de porc de categoria I și II tăiată în bucăți mari (gât, spate, pulpe) și din slănină de porc (spate). Pasta de cârnați pentru „Kranjska klobasa” este sărată cu sare cu nitrați, la care se adaugă usturoi și piper și este introdusă într-un intestin subțire de porc închis la capăt cu un cârlig de lemn pentru a forma astfel o pereche de cârnați. Cârnatul este afumat la cald și pasteurizat.

După ce a fost ușor încălzit în apă caldă, cârnatul se degustă cald, deoarece astfel își dobândește caracteristicile organoleptice și înalta sa valoare gastronomică. La suprafață, cârnatul prezintă o culoare maro-roșcat și degajă un miros ușor de afumătură; tăiată, carnea este de culoare roșie-rozalie, iar grăsimea este albă-crem și fermă; are o textură compactă, crocantă și suculentă, aroma este intensă și tipică pentru carnea de porc afumată, sărată și condimentată.

Compoziția chimică a cârnatului neîncălzit este următoarea:

| — | : | cantitate totală de proteine | : | minim 17 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | procent de materie grasă | : | maxim 29 % |

—

:

cantitate totală de proteine

:

minim 17 %

—

:

procent de materie grasă

:

maxim 29 %

3.3.   Materii prime:

Carne și slănină de porc

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Selectarea cărnii și a slăninii

„Kranjska klobasa” este produs din bucăți de carne de porc de calitate, din categoria I și II (gât, spate, pulpe) și din slănină dorsală. Carnea trebuie să fie proaspătă și refrigerată (între 0 °C și 7 °C) sau congelată (T < – 18 °C) și decongelată conform normelor. Slănina dorsală nu prezintă șorici și este fie refrigerată (între 0 °C și 7 °C), fie congelată.

Tocarea cărnii și a slăninii

Carnea este tăiată cu mașina de tocat, în bucăți cu o grosime de 12 mm.

Slănina este tăiată în bucăți cu o grosime cuprinsă între 8 și 10 mm.

Prepararea pastei de cârnați

Carnea și slănina tocate sunt amestecate în proporție de 75-80 % carne și maximum 20-25 % slănină.

La toată această cantitate se adaugă maximum 5 % apă (sub formă de gheață pisată).

Prepararea este completată de adăugarea de piper negru măcinat (max. 0,3 %) și de praf de usturoi în proporție de maximum 0,3 % sau o cantitate proporțională de usturoi în funcție de soiul de usturoi utilizat, precum și între 1,8 % și 2,2 % sare cu nitrați.

Frământarea pastei de cârnați

Carnea astfel condimentată este amestecată manual sau mecanic până la obținerea unui amestec omogen și bine legat.

Umplerea cârnaților

Pasta este introdusă manual sau mecanic într-un intestin subțire de porc cu diametrul de 32-34 mm și trebuie să rămână compactă.

Extremitățile sunt formate și închise prin trecerea unui cârlig prin intestin (și nu prin pasta de cârnați) astfel încât să se obțină perechi de cârnați care cântăresc între 200 și 250 g.

Cârligul pentru cârnați este din lemn, cu o grosime cuprinsă între 2,5 și 3 mm, cu o lungime de 3 până la 6 cm și este rupt sau tăiat.

Uscarea cârnaților

Înainte de tratarea termică, cârnații trebuie să își piardă umiditatea de suprafață pentru a permite o afumare mai rapidă și mai omogenă.

Faza de uscare are loc într-un spațiu special sau într-o afumătoare a cărei temperatură variază între 50 și 55 °C.

În cursul fazei de uscare, au loc, de asemenea, procesele de sărare și de stabilizare a pastei de cârnați.

Tratarea termică cu afumare la cald

Cârnații sunt agățați de un suport, cu cârligul în partea de sus. Tratarea termică, în cursul căreia temperatura crește progresiv până când atinge T 70 +/– 2 °C în centru, durează cel puțin două ore. Tratarea termică presupune afumarea, care durează 20-30 de minute. În timpul afumării, este permisă utilizarea numai a lemnului de fag. Cârnatul trebuie să aibă o culoare maro-roșcat de intensitate medie; nu este permisă o colorație prea închisă, mergând până la negru-brun sau o colorație prea deschisă („anemică”) și cenușie.

Odată finalizată tratarea termică, inclusiv afumarea, cârnații sunt răciți rapid cu aer rece sau prin stropire cu apă rece.

Controlul procesului de fabricație și etichetarea

După răcire (înainte de stocare), cârnații sunt controlați și evaluați în funcție de aspectul lor exterior (culoare, aspectul membranei, cârlig).

Conservare – stocarea cârnaților

Cârnații se conservă la o temperatură maximă de 8 °C.

Aceștia pot fi comercializați cu sau fără ambalaj.

Atunci când cârnații sunt comercializați fără ambalaj (la bucată), fiecare pereche trebuie să aibă o etichetă.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Fiecare produs „Kranjska klobasa” trebuie etichetat în mod uniform:

| — | fiecare bucată (pereche) trebuie să aibă o bandă autocolantă de formă omogenă; |
| --- | --- |

—

fiecare bucată (pereche) trebuie să aibă o bandă autocolantă de formă omogenă;

| — | fiecare produs ambalat trebuie să aibă o etichetă. |
| --- | --- |

—

fiecare produs ambalat trebuie să aibă o etichetă.

Mențiunea standard „Kranjska klobasa” cuprinde:

| — | sigla „Kranjska klobasa”; |
| --- | --- |

—

sigla „Kranjska klobasa”;

| — | sigla producătorului; |
| --- | --- |

—

sigla producătorului;

| — | simbolul de calitate național și simbolul corespunzător al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

—

simbolul de calitate național și simbolul corespunzător al Uniunii Europene.

Fiecare producător care a obținut certificatul de producție pentru „Kranjska klobasa” trebuie să aplice, obligatoriu, sigla „Kranjska klobasa” pe produs, fie că este sau nu membru al asociației comerciale a producătorilor (GIZ) de „Kranjska klobasa”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Fabricarea cârnaților „Kranjska klobasa” are loc în aria geografică reprezentată de teritoriul Sloveniei delimitat de Munții Alpi și de litoralul Mării Adriatice, la vest de frontiera cu Italia, la nord de frontiera cu Austria, la sud de frontiera cu Croația și la est de frontiera cu Ungaria, trecând prin Câmpia Panonică.

Sub Imperiul German și, mai târziu, sub Monarhia Austro-Ungară, regiunea numită „Kranjska” (Carniola) era singura regiune în întregime slovenă. De aceea, termenul „Kranjec” (locuitor din Carniola) era uneori utilizat ca sinonim pentru sloven și este încă folosit în limba curentă pentru a desemna o parte a locuitorilor Sloveniei. În Slovenia, adjectivul „kranjski” (din Carniola) rămâne prezent astăzi într-un număr mare de alte expresii și denumiri.

Cuvântul „Kranjska” își are originea în termenul sloven „krajina”, care semnifica regiune (prima atestare scrisă încă din 973 sub forma populară „Creina”, adică „Carniola”). Începând din secolul al XIII-lea, s-a impus forma slovenă „Kranjska” (în germană „Krain” și „Krainburg”). În 1002, regiunea Kranjska a devenit un comitat autonom printre alte comitate limitrofe. Din punct de vedere administrativ, aceasta era legată de Sfântul Imperiu. În secolul al XIV-lea, cea mai mare parte a teritoriului actual al Sloveniei a intrat în posesia habsburgilor. Teritoriul sloven a fost subdivizat în mai multe regiuni: Kranjska (Carniola), Trst (Trieste), Istra (Istria), Goriška, Koroška (Carintia) și Štajerska (Stiria de Jos). La căderea Imperiului Austro-Ungar, în 1918, Kranjska, sau Carniola, și-a pierdut statutul special. Slovenia este un stat relativ tânăr, a cărui independență a fost obținută abia în anul 1991, atunci când a avut loc secesiunea Republicii Socialiste Federative Iugoslavia. Prin urmare, actuala Republică Slovenia este „moștenitoarea teritorială” a fostei regiuni Kranjska (Carniola), care face parte integrantă din aceasta.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Definirea ariei geografice este legată direct de istoria „Kranjska klobasa”.

Condițiile naturale ale producției alimentare, precum și clima, au exercitat o influență determinantă asupra dezvoltării unor specificități gastronomice într-un context în care agricultura de subzistență este modelul dominant. Într-un spațiu cu un relief foarte complex, format din dealuri, văi, albii și câmpii, locuitorii au reușit să păstreze suprafețe cultivate pentru producția furajeră destinată alimentației porcilor, a căror creștere a condus la fabricarea de mezeluri. Primele mărturii cu privire la fabricarea mezelurilor și la producția de cârnați datează dintr-o perioadă foarte îndepărtată, după cum ilustrează frescele magnifice din Evul Mediu și unele reprezentări care figurează în documente de arhivă (în special un mesaj din secolul al XVII-lea scris în limba slovenă, transmis de intendentul castelului Vrbovec către stăpânul său). Totuși, toate aceste mărturii vorbesc de mezeluri, de cârnați. Mezelurile tipice cuprindeau, în special, un cârnat semiuscat din carne care, datorită meșteșugului și cunoștințelor proprii locuitorilor din regiunea în care a apărut acesta și specificității sale recunoscute (gustul), și-a dobândit renumele la începutul secolului al XIX-lea, în perioada Imperiului Austro-Ungar, sub denumirea „Kranjska klobasa”.

5.2.   Specificitatea produsului:

Elementul esențial prin care „Kranjska klobasa”, astfel cum s-a impus pe teritoriul sloven, se distinge de ceilalți cârnați de același tip constă, de fapt, în prepararea acestuia efectuată după rețeta tradițională slovenă a lui Felicita Kalinšek (autor al cărții de bucate „Slovenska kuharica”, 1912), a cărei singură modificare a constat în adaptarea la cerințele tehnice moderne în materie de siguranță a produselor alimentare (utilizarea sării cu nitrați, pasteurizarea). De asemenea, „Kranjska klobasa” se caracterizează prin compoziția pastei sale, preparată exclusiv din bucăți de carne de porc și de slănină de calitatea I, sărate și tăiate în bucăți mari, la care se adaugă usturoi și piper și care este afumată la o temperatură mică. Se utilizează numai sare de mare. Pasta de cârnați este introdusă în intestine de porc care sunt închise la extremități cu cârlige din lemn care străpung intestinul astfel încât să unească extremitățile și să formeze perechi de cârnați. „Kranjska klobasa” se caracterizează prin prezența unui cârlig din lemn, cu o grosime de 2,5 până la 3 mm, cu o lungime de 3 până la 6 cm, rupt sau tăiat.

Pentru „Kranjska klobasa” nu se utilizează niciun procedeu tehnic (de exemplu, pasta de carne) sau aditivi (de exemplu, polifosfați) prezenți în alte tipuri de cârnați din carne. Pasta este introdusă exclusiv într-un intestin subțire de porc închis la capăt cu un cârlig din lemn pentru a forma o pereche de cârnați. Tratarea termică în atmosferă umedă și afumarea la cald (cârnatul este un produs pasteurizat) conferă la suprafață o culoare maro-roșcată caracteristică, de intensitate medie. În sfârșit, „Kranjska klobasa” se distinge, de asemenea, de ceilalți cârnați prin utilizările și recomandările de degustare care permit obținerea unei combinații optime de savori. „Kranjska klobasa” nu se servește fiert, ci numai încălzit în apă fierbinte, ceea ce îi conferă o textură foarte specială, puțin neomogenă, dar crocantă și suculentă și, prin tăiere, se obțin felii de culoare roșie-rozalie, precum și o aromă specifică de carne de porc sărată, cu gust de usturoi, piper și fum.

În timpul afumării, este permis numai lemnul de fag.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului:

Notorietatea produsului „Kranjska klobasa” datează din perioada monarhiei austro-ungare, care reunea mai multe popoare. „Kranjska klobasa” se numără, fără îndoială, printre specialitățile slovene din carne cele mai originale și tipice, după cum se poate constata, de altfel, efectuând căutări pe internet, unde „Kranjska klobasa” este cel mai adesea menționat ca un produs autentic sloven. „Kranjska klobasa” este, de asemenea, prezent în literatura de specialitate mai recentă (a se vedea „Meat products handbook”, Gerhard Feiner, CRC Press, 2006; http://en.wikipedia.org/wiki/Kransky), în care acesta este prezentat ca un cârnat tipic nefermentat provenind din Slovenia.

Proprietățile produsului „Kranjska klobasa” se datorează meșteșugului și cunoștințelor locuitorilor de pe teritoriul actual al Sloveniei care constituia regiunea „Kranjska” (Carniola) în perioada austro-ungară. Calitatea „Kranjska klobasa” ținea, de asemenea, de utilizarea unor bucăți de carne de calitatea I și de utilizarea sistematică a sării de mare, concurent permanent, chiar strategic, al sării de rocă pe teritoriul fostei regiuni Kranjska (J. Bogataj, „The Food and Cooking of Slovenia”, Annes Publishing, Londra 2008).

Cele mai vechi mențiuni cu privire la fabricarea „Kranjska klobasa” (sub această denumire) se regăsesc în două cărți de bucate: „Süddeutsche Küche” de Katharina Prato (1896) și a șasea ediție a „Slovenska kuharica” de Felicita Kalinšek (1912). Chiar dacă nu se poate vorbi cu adevărat despre rețete de preparare a „Kranjska klobasa” la Katharina Prato, referirea pe care o face la acest tip de cârnat este, se pare, una dintre cele mai vechi referiri scrise existente (1896). În cartea sa „Slovenska kuharica” (1912), Felicita Kalinšek explica deja cum se prepară „Kranjska klobasa”.

În Slovenia există o mulțime de mărturii, provenind în special din tradiția orală, cu privire la „Kranjska klobasa” sau cârnatul de Carniola, la locurile sale de producție și la reputația acestuia printre celelalte varietăți regionale de cârnați. Numeroase sunt și argumentările populare cu privire la proveniența exactă a „Kranjska klobasa” și la locul în care acesta a fost preparat pentru prima oară. În aceste argumentări, se menționează adesea satul Trzin, situat între Ljubljana și Kamnik, unde s-ar părea că, deja în secolul al XIX-lea, numeroși măcelari aprovizionau piețele cu cârnați de Carniola, care puteau fi găsiți chiar și la Viena. Unele surse orale menționează că acești cârnați au împrumutat numele de la orașul Kranj, alte surse menționează că aceștia erau produși în toate marile orașe și în toate piețele din regiunea Carniola din acea perioadă. Se mai povestește că împăratul Franz Joseph, în timp ce mergea la Trieste cu caleașca, plecând de la Viena, s-a oprit în satul Naklo pri Kranju, la celebrul han de legătură Marinšek situat pe drumul național. Dorea să mănânce și a cerut hangiului să îi arate ce îi putea oferi. „Nu avem decât simpli cârnați de casă și nimic altceva”, i-a răspuns hangiul. Împăratul a comandat cârnați de casă și, după ce a gustat, a exclamat entuziasmat: „Dar aceștia nu sunt simpli cârnați, sunt cârnați de Carniola!”

Particularitatea culinară a regiunilor din Slovenia este că pretutindeni se produc și se vând cârnați „Kranjska klobasa”, ceea ce dovedește că aceștia aparțin întregului teritoriu sloven. În plus, notorietatea „Kranjska klobasa” se reflectă în felul de mâncare tipic sloven, care este varză acră cu cârnați de Carniola.

Răspândirea „Kranjska klobasa” a depășit frontierele, după cum atestă traducerile numelui său în diversele limbi din fostul Imperiu Austro-Ungar (J. de Moor & N. de Rooj/ed., „European Cookery, Tradition & Innovation”, Utrecht 2004).

Din 2003, în Slovenia are loc un festival al „Kranjska klobasa”, precum și un concurs al celui mai bun „Kranjska klobasa”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/Varna_hrana/zascita/KranjskaKlobasa_spec.pdf

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/28

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 48/11

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„Image”(PINGGU DA TAO)

NR. CE: CN-PDO-0005-0628-16.07.2007

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Image” (Pinggu Da Tao)

2.   Statul membru sau țara terță:

China

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.6: | Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6:

Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Prezentul soi de piersici reprezintă un fruct zemos comestibil care aparține unei specii de Prunus, subfamilia Prunoideae din familia Rosaceae. Este cultivat în zonele rurale, cu dealuri de mică altitudine și relief vălurit din munții Yanshan, districtul Pinggu din Beijing, regiune însorită, cu climă caldă și cu soluri nisipoase sau argiloase. Condițiile naturale unice conferă piersicii din soiul „Pinggu Da Tao” calități deosebite; este un „fruct de dimensiuni mari, cu o culoare strălucitoare, foarte zemos, bogat în arome, cu un conținut moderat de zahăr și un gust echilibrat între dulce și acru”. Există zece soiuri cultivate de „Pinggu Da Tao”, așa cum reiese din tabelul prezentat în continuare. Qingfeng este singura varietate de dimensiuni medii în tabel; o piersică Qingfeng cântărește ≥ 150 g; un fruct din celelalte nouă soiuri cu dimensiuni mari cântărește ≥ 275 g.

În continuare sunt prezentați indicatorii fizico-chimici pentru 10 soiuri diferite de „Pinggu Da Tao”:

| Soi | Indicator |
| --- | --- |
| Solide solubile (20 °C) (%) | Aciditate totală (măsurată în acid malic) (%) |
| Dajiubao | ≥ 12,00 | ≤ 0,20 |
| Qingfeng (Peking nr. 26) | ≥ 11,50 | ≤ 0,42 |
| Jingyan (Peking nr. 24) | ≥ 12,00 | ≤ 0,20 |
| Yanhong (Green-making nr. 9) | ≥ 12,50 | ≤ 0,18 |
| August Crispy (Peking nr. 33) | ≥ 11,00 | ≤ 0,20 |
| Yanfeng nr. 1 | ≥ 12,00 | ≤ 0,20 |
| Luwangxian | ≥ 11,50 | ≤ 0,28 |
| Huayu | ≥ 12,00 | ≤ 0,20 |
| Big Red Peach | ≥ 12,00 | ≤ 0,20 |
| Century 21st | ≥ 12,00 | ≤ 0,18 |

Soi

Indicator

Solide solubile (20 °C) (%)

Aciditate totală (măsurată în acid malic) (%)

Dajiubao

≥ 12,00

≤ 0,20

Qingfeng (Peking nr. 26)

≥ 11,50

≤ 0,42

Jingyan (Peking nr. 24)

≥ 12,00

≤ 0,20

Yanhong (Green-making nr. 9)

≥ 12,50

≤ 0,18

August Crispy (Peking nr. 33)

≥ 11,00

≤ 0,20

Yanfeng nr. 1

≥ 12,00

≤ 0,20

Luwangxian

≥ 11,50

≤ 0,28

Huayu

≥ 12,00

≤ 0,20

Big Red Peach

≥ 12,00

≤ 0,20

Century 21st

≥ 12,00

≤ 0,18

3.3.   Materii prime:

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Următoarele etape trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată: selecția și planificarea livezilor, plantarea, gestionarea solurilor, a îngrășămintelor și a irigațiilor, fasonare și elagare, gestionarea florilor și fructelor, recoltarea, prelucrarea după recoltare și depozitarea.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Ambalare: procesul de ambalare este efectuat numai de societăți care sunt autorizate să folosească etichetele indicației geografice „Pinggu Da Tao”, sub supravegherea organismelor competente de control al calității.

1.   Materiale folosite la ambalaj: ambalajul exterior constă în cutii din carton ondulat care trebuie să fie tari și suficient de rezistente pentru utilizări structurale. Acestea trebuie să mențină conținutul uscat, ferit de mucegai, de viermi, de poluare și de mirosuri.

2.   Cerințe privind ambalajul: în cutia-ambalaj, fructele sunt depozitate în mod ordonat. Straturile sunt separate de foi de carton introduse în cutie.

Transport

În timpul transportului, piersicile trebuie grupate în loturi și aranjate în mod ordonat, astfel încât să fie protejate de șocuri; containerele trebuie să fie curate, să fie bine aerisite și să nu fie expuse la soare sau să stea în ploaie; de asemenea, trebuie luate măsuri pentru a proteja fructele de îngheț sau temperaturi ridicate.

Piersicile trebuie manipulate cu grijă atunci când sunt descărcate; se recomandă transportul în containere refrigerate. Vehiculul de transport trebuie păstrat curat și nu trebuie să conțină materiale periculoase și toxice sau alte mărfuri.

Depozitare

| 1. | Înainte de depozitare, fructele trebuie să treacă printr-o etapă de prerefrigerare, la o temperatură de 4 °C. |
| --- | --- |

1.

Înainte de depozitare, fructele trebuie să treacă printr-o etapă de prerefrigerare, la o temperatură de 4 °C.

| 2. | Temperatura de depozitare trebuie să fie de 0 °C-3 °C. |
| --- | --- |

2.

Temperatura de depozitare trebuie să fie de 0 °C-3 °C.

| 3. | Umiditatea relativă în spațiul de depozitare trebuie să fie de 85 %-90 %. |
| --- | --- |

3.

Umiditatea relativă în spațiul de depozitare trebuie să fie de 85 %-90 %.

| 4. | Dacă se poate realiza o depozitare în atmosferă controlată (AC), condițiile atmosferice trebuie menținute la 1 % O2 și 5 % CO2. |
| --- | --- |

4.

Dacă se poate realiza o depozitare în atmosferă controlată (AC), condițiile atmosferice trebuie menținute la 1 % O2 și 5 % CO2.

| 5. | Spațiul de depozitare trebuie să fie inodor. Fructele trebuie să fie ferite de materiale toxice sau periculoase și de alte mărfuri; nu este permisă prezența în depozit a unor conservanți sau materiale toxice sau periculoase. |
| --- | --- |

5.

Spațiul de depozitare trebuie să fie inodor. Fructele trebuie să fie ferite de materiale toxice sau periculoase și de alte mărfuri; nu este permisă prezența în depozit a unor conservanți sau materiale toxice sau periculoase.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Pentru același transport, etichetele de pe ambalaje trebuie să aibă același format și același conținut.

În afara denumirii comerciale înregistrate a întreprinderii, pe ambalajul fructelor, precum și într-o zonă foarte vizibilă de pe fața exterioară a cutiei de ambalaj, trebuie tipărită denumirea produsului cu indicația geografică din China – „Pinggu Da Tao”, precum și logoul special al indicației geografice și codul de trasabilitate a calității. În plus, pe ambalajul fructelor trebuie tipărite informații cum sunt soiul, clasa (specificarea), greutatea netă, țara de origine și producătorul. Textul trebuie să fie lizibil și să nu se poată îndepărta ușor. Informațiile marcate pe ambalajul exterior trebuie să corespundă produsului aflat efectiv în interiorul cutiei.

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria geografică în care se cultivă „Pinggu Da Tao” constă în 16 comune și sate incluse în prezent în teritoriul administrativ al districtului Pinggu, Beijing, și anume: Pinggu, Jinhaihu, Yukou, Machangying, Mafang, Donggaocun, Xiagezhuang, Shandongzhuang, Wangxinzhuang, Nandulehe, Zhengluoying, Dahuashan, Liujiadian, Daxingzhuang, Huangsongyu și Xiong’erzhai.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Districtul Pinggu este situat între 40° 02′-40° 22′ latitudine nordică și între 116° 55′-117° 24′ longitudine estică. Este situat într-un bazin mic cu dealuri joase și relief vălurit pe versantul sudic al munților Yanshan. Este înconjurat de munți la est, sud și nord, care lasă loc unei văi în centru. În toată regiunea se întind munți cu multă vegetație, aceasta fiind traversată de două cursuri de apă: Ju și Ru.

Solurile sunt în principal nisipoase și argiloase, moi și bine ventilate, bogate în potasiu. Zona are o rețea hidrografică independentă care poate furniza apă de foarte bună calitate. Clima este caldă, musonică, temperat-continentală, caracterizată prin diferențe considerabile de temperatură între zi și noapte și de perioade lungi de expunere la soare. Amplitudinea termică lunară este mare primăvara, ajungând până la aproximativ 6,8 °C-8,7 °C; iarna, amplitudinea termică este de aproximativ 6,9 °C-8,9 °C. Perioada fără îngheț durează în medie 191 de zile. Regiunea este foarte însorită, cu un număr mediu de ore însorite ajungând până la 2 555,3 pe an, iar rata medie de expunere zilnică este de 58 %.

5.2.   Specificitatea produsului:

1.   Fruct de dimensiuni mari: dimensiunea fructelor este una dintre cele mai importante caracteristici ale „Pinggu Da Tao”. Greutatea medie a unei piersici „Pinggu Da Tao” este cu 20 % mai mare decât greutatea unui fruct dintr-un soi similar, datorită soiurilor de pomi fructiferi unice, datorită climei și mediului natural. O piersică dintr-o varietate de fructe de dimensiune medie cântărește ≥ 150 g și o piersică dintr-o varietate de fructe de dimensiune mare cântărește ≥ 275 g.

2.   Culoarea strălucitoare: Culoarea este unul dintre elementele cele mai importante ale aspectului și ale valorii comerciale a piersicii „Pinggu Da Tao”. Pielița piersicii „Pinggu Da Tao” este curată, cu o culoare strălucitoare și cu un nivel ridicat de colorare.

3.   Gust și aromă bogată: „Pinggu Da Tao” are o aromă bogată și un gust echilibrat între dulce și acru, având o pulpă cu textură delicată și suc din abundență. Echilibrul rezonabil de conținut și al raportului între substanțele solide solubile și aciditatea totală conferă „Pinggu Da Tao” o excelentă calitate organoleptică.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului:

Condițiile naturale unice de care beneficiază districtul Pinggu, și anume solul, rețeaua hidrografică, diferența de temperatură în timpul zilei, lumina soarelui și nivelul de gestionare la standarde înalte contribuie la caracteristicile și calitatea piersicii Pinggu. Elementele următoare fac dovada acestor condiții naturale deosebite:

1.   Condițiile naturale

1.   Clima

Zona unde se cultivă „Pinggu Da Tao” este situată în partea călduroasă, de sud, a piemontului. Este o zonă bine însorită unde există o mare diferență de temperatură între zi și noapte, ceea ce favorizează colorarea optimă a fructelor și acumularea de carbohidrați. Regiunea se bucură de o medie anuală a radiației solare de 5,103 jouli pe metru pătrat, cu un nivel mediu de însorire de 58 %.

2.   Solurile

Zona unde se cultivă „Pinggu Da Tao” este formată de malurile aluviale ale celor două cursuri de apă Ju și Ru, cu soluri nisipoase și argiloase. Buna permeabilitate a solului satisface consumul mare de oxigen specific sistemului radicular al piersicilor și îl menține activ, ceea ce garantează gustul dulce și aroma piersicilor „Pinggu Da Tao”.

3.   Apa

Districtul Pinggu este situat într-un bazin hidrogeologic muntos, cu un sistem de ape subterane independent care furnizează apă de calitate și în cantitate mare. Accesul la cursurile de apă nu este permis, astfel încât apa de suprafață nu este poluată. Pomii sunt irigați în principal de apa subterană, de bună calitate, care atinge nivelul categoriei întâi de apă potabilă, aproape de calitatea apei minerale naturale. Prin irigarea rațională, necesarul de apă este satisfăcut în mare măsură în timpul perioadei de germinare, al perioadei de înflorire completă și de dezvoltare a fructelor, ceea ce asigură astfel dimensiunea adecvată și culoarea fructelor, precum și o producție cantitativ importantă.

2.   Origini istorice

În districtul Pinggu există o îndelungată tradiție a cultivării piersicilor. Au fost găsite documente, datând de la începutul dinastiei Ming, care dovedesc acest lucru. Liu Ai, magistrat al districtului în perioada Longqin din timpul dinastiei Ming, a scris un poem intitulat „Cele opt vechi peisaje ale districtului Pinggu”, în care face un elogiu al florilor piersicilor din Pinggu: „La jumătatea pantei, înspre vârf, zăpada nu se topește niciodată. Cu toate acestea, în luna martie, apar delicații muguri ai piersicilor. Când este senin, uitați-vă calmi la linia orizontului; luna, care strălucește ca jadul, se ascunde după nori.” Și împăratul Qianlong din dinastia Qin a scris un poem în care descrie piersicii înfloriți din districtul Pinggu: „[...] când ramurile salciei se unduiesc în vânt ca un abur ușor, iar picăturile de ploaie se preling pe piersici [...]”.

3.   Dimensiunea umană

În districtul Pinggu există o îndelungată tradiție a cultivării piersicilor. Au fost găsite consemnări despre aceasta în lucrări din timpul dinastiei Ming. Grație unei îndelungate experiențe de producție, a fost creat un întreg set de tehnici de gestionare a culturilor de piersici din soiul „Pinggu Da Tao”, cum ar fi adoptarea unei forme în Y a pomilor, cu coroana deschisă în centru (ceea ce permite o bună ventilare și pătrundere a luminii). În ceea ce privește gestionarea fructelor, se utilizează tehnici de rărire artificială a florilor și a fructelor, precum și tehnici de susținere a fructelor pentru a garanta obținerea unor fructe cu dimensiuni regulate și cu o colorare adecvată.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 18.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 48/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 48/32

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 48/12

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„KRAŠKA PANCETA”

NR. CE: SI-PGI-0005-0833-13.10.2010

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Kraška panceta”

2.   Statul membru sau țara terță:

Slovenia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.2. | Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.2.

Produse din carne (fierte, sărate, afumate etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul (1):

„Kraška panceta” este un produs tradițional din carne uscată cu o formă dreptunghiulară caracteristică. Greutatea minimă a produsului finit este 2,2 kg.

„Kraška panceta” se obține din șuncă slabă. Șunca se pregătește pentru uscare cu șorici și fără coaste. Procedeul de sărare uscată, utilizând numai sare de mare, și uscarea și maturarea fără tratament termic contribuie la dobândirea proprietăților organoleptice caracteristice ale feliilor subțiri. Partea slabă a șuncii cu grăsime este uscată și fermă și se menține suficient de suplă sub presiune. Locul unde se aflau coastele este destul de vizibil. Șoriciul este tare și neted și se îndepărtează cu puțin timp înainte de consum. În timpul procesului de maturare, părțile slabe ale șuncii cu grăsime dobândesc o culoare roz caracteristică. Grăsimea este de culoare alb-crem. O felie conține predominant carne slabă, întretăiată de straturi subțiri de grăsime. Proprietățile organoleptice includ în special aspectul exterior al unei felii tăiate fin, a cărei textură trebuie să fie fragedă. Carnea slabă și grăsimea trebuie să fie bine legate. Felia trebuie să aibă o aromă bogată și echilibrată și o savoare dulce, nesărată.

Conținutul de sare nu depășește 6 %, gradul de uscare atins trebuie să fie de cel puțin 33 %, valoarea aw nu trebuie să depășească 0,92, conținutul de proteine trebuie să fie de cel puțin 23 %, iar conținutul de grăsime trebuie să fie de cel puțin 36 %.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Pentru producerea de „Kraška panceta” sunt selecționați porci din rase de carne. Șunca este secționată dintr-o parte a pieptului și prezintă nouă sau zece urme de coaste. Partea cărnoasă a flancului se adaugă și ea la șuncă. Tranșarea șuncii într-o felie dreptunghiulară standard, cu dimensiuni cuprinse între 45 și 50 cm lungime și 18-20 cm lățime, este tipică pentru „Kraška panceta”. Greutatea minimă a unei felii de șuncă proaspătă este de 4 kg. Șunca se pregătește pentru uscare cu șorici și fără coaste, cu părțile laterale tăiate egal, iar carnea slabă și șoriciul trebuie să fie intacte. Grăsimea moale din interior este îndepărtată.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

| — | temperatura șuncii proaspete, măsurată chiar înainte de a fi sărată, trebuie să fie cuprinsă între + 1 °C și + 4 °C; |
| --- | --- |

—

temperatura șuncii proaspete, măsurată chiar înainte de a fi sărată, trebuie să fie cuprinsă între + 1 °C și + 4 °C;

| — | verificarea conținutului de carne slabă al șuncii, verificarea calității prelucrării și a dimensiunilor feliei (18-20 cm × 45-50 cm); |
| --- | --- |

—

verificarea conținutului de carne slabă al șuncii, verificarea calității prelucrării și a dimensiunilor feliei (18-20 cm × 45-50 cm);

| — | excluderea șuncii slab pregătite: șoriciul trebuie să fie neted, fără păr, crăpături, echimoze sau hematoame; |
| --- | --- |

—

excluderea șuncii slab pregătite: șoriciul trebuie să fie neted, fără păr, crăpături, echimoze sau hematoame;

| — | marcarea cu numărul de serie și cu data sărării (zi, lună și an); |
| --- | --- |

—

marcarea cu numărul de serie și cu data sărării (zi, lună și an);

| — | sărarea manuală, prin frecarea cu sare grunjoasă a locurilor unde s-au aflat coastele. Cantitatea de sare se adaptează în funcție de greutatea fiecărei bucăți de șuncă. Se adaugă piper și usturoi proaspăt și se mai poate adăuga și zahăr; |
| --- | --- |

—

sărarea manuală, prin frecarea cu sare grunjoasă a locurilor unde s-au aflat coastele. Cantitatea de sare se adaptează în funcție de greutatea fiecărei bucăți de șuncă. Se adaugă piper și usturoi proaspăt și se mai poate adăuga și zahăr;

| — | depozitarea șuncilor sărate pe rafturi sau pe paleți; |
| --- | --- |

—

depozitarea șuncilor sărate pe rafturi sau pe paleți;

| — | sărarea la o temperatură cuprinsă între 1 °C și 6 °C, timp de 5-7 zile; |
| --- | --- |

—

sărarea la o temperatură cuprinsă între 1 °C și 6 °C, timp de 5-7 zile;

| — | faza uscării la rece: la o temperatură cuprinsă între 1 °C și 6 °C, timp de 1-3 săptămâni; |
| --- | --- |

—

faza uscării la rece: la o temperatură cuprinsă între 1 °C și 6 °C, timp de 1-3 săptămâni;

| — | uscarea la o temperatură cuprinsă între 14 °C și 22 °C pentru o durată de 2-7 zile; se poate afuma ușor la rece timp de o zi; |
| --- | --- |

—

uscarea la o temperatură cuprinsă între 14 °C și 22 °C pentru o durată de 2-7 zile; se poate afuma ușor la rece timp de o zi;

| — | uscarea/maturarea la o temperatură cuprinsă între 10 °C și 18 °C, cu un timp total de producție de cel puțin 10 săptămâni, o valoare aw de cel mult 0,92, un conținut de sare de cel mult 6 %, un grad de uscare de cel puțin 33 % și o greutate a produsului finit de peste 2,2 kg; |
| --- | --- |

—

uscarea/maturarea la o temperatură cuprinsă între 10 °C și 18 °C, cu un timp total de producție de cel puțin 10 săptămâni, o valoare aw de cel mult 0,92, un conținut de sare de cel mult 6 %, un grad de uscare de cel puțin 33 % și o greutate a produsului finit de peste 2,2 kg;

| — | examinarea organoleptică a unor eșantioane de „Kraška panceta” selecționate aleatoriu; |
| --- | --- |

—

examinarea organoleptică a unor eșantioane de „Kraška panceta” selecționate aleatoriu;

| — | marcarea la cald a șoriciului pentru produsele conforme; |
| --- | --- |

—

marcarea la cald a șoriciului pentru produsele conforme;

| — | produsele maturate se depozitează în locuri întunecoase, la o temperatură cuprinsă între 8 °C și 10 °C. |
| --- | --- |

—

produsele maturate se depozitează în locuri întunecoase, la o temperatură cuprinsă între 8 °C și 10 °C.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

„Kraška panceta” cu indicație geografică protejată (IGP) se comercializează sub formă de bucăți întregi sau jumătăți care prezintă marcajul la cald cu sigla „Kraška panceta” pe șoriciul de pe partea din spate. În scopul de a facilita vânzarea (de delicatese), șunca cu grăsime poate fi tăiată în bucăți mai mici, de dimensiuni uniforme. Pentru a menține proprietățile organoleptice caracteristice, culoarea roșie caracteristică a cărnii slabe și culoarea alb-crem a grăsimii, procesul de feliere și de ambalare a „Kraška panceta” trebuie supus unei supravegheri tehnologice minuțioase. Contactul cu aerul, care declanșează procesul de oxidare a cărnii, poate altera semnificativ calitatea șuncii. Din acest motiv, „Kraška panceta” poate fi feliată și ambalată pentru comercializare numai în unitățile de producție a „Kraška panceta” autorizate. În acest fel, produsul poate fi ambalat imediat, oxidarea cauzată de expunerea la aer sau temperaturi nepotrivite poate fi prevenită, iar siguranța necesară din punct de vedere microbiologic a produsului poate fi garantată. Acest sistem asigură supraveghere continuă, trasabilitate deplină și conservarea proprietăților tipice ale „Kraška panceta” care sunt extrem de importante pentru garantarea autenticității și pentru încrederea consumatorilor.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Toți producătorii care au primit certificate de conformitate cu caietul de sarcini sunt autorizați să își marcheze produsele cu denumirea și sigla „Kraška panceta”. Sigla este reprezentată de imaginea stilizată a unei bucăți de șuncă, cu inscripția „Kraška panceta”. Numărul de înregistrare al producătorului apare lângă siglă. Utilizarea siglei este obligatorie pentru toate tipurile de „Kraška panceta” care sunt comercializate. Bucățile întregi de șuncă cu grăsime prezintă și marca de identificare realizată la cald pe șorici.

„Kraška panceta” trebuie să fie marcată, de asemenea, cu sintagma „indicație geografică protejată” și cu simbolul național de calitate.

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria de producție a „Kraška panceta” este delimitată de o linie care merge de la Kostanjevica na krasu la Opatje selo, iar de acolo continuă până la granița Sloveniei cu Italia și, de-a lungul graniței, până la punctul de frontieră Lipica; mai departe, se desfășoară de-a lungul șoselei până la Lokev, apoi, tot de-a lungul șoselei, până la Divača, iar de acolo, în linie dreaptă, spre satul Vrabče și, mai departe, până la Štjak, Selo, Krtinovica, Kobdilj, apoi iarăși în linie dreaptă, trecând prin Mali Dol, până la Škrbina, Lipa și Temnica și înapoi la Kostanjevica na Krasu. Toate satele menționate mai sus fac parte din aria geografică.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Podișul Karst (Kras) este una dintre cele mai întinse regiuni din Slovenia. Este un podiș deluros, cu soluri calcaroase, cu formațiuni carstice tipice (văi, doline, depresiuni, prăpăstii și peșteri subterane). Solul calcaros este o caracteristică a podișului Karst; pe acest substrat s-a format renumitul sol roșu din regiunea Karst, cunoscut și sub denumirea de „terra rosa”. Stratul de suprafață este subțire, terenul este predominant stâncos, pe alocuri cresc ierburi aspre, arbuști sau păduri cu copaci răzleți.

Apropierea mării are o influență dominantă asupra regiunii Karst. Clima blândă mediteraneeană întâlnește un curent de aer rece continental. Variațiile de temperatură constituie un fenomen obișnuit în regiunea Karst, unde masele de aer rece continental care pătrund în zona mediteraneeană dau naștere vântului denumit „bora”. Faptul că marea se află în apropiere înseamnă că se poate înregistra, în mijlocul iernii, o creștere marcată a temperaturii după zile în care a suflat vântul rece „bora”. Atunci când ninge, zăpada se topește repede. Pe timp de vară, faptul că marea se află în apropiere are un efect semnificativ, deoarece predomină vremea caldă, cu cer senin. Datorită diversității podișului și apropierii de mare, aici bate întotdeauna o briză sau un vânt, iar umiditatea relativă este comparativ scăzută în această arie geografică.

Condițiile naturale ale ariei geografice oferă localnicilor, încă din cele mai vechi timpuri, condiții microclimatice favorabile pentru uscarea cărnii. Aceștia găsesc combinația potrivită între temperatură și umiditate folosind diferite încăperi din casele cu ziduri groase tipice podișului Karst. Fermierii mută dintr-o încăpere în alta șunca („pršut”), șunca cu grăsime („panceta”), gâtul de porc („vratovina”), cârnații și alte produse, căutând în mod constant combinația temperatură-umiditate potrivită pentru fiecare etapă tehnologică din cursul procesului de maturare. Astfel, de-a lungul timpului, capacitatea tehnică și cunoștințele practice au evoluat odată cu experiența fermierilor, devenind calități permanente ale localnicilor.

5.2.   Specificitatea produsului:

Specificitatea produsului „Kraška panceta” constă în forma dreptunghiulară în care este tranșată bucata, care cuprinde o parte din piept, cu nouă sau zece urme de coaste și o parte din flanc. O astfel de tranșare asigură un raport optim între carne slabă și slănină. Șunca conține carne într-o proporție mai mare în raport cu grăsimea. O altă caracteristică specifică este utilizarea exclusivă a procedeului tradițional de sărare uscată cu sare de mare. Procesul de uscare/maturare, fără tratament termic și care are loc la temperaturi sub 18 °C, împiedică deteriorarea proteinelor din cauza căldurii și menține fermitatea țesutului gras.

Împreună cu o supraveghere meticuloasă a procesului de uscare/maturare, aceste proceduri conferă calitatea caracteristică pentru care „Kraška panceta” este foarte apreciată de consumatori și care au transformat-o într-un succes comercial.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Indicația geografică „Kraška panceta” se bazează pe tradiția procedeului de producție și pe reputația sa.

În regiunea Karst, clima blândă mediteraneeană întâlnește un curent de aer rece continental. Datorită diversității podișului și apropierii de mare, aici bate întotdeauna o briză sau un vânt, iar umiditatea relativă este comparativ scăzută. Condițiile de uscare naturale favorabile și cererea pieței au determinat localnicii să producă bucățile de șuncă astfel încât să satisfacă această cerere.

Uscarea șuncii face parte dintr-o tradiție extrem de îndelungată, atestată încă din anul 1689. De-a lungul timpului, capacitatea tehnică a evoluat odată cu experiența, acestea devenind calități permanente ale localnicilor care au fost transmise de la o generație la alta. Grație eforturilor depuse de aceștia, locuitorii din regiunea Karst au contribuit la producerea formei clasice recunoscute și la obținerea proprietăților organoleptice ale „Kraška panceta”.

Spre deosebire de alte zone din Slovenia, locuitorii regiunii Karst folosesc întotdeauna și în exclusivitate sărarea uscată și sare în cantități moderate pentru a produce „Kraška panceta”. În alte zone din Slovenia, se folosește saramura sau o combinație de sărare uscată și umedă. Procedeul de sărare uscată, precum și perioada suficient de lungă de maturare la temperatură scăzută sunt foarte importante pentru obținerea caracteristicilor organoleptice ale „Kraška panceta”. Datorită maturării specifice și a aromei și gustului caracteristice, „Kraška panceta” este o specialitate gastronomică, care, împreună cu „Kraški pršut” (șuncă crudă de Karst), a devenit aperitivul clasic servit la ocazii protocolare.

O nouă eră în producerea de „Kraška panceta” a început în anul 1977, când producătorii au început să opereze în unități de producție dotate cu tehnologii speciale.

Reputația produsului „Kraška panceta” este atestată în numeroase lucrări scrise, broșuri, pliante etc. În anul 1978, „Kraška panceta” a fost prezentată în pliantul unuia dintre producători. Dr. Stanislav Renčelj a prezentat „Kraška panceta” în cărțile „Suhe mesnine narodne posebnosti” (Produse din carne uscate – specialități naționale) (1991), „Kraška kuhinja” (Arta culinară în regiunea Karst) (1999), „Suhe mesnine na Slovenskem” (Produse din carne uscată din Slovenia) (2008) și în „Okusi Krasa” (Savori din regiunea Karst) (2009). „Kraška panceta” a fost prezentată ca o specialitate gastronomică în cartea „Okusiti Slovenijo” (Un gust din Slovenia) de dr. Janez Bogataj (2007). De asemenea, a apărut într-o serie de publicații promoționale, cum ar fi publicația trilingvă „Do odličnosti za dober okus, Slovenija” (1998) (Rise to Excellence for the Gourmet, Slovenia, Dem Exzellenten Genuß Entgegen, Slowenien), „Edamus, Bibamus, Gaudeamus” (Proiect Interreg III, 2006), „Kras in Kraške posebnosti” (Regiunea Karst și specialități din regiunea Karst) (Program Phare), „Pomlad Kraških dobrot” (Primăvara delicateselor din regiunea Karst) (Proiect-pilot Karst, 2001), „Dobrote Krasa in Brkinov” (Specialități din regiunile Kras și Brkini) (localitatea Sežana, 2010) etc.

Producătorii șuncii „Kraška panceta” au participat la târgul internațional agricol și alimentar din Gornja Radgona, unde „Kraška panceta” a primit distincții importante și premii de-a lungul ultimilor zece ani.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/Varna_hrana/junij2010/Spec_Kraska_panceta.pdf

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---