# Uradni list C 70E/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2012.070.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 70E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 558. marec 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2012.070.slv

Uradni list

Evropske unije

C 70E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 558. marec 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 19. oktober–21. oktober 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 12 E, 15.1.2011.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 19. oktober 2010 |
| 2012/C 070E/01 | Negotov položaj delavkResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (2010/2018(INI)) | 1 |
| | Sreda, 20. oktober 2010 |
| 2012/C 070E/02 | Vloga minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju socialne vključenosti v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (2010/2039(INI)) | 8 |
| 2012/C 070E/03 | Finančna, gospodarska in socialna kriza: Priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (2009/2182(INI)) | 19 |
| 2012/C 070E/04 | Izboljšanje gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočjuResolucija Evropskega parlamenta s priporočili Komisiji z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočju (2010/2099(INI)) | 41 |
| PRILOGA | 48 |
| | Četrtek, 21. oktober 2010 |
| 2012/C 070E/05 | Prihodnost evropske standardizacijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o prihodnosti evropske standardizacije (2010/2051(INI)) | 56 |
| 2012/C 070E/06 | Izvedene reforme in dogajanja v Republiki MoldavijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o izvedenih reformah in dogajanjih v Republiki Moldaviji | 68 |
| 2012/C 070E/07 | Celostna pomorska politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. okotobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP) – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (2010/2040(INI)) | 70 |
| 2012/C 070E/08 | Trgovinski odnosi Evropske Unije z Latinsko AmerikoResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske Unije z Latinsko Ameriko (2010/2026(INI)) | 79 |
| 2012/C 070E/09 | Prisilne izselitve v ZimbabvejuResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o prisilnih izselitvah v Zimbabveju | 88 |
| 2012/C 070E/10 | Kambodža, zlasti primer Sama RainsyjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o Kambodži, zlasti o primeru Sama Rainsyja | 90 |
| 2012/C 070E/11 | Severni Kavkaz, zlasti primer Olega OrlovaResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o stanju človekovih pravic v severnem Kavkazu (Ruska federacija) in kazenskem postopku proti Olegu Orlovu | 93 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 19. oktober–21. oktober 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 12 E, 15.1.2011.SPREJETA BESEDILA

Torek, 19. oktober 2010

2012/C 070E/01

Negotov položaj delavkResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (2010/2018(INI))

1

Sreda, 20. oktober 2010

2012/C 070E/02

Vloga minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju socialne vključenosti v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (2010/2039(INI))

8

2012/C 070E/03

Finančna, gospodarska in socialna kriza: Priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (2009/2182(INI))

19

2012/C 070E/04

Izboljšanje gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočjuResolucija Evropskega parlamenta s priporočili Komisiji z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočju (2010/2099(INI))

41

PRILOGA

48

Četrtek, 21. oktober 2010

2012/C 070E/05

Prihodnost evropske standardizacijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o prihodnosti evropske standardizacije (2010/2051(INI))

56

2012/C 070E/06

Izvedene reforme in dogajanja v Republiki MoldavijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o izvedenih reformah in dogajanjih v Republiki Moldaviji

68

2012/C 070E/07

Celostna pomorska politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. okotobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP) – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (2010/2040(INI))

70

2012/C 070E/08

Trgovinski odnosi Evropske Unije z Latinsko AmerikoResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske Unije z Latinsko Ameriko (2010/2026(INI))

79

2012/C 070E/09

Prisilne izselitve v ZimbabvejuResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o prisilnih izselitvah v Zimbabveju

88

2012/C 070E/10

Kambodža, zlasti primer Sama RainsyjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o Kambodži, zlasti o primeru Sama Rainsyja

90

2012/C 070E/11

Severni Kavkaz, zlasti primer Olega OrlovaResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o stanju človekovih pravic v severnem Kavkazu (Ruska federacija) in kazenskem postopku proti Olegu Orlovu

93

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 20. oktober 2010 |
| 2012/C 070E/12 | Revizija okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in KomisijoSklep Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2010/2118(ACI)) | 98 |
| PRILOGA | 101 |
| 2012/C 070E/13 | Prilagoditvev poslovnika Parlamenta na revidirani okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijoSklep Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o prilagoditvi poslovnika Parlamenta na revidirani okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2010/2127(REG)) | 119 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 20. oktober 2010

2012/C 070E/12

Revizija okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in KomisijoSklep Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2010/2118(ACI))

98

PRILOGA

101

2012/C 070E/13

Prilagoditvev poslovnika Parlamenta na revidirani okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijoSklep Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o prilagoditvi poslovnika Parlamenta na revidirani okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2010/2127(REG))

119

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 19. oktober 2010 |
| 2012/C 070E/14 | Statistična poročila glede prevoza blaga in potnikov po morju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju (KOM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD)) | 124 |
| P7_TC1-COD(2010)0041Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 19. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2009/42/ES o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju | 124 |
| 2012/C 070E/15 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Nordjylland/DanskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/001 DK/Nordjylland, Danska) (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD)) | 125 |
| PRILOGA | 127 |
| 2012/C 070E/16 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: NXP Semiconductors/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Nizozemska) (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD)) | 128 |
| PRILOGA | 130 |
| 2012/C 070E/17 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Qimonda/PortugalskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugalska) (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD)) | 131 |
| PRILOGA | 133 |
| 2012/C 070E/18 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Cataluña automoción/ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD)) | 134 |
| PRILOGA | 136 |
| 2012/C 070E/19 | Sistem nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju, zajetem v Konvenciji o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu uredbe Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju, zajetem v Konvenciji o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika (KOM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD)) | 137 |
| P7_TC1-COD(2009)0051Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 19. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2791/1999 | 138 |
| PRILOGA | 138 |
| 2012/C 070E/20 | Odobritev sprememb Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Sveta o odobritvi, v imenu Evropske unije, sprememb Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE)) | 138 |
| | Sreda, 20. oktober 2010 |
| 2012/C 070E/21 | Sprememba Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih Skupnosti, v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje (KOM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2010)0054Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (E, Euratom) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje | 140 |
| PRILOGA | 140 |
| 2012/C 070E/22 | Sprememba Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (KOM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0171Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti | 141 |
| PRILOGA | 141 |
| 2012/C 070E/23 | Predlog spremembe proračuna št. 6/2010: Oddelek II – Evropski svet in Svet; Oddelek III – Komisija; Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010: Oddelek II – Evropski svet in Svet; Oddelek III – Komisija; Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD)) | 142 |
| 2012/C 070E/24 | Predlog spremembe proračuna št. 3/2010: Oddelek III – KomisijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta glede predloga spremembe proračuna št. 3/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD)) | 144 |
| 2012/C 070E/25 | Stališče Parlamenta o predlogu proračuna za leto 2011, kot ga je spremenil Svet - vsi oddelkiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 – vsi oddelki (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD)) | 149 |
| 2012/C 070E/26 | Izboljšave na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (KOM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2008)0193Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, ter o uvedbi ukrepov za podporo delavcem pri usklajevanju delovnega in družinskega življenja | 163 |
| 2012/C 070E/27 | Boj proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (Prenovitev) (KOM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2009)0054Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (prenovitev) | 177 |
| | Četrtek, 21. oktober 2010 |
| 2012/C 070E/28 | Sprememba instrumenta za stabilnost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1717/2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (KOM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2009)0058Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1717/2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost | 179 |
| 2012/C 070E/29 | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (KOM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD)) | 183 |
| P7_TC1-COD(2009)0060AStališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja | 184 |
| 2012/C 070E/30 | Instrument financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (KOM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD)) | 188 |
| P7_TC1-COD(2009)0060BStališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu | 188 |
| 2012/C 070E/31 | Instrument za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD)) | 192 |
| P7_TC1-COD(2009)0059Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom[Sprememba 3, če ni drugače označeno] | 193 |
| PRILOGA | 201 |
| 2012/C 070E/32 | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (KOM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2010)0059Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja | 204 |
| PRILOGA I | 210 |
| PRILOGA II | 211 |
| 2012/C 070E/33 | Navedba države porekla ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav (KOM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2005)0254Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav | 212 |
| PRILOGA | 219 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 19. oktober 2010

2012/C 070E/14

Statistična poročila glede prevoza blaga in potnikov po morju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju (KOM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD))

124

P7_TC1-COD(2010)0041Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 19. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2009/42/ES o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju

124

2012/C 070E/15

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Nordjylland/DanskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/001 DK/Nordjylland, Danska) (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD))

125

PRILOGA

127

2012/C 070E/16

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: NXP Semiconductors/NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Nizozemska) (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD))

128

PRILOGA

130

2012/C 070E/17

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Qimonda/PortugalskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugalska) (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD))

131

PRILOGA

133

2012/C 070E/18

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Cataluña automoción/ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD))

134

PRILOGA

136

2012/C 070E/19

Sistem nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju, zajetem v Konvenciji o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu uredbe Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju, zajetem v Konvenciji o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika (KOM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD))

137

P7_TC1-COD(2009)0051Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 19. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2791/1999

138

PRILOGA

138

2012/C 070E/20

Odobritev sprememb Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Sveta o odobritvi, v imenu Evropske unije, sprememb Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE))

138

Sreda, 20. oktober 2010

2012/C 070E/21

Sprememba Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih Skupnosti, v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje (KOM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD))

139

P7_TC1-COD(2010)0054Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (E, Euratom) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje

140

PRILOGA

140

2012/C 070E/22

Sprememba Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (KOM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0171Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti

141

PRILOGA

141

2012/C 070E/23

Predlog spremembe proračuna št. 6/2010: Oddelek II – Evropski svet in Svet; Oddelek III – Komisija; Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010: Oddelek II – Evropski svet in Svet; Oddelek III – Komisija; Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD))

142

2012/C 070E/24

Predlog spremembe proračuna št. 3/2010: Oddelek III – KomisijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta glede predloga spremembe proračuna št. 3/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD))

144

2012/C 070E/25

Stališče Parlamenta o predlogu proračuna za leto 2011, kot ga je spremenil Svet - vsi oddelkiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 – vsi oddelki (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD))

149

2012/C 070E/26

Izboljšave na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (KOM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD))

162

P7_TC1-COD(2008)0193Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, ter o uvedbi ukrepov za podporo delavcem pri usklajevanju delovnega in družinskega življenja

, ter o uvedbi ukrepov za podporo delavcem pri usklajevanju delovnega in družinskega življenja

163

2012/C 070E/27

Boj proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (Prenovitev) (KOM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD))

176

P7_TC1-COD(2009)0054Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (prenovitev)

177

Četrtek, 21. oktober 2010

2012/C 070E/28

Sprememba instrumenta za stabilnost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1717/2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (KOM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD))

178

P7_TC1-COD(2009)0058Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1717/2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost

179

2012/C 070E/29

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (KOM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD))

183

P7_TC1-COD(2009)0060AStališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

184

2012/C 070E/30

Instrument financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (KOM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD))

188

P7_TC1-COD(2009)0060BStališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu

188

2012/C 070E/31

Instrument za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD))

192

P7_TC1-COD(2009)0059Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom[Sprememba 3, če ni drugače označeno]

193

PRILOGA

201

2012/C 070E/32

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (KOM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD))

203

P7_TC1-COD(2010)0059Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

204

PRILOGA I

210

PRILOGA II

211

2012/C 070E/33

Navedba države porekla ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav (KOM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD))

211

P7_TC1-COD(2005)0254Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav

212

PRILOGA

219

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2010–2011 Seje: 19. oktober–21. oktober 2010 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 12 E, 15.1.2011. SPREJETA BESEDILA

Torek, 19. oktober 2010

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/1

---

Torek, 19. oktober 2010Negotov položaj delavk

P7_TA(2010)0365

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (2010/2018(INI))

2012/C 70 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. decembra 2009 o enakosti žensk in moških – 2010 (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. decembra 2009 o enakosti žensk in moških – 2010 (KOM(2009)0694),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2003 o izboljšanju kakovosti delovnih mest in pregledu novega napredka (KOM(2003)0728), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2003 o izboljšanju kakovosti delovnih mest in pregledu novega napredka (KOM(2003)0728),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2004 z naslovom Nestalno zaposlovanje v Evropi: primerjalna študija tveganj, povezanih s trgom dela, v prožnih gospodarstvih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2004 z naslovom Nestalno zaposlovanje v Evropi: primerjalna študija tveganj, povezanih s trgom dela, v prožnih gospodarstvih,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic – Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic – Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0193),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2009 o prožni varnosti v času krize, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2009 o prožni varnosti v času krize,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (4),

| — | ob upoštevanju dopolnilnega dokumenta Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2010 z naslovom Zelo netipična oblika dela (Very atypical work), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopolnilnega dokumenta Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2010 z naslovom Zelo netipična oblika dela (Very atypical work),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2008 o ukrepih za reševanje problema dela na črno v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2008 o ukrepih za reševanje problema dela na črno v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2007 z naslovom Delovne razmere v Evropski uniji: vidik spola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2007 z naslovom Delovne razmere v Evropski uniji: vidik spola,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 1998 z naslovom Negotovo zaposlovanje in delovne razmere v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 1998 z naslovom Negotovo zaposlovanje in delovne razmere v Evropi,

| — | ob upoštevanju poročila Evrobarometra iz oktobra 2007 z naslovom Delo na črno v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evrobarometra iz oktobra 2007 z naslovom Delo na črno v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov Evropske komisije za vidik spola in zaposlovanje iz leta 2009 z naslovom Spolna segregacija na trgu dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov Evropske komisije za vidik spola in zaposlovanje iz leta 2009 z naslovom Spolna segregacija na trgu dela,

| — | ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov Evropske komisije za vidik spola, socialno vključenost in zaposlovanje iz leta 2006 z naslovom Neenakost med spoloma pri tveganju revščine in družbeni izključenosti prikrajšanih skupin v tridesetih evropskih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov Evropske komisije za vidik spola, socialno vključenost in zaposlovanje iz leta 2006 z naslovom Neenakost med spoloma pri tveganju revščine in družbeni izključenosti prikrajšanih skupin v tridesetih evropskih državah,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodnega urada za delo (ILO) z naslovom Dostojno delo za delavce v gospodinjstvih, ki je bilo pripravljeno za 99. zasedanje Mednarodne konference dela junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodnega urada za delo (ILO) z naslovom Dostojno delo za delavce v gospodinjstvih, ki je bilo pripravljeno za 99. zasedanje Mednarodne konference dela junija 2010,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodnega urada za delo (ILO) iz leta 2009 z naslovom Razsežnost spola v gospodinjskem delu v zahodni Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodnega urada za delo (ILO) iz leta 2009 z naslovom Razsežnost spola v gospodinjskem delu v zahodni Evropi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2006 o prihodnosti Lizbonske strategije z vidika enakosti spolov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2006 o prihodnosti Lizbonske strategije z vidika enakosti spolov (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 1998 o vlogi zadrug pri večjem zaposlovanju žensk (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 1998 o vlogi zadrug pri večjem zaposlovanju žensk (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 1998 o spoštovanju človekovih pravic v Evropski uniji (1996) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 1998 o spoštovanju človekovih pravic v Evropski uniji (1996) (10),

| — | ob upoštevanju mnenja strokovne skupine za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo pri Evropskem ekonomsko-socialnem odboru z dne 12. maja 2010 o profesionalizaciji dela v gospodinjstvih (SOC/372 – CESE 336/2010 končno), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja strokovne skupine za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo pri Evropskem ekonomsko-socialnem odboru z dne 12. maja 2010 o profesionalizaciji dela v gospodinjstvih (SOC/372 – CESE 336/2010 končno),

| — | ob upoštevanju publikacije Eurostata Statistics in Focus št. 12/2010 z naslovom Labour markets in the EU-27 still in crisis, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Eurostata Statistics in Focus št. 12/2010 z naslovom Labour markets in the EU-27 still in crisis,

| — | ob upoštevanju člena 48 poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0264/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0264/2010),

| A. | ker individualizacija in vse večja prilagodljivost trga dela, zaradi katerih je vse manj kolektivnega pogajanja, postavlja delojemalce, zlasti ženske, ki morajo pogosto usklajevati družinske obveznosti, v ranljivejši položaj, ki nato lahko vodi v negotova delovna mesta, saj delodajalci laže poslabšujejo pogoje zaposlovanja, |
| --- | --- |

A.

ker individualizacija in vse večja prilagodljivost trga dela, zaradi katerih je vse manj kolektivnega pogajanja, postavlja delojemalce, zlasti ženske, ki morajo pogosto usklajevati družinske obveznosti, v ranljivejši položaj, ki nato lahko vodi v negotova delovna mesta, saj delodajalci laže poslabšujejo pogoje zaposlovanja,

| B. | ker so delavke pretirano zastopane v negotovih zaposlitvah na trgu dela, ker so nekatere oblike negotovega dela, ki jih opravljajo ženske, na primer plačana gospodinjska pomoč in oskrba, na trgu dela nevidne in ker so v EU kljub obstoječemu zakonodajnemu okviru še vedno precejšnje razlike pri obravnavi žensk glede možnosti zaposlitve, kakovosti dela, minimalnega dohodka ter enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti, |
| --- | --- |

B.

ker so delavke pretirano zastopane v negotovih zaposlitvah na trgu dela, ker so nekatere oblike negotovega dela, ki jih opravljajo ženske, na primer plačana gospodinjska pomoč in oskrba, na trgu dela nevidne in ker so v EU kljub obstoječemu zakonodajnemu okviru še vedno precejšnje razlike pri obravnavi žensk glede možnosti zaposlitve, kakovosti dela, minimalnega dohodka ter enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti,

| C. | ker je prevelika zastopanost žensk v negotovih oblikah zaposlitve glavni dejavnik, ki prispeva k še vedno zelo veliki razliki v plačah med spoloma; ker bodo kakovostnejša delovna mesta za ženske zmanjšala razliko v plačah med spoloma, |
| --- | --- |

C.

ker je prevelika zastopanost žensk v negotovih oblikah zaposlitve glavni dejavnik, ki prispeva k še vedno zelo veliki razliki v plačah med spoloma; ker bodo kakovostnejša delovna mesta za ženske zmanjšala razliko v plačah med spoloma,

| D. | ker je neprostovoljno delo s krajšim delovnim časom v sektorju storitev razširjeno, zlasti v hotelirstvu in gostinstvu, izobraževanju, zdravstvu, socialnemu delu ter v službah, ki izvajajo storitve na ravni skupnosti, storitve socialnega varstva in osebne storitve, kjer je večina zaposlenih žensk, |
| --- | --- |

D.

ker je neprostovoljno delo s krajšim delovnim časom v sektorju storitev razširjeno, zlasti v hotelirstvu in gostinstvu, izobraževanju, zdravstvu, socialnemu delu ter v službah, ki izvajajo storitve na ravni skupnosti, storitve socialnega varstva in osebne storitve, kjer je večina zaposlenih žensk,

| E. | ker udeležba žensk na trgu dela odraža njihovo vlogo v gospodinjstvu, ženske pa se raje odločajo za delovna mesta, ki jim omogočajo združevanje plačanega in neplačanega dela, |
| --- | --- |

E.

ker udeležba žensk na trgu dela odraža njihovo vlogo v gospodinjstvu, ženske pa se raje odločajo za delovna mesta, ki jim omogočajo združevanje plačanega in neplačanega dela,

| F. | ker ima gospodarska in finančna kriza dvojni učinek na negotovo zaposlovanje, saj so se številna podjetja najprej odzvala tako, da so zmanjšala začasno zaposlovanje, in tudi ker se je bati, da mnogo stalnih delovnih mest, ki so bila izgubljena med recesijo, ne bo obnovljenih, temveč nadomeščenih z netipičnimi, če že ne negotovimi načrti zaposlovanja, |
| --- | --- |

F.

ker ima gospodarska in finančna kriza dvojni učinek na negotovo zaposlovanje, saj so se številna podjetja najprej odzvala tako, da so zmanjšala začasno zaposlovanje, in tudi ker se je bati, da mnogo stalnih delovnih mest, ki so bila izgubljena med recesijo, ne bo obnovljenih, temveč nadomeščenih z netipičnimi, če že ne negotovimi načrti zaposlovanja,

| G. | ker negotovo delo pomeni netipično obliko zaposlitve, ki ima lahko katero koli od naslednjih značilnosti:






  — | pomanjkljiva ali neobstoječa varnost zaposlitve zaradi nestalne, pogosto priložnostne narave dela, s pogodbami, ki vsebujejo slabe pogoje, ali brez pisnih pogodb, na primer v primeru začasnih, neprostovoljnih pogodb o delu za krajši delovni čas, nejasen delovni čas in delovne naloge, ki se spreminjajo glede na voljo delodajalca; |
| --- | --- | --- |

G.

ker negotovo delo pomeni netipično obliko zaposlitve, ki ima lahko katero koli od naslednjih značilnosti:

—

pomanjkljiva ali neobstoječa varnost zaposlitve zaradi nestalne, pogosto priložnostne narave dela, s pogodbami, ki vsebujejo slabe pogoje, ali brez pisnih pogodb, na primer v primeru začasnih, neprostovoljnih pogodb o delu za krajši delovni čas, nejasen delovni čas in delovne naloge, ki se spreminjajo glede na voljo delodajalca;

| — | nizko plačilo, ki je lahko celo neuradno in nejasno, |
| --- | --- |

—

nizko plačilo, ki je lahko celo neuradno in nejasno,

| — | nobenih pravic do socialne zaščite oz. dodatkov v zvezi z zaposlitvijo; |
| --- | --- |

—

nobenih pravic do socialne zaščite oz. dodatkov v zvezi z zaposlitvijo;

| — | nobene zaščite pred diskriminacijo; |
| --- | --- |

—

nobene zaščite pred diskriminacijo;

| — | omejeni ali neobstoječi obeti za napredovanje na trgu dela; |
| --- | --- |

—

omejeni ali neobstoječi obeti za napredovanje na trgu dela;

| — | nobenega kolektivnega zastopanja delavcev; |
| --- | --- |

—

nobenega kolektivnega zastopanja delavcev;

| — | delovno okolje, ki ne izpolnjuje minimalnih zdravstvenih in varnostnih standardov, |
| --- | --- |

—

delovno okolje, ki ne izpolnjuje minimalnih zdravstvenih in varnostnih standardov,

| H. | ker imajo pogoji negotove zaposlitve, na primer nenapisane pogodbe, neprostovoljni krajši delovni čas in trajne razlike v plačah med spoloma, dolgotrajen učinek na socialno varnost in zaščito in pokojnine, za delavce pa je večje tudi tveganje revščine, |
| --- | --- |

H.

ker imajo pogoji negotove zaposlitve, na primer nenapisane pogodbe, neprostovoljni krajši delovni čas in trajne razlike v plačah med spoloma, dolgotrajen učinek na socialno varnost in zaščito in pokojnine, za delavce pa je večje tudi tveganje revščine,

| I. | ker ženske v določenih okoliščinah tvegajo, da bodo morale delati v človeka nevrednih delovnih pogojih, in ker zato zaslužijo posebno pozornost, zlasti nosečnice in doječe matere, |
| --- | --- |

I.

ker ženske v določenih okoliščinah tvegajo, da bodo morale delati v človeka nevrednih delovnih pogojih, in ker zato zaslužijo posebno pozornost, zlasti nosečnice in doječe matere,

| J. | ker so globalizacija in trenutne gospodarske razmere ter tehnološki napredek povzročili spremembe v zaposlitvenih razmerjih in vsebini nalog delavcev, |
| --- | --- |

J.

ker so globalizacija in trenutne gospodarske razmere ter tehnološki napredek povzročili spremembe v zaposlitvenih razmerjih in vsebini nalog delavcev,

| K. | ker so ženske z negotovo zaposlitvijo manjkrat seznanjene s svojimi pravicami in so bolj izpostavljene tveganju, da bodo izključene iz pravnega varstva in/ali nezakonito odpuščene, |
| --- | --- |

K.

ker so ženske z negotovo zaposlitvijo manjkrat seznanjene s svojimi pravicami in so bolj izpostavljene tveganju, da bodo izključene iz pravnega varstva in/ali nezakonito odpuščene,

| L. | ker je treba poudariti pomen pravice vseh delavcev, vključno z ženskami z negotovo zaposlitvijo, do poklicnega izobraževanja in usposabljanja, |
| --- | --- |

L.

ker je treba poudariti pomen pravice vseh delavcev, vključno z ženskami z negotovo zaposlitvijo, do poklicnega izobraževanja in usposabljanja,

| M. | ker je opredeljevanje žensk kot prinašalk dopolnilnega dohodka v družini nepravično napačno prikazovanje velikega dela zaposlenih žensk, ki so edine zaposlene v družini, |
| --- | --- |

M.

ker je opredeljevanje žensk kot prinašalk dopolnilnega dohodka v družini nepravično napačno prikazovanje velikega dela zaposlenih žensk, ki so edine zaposlene v družini,

| N. | ker je število neprijavljenih delavk vse večje, zlasti v sektorju pomoči na domu, |
| --- | --- |

N.

ker je število neprijavljenih delavk vse večje, zlasti v sektorju pomoči na domu,

| O. | ker oskrbo na domu, čiščenje in pripravo hrane večinoma opravljajo ženske; ker predstavlja v industrializiranih državah pomoč na domu od 5 do 9 % vseh zaposlitev; ker je tako delo navadno negotovo, slabo vrednoteno in neformalno in ker ranljivost gospodinjskih pomočnic pomeni, da lahko hitro postanejo žrtev diskriminacije ter neenakega in krivičnega ravnanja ali zlorabe, |
| --- | --- |

O.

ker oskrbo na domu, čiščenje in pripravo hrane večinoma opravljajo ženske; ker predstavlja v industrializiranih državah pomoč na domu od 5 do 9 % vseh zaposlitev; ker je tako delo navadno negotovo, slabo vrednoteno in neformalno in ker ranljivost gospodinjskih pomočnic pomeni, da lahko hitro postanejo žrtev diskriminacije ter neenakega in krivičnega ravnanja ali zlorabe,

| P. | ker je pri negotovih zaposlitvah dekvalifikacija visoko usposobljenih delavcev pogost problem, zlasti pri delavcih, ki so odpuščeni, ali delavcih migrantih, ki sprejemajo nizko kvalificirano delo, da ostanejo na trgu dela, in ker take razmere, ki prizadenejo zlasti ženske, ogrozijo poklicni razvoj in doseganje ravni dohodka, primerne za usposobljenost, ki jo oseba osvoji in ima, |
| --- | --- |

P.

ker je pri negotovih zaposlitvah dekvalifikacija visoko usposobljenih delavcev pogost problem, zlasti pri delavcih, ki so odpuščeni, ali delavcih migrantih, ki sprejemajo nizko kvalificirano delo, da ostanejo na trgu dela, in ker take razmere, ki prizadenejo zlasti ženske, ogrozijo poklicni razvoj in doseganje ravni dohodka, primerne za usposobljenost, ki jo oseba osvoji in ima,

| Q. | ker so delavke migrantke, ki sprejemajo nizko kvalificirano začasno delo na obrobju trga dela ali se zaposlijo kot gospodinjske pomočnice, lahko izpostavljene dvojni diskriminaciji, saj so poleg tega, da pogosto delajo v neurejenih, če ne nezakonitih delovnih razmerah, pogosteje žrtve slabega ravnanja, nasilja ali spolne zlorabe; ker se poleg tega pogosto ne zavedajo svojih pravic, imajo omejen dostop do javnih storitev in slabo poznajo lokalni jezik ter niso sposobne oblikovati mrež; in ker si tiste, ki delajo nezakonito, ne upajo obrniti na javne organe in zahtevati zaščito, saj se bojijo, da bodo vrnjene v matično državo, |
| --- | --- |

Q.

ker so delavke migrantke, ki sprejemajo nizko kvalificirano začasno delo na obrobju trga dela ali se zaposlijo kot gospodinjske pomočnice, lahko izpostavljene dvojni diskriminaciji, saj so poleg tega, da pogosto delajo v neurejenih, če ne nezakonitih delovnih razmerah, pogosteje žrtve slabega ravnanja, nasilja ali spolne zlorabe; ker se poleg tega pogosto ne zavedajo svojih pravic, imajo omejen dostop do javnih storitev in slabo poznajo lokalni jezik ter niso sposobne oblikovati mrež; in ker si tiste, ki delajo nezakonito, ne upajo obrniti na javne organe in zahtevati zaščito, saj se bojijo, da bodo vrnjene v matično državo,

| R. | ker je sporazum Sveta Evrope z dne 24. novembra 1969 o zaposlitvi au-pair zastarel, zato ne rešuje problemov, ki se danes lahko pojavljajo v številnih državah članicah zaradi uporabe take oblike zaposlitve, |
| --- | --- |

R.

ker je sporazum Sveta Evrope z dne 24. novembra 1969 o zaposlitvi au-pair zastarel, zato ne rešuje problemov, ki se danes lahko pojavljajo v številnih državah članicah zaradi uporabe take oblike zaposlitve,

| S. | ker EU ostaja zavezana vključevanju načela enakosti spolov; ker je treba v politiki zaposlovanja dejavno spodbujati enake možnosti za ženske in moške, |
| --- | --- |

S.

ker EU ostaja zavezana vključevanju načela enakosti spolov; ker je treba v politiki zaposlovanja dejavno spodbujati enake možnosti za ženske in moške,

Na spol vezana narava negotovega dela

| 1. | opozarja, da je narava negotovega dela vezana na spol in opominja na premik na trgu dela od tipičnih k netipičnim oblikam zaposlitve, zaradi česar je treba preprečiti spreminjanje netipičnih oblik zaposlitev v negotove oblike; za preprečevanje takšnih težav je treba spodbuditi države članice in socialne partnerje, naj se lotijo vsebinskega usklajevanja zakonodajne in pogodbene ureditve tipičnega in netipičnega dela, s čimer bi preprečili, da bi najbolj udobna in najcenejša oblika dela izpodrinila ostale, obenem pa je treba upoštevati tveganje povečanja dela na črno; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je narava negotovega dela vezana na spol in opominja na premik na trgu dela od tipičnih k netipičnim oblikam zaposlitve, zaradi česar je treba preprečiti spreminjanje netipičnih oblik zaposlitev v negotove oblike; za preprečevanje takšnih težav je treba spodbuditi države članice in socialne partnerje, naj se lotijo vsebinskega usklajevanja zakonodajne in pogodbene ureditve tipičnega in netipičnega dela, s čimer bi preprečili, da bi najbolj udobna in najcenejša oblika dela izpodrinila ostale, obenem pa je treba upoštevati tveganje povečanja dela na črno;

| 2. | poziva Svet in Komisijo, da v smernicah za politike zaposlovanja držav članic in v novi strategij za enakost spolov določijo značilnosti negotovih zaposlitev; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet in Komisijo, da v smernicah za politike zaposlovanja držav članic in v novi strategij za enakost spolov določijo značilnosti negotovih zaposlitev;

| 3. | poziva države članice, naj sprejmejo zakonodajne pobude za odpravo pogodb brez določenega delovnega časa, ki so pogoste pri zaposlitvah, ki jih navadno sprejemajo ženske v sektorjih, kot so pomoč na domu, oskrba, gostinstvo in hotelirstvo, obenem pa naj uvedejo obsežne nadzorne instrumente za urejanje vseh oblik navzočnosti v podjetjih in na drugih delovnih mestih, ki so formalno dovoljene zaradi usmerjanja ali usposabljanja, v praksi pa postajajo dodaten vir zlorab, saj se za njimi skrivajo dejanske storitve, ki se opravljajo brez ustreznega plačila in zavarovanja; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj sprejmejo zakonodajne pobude za odpravo pogodb brez določenega delovnega časa, ki so pogoste pri zaposlitvah, ki jih navadno sprejemajo ženske v sektorjih, kot so pomoč na domu, oskrba, gostinstvo in hotelirstvo, obenem pa naj uvedejo obsežne nadzorne instrumente za urejanje vseh oblik navzočnosti v podjetjih in na drugih delovnih mestih, ki so formalno dovoljene zaradi usmerjanja ali usposabljanja, v praksi pa postajajo dodaten vir zlorab, saj se za njimi skrivajo dejanske storitve, ki se opravljajo brez ustreznega plačila in zavarovanja;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo strategije glede negotovih oblik zaposlitve, da bi poudarili dostojna in zelena delovna mesta ter vključili načelo uravnotežene zastopanosti spolov; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo strategije glede negotovih oblik zaposlitve, da bi poudarili dostojna in zelena delovna mesta ter vključili načelo uravnotežene zastopanosti spolov;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje dvojnega delovnega bremena delavk, kar je eden od razlogov za preveliko zastopanost žensk v negotovih oblikah zaposlitve; poziva k izboljšanju uravnoteženosti med delom in zasebnim življenjem v redni zaposlitvi, da bi zmanjšali obseg negotovih oblik zaposlitve; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje dvojnega delovnega bremena delavk, kar je eden od razlogov za preveliko zastopanost žensk v negotovih oblikah zaposlitve; poziva k izboljšanju uravnoteženosti med delom in zasebnim življenjem v redni zaposlitvi, da bi zmanjšali obseg negotovih oblik zaposlitve;

Socialne razmere

| 6. | izraža razočaranje, ker sveženj delovne zakonodaje EU in prej omenjene direktive o delu za določen čas, delu za krajši delovni čas in začasno delo ne obravnavajo negotove narave zaposlitve na ustrezen način; zato poziva Komisijo in države članice, da sprejmejo nadaljnje posebne zakonodajne ukrepe, na primer uvedbo zavezujočih minimalnih socialnih standardov za delavce in zagotovitev enakega dostopa do socialnih storitev in ugodnosti za vse delavce, vključno s porodniškim dopustom, zdravstvenimi storitvami, starostnimi pokojninami ter izobraževanjem in usposabljanjem, ne glede na njihove pogoje zaposlitve; poleg tega poziva države članice, naj izvajajo zakonodajo, ki bo delavcem zagotavljala razumne omejitve delovnega časa, počitek in prosti čas; |
| --- | --- |

6.

izraža razočaranje, ker sveženj delovne zakonodaje EU in prej omenjene direktive o delu za določen čas, delu za krajši delovni čas in začasno delo ne obravnavajo negotove narave zaposlitve na ustrezen način; zato poziva Komisijo in države članice, da sprejmejo nadaljnje posebne zakonodajne ukrepe, na primer uvedbo zavezujočih minimalnih socialnih standardov za delavce in zagotovitev enakega dostopa do socialnih storitev in ugodnosti za vse delavce, vključno s porodniškim dopustom, zdravstvenimi storitvami, starostnimi pokojninami ter izobraževanjem in usposabljanjem, ne glede na njihove pogoje zaposlitve; poleg tega poziva države članice, naj izvajajo zakonodajo, ki bo delavcem zagotavljala razumne omejitve delovnega časa, počitek in prosti čas;

| 7. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo delodajalci, ki delavke izpostavljajo zlorabam in škodljivemu ravnanju, čim prej privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo delodajalci, ki delavke izpostavljajo zlorabam in škodljivemu ravnanju, čim prej privedeni pred sodišče;

| 8. | poudarja, da bi morale imeti ženske, ki opravljajo negotova dela, možnost, da zaščitijo svoje pravice, kot so dostojno plačilo, porodniški dopust, sprejemljiv in urejen delovni čas in nediskriminatorno delovno okolje, ki so zanje bistvenega pomena; poziva države članice, naj kaznujejo oviranje včlanjevanja v sindikate, poleg tega pa na splošno poziva države članice, naj ponudijo osnovne svetovalne storitve za ženske, ki jih svet delavcev ne more podpreti, na primer zaposlene v zasebnem gospodinjstvu; poziva socialne partnerje, naj vplivajo na večjo enakost spolov v vseh svojih telesih na vseh ravneh; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morale imeti ženske, ki opravljajo negotova dela, možnost, da zaščitijo svoje pravice, kot so dostojno plačilo, porodniški dopust, sprejemljiv in urejen delovni čas in nediskriminatorno delovno okolje, ki so zanje bistvenega pomena; poziva države članice, naj kaznujejo oviranje včlanjevanja v sindikate, poleg tega pa na splošno poziva države članice, naj ponudijo osnovne svetovalne storitve za ženske, ki jih svet delavcev ne more podpreti, na primer zaposlene v zasebnem gospodinjstvu; poziva socialne partnerje, naj vplivajo na večjo enakost spolov v vseh svojih telesih na vseh ravneh;

| 9. | poudarja, da so potrebni zakonodajni ukrepi, da se zagotovi enakost med spoloma in zmanjša spolna segregacija na trgu dela; zato opozarja na zgoraj omenjeno resolucijo z dne 18. novembra 2008 in poziva Komisijo, da predstavi predlog o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske, ter poziva države članice k čim prejšnjemu prenosu Direktive 2006/54/ES; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so potrebni zakonodajni ukrepi, da se zagotovi enakost med spoloma in zmanjša spolna segregacija na trgu dela; zato opozarja na zgoraj omenjeno resolucijo z dne 18. novembra 2008 in poziva Komisijo, da predstavi predlog o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske, ter poziva države članice k čim prejšnjemu prenosu Direktive 2006/54/ES;

| 10. | poziva države članice, naj uresničijo barcelonske cilje glede otroškega varstva, da bi izboljšali udeležbo žensk na trgu dela in njihovo finančno neodvisnost; poziva države članice, naj odpravijo ovire, ki ženskam onemogočajo, da bi delale toliko ur, kot želijo, torej ali krajši ali polni delovni čas; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj uresničijo barcelonske cilje glede otroškega varstva, da bi izboljšali udeležbo žensk na trgu dela in njihovo finančno neodvisnost; poziva države članice, naj odpravijo ovire, ki ženskam onemogočajo, da bi delale toliko ur, kot želijo, torej ali krajši ali polni delovni čas;

| 11. | poudarja, da je treba premagati strokovno in sektorsko segregacijo na trgu dela, in sicer z boljšo ozaveščenostjo in izobraževanjem že od mladih let, na primer s spodbujanjem moških, da se odločajo za zaposlitve, ki se povezujejo z ženskimi veščinami, in obratno, z usmerjanjem študentk v naravoslovne študijske smeri, z bojem proti dojemanju zaslužka žensk samo kot dodatka k družinskemu proračunu ter z vključitvijo Evropskega inštituta za enakost spolov; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba premagati strokovno in sektorsko segregacijo na trgu dela, in sicer z boljšo ozaveščenostjo in izobraževanjem že od mladih let, na primer s spodbujanjem moških, da se odločajo za zaposlitve, ki se povezujejo z ženskimi veščinami, in obratno, z usmerjanjem študentk v naravoslovne študijske smeri, z bojem proti dojemanju zaslužka žensk samo kot dodatka k družinskemu proračunu ter z vključitvijo Evropskega inštituta za enakost spolov;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj načrtujejo in izvedejo ukrepe, ki bodo dekletom in mladim ženskam omogočili zadovoljivo izobrazbo, usposabljanje in študij, pri čemer je treba zlasti podpreti dekleta in mlade ženske iz priseljenskih družin; poleg tega poudarja, da si morajo ženske, ki so prekinile delo zaradi rojstva otroka, dejavno prizadevati za vrnitev na delo; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj načrtujejo in izvedejo ukrepe, ki bodo dekletom in mladim ženskam omogočili zadovoljivo izobrazbo, usposabljanje in študij, pri čemer je treba zlasti podpreti dekleta in mlade ženske iz priseljenskih družin; poleg tega poudarja, da si morajo ženske, ki so prekinile delo zaradi rojstva otroka, dejavno prizadevati za vrnitev na delo;

| 13. | poziva države članice, nas preprečujejo neprijavljeno delo z njegovim spreminjanjem v redno zaposlitev, in sicer s preventivnimi ukrepi, kot je zagotavljanje izvzetosti iz pregona za delavce, ki prijavijo svojo nezakonito zaposlitev, ter sprejemanje odvračalnih ukrepov zoper delodajalce; razen tega poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo zbiranje podatkov in spremljajo napredek na tem področju; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, nas preprečujejo neprijavljeno delo z njegovim spreminjanjem v redno zaposlitev, in sicer s preventivnimi ukrepi, kot je zagotavljanje izvzetosti iz pregona za delavce, ki prijavijo svojo nezakonito zaposlitev, ter sprejemanje odvračalnih ukrepov zoper delodajalce; razen tega poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo zbiranje podatkov in spremljajo napredek na tem področju;

| 14. | poudarja, da je socialna zaščita bistveni sestavni del prožne varnosti; poudarja, da koncept prožne varnosti različno vpliva na moške in ženske ter teži h krepitvi trenutnih vlog glede na spol; opozarja države članice in socialne partnerje na sklepe Sveta z dne 8. junija 2009 o prožni varnosti v času krize, zlasti na vključevanje načela enakosti med spoloma pri izvajanju načel prožne varnosti; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je socialna zaščita bistveni sestavni del prožne varnosti; poudarja, da koncept prožne varnosti različno vpliva na moške in ženske ter teži h krepitvi trenutnih vlog glede na spol; opozarja države članice in socialne partnerje na sklepe Sveta z dne 8. junija 2009 o prožni varnosti v času krize, zlasti na vključevanje načela enakosti med spoloma pri izvajanju načel prožne varnosti;

| 15. | meni, da lahko vzdržnost sistemov pokojninskega zavarovanja, možnost posojil za projekte samopomoči ter ustvarjanje delovnih mest in sistemov alternativnih dohodkov izboljšajo pogoje za ženske z negotovo zaposlitvijo; |
| --- | --- |

15.

meni, da lahko vzdržnost sistemov pokojninskega zavarovanja, možnost posojil za projekte samopomoči ter ustvarjanje delovnih mest in sistemov alternativnih dohodkov izboljšajo pogoje za ženske z negotovo zaposlitvijo;

| 16. | si prizadeva, da bile v prihodnje tipične zaposlitve urejene skladno z načeli „dobrega dela“, ne pa spremenjene v negotova dela; meni, da bi morali biti trgi dela boljše regulirani, in sicer s strožjimi delovnimi inšpekcijami, da bi zmanjšali število negotovih delovnih mest; |
| --- | --- |

16.

si prizadeva, da bile v prihodnje tipične zaposlitve urejene skladno z načeli „dobrega dela“, ne pa spremenjene v negotova dela; meni, da bi morali biti trgi dela boljše regulirani, in sicer s strožjimi delovnimi inšpekcijami, da bi zmanjšali število negotovih delovnih mest;

| 17. | poziva Evropski svet, naj v okviru strategije EU 2020 sprejme jasne smernice in konkretne ukrepe za ohranjanje delovnih mest in ustvarjanje zaposlitvenih možnosti; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropski svet, naj v okviru strategije EU 2020 sprejme jasne smernice in konkretne ukrepe za ohranjanje delovnih mest in ustvarjanje zaposlitvenih možnosti;

| 18. | v skladu z rezultati, pridobljenimi na terenu, poziva Komisijo, naj za države članice pripravi smernice o najboljših praksah v boju proti neposredni in posredni diskriminaciji, in sicer z vključevanjem enakosti spolov in zmanjševanjem negotovih zaposlitev pri ženskah; |
| --- | --- |

18.

v skladu z rezultati, pridobljenimi na terenu, poziva Komisijo, naj za države članice pripravi smernice o najboljših praksah v boju proti neposredni in posredni diskriminaciji, in sicer z vključevanjem enakosti spolov in zmanjševanjem negotovih zaposlitev pri ženskah;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj zakonsko uredijo socialni in pravni status sezonskih delavcev in jim zagotovijo socialno varnost; za sezonske delavce šteje tiste delavce, ki sklenejo delovne pogodbe za nedoločen ali določen čas, pri katerih sta čas trajanja in nadaljevanje odvisna od sezonskih dejavnikov, kot so vremenski cikel, državni prazniki in/ali žetve v kmetijstvu; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj zakonsko uredijo socialni in pravni status sezonskih delavcev in jim zagotovijo socialno varnost; za sezonske delavce šteje tiste delavce, ki sklenejo delovne pogodbe za nedoločen ali določen čas, pri katerih sta čas trajanja in nadaljevanje odvisna od sezonskih dejavnikov, kot so vremenski cikel, državni prazniki in/ali žetve v kmetijstvu;

| 20. | opozarja na rezultate študij, ki kažejo, da je negotova zaposlitev, pri kateri ni nujno upoštevanje minimalnih zdravstvenih in varnostnih standardov, povezana z večjim številom poškodb in večjim tveganjem bolezni ter izpostavljenostjo nevarnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo spremljanje minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtev na delovnem mestu, s posebnim poudarkom na specifičnih tveganjih za delavke; |
| --- | --- |

20.

opozarja na rezultate študij, ki kažejo, da je negotova zaposlitev, pri kateri ni nujno upoštevanje minimalnih zdravstvenih in varnostnih standardov, povezana z večjim številom poškodb in večjim tveganjem bolezni ter izpostavljenostjo nevarnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo spremljanje minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtev na delovnem mestu, s posebnim poudarkom na specifičnih tveganjih za delavke;

Gospodinjske pomočnice

| 21. | poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k izmenjavi najboljših praks in polni uporabi možnosti sofinanciranja, ki jih ponujajo strukturni skladi, zlasti Evropski socialni sklad, in sicer za zagotavljanje večjega dostopa do cenovno sprejemljivih, kakovostnih zmogljivosti za varstvo otrok ter oskrbo starejših, tako da ženskam teh nalog ne bi bilo treba opravljati na neformalni ravni; poleg tega poudarja, da je treba negotovo zagotavljanje oskrbe na domu, če je le mogoče, spremeniti v dostojne, stalne zaposlitve; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k izmenjavi najboljših praks in polni uporabi možnosti sofinanciranja, ki jih ponujajo strukturni skladi, zlasti Evropski socialni sklad, in sicer za zagotavljanje večjega dostopa do cenovno sprejemljivih, kakovostnih zmogljivosti za varstvo otrok ter oskrbo starejših, tako da ženskam teh nalog ne bi bilo treba opravljati na neformalni ravni; poleg tega poudarja, da je treba negotovo zagotavljanje oskrbe na domu, če je le mogoče, spremeniti v dostojne, stalne zaposlitve;

| 22. | poziva Komisijo, naj podpre države članice pri razvoju kampanje za postopno spremembo statusa delavcev z negotovo zaposlitvijo v status redno zaposlenih; poziva Komisijo, naj podpre program izobraževanja zaposlenih o vplivih in učinkih negotovih oblik zaposlitve, vključno z varnostjo in zdravjem pri delu; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj podpre države članice pri razvoju kampanje za postopno spremembo statusa delavcev z negotovo zaposlitvijo v status redno zaposlenih; poziva Komisijo, naj podpre program izobraževanja zaposlenih o vplivih in učinkih negotovih oblik zaposlitve, vključno z varnostjo in zdravjem pri delu;

| 23. | poziva Komisijo, naj predlaga nov evropski dogovor glede zaposlitve au-pair, ki naj zniža starostno mejo, ki je sedaj 30 let, da odrasli vzdrževalci družine v poznih dvajsetih letih ne bodo mogli biti nameščeni na to mesto, in v katerem bo poudarjeno, da je vloga teh oseb pomoč pri vsakdanjih družinskih opravilih in sodelovanje pri družinskih dejavnostih, vendar ne več kot 30 ur na teden, in da je namen takšne zaposlitve razvijanje kulturnega razumevanja in jezikovnega znanja teh oseb; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj predlaga nov evropski dogovor glede zaposlitve au-pair, ki naj zniža starostno mejo, ki je sedaj 30 let, da odrasli vzdrževalci družine v poznih dvajsetih letih ne bodo mogli biti nameščeni na to mesto, in v katerem bo poudarjeno, da je vloga teh oseb pomoč pri vsakdanjih družinskih opravilih in sodelovanje pri družinskih dejavnostih, vendar ne več kot 30 ur na teden, in da je namen takšne zaposlitve razvijanje kulturnega razumevanja in jezikovnega znanja teh oseb;

Delavci migranti

| 24. | poziva Komisijo, naj v okviru svoje strategije za enakost med spoloma okrepi zavezanost spodbujanju enakosti med spoloma v migracijskih politikah in politikah vključevanja, zlasti zato, da bi polno izkoristili zaposlitveno zmožnost preseljenk; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj v okviru svoje strategije za enakost med spoloma okrepi zavezanost spodbujanju enakosti med spoloma v migracijskih politikah in politikah vključevanja, zlasti zato, da bi polno izkoristili zaposlitveno zmožnost preseljenk;

| 25. | opozarja, da je družbeno vključevanje preseljenk še težje kot vključevanje preseljencev, saj so izpostavljene dvojni diskriminaciji; zato spodbuja delodajalce, da sprejmejo posebne ukrepe za omogočanje družbenega vključevanja delavk migrantk, na primer s ponudbo jezikovnega izobraževanja in/ali podpornih storitev, in zagotovijo registracijo delavcev migrantov, da bi bili upravičeni do ugodnosti; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da je družbeno vključevanje preseljenk še težje kot vključevanje preseljencev, saj so izpostavljene dvojni diskriminaciji; zato spodbuja delodajalce, da sprejmejo posebne ukrepe za omogočanje družbenega vključevanja delavk migrantk, na primer s ponudbo jezikovnega izobraževanja in/ali podpornih storitev, in zagotovijo registracijo delavcev migrantov, da bi bili upravičeni do ugodnosti;

Povezane raziskave

| 26. | opozarja zlasti na pomanjkanje raziskav o negotovem delu; poziva Komisijo in Eurofound, naj sodelujeta z Evropskim inštitutom za enakost spolov in začneta izvajati ciljne raziskave, da bi med drugim ocenili stroške dekvalifikacije in zmanjšanja blaginje, ki sta posledica negotove zaposlitve, pri čemer naj upoštevata vidik spola; poudarja, da bi se morali prihodnji evropski raziskovalni programi bolj osredotočiti na socialne vsebine, na primer na negotovo delo; |
| --- | --- |

26.

opozarja zlasti na pomanjkanje raziskav o negotovem delu; poziva Komisijo in Eurofound, naj sodelujeta z Evropskim inštitutom za enakost spolov in začneta izvajati ciljne raziskave, da bi med drugim ocenili stroške dekvalifikacije in zmanjšanja blaginje, ki sta posledica negotove zaposlitve, pri čemer naj upoštevata vidik spola; poudarja, da bi se morali prihodnji evropski raziskovalni programi bolj osredotočiti na socialne vsebine, na primer na negotovo delo;

| 27. | odobrava splošne cilje pilotskih projektov, s katerimi se spodbuja spreminjanje negotovega dela v delo s pravicami, in poudarja, da je treba pri izvajanju projekta posebno pozornost posvetiti naravi negotovega dela in njegovi vezanosti na spol; |
| --- | --- |

27.

odobrava splošne cilje pilotskih projektov, s katerimi se spodbuja spreminjanje negotovega dela v delo s pravicami, in poudarja, da je treba pri izvajanju projekta posebno pozornost posvetiti naravi negotovega dela in njegovi vezanosti na spol;

*

* *

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 327, 5.12.2008, str. 9.

(2)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(3)  UL L 175, 10.7.1999, str. 43.

(4)  UL L 14, 20.1.1998, str. 9.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0231.

(6)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(7)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 21.

(8)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 323.

(9)  UL C 313, 12.10.1998, str. 234.

(10)  UL C 80, 16.3.1998, str. 43.

---

Sreda, 20. oktober 2010

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/8

---

Sreda, 20. oktober 2010Vloga minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju socialne vključenosti v Evropi

P7_TA(2010)0375

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (2010/2039(INI))

2012/C 70 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 4, 9, 14, 19, 151 in 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 9, 14, 19, 151 in 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, sprejete leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, sprejete leta 1979,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, ponovno potrjene na Svetovni konferenci ZN o človekovih pravicah leta 1993, zlasti njenih členov 3, 16, 18, 23, 25, 26, 27 in 29, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, ponovno potrjene na Svetovni konferenci ZN o človekovih pravicah leta 1993, zlasti njenih členov 3, 16, 18, 23, 25, 26, 27 in 29,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Združenih narodov iz leta 2000, zlasti zmanjševanja skrajne revščine in lakote (prvi cilj), zagotavljanja splošne osnovnošolske izobrazbe (drugi cilj) in enakih možnosti za oba spola (tretji cilj), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Združenih narodov iz leta 2000, zlasti zmanjševanja skrajne revščine in lakote (prvi cilj), zagotavljanja splošne osnovnošolske izobrazbe (drugi cilj) in enakih možnosti za oba spola (tretji cilj),

| — | ob upoštevanju konvencij št. 26 in 131 Mednarodne organizacije dela (MOD) o določitvi minimalnih osebnih dohodkov ter št. 29 in 105 o odpravi prisilnega dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij št. 26 in 131 Mednarodne organizacije dela (MOD) o določitvi minimalnih osebnih dohodkov ter št. 29 in 105 o odpravi prisilnega dela,

| — | ob upoštevanju globalnega pakta o zaposlovanju Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega pakta o zaposlovanju Mednarodne organizacije dela,

| — | ob upoštevanju agend Združenih narodov in MOD za dostojno delo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agend Združenih narodov in MOD za dostojno delo,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih določb o socialnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih določb o socialnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 34, 35 in 36 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki opredeljujejo zlasti pravico do socialne pomoči in pomoči pri pridobitvi stanovanj, visoko raven varovanja zdravja ljudi in dostop do gospodarskih storitev splošnega pomena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 34, 35 in 36 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki opredeljujejo zlasti pravico do socialne pomoči in pomoči pri pridobitvi stanovanj, visoko raven varovanja zdravja ljudi in dostop do gospodarskih storitev splošnega pomena,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela „Svetovno zavezništvo proti prisilnemu delu. Svetovno poročilo v skladu z deklaracijo Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu. Poročilo generalnega direktorja, 2005“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela „Svetovno zavezništvo proti prisilnemu delu. Svetovno poročilo v skladu z deklaracijo Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu. Poročilo generalnega direktorja, 2005“,

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta 92/441/EGS z dne 24. junija 1992 o skupnih merilih v zvezi z zadostnimi sredstvi in socialno pomočjo v sistemih socialnega varstva (priporočilo o minimalnem dohodku) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta 92/441/EGS z dne 24. junija 1992 o skupnih merilih v zvezi z zadostnimi sredstvi in socialno pomočjo v sistemih socialnega varstva (priporočilo o minimalnem dohodku) (1),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta 92/442/EGS z dne 27. julija 1992 o zbliževanju ciljev in politik socialnega varstva (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta 92/442/EGS z dne 27. julija 1992 o zbliževanju ciljev in politik socialnega varstva (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EPSCO, sprejetih na 2916. zasedanju 16. in 17. decembra 2008 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EPSCO, sprejetih na 2916. zasedanju 16. in 17. decembra 2008 (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2006 o evropskem socialnem modelu za prihodnost (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2006 o evropskem socialnem modelu za prihodnost (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (6) in poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter priloženega mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0364/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (6) in poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter priloženega mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0364/2008),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o prenovljeni socialni agendi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o prenovljeni socialni agendi (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o njenem priporočilu o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela, in svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o njenem priporočilu o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela, in svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (8),

| — | ob upoštevanju svoje pisne izjave št. 0111/2007 z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje pisne izjave št. 0111/2007 z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 27. aprila 2010 za odločbo Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (KOM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 27. aprila 2010 za odločbo Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (KOM(2010)0193),

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0233/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0233/2010),

| A. | ker je Evropska komisija v socialni agendi za obdobje 2005–2010 leto 2010 razglasila za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti z jasnim ciljem, da se potrdi in okrepi politična zaveza EU, izražena na začetku izvajanja lizbonske strategije, za sprejetje ukrepov, ki „odločilno vplivajo na izkoreninjenje revščine“, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska komisija v socialni agendi za obdobje 2005–2010 leto 2010 razglasila za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti z jasnim ciljem, da se potrdi in okrepi politična zaveza EU, izražena na začetku izvajanja lizbonske strategije, za sprejetje ukrepov, ki „odločilno vplivajo na izkoreninjenje revščine“,

| B. | ker sta revščina in socialna izključenost kršitvi človekovega dostojanstva in temeljnih človekovih pravic, in ker mora biti glavni cilj sistema dohodkovne podpore iztrgati ljudi iz revščine in jim omogočiti dostojno življenje, |
| --- | --- |

B.

ker sta revščina in socialna izključenost kršitvi človekovega dostojanstva in temeljnih človekovih pravic, in ker mora biti glavni cilj sistema dohodkovne podpore iztrgati ljudi iz revščine in jim omogočiti dostojno življenje,

| C. | ker so se kljub gospodarski blaginji in vsem izjavam o zmanjševanju revščine socialne razlike poglobile in je 17 % prebivalstva (približno 85 milijonov ljudi) ob koncu leta 2008 živelo pod pragom revščine tudi po prejemu socialnih transferjev (10), medtem ko je bil njihov delež leta 2005 16 %, leta 2000 v EU-15 pa 15 %, |
| --- | --- |

C.

ker so se kljub gospodarski blaginji in vsem izjavam o zmanjševanju revščine socialne razlike poglobile in je 17 % prebivalstva (približno 85 milijonov ljudi) ob koncu leta 2008 živelo pod pragom revščine tudi po prejemu socialnih transferjev (10), medtem ko je bil njihov delež leta 2005 16 %, leta 2000 v EU-15 pa 15 %,

| D. | ker je stopnja tveganja revščine pri otrocih in mladih do 17. leta starosti višja kot pri celotni populaciji in je leta 2008 v EU-27 dosegla že stopnjo 20 %, pri čemer je najvišja stopnja 33 %, |
| --- | --- |

D.

ker je stopnja tveganja revščine pri otrocih in mladih do 17. leta starosti višja kot pri celotni populaciji in je leta 2008 v EU-27 dosegla že stopnjo 20 %, pri čemer je najvišja stopnja 33 %,

| E. | ker so tudi starejši ljudje izpostavljeni višjemu tveganju revščine kot splošna populacija in je ta stopnja leta 2008 pri prebivalcih EU-27, starih 65 let ali več, znašala 19 %, leta 2005 19 % in leta 2000 17 %, |
| --- | --- |

E.

ker so tudi starejši ljudje izpostavljeni višjemu tveganju revščine kot splošna populacija in je ta stopnja leta 2008 pri prebivalcih EU-27, starih 65 let ali več, znašala 19 %, leta 2005 19 % in leta 2000 17 %,

| F. | ker se zaradi vse večjega števila negotovih delovnih mest in nizkih plač v nekaterih sektorjih visok delež delavcev, ki so izpostavljeni revščini, ne bo spremenil; ker je bila v EU-27 leta 2008 povprečna stopnja prebivalstva, ki je kljub zaposlitvi izpostavljeno revščini, 8 %, medtem ko je bila leta 2005 8 % in leta 2000 v EU-15 7 %, |
| --- | --- |

F.

ker se zaradi vse večjega števila negotovih delovnih mest in nizkih plač v nekaterih sektorjih visok delež delavcev, ki so izpostavljeni revščini, ne bo spremenil; ker je bila v EU-27 leta 2008 povprečna stopnja prebivalstva, ki je kljub zaposlitvi izpostavljeno revščini, 8 %, medtem ko je bila leta 2005 8 % in leta 2000 v EU-15 7 %,

| G. | ker je Svet v svojem priporočilu 92/441/EGS z dne 24. junija 1992 predlaga državam članicam, naj priznajo osnovno pravico oseb do ustreznih virov in socialne pomoči, da bi živeli na človeku dostojen način; ker Svet v svojem priporočilu 92/442/EGS z dne 27. julija 1992 predlaga državam članicam, naj zagotovijo dostojen življenjski standard; ker je Svet v svojih sklepih z dne 17. decembra 1999 sprejel spodbujanje socialnega vključevanja kot enega od ciljev za posodobitev in izboljšanje socialne zaščite, |
| --- | --- |

G.

ker je Svet v svojem priporočilu 92/441/EGS z dne 24. junija 1992 predlaga državam članicam, naj priznajo osnovno pravico oseb do ustreznih virov in socialne pomoči, da bi živeli na človeku dostojen način; ker Svet v svojem priporočilu 92/442/EGS z dne 27. julija 1992 predlaga državam članicam, naj zagotovijo dostojen življenjski standard; ker je Svet v svojih sklepih z dne 17. decembra 1999 sprejel spodbujanje socialnega vključevanja kot enega od ciljev za posodobitev in izboljšanje socialne zaščite,

| H. | ker predstavljajo ženske pomemben segment, ki je izpostavljen tveganju revščine, in sicer zaradi brezposelnosti, nedeljenih obveznosti oskrbe, negotovih zaposlitev in nizkih plač, diskriminacije pri plačah ter nižjih starostnih in drugih pokojnin, |
| --- | --- |

H.

ker predstavljajo ženske pomemben segment, ki je izpostavljen tveganju revščine, in sicer zaradi brezposelnosti, nedeljenih obveznosti oskrbe, negotovih zaposlitev in nizkih plač, diskriminacije pri plačah ter nižjih starostnih in drugih pokojnin,

| I. | ker je tveganje skrajne revščine večje za ženske kot za moške; ker stalni trend feminizacije revščine v evropskih družbah kaže, da sedanji okvir sistemov socialne zaščite ter velik obseg socialnih in ekonomskih politik ter politik zaposlovanja v Uniji nista namenjena izpolnjevanju potreb žensk in upoštevanju razlik pri delu žensk; ker revščina in socialna izključenost žensk v Evropi zahtevata posebne in raznolike odzive politike, povezane s spolom, |
| --- | --- |

I.

ker je tveganje skrajne revščine večje za ženske kot za moške; ker stalni trend feminizacije revščine v evropskih družbah kaže, da sedanji okvir sistemov socialne zaščite ter velik obseg socialnih in ekonomskih politik ter politik zaposlovanja v Uniji nista namenjena izpolnjevanju potreb žensk in upoštevanju razlik pri delu žensk; ker revščina in socialna izključenost žensk v Evropi zahtevata posebne in raznolike odzive politike, povezane s spolom,

| J. | ker je tveganje skrajne revščine večje za ženske kot moške, zlasti v starosti, saj sistemi socialne zaščite pogosto temeljijo na načelu stalne plačane zaposlitve; ker pravica posameznika do primernega minimalnega dohodka ne bi smela temelji na prispevkih iz zaposlitve, |
| --- | --- |

J.

ker je tveganje skrajne revščine večje za ženske kot moške, zlasti v starosti, saj sistemi socialne zaščite pogosto temeljijo na načelu stalne plačane zaposlitve; ker pravica posameznika do primernega minimalnega dohodka ne bi smela temelji na prispevkih iz zaposlitve,

| K. | ker je nezaposlenost med mladimi dosegla najvišjo stopnjo doslej s 21,4 % v Evropski Uniji, saj se giblje od 7,6 % na Nizozemskem do 44,5 % v Španiji in 43,8 % v Latviji, in ker so vajeništva in pripravništva, ponujena mladim, pogosto neplačana ali z nizkimi dohodki, |
| --- | --- |

K.

ker je nezaposlenost med mladimi dosegla najvišjo stopnjo doslej s 21,4 % v Evropski Uniji, saj se giblje od 7,6 % na Nizozemskem do 44,5 % v Španiji in 43,8 % v Latviji, in ker so vajeništva in pripravništva, ponujena mladim, pogosto neplačana ali z nizkimi dohodki,

| L. | ker je v EU vsak peti mlajši od 25 let brezposeln, med državljani EU pa brezposelnost najmočneje prizadene delavce starejše od 55 let, ki se morajo soočiti tudi s posebnim in resnim problemom, da v poznejših letih vse težje najdejo zaposlitev, |
| --- | --- |

L.

ker je v EU vsak peti mlajši od 25 let brezposeln, med državljani EU pa brezposelnost najmočneje prizadene delavce starejše od 55 let, ki se morajo soočiti tudi s posebnim in resnim problemom, da v poznejših letih vse težje najdejo zaposlitev,

| M. | ker je finančna in gospodarska kriza od septembra 2008 povzročila zmanjšanje števila delovnih mest za več kot 5 milijonov in povečala negotovost, |
| --- | --- |

M.

ker je finančna in gospodarska kriza od septembra 2008 povzročila zmanjšanje števila delovnih mest za več kot 5 milijonov in povečala negotovost,

| N. | ker ni uradnih evropskih podatkov o razmerah skrajne revščine, kot je na primer brezdomstvo, zaradi česar je težko slediti zadnjim trendom, |
| --- | --- |

N.

ker ni uradnih evropskih podatkov o razmerah skrajne revščine, kot je na primer brezdomstvo, zaradi česar je težko slediti zadnjim trendom,

| O. | ker bi moralo biti evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti priložnost za osveščanje glede revščine in posledično socialne izključenosti ter za izboljšanje političnih odzivov na slednjo; ker bi moralo spodbujati aktivno vključevanje, primeren dohodek, dostop do kakovostnih storitev in podporen pristop k dostojnemu delu, kar na ravni Evropske unije in med evropskimi regijami zahteva pravično porazdelitev bogastva ter ukrepe in politike, ki bodo zagotovili resnično ekonomsko in socialno kohezijo; ker lahko minimalni dohodek zagotovi primerno mrežo socialne varnosti za marginalizirane in ranljive ljudi, |
| --- | --- |

O.

ker bi moralo biti evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti priložnost za osveščanje glede revščine in posledično socialne izključenosti ter za izboljšanje političnih odzivov na slednjo; ker bi moralo spodbujati aktivno vključevanje, primeren dohodek, dostop do kakovostnih storitev in podporen pristop k dostojnemu delu, kar na ravni Evropske unije in med evropskimi regijami zahteva pravično porazdelitev bogastva ter ukrepe in politike, ki bodo zagotovili resnično ekonomsko in socialno kohezijo; ker lahko minimalni dohodek zagotovi primerno mrežo socialne varnosti za marginalizirane in ranljive ljudi,

| P. | ker so cilji in temeljna načela evropskega leta boja proti revščini priznavanje pravic, deljena odgovornost in udeleženost, kohezija, zavezanost in konkretni ukrepi, |
| --- | --- |

P.

ker so cilji in temeljna načela evropskega leta boja proti revščini priznavanje pravic, deljena odgovornost in udeleženost, kohezija, zavezanost in konkretni ukrepi,

| Q. | ker je treba ekonomske in finančne razmere v EU-27 pravilno oceniti, da bi države članice spodbudili k določitvi minimalnega dohodkovnega praga, ki bi povišal življenjski standard in hkrati spodbujal konkurenčnost, |
| --- | --- |

Q.

ker je treba ekonomske in finančne razmere v EU-27 pravilno oceniti, da bi države članice spodbudili k določitvi minimalnega dohodkovnega praga, ki bi povišal življenjski standard in hkrati spodbujal konkurenčnost,

| R. | ker se je Evropska unija zavezala, da bo izpolnila cilje tisočletja Združenih narodov in resolucijo, ki razglaša drugo desetletje Združenih narodov za izkoreninjenje revščine (2008–2017), |
| --- | --- |

R.

ker se je Evropska unija zavezala, da bo izpolnila cilje tisočletja Združenih narodov in resolucijo, ki razglaša drugo desetletje Združenih narodov za izkoreninjenje revščine (2008–2017),

| S. | ker imata revščina in socialna izključenost več razsežnosti, ker obstajajo posebno ranljive skupine prebivalstva (otroci, ženske,starejše osebe, invalidi in drugi), med katere sodijo tudi priseljenci, etnične manjšine, velike ali enostarševske družine, kronični bolniki in brezdomci, in ker je treba ukrepe in sredstva za preprečevanje ter boj proti revščini in socialni izključenosti vključiti tudi v druge evropske politike; ker je treba oblikovati smernice za države članice in jih vključiti v nacionalne politike, da bi zagotovili kakovostne sisteme socialne varnosti in zaščite, univerzalen dostop do javne infrastrukture in kakovostnih storitev splošnega pomena, dostojnih in kakovostnih delovnih razmer in zaposlitev s pripadajočimi pravicami ter zagotovljenega minimalnega dohodka za preprečevanje revščine, ki vsakomur omogoča družbeno, kulturno in politično udeležbo ter dostojno življenje, |
| --- | --- |

S.

ker imata revščina in socialna izključenost več razsežnosti, ker obstajajo posebno ranljive skupine prebivalstva (otroci, ženske,starejše osebe, invalidi in drugi), med katere sodijo tudi priseljenci, etnične manjšine, velike ali enostarševske družine, kronični bolniki in brezdomci, in ker je treba ukrepe in sredstva za preprečevanje ter boj proti revščini in socialni izključenosti vključiti tudi v druge evropske politike; ker je treba oblikovati smernice za države članice in jih vključiti v nacionalne politike, da bi zagotovili kakovostne sisteme socialne varnosti in zaščite, univerzalen dostop do javne infrastrukture in kakovostnih storitev splošnega pomena, dostojnih in kakovostnih delovnih razmer in zaposlitev s pripadajočimi pravicami ter zagotovljenega minimalnega dohodka za preprečevanje revščine, ki vsakomur omogoča družbeno, kulturno in politično udeležbo ter dostojno življenje,

| T. | ker izredno visoka stopnja revščine ne vpliva le na socialno kohezijo v Evropi, temveč tudi na njeno gospodarstvo, saj stalno izključevanje večjih delov družbe slabi konkurenco v gospodarstvu in povečuje pritisk na javne proračune, |
| --- | --- |

T.

ker izredno visoka stopnja revščine ne vpliva le na socialno kohezijo v Evropi, temveč tudi na njeno gospodarstvo, saj stalno izključevanje večjih delov družbe slabi konkurenco v gospodarstvu in povečuje pritisk na javne proračune,

| U. | ker si je treba zastaviti globalen cilj, zlasti v okviru strategije Evropa 2020, in pri tem dati prednost ekonomski, socialni in teritorialni koheziji ter zaščiti temeljnih človekovih pravic, kar predpostavlja uravnoteženost gospodarskih politik, politik zaposlovanja, socialnih, regionalnih in okoljskih politik ter pravično porazdelitev bogastva in dohodka, pri čemer je treba upoštevati velik porast v deležu odvisnosti, zato je treba za vse odločitve izvesti študije o socialnih učinkih in uporabiti horizontalno socialno klavzulo iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (člen 9), |
| --- | --- |

U.

ker si je treba zastaviti globalen cilj, zlasti v okviru strategije Evropa 2020, in pri tem dati prednost ekonomski, socialni in teritorialni koheziji ter zaščiti temeljnih človekovih pravic, kar predpostavlja uravnoteženost gospodarskih politik, politik zaposlovanja, socialnih, regionalnih in okoljskih politik ter pravično porazdelitev bogastva in dohodka, pri čemer je treba upoštevati velik porast v deležu odvisnosti, zato je treba za vse odločitve izvesti študije o socialnih učinkih in uporabiti horizontalno socialno klavzulo iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (člen 9),

| V. | ker je spoštovanje človeškega dostojanstva eno izmed osnovnih načel Evropske unije, katere delovanje stremi k spodbujanju polne zaposlenosti in družbenega napredka, boju proti socialnemu izključevanju in diskriminaciji ter spodbujanju pravičnosti in socialne zaščite, |
| --- | --- |

V.

ker je spoštovanje človeškega dostojanstva eno izmed osnovnih načel Evropske unije, katere delovanje stremi k spodbujanju polne zaposlenosti in družbenega napredka, boju proti socialnemu izključevanju in diskriminaciji ter spodbujanju pravičnosti in socialne zaščite,

| W. | ker je treba zagotoviti uporabo, povečanje in boljšo izrabo strukturnih skladov pri preprečevanju revščine, socialnem vključevanju ter ustvarjanju dostopnih in kakovostnih delovnih mest s pripadajočimi pravicami, |
| --- | --- |

W.

ker je treba zagotoviti uporabo, povečanje in boljšo izrabo strukturnih skladov pri preprečevanju revščine, socialnem vključevanju ter ustvarjanju dostopnih in kakovostnih delovnih mest s pripadajočimi pravicami,

| X. | ker je vloga sistemov socialne zaščite zagotoviti raven socialne kohezije, ki je potrebna za razvoj, da se zagotovi socialno vključenost, in ublažiti socialne posledice ekonomske krize, zaradi česar je treba na nacionalni ravni uvesti zajamčen minimalen osebni dohodek za preprečevanje revščine, izboljšati stopnjo izobrazbe in usposobljenosti oseb, izključenih s trga dela zaradi konkurenčnih pritiskov, ter zagotoviti enake možnosti na trgu dela in pri uresničevanju temeljnih pravic, |
| --- | --- |

X.

ker je vloga sistemov socialne zaščite zagotoviti raven socialne kohezije, ki je potrebna za razvoj, da se zagotovi socialno vključenost, in ublažiti socialne posledice ekonomske krize, zaradi česar je treba na nacionalni ravni uvesti zajamčen minimalen osebni dohodek za preprečevanje revščine, izboljšati stopnjo izobrazbe in usposobljenosti oseb, izključenih s trga dela zaradi konkurenčnih pritiskov, ter zagotoviti enake možnosti na trgu dela in pri uresničevanju temeljnih pravic,

| Y. | ker je uvajanje in krepitev sistemov minimalnega dohodka pomemben in učinkovit način za odpravljanje revščine, in sicer s podpiranjem socialne integracije in dostopa do trga dela ter omogočanjem dostojnega življenja, |
| --- | --- |

Y.

ker je uvajanje in krepitev sistemov minimalnega dohodka pomemben in učinkovit način za odpravljanje revščine, in sicer s podpiranjem socialne integracije in dostopa do trga dela ter omogočanjem dostojnega življenja,

| Z. | ker so sistemi minimalnega dohodka pomembno orodje za zagotavljanje varnosti osebam, ki morajo premagati posledice socialne izključenosti in nezaposlenosti, in za spodbujanje dostopa do trga dela; ker imajo taki sistemi minimalnega dohodka pomembno vlogo pri porazdelitvi bogastva in zagotavljanju solidarnosti ter socialne pravičnosti in ker imajo predvsem v času kriz vlogo proticiklične rezerve, saj zagotavljajo dodatna sredstva za krepitev povpraševanja in potrošnje na notranjem trgu, |
| --- | --- |

Z.

ker so sistemi minimalnega dohodka pomembno orodje za zagotavljanje varnosti osebam, ki morajo premagati posledice socialne izključenosti in nezaposlenosti, in za spodbujanje dostopa do trga dela; ker imajo taki sistemi minimalnega dohodka pomembno vlogo pri porazdelitvi bogastva in zagotavljanju solidarnosti ter socialne pravičnosti in ker imajo predvsem v času kriz vlogo proticiklične rezerve, saj zagotavljajo dodatna sredstva za krepitev povpraševanja in potrošnje na notranjem trgu,

| AA. | ker je nedavna raziskava Eurobarometra o odnosu državljanov EU do revščine pokazala, da velika večina (73 %) meni, da je revščina težava, ki se v njihovih državah širi, 89 % vprašanih od svojih vlad zahteva nujno ukrepanje za boj proti revščini, 74 % vprašanih pa pričakuje, da bo v zvezi s tem tudi EU prevzela pomembno vlogo, |
| --- | --- |

AA.

ker je nedavna raziskava Eurobarometra o odnosu državljanov EU do revščine pokazala, da velika večina (73 %) meni, da je revščina težava, ki se v njihovih državah širi, 89 % vprašanih od svojih vlad zahteva nujno ukrepanje za boj proti revščini, 74 % vprašanih pa pričakuje, da bo v zvezi s tem tudi EU prevzela pomembno vlogo,

| AB. | ker je treba upoštevati boleče socialne posledice gospodarske krize, zaradi katere je v zadnjih dveh letih več kot 6 milijonov evropskih državljanov ostalo brez dela, |
| --- | --- |

AB.

ker je treba upoštevati boleče socialne posledice gospodarske krize, zaradi katere je v zadnjih dveh letih več kot 6 milijonov evropskih državljanov ostalo brez dela,

| AC. | ker je treba upoštevati gospodarsko in socialno krizo ter njen vpliv na naraščajočo revščino in izključenost ter vse večjo brezposelnost (s 6,7 % v začetku leta 2008 na 9,5 % ob koncu leta 2009), ko tretjina brezposelnih trajno ne najde zaposlitve, razmere v gospodarsko bolj ranljivih državah članicah pa so še slabše, |
| --- | --- |

AC.

ker je treba upoštevati gospodarsko in socialno krizo ter njen vpliv na naraščajočo revščino in izključenost ter vse večjo brezposelnost (s 6,7 % v začetku leta 2008 na 9,5 % ob koncu leta 2009), ko tretjina brezposelnih trajno ne najde zaposlitve, razmere v gospodarsko bolj ranljivih državah članicah pa so še slabše,

| AD. | ker Svet in Komisija ter mednarodne organizacije, na primer Mednarodni denarni sklad, silijo nekatere države članice, naj kratkoročno zmanjšajo svoj proračunski primanjkljaj, ki ga je kriza poglobila, in zmanjšajo javno porabo, vključno s socialnimi izdatki, kar ogroža socialno državo in spodbuja revščino, |
| --- | --- |

AD.

ker Svet in Komisija ter mednarodne organizacije, na primer Mednarodni denarni sklad, silijo nekatere države članice, naj kratkoročno zmanjšajo svoj proračunski primanjkljaj, ki ga je kriza poglobila, in zmanjšajo javno porabo, vključno s socialnimi izdatki, kar ogroža socialno državo in spodbuja revščino,

| AE. | ker so socialne razlike v nekaterih državah članicah vse večje, kar je predvsem posledica gospodarskih razlik v razporeditvi dohodkov in bogastva, razlik na trgu delovne sile, pomanjkanja socialne varnosti in neenakega dostopa do socialnih funkcij države, namreč socialnega varstva, zdravstva, šolstva, sodstva itd., |
| --- | --- |

AE.

ker so socialne razlike v nekaterih državah članicah vse večje, kar je predvsem posledica gospodarskih razlik v razporeditvi dohodkov in bogastva, razlik na trgu delovne sile, pomanjkanja socialne varnosti in neenakega dostopa do socialnih funkcij države, namreč socialnega varstva, zdravstva, šolstva, sodstva itd.,

| AF. | ker je treba upoštevati uporabo politike EU za socialno vključevanje, zlasti cilje in evropski program, ki so bili sprejeti z lizbonsko strategijo v začetku prvega desetletja tega stoletja, z uporabo odprte metode koordinacije in skupnih ciljev, ki naj bi jih dosegli z nacionalnimi akcijskimi načrti, |
| --- | --- |

AF.

ker je treba upoštevati uporabo politike EU za socialno vključevanje, zlasti cilje in evropski program, ki so bili sprejeti z lizbonsko strategijo v začetku prvega desetletja tega stoletja, z uporabo odprte metode koordinacije in skupnih ciljev, ki naj bi jih dosegli z nacionalnimi akcijskimi načrti,

| AG. | ker so v večini držav članic zaradi različnih dejavnikov številni brezdomci, zaradi česar so potrebni posebni ukrepi za njihovo socialno vključitev, |
| --- | --- |

AG.

ker so v večini držav članic zaradi različnih dejavnikov številni brezdomci, zaradi česar so potrebni posebni ukrepi za njihovo socialno vključitev,

| 1. | poudarja potrebo po konkretnih ukrepih, ki bodo odpravili revščino in socialno izključenost, tako da bodo iskali načine za ponovno vključitev na trg dela, spodbujali pravično porazdelitev dohodka in bogastva, zagotavljali ustrezne dohodke ter tako dajali resničen smisel in pomen evropskemu letu boja proti revščini, hkrati pa zagotavljali močno politično zapuščino uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, vključno z zagotavljanjem sistemov minimalnega dohodka, ki bodo na podlagi različnih nacionalnih praks, kolektivnih pogodb ali zakonodaje držav članic preprečevali revščino in spodbujali socialno vključenost v vsej Evropski uniji, ter dejavno spodbujali primeren dohodek in sisteme socialne zaščite; poziva države članice, naj ponovno pregledajo politike za zagotavljanje primernega dohodka, saj je treba v boju proti revščini za prikrajšane družbene skupine na trgu dela ustvariti dostojna in trajna delovna mesta; meni, da bi moralo biti vsem delavcem omogočeno dostojno življenje; poleg tega meni, da politika socialne države pomeni tudi aktivno zaposlovalno politiko; |
| --- | --- |

1.

poudarja potrebo po konkretnih ukrepih, ki bodo odpravili revščino in socialno izključenost, tako da bodo iskali načine za ponovno vključitev na trg dela, spodbujali pravično porazdelitev dohodka in bogastva, zagotavljali ustrezne dohodke ter tako dajali resničen smisel in pomen evropskemu letu boja proti revščini, hkrati pa zagotavljali močno politično zapuščino uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, vključno z zagotavljanjem sistemov minimalnega dohodka, ki bodo na podlagi različnih nacionalnih praks, kolektivnih pogodb ali zakonodaje držav članic preprečevali revščino in spodbujali socialno vključenost v vsej Evropski uniji, ter dejavno spodbujali primeren dohodek in sisteme socialne zaščite; poziva države članice, naj ponovno pregledajo politike za zagotavljanje primernega dohodka, saj je treba v boju proti revščini za prikrajšane družbene skupine na trgu dela ustvariti dostojna in trajna delovna mesta; meni, da bi moralo biti vsem delavcem omogočeno dostojno življenje; poleg tega meni, da politika socialne države pomeni tudi aktivno zaposlovalno politiko;

| 2. | opozarja, da zaradi trenutnega gospodarskega upada s povišanjem brezposelnosti in zmanjšanjem zaposlitvenih možnostmi mnoge ogrožata revščina in socialna izključenost, kar še zlasti velja za nekatere države članice, ki jih pesti dolgoročna brezposelnost ali nedejavnost; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da zaradi trenutnega gospodarskega upada s povišanjem brezposelnosti in zmanjšanjem zaposlitvenih možnostmi mnoge ogrožata revščina in socialna izključenost, kar še zlasti velja za nekatere države članice, ki jih pesti dolgoročna brezposelnost ali nedejavnost;

| 3. | zahteva, da se v zvezi s primernostjo sistemov minimalnega dohodka doseže dejanski napredek, ki bo služil reševanju otrok, odraslih in starejših iz revščine ter jim omogočil uveljavljanje pravice do dostojnega življenja; |
| --- | --- |

3.

zahteva, da se v zvezi s primernostjo sistemov minimalnega dohodka doseže dejanski napredek, ki bo služil reševanju otrok, odraslih in starejših iz revščine ter jim omogočil uveljavljanje pravice do dostojnega življenja;

| 4. | poudarja razlike na različnih področjih (zdravje, nastanitev, izobrazba, dohodek in zaposlitev) med družbenimi skupinami, ki živijo v revščini, ter poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo te razlike pri ciljno naravnanih ukrepih, hkrati pa poudarja, da je vsesplošen dostop do trga dela eden najučinkovitejših načinov za zmanjševanje revščine; |
| --- | --- |

4.

poudarja razlike na različnih področjih (zdravje, nastanitev, izobrazba, dohodek in zaposlitev) med družbenimi skupinami, ki živijo v revščini, ter poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo te razlike pri ciljno naravnanih ukrepih, hkrati pa poudarja, da je vsesplošen dostop do trga dela eden najučinkovitejših načinov za zmanjševanje revščine;

| 5. | poudarja, da je treba posebej poudariti programe za vseživljenjsko učenje kot osnovno orodje za boj proti revščini in socialni izključenosti, tako da se poveča zaposljivost in dostop do znanja ter trga dela; meni, da je treba zagotoviti spodbude za povečano udeležbo delavcev, brezposelnih in vseh ranljivih družbenih skupin v programih vseživljenjskega učenja in sprejeti učinkovite ukrepe proti dejavnikom, zaradi katerih ljudje zapustijo šolanje, ter izboljšati raven poklicnih kvalifikacij in pridobivanje novih veščin, kar bi lahko vodilo k hitrejši ponovni vključitvi na trg dela, povečalo produktivnost in pomagalo ljudem najti boljšo službo; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba posebej poudariti programe za vseživljenjsko učenje kot osnovno orodje za boj proti revščini in socialni izključenosti, tako da se poveča zaposljivost in dostop do znanja ter trga dela; meni, da je treba zagotoviti spodbude za povečano udeležbo delavcev, brezposelnih in vseh ranljivih družbenih skupin v programih vseživljenjskega učenja in sprejeti učinkovite ukrepe proti dejavnikom, zaradi katerih ljudje zapustijo šolanje, ter izboljšati raven poklicnih kvalifikacij in pridobivanje novih veščin, kar bi lahko vodilo k hitrejši ponovni vključitvi na trg dela, povečalo produktivnost in pomagalo ljudem najti boljšo službo;

| 6. | poudarja potrebo po ukrepanju na ravni držav članic za določitev minimalnega dohodkovnega praga na osnovi ustreznih kazalnikov, da bi zagotovili socialno-ekonomska kohezijo in s tem zmanjšali tveganje, da bi bili osebni prejemki za enake dejavnosti neenaki, in tveganje, da bi imeli v vsej Evropski uniji revne skupine prebivalstva, ter poziva, da morajo biti priporočila Evropske unije o tovrstnih ukrepih tehtnejša; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po ukrepanju na ravni držav članic za določitev minimalnega dohodkovnega praga na osnovi ustreznih kazalnikov, da bi zagotovili socialno-ekonomska kohezijo in s tem zmanjšali tveganje, da bi bili osebni prejemki za enake dejavnosti neenaki, in tveganje, da bi imeli v vsej Evropski uniji revne skupine prebivalstva, ter poziva, da morajo biti priporočila Evropske unije o tovrstnih ukrepih tehtnejša;

| 7. | poudarja, da mora biti zaposlovanje ena najučinkovitejših varovalk proti revščini in da bi morali posledično sprejeti ukrepe, ki bi spodbujali zaposlovanje žensk ter zastavljanje kvalitativnih ciljev za delovna mesta, ki so na voljo; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora biti zaposlovanje ena najučinkovitejših varovalk proti revščini in da bi morali posledično sprejeti ukrepe, ki bi spodbujali zaposlovanje žensk ter zastavljanje kvalitativnih ciljev za delovna mesta, ki so na voljo;

| 8. | poudarja potrebo po ukrepanju na evropski in nacionalni ravni za zaščito državljanov in potrošnikov pred nepravičnimi pogoji odplačevanja kreditov in kreditnih kartic ter po sprejetju pogojev, ki bi določali dostop do kreditov in preprečili, da bi se gospodinjstva pretirano zadolževala in tako zapadla v revščino in družbeno izključenost; |
| --- | --- |

8.

poudarja potrebo po ukrepanju na evropski in nacionalni ravni za zaščito državljanov in potrošnikov pred nepravičnimi pogoji odplačevanja kreditov in kreditnih kartic ter po sprejetju pogojev, ki bi določali dostop do kreditov in preprečili, da bi se gospodinjstva pretirano zadolževala in tako zapadla v revščino in družbeno izključenost;

| 9. | poudarja, da imata revščina in socialna izključenost več razsežnosti, ter vztraja pri zagotavljanju vključevanja socialnih ciljev ter pri pomenu razsežnosti in socialne vzdržnosti makroekonomskih politik; meni, da morajo biti socialni cilji sestavni del strategije za izhod iz krize, pa tudi strategije Evropa 2020 ter ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, kar pomeni, da bi morali s presečnimi socialnimi smernicami in učinkovito presojo socialnega vpliva ponovno opredeliti prednostne naloge in politike, zlasti monetarne, zaposlovalne, socialne in makroekonomske politike, vključno s paktom stabilnosti in rasti, politike konkurence in notranjega trga ter proračunske in davčne politike; meni, da te politike ne smejo ovirati socialne kohezije in morajo zagotavljati izvajanje ustreznih ukrepov in spodbujanje enakih možnosti, da bi zagotovili trajen izhod iz krize in vrnitev k fiskalni konsolidaciji ter izvedli reforme, ki jih gospodarstvo potrebuje za povratek k rasti in ustvarjanja novih delovnih mest; poziva k oblikovanju politik za konkretno podporo državam članicam, ki jo najbolj potrebujejo, z ustreznimi mehanizmi; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da imata revščina in socialna izključenost več razsežnosti, ter vztraja pri zagotavljanju vključevanja socialnih ciljev ter pri pomenu razsežnosti in socialne vzdržnosti makroekonomskih politik; meni, da morajo biti socialni cilji sestavni del strategije za izhod iz krize, pa tudi strategije Evropa 2020 ter ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, kar pomeni, da bi morali s presečnimi socialnimi smernicami in učinkovito presojo socialnega vpliva ponovno opredeliti prednostne naloge in politike, zlasti monetarne, zaposlovalne, socialne in makroekonomske politike, vključno s paktom stabilnosti in rasti, politike konkurence in notranjega trga ter proračunske in davčne politike; meni, da te politike ne smejo ovirati socialne kohezije in morajo zagotavljati izvajanje ustreznih ukrepov in spodbujanje enakih možnosti, da bi zagotovili trajen izhod iz krize in vrnitev k fiskalni konsolidaciji ter izvedli reforme, ki jih gospodarstvo potrebuje za povratek k rasti in ustvarjanja novih delovnih mest; poziva k oblikovanju politik za konkretno podporo državam članicam, ki jo najbolj potrebujejo, z ustreznimi mehanizmi;

| 10. | meni, da mora biti ustvarjanje delovnih mest prednostna naloga Komisije in vlad držav članic, kar je prvi korak k zmanjšanju revščine; |
| --- | --- |

10.

meni, da mora biti ustvarjanje delovnih mest prednostna naloga Komisije in vlad držav članic, kar je prvi korak k zmanjšanju revščine;

| 11. | meni, da bi morali biti sistemi minimalnega dohodka del strateškega pristopa k socialnemu vključevanju, kar bi vključevalo tako splošne politike kot ciljne ukrepe – v zvezi s stanovanjsko politiko, zdravstvenim varstvom, izobrazbo in usposabljanjem ter družbenimi storitvami – v pomoč osebam, da bi se lahko rešile revščine ter se aktivno usmerile k socialnemu vključevanju in dostopale do trga dela; meni, da dejanski cilj sistemov minimalnega dohodka ni le pomagati upravičencem, temveč jih zlasti spremljati od socialne izključenosti do aktivnega življenja; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morali biti sistemi minimalnega dohodka del strateškega pristopa k socialnemu vključevanju, kar bi vključevalo tako splošne politike kot ciljne ukrepe – v zvezi s stanovanjsko politiko, zdravstvenim varstvom, izobrazbo in usposabljanjem ter družbenimi storitvami – v pomoč osebam, da bi se lahko rešile revščine ter se aktivno usmerile k socialnemu vključevanju in dostopale do trga dela; meni, da dejanski cilj sistemov minimalnega dohodka ni le pomagati upravičencem, temveč jih zlasti spremljati od socialne izključenosti do aktivnega življenja;

| 12. | poudarja, da je treba pri določanju višine minimalnih dohodkov upoštevati nepreskrbljene osebe, zlasti otroke, da bi razbili začaran krog revščine; poleg tega meni, da bi morala Komisija pripraviti letno poročilo o napredku pri boju proti revščini otrok; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba pri določanju višine minimalnih dohodkov upoštevati nepreskrbljene osebe, zlasti otroke, da bi razbili začaran krog revščine; poleg tega meni, da bi morala Komisija pripraviti letno poročilo o napredku pri boju proti revščini otrok;

| 13. | vztraja, da je treba spremeniti politike proračunskega omejevanja, ki so bile naložene nekaterim državam članicam za spopadanje s krizo, in poudarja pomen solidarnostnih ukrepov, med drugim okrepitve mobilnosti, predvidevanja transferjev in zmanjšanja sofinanciranja v zvezi s proračunskim financiranjem, za ustvarjanje dostojnih delovnih mest, podpiranje produktivnih sektorjev ter boj proti revščini in socialni izključenosti, ne pa ustvarjati nove oblike odvisnosti ali dodatno poglabljati dolg; |
| --- | --- |

13.

vztraja, da je treba spremeniti politike proračunskega omejevanja, ki so bile naložene nekaterim državam članicam za spopadanje s krizo, in poudarja pomen solidarnostnih ukrepov, med drugim okrepitve mobilnosti, predvidevanja transferjev in zmanjšanja sofinanciranja v zvezi s proračunskim financiranjem, za ustvarjanje dostojnih delovnih mest, podpiranje produktivnih sektorjev ter boj proti revščini in socialni izključenosti, ne pa ustvarjati nove oblike odvisnosti ali dodatno poglabljati dolg;

| 14. | meni, da je uvedba sistemov minimalnega dohodka v vseh državah članicah – s posebnimi ukrepi za podporo oseb, ki imajo premajhne dohodke, kljub gospodarski oskrbi in ugodnejšemu dostopu do storitev – eden izmed najbolj učinkovitih načinov za boj proti revščini, zagotavljanje primernih življenjskih standardov in pospeševanje socialnega vključevanja; |
| --- | --- |

14.

meni, da je uvedba sistemov minimalnega dohodka v vseh državah članicah – s posebnimi ukrepi za podporo oseb, ki imajo premajhne dohodke, kljub gospodarski oskrbi in ugodnejšemu dostopu do storitev – eden izmed najbolj učinkovitih načinov za boj proti revščini, zagotavljanje primernih življenjskih standardov in pospeševanje socialnega vključevanja;

| 15. | meni, da mora biti osnova sistemov primernega minimalnega dohodka najmanj 60 % mediane dohodka v zadevni državi; |
| --- | --- |

15.

meni, da mora biti osnova sistemov primernega minimalnega dohodka najmanj 60 % mediane dohodka v zadevni državi;

| 16. | poudarja, da je v kontekstu povečevanja revščine potrebna ocena politike za socialno vključevanje, uporabe odprte metode usklajevanja, izpolnjevanja skupnih ciljev ter nacionalnih akcijskih načrtov, da bi dosegli odločnejše ukrepe na evropski in nacionalni ravni, ki bodo bolj vključujoči in skladni ter bolje oblikovani, usmerjeni pa bodo v izkoreninjenje skrajne revščine ter revščine otrok do leta 2015, pa tudi proti znatnemu zmanjšanju relativne revščine; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je v kontekstu povečevanja revščine potrebna ocena politike za socialno vključevanje, uporabe odprte metode usklajevanja, izpolnjevanja skupnih ciljev ter nacionalnih akcijskih načrtov, da bi dosegli odločnejše ukrepe na evropski in nacionalni ravni, ki bodo bolj vključujoči in skladni ter bolje oblikovani, usmerjeni pa bodo v izkoreninjenje skrajne revščine ter revščine otrok do leta 2015, pa tudi proti znatnemu zmanjšanju relativne revščine;

| 17. | potrjuje, da mora sisteme minimalnega dohodka, ne glede na njihovo pomembnost, spremljati usklajena strategija na nacionalni in evropski ravni, ki bo osredotočena na obsežne akcije in posebne ukrepe, kot so na primer politike trga dela za skupine, ki imajo najmanjše možnosti za dostop do trga dela, izobraževanje in usposabljanje manj kvalificiranih delavcev, minimalne plače, socialna stanovanja ter zagotavljanje cenovno dostopnih in kakovostnih javnih storitev; |
| --- | --- |

17.

potrjuje, da mora sisteme minimalnega dohodka, ne glede na njihovo pomembnost, spremljati usklajena strategija na nacionalni in evropski ravni, ki bo osredotočena na obsežne akcije in posebne ukrepe, kot so na primer politike trga dela za skupine, ki imajo najmanjše možnosti za dostop do trga dela, izobraževanje in usposabljanje manj kvalificiranih delavcev, minimalne plače, socialna stanovanja ter zagotavljanje cenovno dostopnih in kakovostnih javnih storitev;

| 18. | vztraja pri spodbujanju socialne povezanosti in vključenosti, da bi zagotovili učinkovito uresničevanje temeljnih človekovih pravic, in pri jasnih zavezah glede oblikovanja politik Evropske unije in nacionalnih politik za boj proti revščini in socialni izključenosti; meni, da je treba zagotoviti boljši univerzalen dostop do trga dela, javnih zdravstvenih storitev, izobraževanja in usposabljanja (od predšolske vzgoje do zaključka študija na prvi visokošolski stopnji), strokovnega usposabljanja, državnih stanovanj, oskrbe z energijo in socialne zaščite, kjer ni fizičnih in komunikacijskih ovir; meni, da morajo biti delovna mesta dostopna in kakovostna s pripadajočimi pravicami: meni, da morajo biti plače dostojne in da je treba pri pokojninah zagotoviti osnoven starostni dodatek, ki bo upokojencem, ki so delali vse življenje, zagotovil dostojen pokoj; dodaja, da morajo sistemi minimalnega dohodka za vse ščititi pred revščino in zagotoviti socialno, kulturno in politično vključenost ob spoštovanju nacionalnih praks, kolektivnih pogodb in zakonodaje držav članic; poleg tega meni, da bolj ko bodo države članice vlagale v različne politike, manjša bo dolgoročna potreba po sistemu za zagotavljanje zadostnega prihodka gospodinjstev; izpostavlja, da bi morali takšne ukrepe sprejeti ob strogem upoštevanju načela subsidiarnosti držav članic ter različnih praks, kolektivnih pogodb in nacionalnih zakonodaj; meni, da je mogoče le tako vsem zagotoviti pravico do sodelovanja v družbenem, političnem in kulturnem življenju; |
| --- | --- |

18.

vztraja pri spodbujanju socialne povezanosti in vključenosti, da bi zagotovili učinkovito uresničevanje temeljnih človekovih pravic, in pri jasnih zavezah glede oblikovanja politik Evropske unije in nacionalnih politik za boj proti revščini in socialni izključenosti; meni, da je treba zagotoviti boljši univerzalen dostop do trga dela, javnih zdravstvenih storitev, izobraževanja in usposabljanja (od predšolske vzgoje do zaključka študija na prvi visokošolski stopnji), strokovnega usposabljanja, državnih stanovanj, oskrbe z energijo in socialne zaščite, kjer ni fizičnih in komunikacijskih ovir; meni, da morajo biti delovna mesta dostopna in kakovostna s pripadajočimi pravicami: meni, da morajo biti plače dostojne in da je treba pri pokojninah zagotoviti osnoven starostni dodatek, ki bo upokojencem, ki so delali vse življenje, zagotovil dostojen pokoj; dodaja, da morajo sistemi minimalnega dohodka za vse ščititi pred revščino in zagotoviti socialno, kulturno in politično vključenost ob spoštovanju nacionalnih praks, kolektivnih pogodb in zakonodaje držav članic; poleg tega meni, da bolj ko bodo države članice vlagale v različne politike, manjša bo dolgoročna potreba po sistemu za zagotavljanje zadostnega prihodka gospodinjstev; izpostavlja, da bi morali takšne ukrepe sprejeti ob strogem upoštevanju načela subsidiarnosti držav članic ter različnih praks, kolektivnih pogodb in nacionalnih zakonodaj; meni, da je mogoče le tako vsem zagotoviti pravico do sodelovanja v družbenem, političnem in kulturnem življenju;

| 19. | opozarja na potrebe mladih, ki se srečujejo s specifičnimi težavami pri iskanju lastnega mesta v gospodarskem in družbenem življenju ter so izpostavljeni tveganju zgodnjega prenehanja šolanja; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo brezposelnost mladih postala poseben cilj z lastnimi prednostnimi nalogami, ki bodo vključevale posebne ukrepe in ukrepe za poklicno usposabljanje, podporo programov Skupnosti (vseživljenjsko učenje, Erasmus, Mundus) in spodbud za podjetništvo; |
| --- | --- |

19.

opozarja na potrebe mladih, ki se srečujejo s specifičnimi težavami pri iskanju lastnega mesta v gospodarskem in družbenem življenju ter so izpostavljeni tveganju zgodnjega prenehanja šolanja; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo brezposelnost mladih postala poseben cilj z lastnimi prednostnimi nalogami, ki bodo vključevale posebne ukrepe in ukrepe za poklicno usposabljanje, podporo programov Skupnosti (vseživljenjsko učenje, Erasmus, Mundus) in spodbud za podjetništvo;

| 20. | poudarja, da sta stopnja osipa v šolah ter omejen dostop do višje in univerzitetne izobrazbe glavna dejavnika pri pojavu velike dolgoročne brezposelnosti, kar zelo slabo vpliva na socialno kohezijo; meni, da bo treba glede na to, da sta to dva izmed prednostnih ciljev v dokumentu Komisije o strategiji Evropa 2020, ustvariti osnovo za uvedbo posebnih ukrepov in politik za dostop mladih do izobrazbe s pomočjo štipendiranja, študentskih nepovratnih sredstev, študentskih posojil in pobud za bolj dinamično šolsko izobraževanje; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da sta stopnja osipa v šolah ter omejen dostop do višje in univerzitetne izobrazbe glavna dejavnika pri pojavu velike dolgoročne brezposelnosti, kar zelo slabo vpliva na socialno kohezijo; meni, da bo treba glede na to, da sta to dva izmed prednostnih ciljev v dokumentu Komisije o strategiji Evropa 2020, ustvariti osnovo za uvedbo posebnih ukrepov in politik za dostop mladih do izobrazbe s pomočjo štipendiranja, študentskih nepovratnih sredstev, študentskih posojil in pobud za bolj dinamično šolsko izobraževanje;

| 21. | meni, da mora Komisija preučiti vpliv, ki bi ga imel njen zakonodajni predlog o uvedbi evropske minimalne plače v vsaki državi članici; predlaga zlasti, da bi študija preučila razliko med primernim minimalnim dohodkom in minimalno plačo v zadevni državi članici, ter posledice, ki bi jih imela uvedba primernega minimalnega dohodka za vstop na trg dela; |
| --- | --- |

21.

meni, da mora Komisija preučiti vpliv, ki bi ga imel njen zakonodajni predlog o uvedbi evropske minimalne plače v vsaki državi članici; predlaga zlasti, da bi študija preučila razliko med primernim minimalnim dohodkom in minimalno plačo v zadevni državi članici, ter posledice, ki bi jih imela uvedba primernega minimalnega dohodka za vstop na trg dela;

| 22. | poudarja pomen sprejetja predpisov o nadomestilu za brezposelnost, ki bi prejemnike obvarovali pred revščino in spodbudili države članice k sprejetju ukrepov, ki bi olajšali vrnitev na trg dela za opravljanje manj privlačnih služb, med drugim s spodbujanjem mobilnosti znotraj Evropske unije; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen sprejetja predpisov o nadomestilu za brezposelnost, ki bi prejemnike obvarovali pred revščino in spodbudili države članice k sprejetju ukrepov, ki bi olajšali vrnitev na trg dela za opravljanje manj privlačnih služb, med drugim s spodbujanjem mobilnosti znotraj Evropske unije;

| 23. | poudarja, da so investicije in sistemi minimalnega dohodka bistveni elementi pri preprečevanju in zmanjševanju revščine, da bi morali biti sistemi minimalnega dohodka tudi v času kriz upoštevani kot glavni element za spopadanje s krizami in ne kot stroškovni dejavnik ter da zgodnje investicije za boj proti revščini zelo prispevajo k zmanjševanju dolgoročnih družbenih stroškov; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da so investicije in sistemi minimalnega dohodka bistveni elementi pri preprečevanju in zmanjševanju revščine, da bi morali biti sistemi minimalnega dohodka tudi v času kriz upoštevani kot glavni element za spopadanje s krizami in ne kot stroškovni dejavnik ter da zgodnje investicije za boj proti revščini zelo prispevajo k zmanjševanju dolgoročnih družbenih stroškov;

| 24. | poudarja vlogo socialne zaščite, zlasti zdravstvenega zavarovanja, družinskih dodatkov, pokojnin in invalidskih dodatkov, ter poziva države članice, naj namenijo posebno pozornost najbolj ranljivim osebam, tako da jim zagotovijo minimalne pravice tudi v primeru brezposelnosti; |
| --- | --- |

24.

poudarja vlogo socialne zaščite, zlasti zdravstvenega zavarovanja, družinskih dodatkov, pokojnin in invalidskih dodatkov, ter poziva države članice, naj namenijo posebno pozornost najbolj ranljivim osebam, tako da jim zagotovijo minimalne pravice tudi v primeru brezposelnosti;

| 25. | ugotavlja, da so zadostna sredstva in ugodnosti osnova za dostojno življenje in temeljna človekova pravica, ki jo lahko uživamo v širšem kontekstu obširnih usklajenih ukrepov za boj proti socialni izključenosti ter aktivne strategije za spodbujanje socialnega vključevanja; poziva države članice, naj sprejmejo nacionalne politike za krepitev gospodarskega in socialnega vključevanja zadevnih oseb; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da so zadostna sredstva in ugodnosti osnova za dostojno življenje in temeljna človekova pravica, ki jo lahko uživamo v širšem kontekstu obširnih usklajenih ukrepov za boj proti socialni izključenosti ter aktivne strategije za spodbujanje socialnega vključevanja; poziva države članice, naj sprejmejo nacionalne politike za krepitev gospodarskega in socialnega vključevanja zadevnih oseb;

| 26. | poudarja, da število revnih zaposlenih narašča in da je ta nov izziv treba reševati s hkratno uporabo različnih instrumentov; zahteva, da mora biti plača, ki omogoča preživetje, vedno nad pragom revščine in da delavci, ki zaradi številnih razlogov ostajajo pod pragom revščine, dobijo dodatke, ki niso podvrženi nobenim pogojem in jih je lahko pridobiti; poudarja pozitivne izkušnje, ki jih imajo Združene države z uporabo negativne dohodnine za dvig delavcev z nizkimi dohodki nad prag revščine; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da število revnih zaposlenih narašča in da je ta nov izziv treba reševati s hkratno uporabo različnih instrumentov; zahteva, da mora biti plača, ki omogoča preživetje, vedno nad pragom revščine in da delavci, ki zaradi številnih razlogov ostajajo pod pragom revščine, dobijo dodatke, ki niso podvrženi nobenim pogojem in jih je lahko pridobiti; poudarja pozitivne izkušnje, ki jih imajo Združene države z uporabo negativne dohodnine za dvig delavcev z nizkimi dohodki nad prag revščine;

| 27. | poudarja, da Komisija v sporočilu z naslovom Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast predlaga, da bi določili pet glavnih ciljev, ki bi jih morala Evropska unija uresničiti, med drugim zmanjšanje števila ljudi, ki jim grozi revščina, za 20 milijonov; opozarja, da doseganje tega cilja zaostaja za ambiciozno zastavljenimi cilji lizbonske strategije (premagovanje revščine), ki jih na žalost ni bilo mogoče uresničiti; meni, da morata biti revščina in socialna izključenost izkoreninjeni s kredibilnimi, konkretnimi in zavezujočimi ukrepi; meni, da je ta cilj prenizek in da ne smemo opustiti cilja Evrope brez revščine; meni, da je treba zato sprejeti ustrezne ukrepe in ta absolutni cilj združiti s ciljem za zmanjšanje revščine v vseh državah članicah, da bi vse spodbudili k uresničevanju tega cilja in s primernimi ukrepi zagotovili njegovo verodostojnost, zlasti kar zadeva učinkovitost politik podpore vzdrževanim osebam; meni, da je treba ta cilj doseči s konkretnimi in primernimi ukrepi, predvsem z uvajanjem sistemov minimalnega dohodka v vseh državah članicah Evropske unije; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da Komisija v sporočilu z naslovom Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast predlaga, da bi določili pet glavnih ciljev, ki bi jih morala Evropska unija uresničiti, med drugim zmanjšanje števila ljudi, ki jim grozi revščina, za 20 milijonov; opozarja, da doseganje tega cilja zaostaja za ambiciozno zastavljenimi cilji lizbonske strategije (premagovanje revščine), ki jih na žalost ni bilo mogoče uresničiti; meni, da morata biti revščina in socialna izključenost izkoreninjeni s kredibilnimi, konkretnimi in zavezujočimi ukrepi; meni, da je ta cilj prenizek in da ne smemo opustiti cilja Evrope brez revščine; meni, da je treba zato sprejeti ustrezne ukrepe in ta absolutni cilj združiti s ciljem za zmanjšanje revščine v vseh državah članicah, da bi vse spodbudili k uresničevanju tega cilja in s primernimi ukrepi zagotovili njegovo verodostojnost, zlasti kar zadeva učinkovitost politik podpore vzdrževanim osebam; meni, da je treba ta cilj doseči s konkretnimi in primernimi ukrepi, predvsem z uvajanjem sistemov minimalnega dohodka v vseh državah članicah Evropske unije;

| 28. | verjame, da bi morali dati prednost boju proti socialni neenakosti, posebno v smislu gospodarske neenakosti z vidika razporeditve dohodkov in bogastva, razlik na trgu delovne sile, pomanjkanja socialne varnosti in neenakega dostopa do socialnih funkcij države, kot so socialno varstvo, zdravstvo, šolstvo, sodstvo itd.; |
| --- | --- |

28.

verjame, da bi morali dati prednost boju proti socialni neenakosti, posebno v smislu gospodarske neenakosti z vidika razporeditve dohodkov in bogastva, razlik na trgu delovne sile, pomanjkanja socialne varnosti in neenakega dostopa do socialnih funkcij države, kot so socialno varstvo, zdravstvo, šolstvo, sodstvo itd.;

| 29. | poziva Svet in države članice, naj osnujejo glavni cilj strategije Evropa 2020 za boj proti revščini na relativnih kazalnikih revščine (60 % srednjega dohodkovnega praga), ki jih je sprejel Evropski svet v Laeknu decembra 2001, ti kazalniki namreč postavljajo realnost revščine v kontekst posamezne države članice, saj odražajo razumevanje revščine kot relativnega pogoja; |
| --- | --- |

29.

poziva Svet in države članice, naj osnujejo glavni cilj strategije Evropa 2020 za boj proti revščini na relativnih kazalnikih revščine (60 % srednjega dohodkovnega praga), ki jih je sprejel Evropski svet v Laeknu decembra 2001, ti kazalniki namreč postavljajo realnost revščine v kontekst posamezne države članice, saj odražajo razumevanje revščine kot relativnega pogoja;

| 30. | poziva države članice, naj iz glavnega cilja Evropske unije, ki je povezan z revščino, izpeljejo konkretne in dosegljive nacionalne cilje, ki bi temeljili na prednostnih vprašanjih strategije EU za socialno vključevanje, kot je na primer odprava brezdomstva do leta 2015, v skladu s pisno izjavo št. 0111/2007; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj iz glavnega cilja Evropske unije, ki je povezan z revščino, izpeljejo konkretne in dosegljive nacionalne cilje, ki bi temeljili na prednostnih vprašanjih strategije EU za socialno vključevanje, kot je na primer odprava brezdomstva do leta 2015, v skladu s pisno izjavo št. 0111/2007;

| 31. | meni, da morajo države članice in Komisija posebno pozornost nameniti brezdomcem in zanje sprejeti dodatne ukrepe, da bi do leta 2015 dosegli njihovo popolno vključitev v družbo, kar bo zahtevalo zbiranje primerljivih podatkov in zanesljivih statistik na ravni Skupnosti ter njihovo letno objavljanje skupaj s poročanjem o napredku in ciljih, opredeljenih v nacionalnih strategijah in strategijah Skupnosti za boj proti revščini in socialnem izključevanju; |
| --- | --- |

31.

meni, da morajo države članice in Komisija posebno pozornost nameniti brezdomcem in zanje sprejeti dodatne ukrepe, da bi do leta 2015 dosegli njihovo popolno vključitev v družbo, kar bo zahtevalo zbiranje primerljivih podatkov in zanesljivih statistik na ravni Skupnosti ter njihovo letno objavljanje skupaj s poročanjem o napredku in ciljih, opredeljenih v nacionalnih strategijah in strategijah Skupnosti za boj proti revščini in socialnem izključevanju;

| 32. | meni, da je dolžnost vsake države članice, da sprejme vse ukrepe, ki bi preprečili finančno negotovost njenih državljanov, da se ne bi pretirano zadolževali, zlasti v obliki bančnih posojil, in predvidi obdavčitev bank in finančnih institucij, ki odobravajo posojila kreditno nesposobnim; |
| --- | --- |

32.

meni, da je dolžnost vsake države članice, da sprejme vse ukrepe, ki bi preprečili finančno negotovost njenih državljanov, da se ne bi pretirano zadolževali, zlasti v obliki bančnih posojil, in predvidi obdavčitev bank in finančnih institucij, ki odobravajo posojila kreditno nesposobnim;

| 33. | meni, da morajo države članice sprejeti izrecno obvezo za izvajanje aktivnega vključevanja: zmanjševanje pogojev, vlaganje v podporno aktiviranje, varovanje primernega minimalnega dohodka in ohranjanje socialnih standardov s prepovedjo zmanjševanja javne porabe v ključnih sektorjih, da revni ne bodo plačevali za krizo; |
| --- | --- |

33.

meni, da morajo države članice sprejeti izrecno obvezo za izvajanje aktivnega vključevanja: zmanjševanje pogojev, vlaganje v podporno aktiviranje, varovanje primernega minimalnega dohodka in ohranjanje socialnih standardov s prepovedjo zmanjševanja javne porabe v ključnih sektorjih, da revni ne bodo plačevali za krizo;

| 34. | meni, da raznolike izkušnje z minimalnimi plačami, kakor tudi brezpogojni osnovni dohodek za vsakogar, v povezavi z dodatnimi ukrepi socialnega vključevanja in zaščite dokazujejo, da je to učinkovit način za boj proti revščini in socialni izključenosti ter zagotavljanje dostojnega življenja za vse; zato poziva Komisijo, naj oblikuje pobudo za podporo nadaljnjim ukrepom v državah članicah, ki bodo upoštevali in spodbujali najboljšo prakso ter omogočili, da se – kot ukrep za odpravo revščine ter zagotavljanje socialne pravičnosti in enakih možnosti za vse državljane, katerih potrebo po pomoči je potrebno dokazati na regionalni ravni – za vsakega posameznika zagotovijo različni modeli primernega minimalnega in osnovnega dohodka za preprečevanje revščine ob upoštevanju načela subsidiarnosti in ne da bi to ogrožalo posebnosti posameznih držav članic; meni, da bi morala ta pobuda Komisije ob upoštevanju različnih nacionalnih praks, kolektivnih pogodb in zakonodaj držav članic voditi do oblikovanja akcijskega načrta, ki bi spremljal izvajanje evropske pobude o minimalnem dohodku v državah članicah, da bi bili uresničeni naslednji cilji:






  — | oblikovanje skupnih standardov in kazalnikov za upravičenost do sistemov minimalnega dohodka in dostop do njih, |
| --- | --- | --- |

34.

meni, da raznolike izkušnje z minimalnimi plačami, kakor tudi brezpogojni osnovni dohodek za vsakogar, v povezavi z dodatnimi ukrepi socialnega vključevanja in zaščite dokazujejo, da je to učinkovit način za boj proti revščini in socialni izključenosti ter zagotavljanje dostojnega življenja za vse; zato poziva Komisijo, naj oblikuje pobudo za podporo nadaljnjim ukrepom v državah članicah, ki bodo upoštevali in spodbujali najboljšo prakso ter omogočili, da se – kot ukrep za odpravo revščine ter zagotavljanje socialne pravičnosti in enakih možnosti za vse državljane, katerih potrebo po pomoči je potrebno dokazati na regionalni ravni – za vsakega posameznika zagotovijo različni modeli primernega minimalnega in osnovnega dohodka za preprečevanje revščine ob upoštevanju načela subsidiarnosti in ne da bi to ogrožalo posebnosti posameznih držav članic; meni, da bi morala ta pobuda Komisije ob upoštevanju različnih nacionalnih praks, kolektivnih pogodb in zakonodaj držav članic voditi do oblikovanja akcijskega načrta, ki bi spremljal izvajanje evropske pobude o minimalnem dohodku v državah članicah, da bi bili uresničeni naslednji cilji:

—

oblikovanje skupnih standardov in kazalnikov za upravičenost do sistemov minimalnega dohodka in dostop do njih,

| — | določitev kriterijev za ugotavljanje, katere institucionalne in teritorialne ravni – tudi vključenost socialnih partnerjev in zainteresiranih strani – bi bile lahko primernejše za izvajanje ukrepov, povezanih s sistemi minimalnega dohodka, |
| --- | --- |

—

določitev kriterijev za ugotavljanje, katere institucionalne in teritorialne ravni – tudi vključenost socialnih partnerjev in zainteresiranih strani – bi bile lahko primernejše za izvajanje ukrepov, povezanih s sistemi minimalnega dohodka,

| — | določitev skupnih kazalcev in meril uspešnosti za vrednotenje rezultatov, izidov in učinkovitosti politike proti revščini, |
| --- | --- |

—

določitev skupnih kazalcev in meril uspešnosti za vrednotenje rezultatov, izidov in učinkovitosti politike proti revščini,

| — | zagotavljanje spremljanja in izmenjave zgledov najboljše prakse; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje spremljanja in izmenjave zgledov najboljše prakse;

| 35. | poudarja, da je ustrezen minimalni dohodek obvezen za dostojno življenje in da je skupaj z družbeno udeležbo predpogoj za to, da lahko ljudje popolnoma razvijejo svoje potenciale in so zmožni sodelovati v demokratičnem oblikovanju družbe; poudarja, da dohodki, ki zagotavljajo dostojno življenje, poleg tega na ravni nacionalne politike prispevajo k pozitivni dinamiki in s tem k blaginji; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je ustrezen minimalni dohodek obvezen za dostojno življenje in da je skupaj z družbeno udeležbo predpogoj za to, da lahko ljudje popolnoma razvijejo svoje potenciale in so zmožni sodelovati v demokratičnem oblikovanju družbe; poudarja, da dohodki, ki zagotavljajo dostojno življenje, poleg tega na ravni nacionalne politike prispevajo k pozitivni dinamiki in s tem k blaginji;

| 36. | meni, da mora pobuda Komisije o zagotovljenem minimalnem dohodku upoštevati Priporočilo 92/441/EGS, ki priznava temeljno pravico posameznikov do ustreznih sredstev in spoštovanja človeškega dostojanstva, ter vztraja, da bi moral biti osnovni namen sistemov dohodkovne podpore pomagati ljudem iz revščine in jim omogočiti dostojno življenje, kar vključuje dostojno invalidnino in pokojnino; ob tem predlaga Komisiji, naj razmisli o oblikovanju skupne metode za izračunavanje minimalnega dohodka za preživetje in življenjskih stroškov (košarica dobrin in storitev), da bi zagotovili primerljive meritve stopenj revščine ter opredelili načine za socialno ukrepanje; |
| --- | --- |

36.

meni, da mora pobuda Komisije o zagotovljenem minimalnem dohodku upoštevati Priporočilo 92/441/EGS, ki priznava temeljno pravico posameznikov do ustreznih sredstev in spoštovanja človeškega dostojanstva, ter vztraja, da bi moral biti osnovni namen sistemov dohodkovne podpore pomagati ljudem iz revščine in jim omogočiti dostojno življenje, kar vključuje dostojno invalidnino in pokojnino; ob tem predlaga Komisiji, naj razmisli o oblikovanju skupne metode za izračunavanje minimalnega dohodka za preživetje in življenjskih stroškov (košarica dobrin in storitev), da bi zagotovili primerljive meritve stopenj revščine ter opredelili načine za socialno ukrepanje;

| 37. | poziva države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe za večje izkoriščanje ugodnosti, spremljajo ravni njihovega neizkoriščanja in razloge za to ter upoštevajo, da po mnenju Organizacije za gospodarsko sodelovanju in razvoj od 20 do 40 % ugodnosti ni izkoriščenih, pri tem pa naj povečajo preglednost, zagotovijo učinkovitejše podatke in storitve svetovanja, poenostavijo postopke ter uvedejo učinkovite ukrepe in politike za boj proti stigmatizaciji in diskriminaciji prejemnikov minimalnega dohodka; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe za večje izkoriščanje ugodnosti, spremljajo ravni njihovega neizkoriščanja in razloge za to ter upoštevajo, da po mnenju Organizacije za gospodarsko sodelovanju in razvoj od 20 do 40 % ugodnosti ni izkoriščenih, pri tem pa naj povečajo preglednost, zagotovijo učinkovitejše podatke in storitve svetovanja, poenostavijo postopke ter uvedejo učinkovite ukrepe in politike za boj proti stigmatizaciji in diskriminaciji prejemnikov minimalnega dohodka;

| 38. | poudarja pomembnost dodatka za brezposelnost, ki prejemnikom zagotavlja dostojen življenjski standard, in potrebo po skrajšanju odsotnosti z dela, med drugim z večjo učinkovitostjo državnih zavodov za zaposlovanje; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomembnost dodatka za brezposelnost, ki prejemnikom zagotavlja dostojen življenjski standard, in potrebo po skrajšanju odsotnosti z dela, med drugim z večjo učinkovitostjo državnih zavodov za zaposlovanje;

| 39. | poudarja, da je treba sprejeti pravila o socialnem zavarovanju, da bi vzpostavili povezavo med minimalno pokojnino in pragom revščine v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba sprejeti pravila o socialnem zavarovanju, da bi vzpostavili povezavo med minimalno pokojnino in pragom revščine v vsaki državi članici;

| 40. | graja države članice, v katerih sistemi minimalnega dohodka ne ustrezajo relativnemu pragu revščine; ponavlja zahtevo, naj države članice čim prej izboljšajo razmere; zahteva, da Komisija v nacionalnih akcijskih načrtih obravnava tako dobro kot slabo prakso; |
| --- | --- |

40.

graja države članice, v katerih sistemi minimalnega dohodka ne ustrezajo relativnemu pragu revščine; ponavlja zahtevo, naj države članice čim prej izboljšajo razmere; zahteva, da Komisija v nacionalnih akcijskih načrtih obravnava tako dobro kot slabo prakso;

| 41. | poudarja močno starostno diskriminacijo v zvezi s sistemi minimalnega dohodka, kot je na primer minimalni dohodek za otroke, ki je pod pragom revščine, ali izključevanje mladih ljudi iz sistemov minimalnega dohodka zaradi pomanjkanja prispevkov za socialno varnost; poudarja, da to izpodbija brezpogojnost in dostojnost sistemov minimalnega dohodka; |
| --- | --- |

41.

poudarja močno starostno diskriminacijo v zvezi s sistemi minimalnega dohodka, kot je na primer minimalni dohodek za otroke, ki je pod pragom revščine, ali izključevanje mladih ljudi iz sistemov minimalnega dohodka zaradi pomanjkanja prispevkov za socialno varnost; poudarja, da to izpodbija brezpogojnost in dostojnost sistemov minimalnega dohodka;

| 42. | poudarja, da je treba nujno oblikovati in uporabljati primerne socialno-ekonomske kazalnike na različnih področjih, kot so zdravstvo, stanovanjska politika, oskrba z energijo, socialno in kulturno vključevanje, mobilnost, izobraževanje, dohodki (na primer Ginijev količnik za merjenje gibanj neenakosti porazdelitve dohodka), materialna prikrajšanost, zaposlovanje in storitve socialne pomoči, s katerimi bi lahko spremljali in merili napredek v boju proti revščini in pri socialnem vključevanju, nato pa jih vsako leto predstavili ob mednarodnem dnevu za odpravo revščine (17. oktober) ter pri tem izpostavili njihovo gibanje glede na spol, starostno skupino, družinsko okolje, invalidnost, priseljenski status, kronične bolezni in različne ravni dohodkov (60 % povprečne plače, 50 % povprečne plače, 40 % povprečne plače), tako da bi se upoštevala sorazmerna revščina, skrajna revščina in najranljivejše skupine; poudarja nujno potrebo po statističnih podatkih Evropske unije, ki ne spadajo med monetarne kazalnike o razmerah skrajne revščine, kot je na primer brezdomstvo, in ki jih statistični pregled dohodkov in življenjskih pogojev Evropske unije trenutno ne zajema; zahteva, da se ti socialno-ekonomski kazalniki v obliki poročila enkrat letno posredujejo državam članicam in Evropskemu parlamentu, ki bodo o njih razpravljali in določili nadaljnje konkretne možnosti ravnanja; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba nujno oblikovati in uporabljati primerne socialno-ekonomske kazalnike na različnih področjih, kot so zdravstvo, stanovanjska politika, oskrba z energijo, socialno in kulturno vključevanje, mobilnost, izobraževanje, dohodki (na primer Ginijev količnik za merjenje gibanj neenakosti porazdelitve dohodka), materialna prikrajšanost, zaposlovanje in storitve socialne pomoči, s katerimi bi lahko spremljali in merili napredek v boju proti revščini in pri socialnem vključevanju, nato pa jih vsako leto predstavili ob mednarodnem dnevu za odpravo revščine (17. oktober) ter pri tem izpostavili njihovo gibanje glede na spol, starostno skupino, družinsko okolje, invalidnost, priseljenski status, kronične bolezni in različne ravni dohodkov (60 % povprečne plače, 50 % povprečne plače, 40 % povprečne plače), tako da bi se upoštevala sorazmerna revščina, skrajna revščina in najranljivejše skupine; poudarja nujno potrebo po statističnih podatkih Evropske unije, ki ne spadajo med monetarne kazalnike o razmerah skrajne revščine, kot je na primer brezdomstvo, in ki jih statistični pregled dohodkov in življenjskih pogojev Evropske unije trenutno ne zajema; zahteva, da se ti socialno-ekonomski kazalniki v obliki poročila enkrat letno posredujejo državam članicam in Evropskemu parlamentu, ki bodo o njih razpravljali in določili nadaljnje konkretne možnosti ravnanja;

| 43. | vztraja, da potrebujemo specifične dodatne ukrepe za najbolj prikrajšane skupine (invalide ali kronične bolnike, enostarševske družine in družine z večjim številom otrok), ki imajo dodatne stroške zlasti za storitve osebne pomoči, rabo posebnih pripomočkov, zdravstveno oskrbo in socialno podporo; |
| --- | --- |

43.

vztraja, da potrebujemo specifične dodatne ukrepe za najbolj prikrajšane skupine (invalide ali kronične bolnike, enostarševske družine in družine z večjim številom otrok), ki imajo dodatne stroške zlasti za storitve osebne pomoči, rabo posebnih pripomočkov, zdravstveno oskrbo in socialno podporo;

| 44. | poziva Komisijo in države članice Evropske unije naj preučijo, kako bi lahko različni modeli brezpogojnih osnovnih dohodkov za vse, namenjenih preprečevanju revščine, prispevali k socialni, kulturni in politični vključenosti, pri čemer naj zlasti upoštevajo njihov nestigmatiziran značaj in njihovo sposobnost, da preprečijo prikrito revščino; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice Evropske unije naj preučijo, kako bi lahko različni modeli brezpogojnih osnovnih dohodkov za vse, namenjenih preprečevanju revščine, prispevali k socialni, kulturni in politični vključenosti, pri čemer naj zlasti upoštevajo njihov nestigmatiziran značaj in njihovo sposobnost, da preprečijo prikrito revščino;

| 45. | meni, da je treba v zvezi s politikami za zmanjševanje revščine, ki spremljajo uvedbo primernega minimalnega dohodka v državah članicah, preoblikovati odprto metodo usklajevanja, tako da bo mogoča pristna izmenjava zgledov dobre prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba v zvezi s politikami za zmanjševanje revščine, ki spremljajo uvedbo primernega minimalnega dohodka v državah članicah, preoblikovati odprto metodo usklajevanja, tako da bo mogoča pristna izmenjava zgledov dobre prakse med državami članicami;

| 46. | ugotavlja, da bo minimalni dohodek dosegel svoj cilj v boju proti revščini le, če bo oproščen davkov, in zato svetuje, naj bo raven minimalnega dohodka vezana na spremembe komunalnih prispevkov; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da bo minimalni dohodek dosegel svoj cilj v boju proti revščini le, če bo oproščen davkov, in zato svetuje, naj bo raven minimalnega dohodka vezana na spremembe komunalnih prispevkov;

| 47. | opozarja, da je tveganje skrajne revščine večja za ženske kakor za moške, če upoštevamo pomanjkljivosti v sistemih socialne zaščite in diskriminacijo, ki smo ji še vedno priča, zlasti na trgu dela, to pa zahteva celo vrsto specifičnih političnih rešitev, ki bodo upoštevale vidik spola in konkretne okoliščine; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da je tveganje skrajne revščine večja za ženske kakor za moške, če upoštevamo pomanjkljivosti v sistemih socialne zaščite in diskriminacijo, ki smo ji še vedno priča, zlasti na trgu dela, to pa zahteva celo vrsto specifičnih političnih rešitev, ki bodo upoštevale vidik spola in konkretne okoliščine;

| 48. | meni da revščina, ki prizadene zaposlene, kaže na neenake delovne razmere, in poziva k ukrepom za spremembo tega stanja, tako da bodo ravni dohodkov in minimalne plače, bodisi zakonsko določene, bodisi dogovorjene s kolektivnimi pogajanji, zagotovile dostojen življenjski standard; |
| --- | --- |

48.

meni da revščina, ki prizadene zaposlene, kaže na neenake delovne razmere, in poziva k ukrepom za spremembo tega stanja, tako da bodo ravni dohodkov in minimalne plače, bodisi zakonsko določene, bodisi dogovorjene s kolektivnimi pogajanji, zagotovile dostojen življenjski standard;

| 49. | poziva k vključevanju ljudi, ki živijo v revščini (pri čemer je treba zelo spodbujati pobude za njihovo vključitev na trg dela), ter poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo dialog z ljudmi in organizacijami, ki zastopajo revne, njihovimi mrežami in socialnimi partnerji; meni, da je treba zagotoviti, da bodo osebe, ki živijo v revščini, in organizacije, ki jih zastopajo, obravnavane kot zainteresirane strani ter bodo prejemale podporo in finančne in druge vire, da bodo lahko sodelovale pri oblikovanju, uporabi in spremljanju politik, ukrepov in kazalnikov na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zlasti v zvezi z nacionalnimi programi reform v okviru strategije Evropa 2020 in odprte metode usklajevanja na področju socialne zaščite in vključevanja; poudarja tudi potrebo po ukrepih proti delodajalcem, ki nezakonito zaposlujejo pripadnike marginaliziranih skupin za plačilo, ki je manjše od minimalnega dohodka; |
| --- | --- |

49.

poziva k vključevanju ljudi, ki živijo v revščini (pri čemer je treba zelo spodbujati pobude za njihovo vključitev na trg dela), ter poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo dialog z ljudmi in organizacijami, ki zastopajo revne, njihovimi mrežami in socialnimi partnerji; meni, da je treba zagotoviti, da bodo osebe, ki živijo v revščini, in organizacije, ki jih zastopajo, obravnavane kot zainteresirane strani ter bodo prejemale podporo in finančne in druge vire, da bodo lahko sodelovale pri oblikovanju, uporabi in spremljanju politik, ukrepov in kazalnikov na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zlasti v zvezi z nacionalnimi programi reform v okviru strategije Evropa 2020 in odprte metode usklajevanja na področju socialne zaščite in vključevanja; poudarja tudi potrebo po ukrepih proti delodajalcem, ki nezakonito zaposlujejo pripadnike marginaliziranih skupin za plačilo, ki je manjše od minimalnega dohodka;

| 50. | meni, da je treba usmeriti trajna in obsežna prizadevanja v boj proti revščini in socialni izključenosti, da bi izboljšali položaj ljudi, ki so najbolj izpostavljeni tveganju revščine in socialne izključenosti, kot so zaposleni na negotovih delovnih mestih, brezposelni, enostarševske družine, starejši, ki živijo sami, ženske, prikrajšani otroci, etnične manjšine, bolniki in invalidi; |
| --- | --- |

50.

meni, da je treba usmeriti trajna in obsežna prizadevanja v boj proti revščini in socialni izključenosti, da bi izboljšali položaj ljudi, ki so najbolj izpostavljeni tveganju revščine in socialne izključenosti, kot so zaposleni na negotovih delovnih mestih, brezposelni, enostarševske družine, starejši, ki živijo sami, ženske, prikrajšani otroci, etnične manjšine, bolniki in invalidi;

| 51. | močno obžaluje, da nekatere države članice ne upoštevajo priporočila Sveta 92/441/EGS, ki priznava „osnovno pravico osebe do zadostnih sredstev in socialne pomoči za način življenja, ki je združljiv s človeškim dostojanstvom“; |
| --- | --- |

51.

močno obžaluje, da nekatere države članice ne upoštevajo priporočila Sveta 92/441/EGS, ki priznava „osnovno pravico osebe do zadostnih sredstev in socialne pomoči za način življenja, ki je združljiv s človeškim dostojanstvom“;

| 52. | vztraja, naj bodo socialni partnerji enakovredno udeleženi pri izdelavi nacionalnih akcijskih načrtov za boj proti revščini in postavljanju referenčnih ciljev na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

52.

vztraja, naj bodo socialni partnerji enakovredno udeleženi pri izdelavi nacionalnih akcijskih načrtov za boj proti revščini in postavljanju referenčnih ciljev na vseh ravneh upravljanja;

| 53. | poudarja potrebo po načrtovanju in izvajanju usmerjenih ukrepov z aktivnimi zaposlovalnimi politikami na geografski, sektorski in podjetniški ravni ter z aktivno vključitvijo socialnih partnerjev, da bi povečali dostop do trga dela za ljudi iz sektorjev ali geografskih območij s posebej visoko ravnijo brezposelnosti; |
| --- | --- |

53.

poudarja potrebo po načrtovanju in izvajanju usmerjenih ukrepov z aktivnimi zaposlovalnimi politikami na geografski, sektorski in podjetniški ravni ter z aktivno vključitvijo socialnih partnerjev, da bi povečali dostop do trga dela za ljudi iz sektorjev ali geografskih območij s posebej visoko ravnijo brezposelnosti;

| 54. | poudarja, da se je treba osredotočiti na izbrane dele prebivalstva (priseljence, ženske, brezposelne pred upokojitvijo itd.), da bi izboljšali veščine, preprečili brezposelnost in okrepili sistem socialnega vključevanja; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da se je treba osredotočiti na izbrane dele prebivalstva (priseljence, ženske, brezposelne pred upokojitvijo itd.), da bi izboljšali veščine, preprečili brezposelnost in okrepili sistem socialnega vključevanja;

| 55. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za vključevanje mlajših in starejših na trg dela, saj sta ti dve ranljivi skupini med sedanjo recesijo zaradi pomanjkanja delovnih mest močno prizadeti; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za vključevanje mlajših in starejših na trg dela, saj sta ti dve ranljivi skupini med sedanjo recesijo zaradi pomanjkanja delovnih mest močno prizadeti;

| 56. | poudarja, da morajo sistemi minimalnega dohodka pokrivati stroške goriva, kar bi omogočilo revnim gospodinjstvom, ki jih je prizadela energetska revščina, da bi lahko plačala račune za energijo; sistemi minimalnega dohodka morajo biti izračunani na osnovi realnih ocen stroškov za ogrevanje doma glede na potrebe posameznega gospodinjstva, na primer družine z otroki, starejše osebe in invalidi; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da morajo sistemi minimalnega dohodka pokrivati stroške goriva, kar bi omogočilo revnim gospodinjstvom, ki jih je prizadela energetska revščina, da bi lahko plačala račune za energijo; sistemi minimalnega dohodka morajo biti izračunani na osnovi realnih ocen stroškov za ogrevanje doma glede na potrebe posameznega gospodinjstva, na primer družine z otroki, starejše osebe in invalidi;

| 57. | poudarja, da ima večina držav članic v EU-27 nacionalne sheme minimalnega dohodka, vendar ne vse; poziva države članice, naj zagotovijo sisteme minimalnega dohodka, ki preprečujejo revščino in spodbujajo socialno vključenost, ter izmenjujejo zglede najboljše prakse; priznava, da je dolžnost držav članic, v katerih je zagotovljena socialna pomoč, poskrbeti, da državljani razumejo svoje pravice in jih lahko uveljavljajo; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da ima večina držav članic v EU-27 nacionalne sheme minimalnega dohodka, vendar ne vse; poziva države članice, naj zagotovijo sisteme minimalnega dohodka, ki preprečujejo revščino in spodbujajo socialno vključenost, ter izmenjujejo zglede najboljše prakse; priznava, da je dolžnost držav članic, v katerih je zagotovljena socialna pomoč, poskrbeti, da državljani razumejo svoje pravice in jih lahko uveljavljajo;

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic in držav kandidatk. |
| --- | --- |

58.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic in držav kandidatk.

---

(1)  UL L 245, 26.8.1992, str. 46.

(2)  UL L 245, 26.8.1992, str. 49.

(3)  Svet Evropske unije, sporočilo za javnost, 16825/08 (Tisk 358), str. 18.

(4)  UL L 298, 7.11.2008, str. 20.

(5)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 141.

(6)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 11.

(7)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 11.

(8)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(9)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 19.

(10)  Prag tveganja revščine, izračunan za vsako državo kot 60 % mediane ekvivalentnega nacionalnega dohodka, kar je manj kot povprečni dohodek.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/19

---

Sreda, 20. oktober 2010Finančna, gospodarska in socialna kriza: Priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo)

P7_TA(2010)0376

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (2009/2182(INI))

2012/C 70 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 7. oktobra 2009 o ustanovitvi, dodelitvi, številčni sestavi in dolžini mandata posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo (1), ki je bil sprejet v skladu s členom 184 poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 7. oktobra 2009 o ustanovitvi, dodelitvi, številčni sestavi in dolžini mandata posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo (1), ki je bil sprejet v skladu s členom 184 poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo (A7-0267/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo (A7-0267/2010),

Vzroki

| 1. | ugotavlja, da so vzroki za sedanjo krizo raznovrstni, njeni učinki pa takojšnji in dolgoročni, ter meni, da so bili številni opozorilni znaki spregledani, razsežnost krize, njenih posledic in stranskih učinkov pa podcenjena; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so vzroki za sedanjo krizo raznovrstni, njeni učinki pa takojšnji in dolgoročni, ter meni, da so bili številni opozorilni znaki spregledani, razsežnost krize, njenih posledic in stranskih učinkov pa podcenjena;

| 2. | ugotavlja, da korenine krize, ki se je začela v Združenih državah zaradi tveganih hipotekarnih posojil, segajo daleč v preteklost; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da korenine krize, ki se je začela v Združenih državah zaradi tveganih hipotekarnih posojil, segajo daleč v preteklost;

| 3. | ugotavlja, da so svetovna neravnovesja, regulativno vodenje (ureditev in nadzor) in monetarna politika – poleg specifičnih dejavnikov, značilnih za finančni sistem, kot so kompleksnost in nepreglednost finančnih instrumentov, sistemi nagrajevanja na kratkoročnih temeljih in neprimerni poslovni modeli –glavni dejavniki, ki so prispevali k sedanji finančni krizi; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so svetovna neravnovesja, regulativno vodenje (ureditev in nadzor) in monetarna politika – poleg specifičnih dejavnikov, značilnih za finančni sistem, kot so kompleksnost in nepreglednost finančnih instrumentov, sistemi nagrajevanja na kratkoročnih temeljih in neprimerni poslovni modeli –glavni dejavniki, ki so prispevali k sedanji finančni krizi;

| 4. | meni, da je razmah navzkrižja interesov, osebnih interesov („vested interests“) in primerov akterjev, ki so preblizu, da bi se lahko pogovarjali („too close to talk“), v finančnem sektorju prispevalo k poslabšanju krize; |
| --- | --- |

4.

meni, da je razmah navzkrižja interesov, osebnih interesov („vested interests“) in primerov akterjev, ki so preblizu, da bi se lahko pogovarjali („too close to talk“), v finančnem sektorju prispevalo k poslabšanju krize;

| 5. | ugotavlja, da je ameriška ekspanzionistična monetarna politika spodbujala presežek likvidnih sredstev v želji po velikih dobičkih in porast domačega povpraševanja, temelječega na potrošniških posojilih, torej na zadolževanju gospodinjstev, pa tudi veliko porabo države, ki je bila mogoča zaradi poceni kapitala; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je ameriška ekspanzionistična monetarna politika spodbujala presežek likvidnih sredstev v želji po velikih dobičkih in porast domačega povpraševanja, temelječega na potrošniških posojilih, torej na zadolževanju gospodinjstev, pa tudi veliko porabo države, ki je bila mogoča zaradi poceni kapitala;

| 6. | ugotavlja, da je na finančnih trgih prihajalo do špekulacij in da so nekateri vlagatelji poslovali zelo tvegano, stanje pa je še poslabšal oligopol bonitetnih agencij; ugotavlja tudi, da se tržno gospodarstvo obnese najbolje, kadar je pospremljeno z demokratično dogovorjeno in pregledno ureditvijo na več ravneh, pa tudi etiko in moralnostjo, ki krepita finančne in gospodarske sisteme in ne škodujeta realnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je na finančnih trgih prihajalo do špekulacij in da so nekateri vlagatelji poslovali zelo tvegano, stanje pa je še poslabšal oligopol bonitetnih agencij; ugotavlja tudi, da se tržno gospodarstvo obnese najbolje, kadar je pospremljeno z demokratično dogovorjeno in pregledno ureditvijo na več ravneh, pa tudi etiko in moralnostjo, ki krepita finančne in gospodarske sisteme in ne škodujeta realnemu gospodarstvu;

| 7. | ugotavlja, da je razmah kompleksnih zunajbilančnih proizvodov (namenske družbe, vrednostni papirji, zavarovani z dolžniškimi instrumenti, zamenjava neplačil itd.) in mehanizmov listinjenja, ki jih je omogočil nereguliran bančni sistem, sistemska tveganja povečal, ne zmanjšal; ugotavlja, da so ustanove, ki so se osredotočile na varčevalce ter financiranje malih in srednje velikih podjetij, dokazale svojo vrednost; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je razmah kompleksnih zunajbilančnih proizvodov (namenske družbe, vrednostni papirji, zavarovani z dolžniškimi instrumenti, zamenjava neplačil itd.) in mehanizmov listinjenja, ki jih je omogočil nereguliran bančni sistem, sistemska tveganja povečal, ne zmanjšal; ugotavlja, da so ustanove, ki so se osredotočile na varčevalce ter financiranje malih in srednje velikih podjetij, dokazale svojo vrednost;

| 8. | meni, da neprimerni vzorci proizvodnje, distribucije in porabe v obdobju podnebnih sprememb, izgube biotske raznovrstnosti in izčrpavanja naravnih virov krepijo glavne vzroke krize; |
| --- | --- |

8.

meni, da neprimerni vzorci proizvodnje, distribucije in porabe v obdobju podnebnih sprememb, izgube biotske raznovrstnosti in izčrpavanja naravnih virov krepijo glavne vzroke krize;

| 9. | meni, da gospodarske in finančne vodstvene strukture, ki so obstajale ob izbruhu krize na svetovni ravni, v ZDA oziroma v Evropski uniji, niso bile usklajene in dosledne pri ločevanju makro- in mikrobonitetnega nadzora, osredotočile so se predvsem na mikrobonitetni nadzor finančnih ustanov po načelu „od spodaj navzgor“ in spremljanje makroekonomskih kazalnikov na ravni držav, zanemarile pa so sistemski vpogled v finančna in makroekonomska gibanja, za kar bi bilo potrebno spremljanje medsebojnih povezav finančnih institucij in držav; |
| --- | --- |

9.

meni, da gospodarske in finančne vodstvene strukture, ki so obstajale ob izbruhu krize na svetovni ravni, v ZDA oziroma v Evropski uniji, niso bile usklajene in dosledne pri ločevanju makro- in mikrobonitetnega nadzora, osredotočile so se predvsem na mikrobonitetni nadzor finančnih ustanov po načelu „od spodaj navzgor“ in spremljanje makroekonomskih kazalnikov na ravni držav, zanemarile pa so sistemski vpogled v finančna in makroekonomska gibanja, za kar bi bilo potrebno spremljanje medsebojnih povezav finančnih institucij in držav;

| 10. | ugotavlja, da se je globalizacija razmahnila, ne da bi bile hkrati vzpostavljene oziroma razvite strukture svetovnega reda, ki bi pospremile povezovanje trgov, zlasti v zvezi s svetovnimi ravnovesji in neravnovesji ter finančnimi trgi; meni, da je proces skupine G20 korak v pravi smeri, vendar opozarja, da mora EU v tej skupini učinkovito zastopati svoja stališča; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se je globalizacija razmahnila, ne da bi bile hkrati vzpostavljene oziroma razvite strukture svetovnega reda, ki bi pospremile povezovanje trgov, zlasti v zvezi s svetovnimi ravnovesji in neravnovesji ter finančnimi trgi; meni, da je proces skupine G20 korak v pravi smeri, vendar opozarja, da mora EU v tej skupini učinkovito zastopati svoja stališča;

| 11. | ugotavlja, da je Evropska unija julija 1990 omogočila prost pretok kapitala, ki ga predvidevajo pogodbe o EU, kar je prispevalo h gospodarskemu razvoju; ugotavlja pa tudi, da prostega pretoka kapitala ni pospremila z uskladitvijo davka na prihranke, ustrezno čezmejno ureditvijo in nadzorom na evropski ravni; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je Evropska unija julija 1990 omogočila prost pretok kapitala, ki ga predvidevajo pogodbe o EU, kar je prispevalo h gospodarskemu razvoju; ugotavlja pa tudi, da prostega pretoka kapitala ni pospremila z uskladitvijo davka na prihranke, ustrezno čezmejno ureditvijo in nadzorom na evropski ravni;

| 12. | obsoja dejstvo, da načela pakta za stabilnost in rast v preteklosti niso bila vedno spoštovana, in ugotavlja, da so med gospodarstvi v območju eura nastala občutna neravnovesja; |
| --- | --- |

12.

obsoja dejstvo, da načela pakta za stabilnost in rast v preteklosti niso bila vedno spoštovana, in ugotavlja, da so med gospodarstvi v območju eura nastala občutna neravnovesja;

| 13. | ugotavlja, je neobstoj ustrezne ureditve, konkretnega nazora in instrumentov za obvladovanje nepredvidenih dogodkov v primeru bančne krize pokazal, kaj vse mora še narediti Evropska unija, da bo vzpostavila primerne mehanizme za upravljanje političnih izzivov, povezanih z notranjim trgom in prepletenim finančnim sistemom; ugotavlja, da bi bil še posebej potreben mehanizem za primer stečaja ustanov, ki poslujejo v več državah; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, je neobstoj ustrezne ureditve, konkretnega nazora in instrumentov za obvladovanje nepredvidenih dogodkov v primeru bančne krize pokazal, kaj vse mora še narediti Evropska unija, da bo vzpostavila primerne mehanizme za upravljanje političnih izzivov, povezanih z notranjim trgom in prepletenim finančnim sistemom; ugotavlja, da bi bil še posebej potreben mehanizem za primer stečaja ustanov, ki poslujejo v več državah;

Učinki

| 14. | ugotavlja, da se je javni primanjkljaj v Evropski uniji po podatkih Eurostata povečal z 2,3 % BDP v letu 2008 na 7,5 % BDP v letu 2010 oziroma z 2 % na 6,3 % v območju eura, razmerje med javnim dolgom in BDP pa se je povečalo z 61,6 % v letu 2008 na 79,6 % v letu 2010 v Evropski uniji in z 69,4 % na 84,7 % v območju eura, kar je v dveh letih uničilo skoraj dve desetletji prizadevanj nekaterih držav članic za proračunsko konsolidacijo; obžaluje to poslabšanje, saj bo zato odzivanje na brezposelnost in demografske izzive še težje; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da se je javni primanjkljaj v Evropski uniji po podatkih Eurostata povečal z 2,3 % BDP v letu 2008 na 7,5 % BDP v letu 2010 oziroma z 2 % na 6,3 % v območju eura, razmerje med javnim dolgom in BDP pa se je povečalo z 61,6 % v letu 2008 na 79,6 % v letu 2010 v Evropski uniji in z 69,4 % na 84,7 % v območju eura, kar je v dveh letih uničilo skoraj dve desetletji prizadevanj nekaterih držav članic za proračunsko konsolidacijo; obžaluje to poslabšanje, saj bo zato odzivanje na brezposelnost in demografske izzive še težje;

| 15. | meni, da so bile evropske javne finance v slabem stanju že pred krizo: od 70. let prejšnjega stoletja se je javni dolg držav članic postopoma povečeval pod vplivom gospodarskih recesij, s katerimi se je soočala EU; ugotavlja, da so stroški načrtov za oživitev, vse manjši davčni prilivi in visoki stroški socialnega varstva povzročili, da sta se v vseh državah članicah povečala tako javni dolg kot razmerje javnega dolga in BDP, čeprav ne povsod enako; |
| --- | --- |

15.

meni, da so bile evropske javne finance v slabem stanju že pred krizo: od 70. let prejšnjega stoletja se je javni dolg držav članic postopoma povečeval pod vplivom gospodarskih recesij, s katerimi se je soočala EU; ugotavlja, da so stroški načrtov za oživitev, vse manjši davčni prilivi in visoki stroški socialnega varstva povzročili, da sta se v vseh državah članicah povečala tako javni dolg kot razmerje javnega dolga in BDP, čeprav ne povsod enako;

| 16. | meni, da kriza še ni pokazala vseh svojih učinkov in da ni mogoče izključiti ponovnega poslabšanja, podobnega kot pri recesiji z dvema padcema, zlasti kar zadeva stopnjo brezposelnosti; |
| --- | --- |

16.

meni, da kriza še ni pokazala vseh svojih učinkov in da ni mogoče izključiti ponovnega poslabšanja, podobnega kot pri recesiji z dvema padcema, zlasti kar zadeva stopnjo brezposelnosti;

| 17. | ugotavlja, da je kriza vplivala na brezposelnost povsod v EU, čeprav se je stopnja brezposelnosti v EU-27 v povprečju povzpela samo za 1,9 %, in da se bodo negativni učinki na zaposlovanje še nadaljevali, saj se posledice gospodarskih trendov na trgu dela ponavadi pokažejo z zamudo; poudarja, da Komisija za leto 2010 napoveduje, da bo stopnja brezposelnosti v celotni EU znašala skoraj 11 %, kar bo imelo hude posledice za evropsko delovno silo; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je kriza vplivala na brezposelnost povsod v EU, čeprav se je stopnja brezposelnosti v EU-27 v povprečju povzpela samo za 1,9 %, in da se bodo negativni učinki na zaposlovanje še nadaljevali, saj se posledice gospodarskih trendov na trgu dela ponavadi pokažejo z zamudo; poudarja, da Komisija za leto 2010 napoveduje, da bo stopnja brezposelnosti v celotni EU znašala skoraj 11 %, kar bo imelo hude posledice za evropsko delovno silo;

| 18. | ugotavlja, da se socialni učinki krize zelo razlikujejo glede na državo članico: čeprav povprečna stopnja brezposelnosti znaša 10 %, v nekaterih državah dosega 20 % in celo 40 % med mladimi, kar kaže na to, kako zelo so ponekod potrebne strukturne izboljšave; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da se socialni učinki krize zelo razlikujejo glede na državo članico: čeprav povprečna stopnja brezposelnosti znaša 10 %, v nekaterih državah dosega 20 % in celo 40 % med mladimi, kar kaže na to, kako zelo so ponekod potrebne strukturne izboljšave;

| 19. | meni, da je politika zmanjševanja javnega dolga sicer pomembna, vendar hitra konsolidacija javnih financ ne bi smela škodovati sistemom socialnega varstva in javnim storitvam, saj ti upravičeno veljajo za avtomatske stabilizatorje pri blaženju posledic krize; ugotavlja, da lahko pospeševanje učinkovitosti socialnega varstva in javnih storitev sočasno poveča gospodarsko učinkovitost in kakovost storitev; se zaveda, da bi lahko neuspeh pri vzpostavljanju ustreznega ravnovesja povzročil dolgoročno počasno rast, pospremljeno s trdovratno brezposelnostjo, s tem pa nepopravljivo izgubo evropske konkurenčnosti na svetovni ravni; |
| --- | --- |

19.

meni, da je politika zmanjševanja javnega dolga sicer pomembna, vendar hitra konsolidacija javnih financ ne bi smela škodovati sistemom socialnega varstva in javnim storitvam, saj ti upravičeno veljajo za avtomatske stabilizatorje pri blaženju posledic krize; ugotavlja, da lahko pospeševanje učinkovitosti socialnega varstva in javnih storitev sočasno poveča gospodarsko učinkovitost in kakovost storitev; se zaveda, da bi lahko neuspeh pri vzpostavljanju ustreznega ravnovesja povzročil dolgoročno počasno rast, pospremljeno s trdovratno brezposelnostjo, s tem pa nepopravljivo izgubo evropske konkurenčnosti na svetovni ravni;

| 20. | ugotavlja, da visoka stopnja brezposelnosti ne povzroča le stroškov za socialno varstvo, temveč tudi visoke gospodarske stroške, saj brezposelni ne prispevajo veliko k domačemu povpraševanju ter plačujejo nižje davke in socialne prispevke; ugotavlja, da se s tem povečuje breme za tiste, ki delajo, in sicer v obliki višjih davkov, ter za naslednje generacije v obliki večjega dolga; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da visoka stopnja brezposelnosti ne povzroča le stroškov za socialno varstvo, temveč tudi visoke gospodarske stroške, saj brezposelni ne prispevajo veliko k domačemu povpraševanju ter plačujejo nižje davke in socialne prispevke; ugotavlja, da se s tem povečuje breme za tiste, ki delajo, in sicer v obliki višjih davkov, ter za naslednje generacije v obliki večjega dolga;

| 21. | na podlagi podatkov iz leta 2007 – najnovejših, ki so na voljo in ki se torej nanašajo še na obdobje pred krizo – ugotavlja, da je bilo v Evropski uniji 30 milijonov revnih delavcev in da po nedavnih podatkih 79 milijonov ljudi živi pod pragom revščine, ta številka pa se je od takrat po vsej verjetnosti še povečala; |
| --- | --- |

21.

na podlagi podatkov iz leta 2007 – najnovejših, ki so na voljo in ki se torej nanašajo še na obdobje pred krizo – ugotavlja, da je bilo v Evropski uniji 30 milijonov revnih delavcev in da po nedavnih podatkih 79 milijonov ljudi živi pod pragom revščine, ta številka pa se je od takrat po vsej verjetnosti še povečala;

| 22. | ugotavlja, da ima kriza poleg brezposelnosti še druge socialne posledice, na primer poslabšanje delovnih razmer, vse več težav pri zadovoljevanju osnovnih potreb in dostopu do osnovnih storitev za nekatere, naraščajoče število brezdomcev, prezadolženost in finančno izključenost; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da ima kriza poleg brezposelnosti še druge socialne posledice, na primer poslabšanje delovnih razmer, vse več težav pri zadovoljevanju osnovnih potreb in dostopu do osnovnih storitev za nekatere, naraščajoče število brezdomcev, prezadolženost in finančno izključenost;

| 23. | ugotavlja, da ima tokratna kriza, tako kot vsaka, negativne učinke na rast in zaposlovanje, ki najprej prizadenejo najbolj ogrožene, med drugim mlade, otroke in ženske, pa tudi etnične manjšine in priseljence; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da ima tokratna kriza, tako kot vsaka, negativne učinke na rast in zaposlovanje, ki najprej prizadenejo najbolj ogrožene, med drugim mlade, otroke in ženske, pa tudi etnične manjšine in priseljence;

| 24. | je zaskrbljen zaradi procikličnih vidikov regulativnih, bonitetnih, računovodskih in davčnih predpisov, ki povečujejo nihanja, neločljivo povezana z delovanjem tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

24.

je zaskrbljen zaradi procikličnih vidikov regulativnih, bonitetnih, računovodskih in davčnih predpisov, ki povečujejo nihanja, neločljivo povezana z delovanjem tržnega gospodarstva;

Odzivanje

| 25. | ugotavlja, da sredstva, ki so jih vlade porabile za reševanje bančnega sektorja, predstavljajo samo del stroškov, ki jih bo imela družba zaradi finančne krize, in da bodo svetovni stroški recesije in povečanja javnega dolga precejšnji, in sicer naj bi znašali približno 60 trilijonov USD; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da sredstva, ki so jih vlade porabile za reševanje bančnega sektorja, predstavljajo samo del stroškov, ki jih bo imela družba zaradi finančne krize, in da bodo svetovni stroški recesije in povečanja javnega dolga precejšnji, in sicer naj bi znašali približno 60 trilijonov USD;

| 26. | ugotavlja, da je kriza privedla do korenitega porasta državne pomoči po sprejetju začasnega okvira za državno pomoč, in obžaluje škodljive učinke, ki jih to utegne imeti za ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev v Evropi; poziva Komisijo, naj odločno prevzame pobudo v boju proti protekcionizmu in izkrivljanju poštene konkurence; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da je kriza privedla do korenitega porasta državne pomoči po sprejetju začasnega okvira za državno pomoč, in obžaluje škodljive učinke, ki jih to utegne imeti za ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev v Evropi; poziva Komisijo, naj odločno prevzame pobudo v boju proti protekcionizmu in izkrivljanju poštene konkurence;

| 27. | odobrava izredne ukrepe, ki so jih v zadnjih dveh letih uvedle ECB in državne centralne banke, da bi v državah članicah rešile banke, ki jim je grozil stečaj zaradi slabe aktive v nezaslišanem obsegu; še posebej pozdravlja dejstvo, da so bila tako zagotovljena jamstva za depozitne vloge strank teh bank, vendar poudarja, da je treba te izredne ukrepe postopoma opuščati, da se prepreči nepoštena konkurenca v bančnem sektorju; |
| --- | --- |

27.

odobrava izredne ukrepe, ki so jih v zadnjih dveh letih uvedle ECB in državne centralne banke, da bi v državah članicah rešile banke, ki jim je grozil stečaj zaradi slabe aktive v nezaslišanem obsegu; še posebej pozdravlja dejstvo, da so bila tako zagotovljena jamstva za depozitne vloge strank teh bank, vendar poudarja, da je treba te izredne ukrepe postopoma opuščati, da se prepreči nepoštena konkurenca v bančnem sektorju;

| 28. | opozarja, da je Evropska unija oktobra 2008 sprejela načrt za oživitev gospodarstva v vrednosti 1,6 % svojega BDP (v primerjavi s 5 % na Kitajskem in 6,55 % v ZDA); |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je Evropska unija oktobra 2008 sprejela načrt za oživitev gospodarstva v vrednosti 1,6 % svojega BDP (v primerjavi s 5 % na Kitajskem in 6,55 % v ZDA);

| 29. | pozdravlja stabilizacijski načrt v vrednosti 750 milijard EUR, ki ga je Ecofin sprejel 10. maja 2010 in ki uvaja mehanizem za finančno stabilnost, s katerim naj bi obvladovali tveganje plačilne nesposobnosti držav posojilojemalk, delno z uporabo člena 122 PDEU kot pravne podlage za načrt; ugotavlja, da je za odločitve Sveta o paketu ukrepov za rešitev iz krize značilen demokratični primanjkljaj, pa tudi pomanjkanje odgovornosti, saj se pri njihovem sprejemanju ni posvetoval z Evropskim parlamentom; zahteva, da je Evropski parlament kot sozakonodajalec udeležen v prihodnjih predlogih in odločitvah za rešitev iz krize; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja stabilizacijski načrt v vrednosti 750 milijard EUR, ki ga je Ecofin sprejel 10. maja 2010 in ki uvaja mehanizem za finančno stabilnost, s katerim naj bi obvladovali tveganje plačilne nesposobnosti držav posojilojemalk, delno z uporabo člena 122 PDEU kot pravne podlage za načrt; ugotavlja, da je za odločitve Sveta o paketu ukrepov za rešitev iz krize značilen demokratični primanjkljaj, pa tudi pomanjkanje odgovornosti, saj se pri njihovem sprejemanju ni posvetoval z Evropskim parlamentom; zahteva, da je Evropski parlament kot sozakonodajalec udeležen v prihodnjih predlogih in odločitvah za rešitev iz krize;

Nacionalni načrti za oživitev

| 30. | obžaluje premajhno usklajevanje med nacionalnimi načrti za prebroditev krize, ker bi multiplikacijski učinek in morebitni učinek vzvoda usklajevanja na ravni EU najverjetneje presegla učinke, ki jih je mogoče doseči z načrtovanjem na večinoma nacionalni ravni, saj obstaja tveganje, da si ti načrti medsebojno nasprotujejo; poziva k okrepitvi evropske razsežnosti pri prihodnjih načrtih za prebroditev krize in naložb v velikem obsegu; |
| --- | --- |

30.

obžaluje premajhno usklajevanje med nacionalnimi načrti za prebroditev krize, ker bi multiplikacijski učinek in morebitni učinek vzvoda usklajevanja na ravni EU najverjetneje presegla učinke, ki jih je mogoče doseči z načrtovanjem na večinoma nacionalni ravni, saj obstaja tveganje, da si ti načrti medsebojno nasprotujejo; poziva k okrepitvi evropske razsežnosti pri prihodnjih načrtih za prebroditev krize in naložb v velikem obsegu;

| 31. | poziva Komisijo, naj pripravi podrobno poročilo o uspešnosti nacionalnih ukrepov za reševanje bank, nacionalnih načrtov za prebroditev krize in evropskega načrta za oživitev gospodarstva, sprejetih jeseni in pozimi 2008–2009, ob upoštevanju kratko- in dolgoročnih ciljev Unije, vključno s poglobljeno analizo posledic revidiranih mehanizmom državne pomoči, sprejetih v odgovor na krizo, in ob upoštevanju konkurence ter ohranjanja enakih konkurenčnih pogojev v EU, finančne reforme in ustvarjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj pripravi podrobno poročilo o uspešnosti nacionalnih ukrepov za reševanje bank, nacionalnih načrtov za prebroditev krize in evropskega načrta za oživitev gospodarstva, sprejetih jeseni in pozimi 2008–2009, ob upoštevanju kratko- in dolgoročnih ciljev Unije, vključno s poglobljeno analizo posledic revidiranih mehanizmom državne pomoči, sprejetih v odgovor na krizo, in ob upoštevanju konkurence ter ohranjanja enakih konkurenčnih pogojev v EU, finančne reforme in ustvarjanja delovnih mest;

| 32. | ugotavlja, da nekatere države članice, zlasti tiste, ki so prejele pomoč EU zaradi težav s plačilno bilanco, trenutno nimajo možnosti, da bi pripravile konkretne nacionalne načrte za obnovo z elementi, ki bodo omogočali spodbude za rast in zaposlovanje, saj so vse možnosti do leta 2012 omejene zaradi krčenja javnih izdatkov, povečanja davkov in zmanjšanja javnega dolga; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da nekatere države članice, zlasti tiste, ki so prejele pomoč EU zaradi težav s plačilno bilanco, trenutno nimajo možnosti, da bi pripravile konkretne nacionalne načrte za obnovo z elementi, ki bodo omogočali spodbude za rast in zaposlovanje, saj so vse možnosti do leta 2012 omejene zaradi krčenja javnih izdatkov, povečanja davkov in zmanjšanja javnega dolga;

Prihodnost – Evropa dodane vrednosti

| 33. | meni, da Unija ne more biti edino integrirano območje, kjer vprašanje energije, zlasti mešanice energetskih virov, ni obravnavano kot strateško vprašanje, tako interno kot v okviru odnosov s partnerskimi državami; meni, da bi bilo treba pobude v zvezi z energijo v EU sprožati na osnovi tesnega sodelovanja Komisije, držav članic in zadevnih industrijskih sektorjev, da se v državah članicah zagotovi zanesljiva oskrba z energetskimi viri, kot sta nafta in plin, prek razvejenega omrežja energetskih vodov, predvsem s sklepanjem pogodb o dobavi in organizacijo zmogljivosti za skladiščenje, pa tudi s financiranjem in usklajevanjem raziskav in razvoja v zvezi z novimi viri energije v okviru zadevnih programov, kot je sedmi program za raziskave 2007–2013 oziroma njegov naslednik; |
| --- | --- |

33.

meni, da Unija ne more biti edino integrirano območje, kjer vprašanje energije, zlasti mešanice energetskih virov, ni obravnavano kot strateško vprašanje, tako interno kot v okviru odnosov s partnerskimi državami; meni, da bi bilo treba pobude v zvezi z energijo v EU sprožati na osnovi tesnega sodelovanja Komisije, držav članic in zadevnih industrijskih sektorjev, da se v državah članicah zagotovi zanesljiva oskrba z energetskimi viri, kot sta nafta in plin, prek razvejenega omrežja energetskih vodov, predvsem s sklepanjem pogodb o dobavi in organizacijo zmogljivosti za skladiščenje, pa tudi s financiranjem in usklajevanjem raziskav in razvoja v zvezi z novimi viri energije v okviru zadevnih programov, kot je sedmi program za raziskave 2007–2013 oziroma njegov naslednik;

| 34. | predlaga, da Komisija prevzame polno odgovornost za vodenje in financiranje projektov na naslednjih področjih:






  — | nove naložbe v raziskave, razvoj in uporabo obnovljivih virov energije, v energetsko učinkovitost, zlasti obstoječih evropskih stavb, pa tudi v učinkovito uporabo virov nasploh, |
| --- | --- | --- |

34.

predlaga, da Komisija prevzame polno odgovornost za vodenje in financiranje projektov na naslednjih področjih:

—

nove naložbe v raziskave, razvoj in uporabo obnovljivih virov energije, v energetsko učinkovitost, zlasti obstoječih evropskih stavb, pa tudi v učinkovito uporabo virov nasploh,

| — | utrditev evropskega energetskega omrežja z medsebojnimi povezavami državnih omrežij in distribucijo energije iz večjih centrov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov k potrošnikom, pa tudi z uvedbo novih oblik skladiščenja energije in evropske visokonapetostne mreže enosmernega toka; |
| --- | --- |

—

utrditev evropskega energetskega omrežja z medsebojnimi povezavami državnih omrežij in distribucijo energije iz večjih centrov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov k potrošnikom, pa tudi z uvedbo novih oblik skladiščenja energije in evropske visokonapetostne mreže enosmernega toka;

| — | spodbujanje vesoljske infrastrukture EU za radionavigacijo in opazovanje zemlje, da bi spodbudili zagotavljanje novih storitev EU in razvoj inovativnih aplikacij ter izvajanje zakonodaje in politike EU; |
| --- | --- |

—

spodbujanje vesoljske infrastrukture EU za radionavigacijo in opazovanje zemlje, da bi spodbudili zagotavljanje novih storitev EU in razvoj inovativnih aplikacij ter izvajanje zakonodaje in politike EU;

| — | razvoj javnih hitrih železniških povezav od vzhoda do zahoda ter od severa in do juga Unije, skupaj z načrti za omogočanje naložb v njihovo infrastrukturo in ključno infrastrukturo v javni lasti; |
| --- | --- |

—

razvoj javnih hitrih železniških povezav od vzhoda do zahoda ter od severa in do juga Unije, skupaj z načrti za omogočanje naložb v njihovo infrastrukturo in ključno infrastrukturo v javni lasti;

| — | vzpostavitev hitrih internetnih povezav v celotni Uniji, hitro izvajanje digitalne agende EU ter zagotovitev zanesljivega in brezplačnega dostopa za vse državljane; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev hitrih internetnih povezav v celotni Uniji, hitro izvajanje digitalne agende EU ter zagotovitev zanesljivega in brezplačnega dostopa za vse državljane;

| — | razvoj vodstva EU na področju e-zdravja, |
| --- | --- |

—

razvoj vodstva EU na področju e-zdravja,

| — | dokončni razvoj in oblikovanje skupnih standardov za električno mobilnost, |
| --- | --- |

—

dokončni razvoj in oblikovanje skupnih standardov za električno mobilnost,

| 35. | meni, da če obstaja sporazum o elementih vodenja in ukrepanja Unije na področju deljene pristojnosti in dodatnih ukrepov, mora Unija imeti na voljo sredstva za takšno strategijo, predvsem finančna; |
| --- | --- |

35.

meni, da če obstaja sporazum o elementih vodenja in ukrepanja Unije na področju deljene pristojnosti in dodatnih ukrepov, mora Unija imeti na voljo sredstva za takšno strategijo, predvsem finančna;

Finančna ureditev in nadzor

| 36. | opozarja, da je končni cilj finančnega sistema zagotavljati instrumente, primerne za varčevanje in uporabo prihrankov za naložbe, ki podpirajo realno gospodarstvo in pospešujejo gospodarsko učinkovitost s prevzemom dela tveganja podjetij in gospodinjstev, optimizirajo dolgoročno financiranje pokojnin in ustvarjajo delovna mesta, kot kažejo primeri regionalnih in lokalnih bank, ki poslujejo s prebivalstvom; ugotavlja, da je ta funkcija zelo pomembna v trenutku, ko so potrebne nove možnosti za rast, ki predvidevajo znatne naložbe v čiste tehnologije; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da je končni cilj finančnega sistema zagotavljati instrumente, primerne za varčevanje in uporabo prihrankov za naložbe, ki podpirajo realno gospodarstvo in pospešujejo gospodarsko učinkovitost s prevzemom dela tveganja podjetij in gospodinjstev, optimizirajo dolgoročno financiranje pokojnin in ustvarjajo delovna mesta, kot kažejo primeri regionalnih in lokalnih bank, ki poslujejo s prebivalstvom; ugotavlja, da je ta funkcija zelo pomembna v trenutku, ko so potrebne nove možnosti za rast, ki predvidevajo znatne naložbe v čiste tehnologije;

| 37. | poudarja, da mora finančni razvoj služiti tudi pravičnosti z razširitvijo – pod pogojem, da je zagotovljena zadostna varnost – dostopa do posojil in zavarovanj za sloje prebivalstva, ki so zdaj od teh možnosti odrezani; vztraja, da reforma finančnih predpisov ne sme biti izpeljana samo zato, da se zagotovi finančna stabilnost, ampak mora upoštevati cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da mora finančni razvoj služiti tudi pravičnosti z razširitvijo – pod pogojem, da je zagotovljena zadostna varnost – dostopa do posojil in zavarovanj za sloje prebivalstva, ki so zdaj od teh možnosti odrezani; vztraja, da reforma finančnih predpisov ne sme biti izpeljana samo zato, da se zagotovi finančna stabilnost, ampak mora upoštevati cilje trajnostnega razvoja;

| 38. | ugotavlja, da ta kriza kaže na omejitve sistema, ki se regulira sam, in pretiranega zaupanja v zmožnost tržnih udeležencev v finančnem sektorju in bonitetnih agencij, da pravilno ocenijo in ustrezno obvladujejo tveganja ter se izognejo moralnemu tveganju; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da ta kriza kaže na omejitve sistema, ki se regulira sam, in pretiranega zaupanja v zmožnost tržnih udeležencev v finančnem sektorju in bonitetnih agencij, da pravilno ocenijo in ustrezno obvladujejo tveganja ter se izognejo moralnemu tveganju;

| 39. | pozdravlja najnovejše predloge Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS) in vlogo, ki so jo odigrale ustanove same, vendar glede na to, da bi preveč poenoten pristop škodoval finančnim ustanovam v EU, meni, da bi morali novo ureditev predlagati in uvesti v pravem trenutku, na osnovi temeljite ocene njenega vpliva na to, v kolikšnem obsegu finančne ustanove služijo realnemu gospodarstvu in družbi; se strinja s pomisleki, izraženimi v zvezi s primerno ravnjo zahtev za kapitalsko ustreznost in z dolžino prehodnih obdobij; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja najnovejše predloge Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS) in vlogo, ki so jo odigrale ustanove same, vendar glede na to, da bi preveč poenoten pristop škodoval finančnim ustanovam v EU, meni, da bi morali novo ureditev predlagati in uvesti v pravem trenutku, na osnovi temeljite ocene njenega vpliva na to, v kolikšnem obsegu finančne ustanove služijo realnemu gospodarstvu in družbi; se strinja s pomisleki, izraženimi v zvezi s primerno ravnjo zahtev za kapitalsko ustreznost in z dolžino prehodnih obdobij;

| 40. | ugotavlja, da je potrebna preglednost računovodskih izkazov tako podjetij kot držav članic, da se obnovi zaupanje; poziva Komisijo, naj torej preuči uporabo zunajbilančnih transakcij, nekrite obveznosti ter razmah namenskih družb in posebnih poslovnih subjektov ter razmisli o omejitvi njihove uporabe oziroma o zahtevi za njihovo obvezno knjiženje v objavljenih izkazih; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da je potrebna preglednost računovodskih izkazov tako podjetij kot držav članic, da se obnovi zaupanje; poziva Komisijo, naj torej preuči uporabo zunajbilančnih transakcij, nekrite obveznosti ter razmah namenskih družb in posebnih poslovnih subjektov ter razmisli o omejitvi njihove uporabe oziroma o zahtevi za njihovo obvezno knjiženje v objavljenih izkazih;

| 41. | ugotavlja, da je glavna pomanjkljivost v nadzornem sistemu postala očitna prav zaradi krize; poziva k temu, da se priložnosti za regulativno arbitražo po vsem svetu čim bolj omejijo z odločnim dogovorom na ravni G20 in v Evropski uniji ter da se, kjer je le mogoče, povsem odpravijo z uporabo skupnih pravil za finančne storitve; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je glavna pomanjkljivost v nadzornem sistemu postala očitna prav zaradi krize; poziva k temu, da se priložnosti za regulativno arbitražo po vsem svetu čim bolj omejijo z odločnim dogovorom na ravni G20 in v Evropski uniji ter da se, kjer je le mogoče, povsem odpravijo z uporabo skupnih pravil za finančne storitve;

| 42. | meni, da je treba odpraviti vrzeli v predpisih, ki hčerinskim družbam tujih finančnih podjetij omogočajo izvajanje obsežnih nereguliranih poslov v EU; |
| --- | --- |

42.

meni, da je treba odpraviti vrzeli v predpisih, ki hčerinskim družbam tujih finančnih podjetij omogočajo izvajanje obsežnih nereguliranih poslov v EU;

| 43. | ugotavlja, da je obstoječa mednarodna ureditev za obvladovanje krize v bančnem sektorju nezadostna, poziva Komisijo, naj pripravi konkretne predloge za okvir EU za čezmejno obvladovanje kriz v finančnem sektorju, pri tem pa upošteva pobude mednarodnih organov, kot sta skupina G20 in Mednarodni denarni sklad, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni, |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da je obstoječa mednarodna ureditev za obvladovanje krize v bančnem sektorju nezadostna, poziva Komisijo, naj pripravi konkretne predloge za okvir EU za čezmejno obvladovanje kriz v finančnem sektorju, pri tem pa upošteva pobude mednarodnih organov, kot sta skupina G20 in Mednarodni denarni sklad, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni,

| 44. | ugotavlja, da imajo standardi, zlasti če se upošteva poštena vrednost, prociklični učinek na odločanje, predvsem v finančnih ustanovah, ki so se nanje preveč zanašale; ugotavlja tudi, da je ta pomanjkljivost značilna tudi za nekatera regulativna, bonitetna in davčna pravila; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da imajo standardi, zlasti če se upošteva poštena vrednost, prociklični učinek na odločanje, predvsem v finančnih ustanovah, ki so se nanje preveč zanašale; ugotavlja tudi, da je ta pomanjkljivost značilna tudi za nekatera regulativna, bonitetna in davčna pravila;

| 45. | se zaveda posebnih težav, povezanih s precejšnjim delom bančnega in zavarovalniškega sektorja, ki sta v številnih novih državah članicah v rokah tujih ustanov; |
| --- | --- |

45.

se zaveda posebnih težav, povezanih s precejšnjim delom bančnega in zavarovalniškega sektorja, ki sta v številnih novih državah članicah v rokah tujih ustanov;

| 46. | meni, da je treba vzpostaviti ravnotežje med ukrepi za ohranjanje finančne stabilnosti in sposobnostjo bank za ponujanje posojil gospodarstvu; zelo pomembno je namreč, da je bančni sektor sposoben opravljati svoje temeljne naloge tako v normalnih obdobjih kot v obdobjih krize; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba vzpostaviti ravnotežje med ukrepi za ohranjanje finančne stabilnosti in sposobnostjo bank za ponujanje posojil gospodarstvu; zelo pomembno je namreč, da je bančni sektor sposoben opravljati svoje temeljne naloge tako v normalnih obdobjih kot v obdobjih krize;

| 47. | ugotavlja, da se je zaradi velikosti finančnih ustanov in njihovih bilanc izoblikoval koncept „prevelike, da bi propadle“; poziva Komisijo, naj zato od bank zahteva, da vnaprej pripravijo dokumente s podrobnimi navodili za urejeno razpuščanje v primeru krize; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da se je zaradi velikosti finančnih ustanov in njihovih bilanc izoblikoval koncept „prevelike, da bi propadle“; poziva Komisijo, naj zato od bank zahteva, da vnaprej pripravijo dokumente s podrobnimi navodili za urejeno razpuščanje v primeru krize;

| 48. | pozdravlja pomembno vlogo Evropske centralne banke (ECB) v Evropskem odboru za sistemska tveganja (ESRB), saj bo lahko tako odločilno prispevala k finančni stabilnosti Evropske unije; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja pomembno vlogo Evropske centralne banke (ECB) v Evropskem odboru za sistemska tveganja (ESRB), saj bo lahko tako odločilno prispevala k finančni stabilnosti Evropske unije;

| 49. | poudarja, da je treba uvesti nove standarde za statistične podatke o finančnem sektorju ter okrepiti zmogljivosti Evropske komisije za spremljanje tveganj in nadzor; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba uvesti nove standarde za statistične podatke o finančnem sektorju ter okrepiti zmogljivosti Evropske komisije za spremljanje tveganj in nadzor;

| 50. | želi podpreti finančne inovacije, če vodijo k vzpostavitvi preglednih instrumentov, ki omogočajo financiranje koristnih tehnoloških inovacij, dolgoročnih naložb, pokojninskih skladov, delovnih mest in zelenega gospodarstva; pričakuje nadaljnje ukrepe EU na področju inovativnega financiranja s ciljem uporabe dolgoročnih prihrankov v korist trajnostnih, strateških dolgoročnih naložb in boljšega dostopa do finančnih storitev; |
| --- | --- |

50.

želi podpreti finančne inovacije, če vodijo k vzpostavitvi preglednih instrumentov, ki omogočajo financiranje koristnih tehnoloških inovacij, dolgoročnih naložb, pokojninskih skladov, delovnih mest in zelenega gospodarstva; pričakuje nadaljnje ukrepe EU na področju inovativnega financiranja s ciljem uporabe dolgoročnih prihrankov v korist trajnostnih, strateških dolgoročnih naložb in boljšega dostopa do finančnih storitev;

| 51. | ponovno poudarja bistven pomen nadzornega in regulativnega sistema, ki ne bo iz evidence izpustil nobene finančne transakcije in nobenega finančnega instrumenta; vztraja, da morajo za sklade hedge veljati ista pravila kot za vse druge investicijske sklade; poudarja, da se morata nadzor in regulacija osredotočiti na špekulativna gibanja na finančnih trgih, da bi omejila in obrzdala špekulacije zoper države, valute in gospodarstva; |
| --- | --- |

51.

ponovno poudarja bistven pomen nadzornega in regulativnega sistema, ki ne bo iz evidence izpustil nobene finančne transakcije in nobenega finančnega instrumenta; vztraja, da morajo za sklade hedge veljati ista pravila kot za vse druge investicijske sklade; poudarja, da se morata nadzor in regulacija osredotočiti na špekulativna gibanja na finančnih trgih, da bi omejila in obrzdala špekulacije zoper države, valute in gospodarstva;

| 52. | ocenjuje, da je površno vodenje finančnih ustanov prispevalo h krizi in ga je treba izboljšati, tako da bodo komisije za oceno tveganja delovale učinkovito, člani upravnega odbora dovolj dobro poučeni o proizvodih in vodenju ustanove, neizvršni direktorji pa prevzeli odgovornost za usklajevanje interesov vlagatelja in zaposlenih glede politike nagrajevanja; |
| --- | --- |

52.

ocenjuje, da je površno vodenje finančnih ustanov prispevalo h krizi in ga je treba izboljšati, tako da bodo komisije za oceno tveganja delovale učinkovito, člani upravnega odbora dovolj dobro poučeni o proizvodih in vodenju ustanove, neizvršni direktorji pa prevzeli odgovornost za usklajevanje interesov vlagatelja in zaposlenih glede politike nagrajevanja;

| 53. | je seznanjen s pomanjkanjem vrednot in moralnosti pri ravnanju nekaterih akterjev na finančnih trgih in v ustanovah; poudarja, da morajo finančni trgi in ustanove kot del svoje družbene odgovornosti upoštevati interese vseh vpletenih strani, kot so njihove stranke, delničarji in zaposleni; |
| --- | --- |

53.

je seznanjen s pomanjkanjem vrednot in moralnosti pri ravnanju nekaterih akterjev na finančnih trgih in v ustanovah; poudarja, da morajo finančni trgi in ustanove kot del svoje družbene odgovornosti upoštevati interese vseh vpletenih strani, kot so njihove stranke, delničarji in zaposleni;

| 54. | meni, da je treba kot osnovo za razlikovanje med finančnimi institucijami, zlasti znotraj Unije, upoštevati dovolj obsežen niz meril za sistemsko tveganje; meni, da uporaba teh meril pomeni tudi vpogled v to, v koliko državah članicah ustanove poslujejo, kako velike so in, kar je najpomembnejše, kolikšna je njihova zmožnost, da zmotijo delovanje notranjega trga – ta vidik je bil poudarjen, ko je kriza pokazala, da je velikost samo eden od dejavnikov, ki ustvarjajo sistemsko tveganje; |
| --- | --- |

54.

meni, da je treba kot osnovo za razlikovanje med finančnimi institucijami, zlasti znotraj Unije, upoštevati dovolj obsežen niz meril za sistemsko tveganje; meni, da uporaba teh meril pomeni tudi vpogled v to, v koliko državah članicah ustanove poslujejo, kako velike so in, kar je najpomembnejše, kolikšna je njihova zmožnost, da zmotijo delovanje notranjega trga – ta vidik je bil poudarjen, ko je kriza pokazala, da je velikost samo eden od dejavnikov, ki ustvarjajo sistemsko tveganje;

| 55. | ocenjuje kot bistveno, da EU pri opredeljevanju novih pravil upošteva, da je treba ohraniti in povečati strukturno raznolikost finančnega sektorja, in je prepričan, da evropsko gospodarstvo potrebuje trdno mrežno regionalnih in lokalnih bank, kot so hranilnice in zadružne banke, hkrati pa priznava, da imajo različne banke različne izkušnje na posameznih področjih in različne glavne sposobnosti; ugotavlja, da se je raznolikost izkazala za koristno med finančno krizo in je prispevala k stabilnosti, enoličnost pa utegne privesti k šibkosti sistema; |
| --- | --- |

55.

ocenjuje kot bistveno, da EU pri opredeljevanju novih pravil upošteva, da je treba ohraniti in povečati strukturno raznolikost finančnega sektorja, in je prepričan, da evropsko gospodarstvo potrebuje trdno mrežno regionalnih in lokalnih bank, kot so hranilnice in zadružne banke, hkrati pa priznava, da imajo različne banke različne izkušnje na posameznih področjih in različne glavne sposobnosti; ugotavlja, da se je raznolikost izkazala za koristno med finančno krizo in je prispevala k stabilnosti, enoličnost pa utegne privesti k šibkosti sistema;

| 56. | poziva k oživitvi vloge tradicionalnega bančnega poslovodje, ki pozna značaj, zgodovino in poslovni načrt prosilca za posojilo in je zato sposoben prevzeti preračunano tveganje na osnovi osebnega vedenja in v skladu z zakonodajo EU, kot je direktiva o kapitalskih zahtevah ali direktiva o potrošniških posojilih, ki predpisuje obveščanje in varstvo potrošnika; |
| --- | --- |

56.

poziva k oživitvi vloge tradicionalnega bančnega poslovodje, ki pozna značaj, zgodovino in poslovni načrt prosilca za posojilo in je zato sposoben prevzeti preračunano tveganje na osnovi osebnega vedenja in v skladu z zakonodajo EU, kot je direktiva o kapitalskih zahtevah ali direktiva o potrošniških posojilih, ki predpisuje obveščanje in varstvo potrošnika;

| 57. | poudarja, da je treba nujno poiskati dolgoročne rešitve za težave, ki jih obsežni zasebni dolgovi povzročajo tako gospodinjstvom kot podjetjem, da bo mogoče znova oživiti pretok posojil podjetjem in posameznikom; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je treba nujno poiskati dolgoročne rešitve za težave, ki jih obsežni zasebni dolgovi povzročajo tako gospodinjstvom kot podjetjem, da bo mogoče znova oživiti pretok posojil podjetjem in posameznikom;

| 58. | poziva k povečani preglednosti v odnosih med državami članicami in njihovimi odnosi z vodilnimi finančnimi ustanovami; |
| --- | --- |

58.

poziva k povečani preglednosti v odnosih med državami članicami in njihovimi odnosi z vodilnimi finančnimi ustanovami;

| 59. | pozdravlja predlog Komisije z dne 2. junija 2010 in meni, da utegne poslovni model bonitetnih agencij privesti k navzkrižju interesov, saj je namen teh agencij merjenje finančne moči podjetij, ki jih plačujejo, njihov model pa ne omogoča ocene makroekonomskih vidikov odločitev; se zaveda, da so bonitetne agencije prispevale h krizi, ker so bile njihove spodbude vzpostavljene na škodljiv način, ki je bil v veliki meri posledica nezadostne konkurence; predlaga, da se preuči zanesljivost sistema, v katerem morajo vlagatelji in varčevalci plačevati za informacije, ki jih potrebujejo; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja predlog Komisije z dne 2. junija 2010 in meni, da utegne poslovni model bonitetnih agencij privesti k navzkrižju interesov, saj je namen teh agencij merjenje finančne moči podjetij, ki jih plačujejo, njihov model pa ne omogoča ocene makroekonomskih vidikov odločitev; se zaveda, da so bonitetne agencije prispevale h krizi, ker so bile njihove spodbude vzpostavljene na škodljiv način, ki je bil v veliki meri posledica nezadostne konkurence; predlaga, da se preuči zanesljivost sistema, v katerem morajo vlagatelji in varčevalci plačevati za informacije, ki jih potrebujejo;

| 60. | poziva Komisijo, naj začne študijo izvedljivosti in učinka ustanovitve javne in neodvisne evropske bonitetne agencije, in meni, da bi morala računska sodišča kot neodvisni organi aktivno prispevati k bonitetnim ocenam državnih dolgov; meni, da bi takšna sprememba vodila k želeni pluralnosti referenčnih standardov; meni, da bi večja konkurenca na trgu bonitetnih storitev lahko izboljšala kakovost bonitetnih ocen; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj začne študijo izvedljivosti in učinka ustanovitve javne in neodvisne evropske bonitetne agencije, in meni, da bi morala računska sodišča kot neodvisni organi aktivno prispevati k bonitetnim ocenam državnih dolgov; meni, da bi takšna sprememba vodila k želeni pluralnosti referenčnih standardov; meni, da bi večja konkurenca na trgu bonitetnih storitev lahko izboljšala kakovost bonitetnih ocen;

| 61. | poziva Komisijo, naj preuči predloge o glasovalnih pravicah delničarjev, kar zadeva zagotavljanje večje preglednosti v zvezi z njihovo identiteto in strategijami ter spodbujanje dolgoročnih naložb; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj preuči predloge o glasovalnih pravicah delničarjev, kar zadeva zagotavljanje večje preglednosti v zvezi z njihovo identiteto in strategijami ter spodbujanje dolgoročnih naložb;

Vodenje EU

| 62. | meni, da v času gospodarske in socialne krize Evropejci pričakujejo, da bodo vodilna načela pri sprejemanju odločitev na evropski ravni odgovornost, zanesljivost in solidarnost; |
| --- | --- |

62.

meni, da v času gospodarske in socialne krize Evropejci pričakujejo, da bodo vodilna načela pri sprejemanju odločitev na evropski ravni odgovornost, zanesljivost in solidarnost;

| 63. | ugotavlja, da so se že desetletja pred krizo številne evropske države soočale z nizko gospodarsko rastjo in visoko brezposelnostjo, ker niso bile sposobne reformirati svojih gospodarstev tako, da bi temeljila na znanju, in povrniti svoje konkurenčnosti na mednarodnih trgih, pa tudi zaradi majhnega domačega povpraševanja; se zaveda, da Evropa potrebuje bolj pregledne in učinkovite finančne trge ter večjo gospodarsko rast, ki vodi h kakovostnim delovnim mestom in družbeni vključenosti; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da so se že desetletja pred krizo številne evropske države soočale z nizko gospodarsko rastjo in visoko brezposelnostjo, ker niso bile sposobne reformirati svojih gospodarstev tako, da bi temeljila na znanju, in povrniti svoje konkurenčnosti na mednarodnih trgih, pa tudi zaradi majhnega domačega povpraševanja; se zaveda, da Evropa potrebuje bolj pregledne in učinkovite finančne trge ter večjo gospodarsko rast, ki vodi h kakovostnim delovnim mestom in družbeni vključenosti;

| 64. | ugotavlja, da ima Evropska unija več težav pri izhodu iz krize kot druge regije sveta, v veliki meri zaradi neprimernih, preskromnih in prepoznih političnih odgovorov in zaradi strukturnih pomanjkljivosti zmogljivosti za vodenje, in se zaveda tveganja, da bo kriza resno in trajno prizadela njen gospodarski, s tem pa tudi politični položaj na svetovnem prizorišču, ki ga bo morda lahko povrnila le dolgoročno in pod pogojem, da bo sposobna ceniti trajnost koncepta „evropskega načina življenja“, ne da bi spodkopala njegove ključne vrednote; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da ima Evropska unija več težav pri izhodu iz krize kot druge regije sveta, v veliki meri zaradi neprimernih, preskromnih in prepoznih političnih odgovorov in zaradi strukturnih pomanjkljivosti zmogljivosti za vodenje, in se zaveda tveganja, da bo kriza resno in trajno prizadela njen gospodarski, s tem pa tudi politični položaj na svetovnem prizorišču, ki ga bo morda lahko povrnila le dolgoročno in pod pogojem, da bo sposobna ceniti trajnost koncepta „evropskega načina življenja“, ne da bi spodkopala njegove ključne vrednote;

| 65. | meni, da bo morala Unija doseči večjo usklajenost pri oblikovanju politik, če se bo želela uspešno soočiti z izzivi, ki jo čakajo; posledično meni, da je nujno potrebna usklajenost izvajanih politik; meni, da bo pri tem odločilno ukrepanje institucij EU; |
| --- | --- |

65.

meni, da bo morala Unija doseči večjo usklajenost pri oblikovanju politik, če se bo želela uspešno soočiti z izzivi, ki jo čakajo; posledično meni, da je nujno potrebna usklajenost izvajanih politik; meni, da bo pri tem odločilno ukrepanje institucij EU;

| 66. | ugotavlja tudi, da so strukture gospodarskega upravljanja v Evropski uniji pomanjkljive, ta razdrobljenost pa škodi njeni sposobnosti, da bi uveljavila svoj vpliv v razpravah o velikih makroekonomskih neravnovesjih, zlasti z ZDA in Kitajsko; |
| --- | --- |

66.

ugotavlja tudi, da so strukture gospodarskega upravljanja v Evropski uniji pomanjkljive, ta razdrobljenost pa škodi njeni sposobnosti, da bi uveljavila svoj vpliv v razpravah o velikih makroekonomskih neravnovesjih, zlasti z ZDA in Kitajsko;

| 67. | meni, da je kriza pokazala, da so se ekonomske politike zadnja leta razvijale tako, da so privedle do skrb zbujajoče stopnje javnega dolga številnih držav, tako v območju eura kot zunaj njega; |
| --- | --- |

67.

meni, da je kriza pokazala, da so se ekonomske politike zadnja leta razvijale tako, da so privedle do skrb zbujajoče stopnje javnega dolga številnih držav, tako v območju eura kot zunaj njega;

| 68. | poudarja, da je dolgoročna vzdržnost javnih financ bistvena za stabilnost in rast; pozdravlja predloge Komisije za srednje- in dolgoročno okrepitev upravljanja v območju eura, s čimer bi preprečili, da bi se sedanja kriza valute ponovila, ter se strinja s Komisijo, da je treba v paktu za stabilnost in rast uvesti učinkovitejše mehanizme kazni in spodbud; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je dolgoročna vzdržnost javnih financ bistvena za stabilnost in rast; pozdravlja predloge Komisije za srednje- in dolgoročno okrepitev upravljanja v območju eura, s čimer bi preprečili, da bi se sedanja kriza valute ponovila, ter se strinja s Komisijo, da je treba v paktu za stabilnost in rast uvesti učinkovitejše mehanizme kazni in spodbud;

| 69. | poudarja, da je treba za ponovno vzpostavitev zdrave stopnje rasti in uresničevanje cilja trajnostnega gospodarskega razvoja in družbene kohezije pozornost nameniti predvsem reševanju trdovratnih in velikih makroekonomskih neravnovesij in razlik v konkurenčnosti; odobrava dejstvo, da je Komisija to potrebo priznala v sporočilu o usklajevanju ekonomskih politik; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je treba za ponovno vzpostavitev zdrave stopnje rasti in uresničevanje cilja trajnostnega gospodarskega razvoja in družbene kohezije pozornost nameniti predvsem reševanju trdovratnih in velikih makroekonomskih neravnovesij in razlik v konkurenčnosti; odobrava dejstvo, da je Komisija to potrebo priznala v sporočilu o usklajevanju ekonomskih politik;

| 70. | ugotavlja, da je kriza izpostavila strukturne pomanjkljivosti v določenih državah članicah EU in ugotavlja, da težave, ki jih imajo nekatere države članice s financiranjem svojih dolgov na trgu, lahko pripišemo neustreznemu upravljanju in, kot poroča IMF, lažnim alarmom, ki so jih sprožili mednarodni finančni trgi; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da je kriza izpostavila strukturne pomanjkljivosti v določenih državah članicah EU in ugotavlja, da težave, ki jih imajo nekatere države članice s financiranjem svojih dolgov na trgu, lahko pripišemo neustreznemu upravljanju in, kot poroča IMF, lažnim alarmom, ki so jih sprožili mednarodni finančni trgi;

| 71. | meni, da je finančna kriza v Grčiji in v preostalih državah resno vprašanje za celotno območje evra in da odraža dejstvo, da se območje evra ni znalo spopasti s stranskimi učinki svetovnega finančnega sektorja; |
| --- | --- |

71.

meni, da je finančna kriza v Grčiji in v preostalih državah resno vprašanje za celotno območje evra in da odraža dejstvo, da se območje evra ni znalo spopasti s stranskimi učinki svetovnega finančnega sektorja;

| 72. | meni, da mora vsak nov model razvoja, ki temelji na splošno izraženi želji, da se ne vrača na status quo, povezati trajnost in solidarnost; predlaga, naj bo prihodnja strategija Unije trajnostna glede finančnih trgov, gospodarstva, odhodkov države, gospodarske in socialne dinamike, podnebja ter okolja; |
| --- | --- |

72.

meni, da mora vsak nov model razvoja, ki temelji na splošno izraženi želji, da se ne vrača na status quo, povezati trajnost in solidarnost; predlaga, naj bo prihodnja strategija Unije trajnostna glede finančnih trgov, gospodarstva, odhodkov države, gospodarske in socialne dinamike, podnebja ter okolja;

| 73. | se zavzema za uvedbo davka na finančne transakcije, saj bi prihodki iz tega vira obrzdali špekulacije in tako izboljšali delovanje trga ter prispevali k financiranju svetovnih javnih dobrin in zmanjšali javnofinančne primanjkljaje; meni, da bi moral biti davek na finančne transakcije uveden v čim več državah, če to ne bi bilo mogoče, pa bi moral biti kot prvi korak uveden na ravni EU; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi študijo izvedljivosti, pri tem pa upošteva konkurenčne pogoje na svetovni ravni in pripravi konkretne zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

73.

se zavzema za uvedbo davka na finančne transakcije, saj bi prihodki iz tega vira obrzdali špekulacije in tako izboljšali delovanje trga ter prispevali k financiranju svetovnih javnih dobrin in zmanjšali javnofinančne primanjkljaje; meni, da bi moral biti davek na finančne transakcije uveden v čim več državah, če to ne bi bilo mogoče, pa bi moral biti kot prvi korak uveden na ravni EU; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi študijo izvedljivosti, pri tem pa upošteva konkurenčne pogoje na svetovni ravni in pripravi konkretne zakonodajne predloge;

| 74. | meni, da se morajo izhodne strategije osredotočiti na spodbujanje dolgoročne rasti, ki naj bo glavno merilo pri izbiri ustreznih politik, če se želimo izogniti nevarnosti strukturnih šokov po krizi; s tega vidika je vsebina svežnjev fiskalne politike bistvenega pomena. pri izbiri ustrezne politike je treba upoštevati srednje- do dolgoročne cilje, javne naložbe pa morajo biti pravilno usmerjene in osredotočene na inovacije, raziskovanje, izobraževanje in energetsko učinkovitost, nove tehnologije pa je treba obravnavati kot prednostno nalogo; |
| --- | --- |

74.

meni, da se morajo izhodne strategije osredotočiti na spodbujanje dolgoročne rasti, ki naj bo glavno merilo pri izbiri ustreznih politik, če se želimo izogniti nevarnosti strukturnih šokov po krizi; s tega vidika je vsebina svežnjev fiskalne politike bistvenega pomena. pri izbiri ustrezne politike je treba upoštevati srednje- do dolgoročne cilje, javne naložbe pa morajo biti pravilno usmerjene in osredotočene na inovacije, raziskovanje, izobraževanje in energetsko učinkovitost, nove tehnologije pa je treba obravnavati kot prednostno nalogo;

| 75. | opozarja, da so se največji uspehi Unije porajali iz uresničitve konkretnih projektov in izvajanja vsebinskih politik, kot so notranji trg, skupna trgovinska politika, evro, uvedba strukturnih reform in program Erasmus, pri katerih delo Komisije igra vodilno vlogo; |
| --- | --- |

75.

opozarja, da so se največji uspehi Unije porajali iz uresničitve konkretnih projektov in izvajanja vsebinskih politik, kot so notranji trg, skupna trgovinska politika, evro, uvedba strukturnih reform in program Erasmus, pri katerih delo Komisije igra vodilno vlogo;

| 76. | meni, da solidarnost med generacijama pomeni, da niti mladi niti starejši prebivalci ne smejo biti preobremenjeni z dolgom, nastalim v preteklosti; |
| --- | --- |

76.

meni, da solidarnost med generacijama pomeni, da niti mladi niti starejši prebivalci ne smejo biti preobremenjeni z dolgom, nastalim v preteklosti;

| 77. | ugotavlja, da je veliki zlom v novi luči prikazal demografski izziv in izziv financiranja pokojnin; meni, da financiranje pokojnin ne sme biti v celoti odgovornost javnega sektorja, marveč, da se je treba opreti na tripartitne sisteme, ki vključujejo javne, poklicne in zasebne sisteme pokojninskega zavarovanja, ki jih ustrezno zagotavljata posebna uredba in nadzor za zaščito vlagateljev; poleg tega meni, da bodo za pokojnine potrebne reforme v celotni Evropi, da bi prispevali k financiranju medgeneracijske solidarnosti; meni, da podaljšanje življenjske dobe zastavlja horizontalna vprašanja glede organizacije družbe, ki ji ni nihče pričakoval; |
| --- | --- |

77.

ugotavlja, da je veliki zlom v novi luči prikazal demografski izziv in izziv financiranja pokojnin; meni, da financiranje pokojnin ne sme biti v celoti odgovornost javnega sektorja, marveč, da se je treba opreti na tripartitne sisteme, ki vključujejo javne, poklicne in zasebne sisteme pokojninskega zavarovanja, ki jih ustrezno zagotavljata posebna uredba in nadzor za zaščito vlagateljev; poleg tega meni, da bodo za pokojnine potrebne reforme v celotni Evropi, da bi prispevali k financiranju medgeneracijske solidarnosti; meni, da podaljšanje življenjske dobe zastavlja horizontalna vprašanja glede organizacije družbe, ki ji ni nihče pričakoval;

| 78. | meni, da Evropa potrebuje bolj združeno in učinkovito in manj birokratsko Unijo, in ne le več usklajevanja; meni, da mora Komisija, katere naloga je opredeliti in zagovarjati skupni evropski interes, v okviru svoje pravice do pobude dati prednost svoji obveznosti, da deluje v imenu Unije tam, kjer ima deljene pristojnosti oziroma pristojnost usklajevanja delovanja držav članic, z uresničevanjem in uveljavljanjem skupnih politik in postavljanjem mej za delovanje tržnih in državnih akterjev, ki bi omejevali notranji trg; meni, da mora Komisija za pravno podlago namesto direktiv uporabljati uredbe, da bi omogočila enotno sprejetje po vsej EU in preprečila izkrivljanje; |
| --- | --- |

78.

meni, da Evropa potrebuje bolj združeno in učinkovito in manj birokratsko Unijo, in ne le več usklajevanja; meni, da mora Komisija, katere naloga je opredeliti in zagovarjati skupni evropski interes, v okviru svoje pravice do pobude dati prednost svoji obveznosti, da deluje v imenu Unije tam, kjer ima deljene pristojnosti oziroma pristojnost usklajevanja delovanja držav članic, z uresničevanjem in uveljavljanjem skupnih politik in postavljanjem mej za delovanje tržnih in državnih akterjev, ki bi omejevali notranji trg; meni, da mora Komisija za pravno podlago namesto direktiv uporabljati uredbe, da bi omogočila enotno sprejetje po vsej EU in preprečila izkrivljanje;

| 79. | poziva Komisijo, da tam, kjer je to potrebno, organizira sektorske okrogle mize, kar bo omogočilo sodelovanje vseh zainteresiranih strani na danem trgu, da bi spodbudili ponovno uvedbo resnične evropske industrijske politike kot tudi inovacije in ustvarjanje delovnih mest; v zvezi s temi prizadevanji spominja, da ne smemo pozabiti na zaveze, povezane s podnebnimi spremembami in možnosti nekaterih okolju prijaznih tehnologij; meni, da je treba bolje izkoristiti proračun EU, da bo res postal pospeševalec vseh nacionalnih prizadevanj na področju raziskav in razvoja, inovacij in ustvarjanja novih podjetij in delovnih mest; Komisijo poziva, naj predloži konkretne predloge za okrepitev sodelovanja med poslovnim in raziskovalnim sektorjem in spodbuja podjetniške grozde ter tako strategijo podpre z ustreznimi sredstvi; poudarja, da so glavno gonilo razvoja vsakega trga razmere svobodne in poštene konkurence, v katerih novinci brez težav vstopajo na trg in kjer ni privilegijev, ki bi to izkrivljali; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, da tam, kjer je to potrebno, organizira sektorske okrogle mize, kar bo omogočilo sodelovanje vseh zainteresiranih strani na danem trgu, da bi spodbudili ponovno uvedbo resnične evropske industrijske politike kot tudi inovacije in ustvarjanje delovnih mest; v zvezi s temi prizadevanji spominja, da ne smemo pozabiti na zaveze, povezane s podnebnimi spremembami in možnosti nekaterih okolju prijaznih tehnologij; meni, da je treba bolje izkoristiti proračun EU, da bo res postal pospeševalec vseh nacionalnih prizadevanj na področju raziskav in razvoja, inovacij in ustvarjanja novih podjetij in delovnih mest; Komisijo poziva, naj predloži konkretne predloge za okrepitev sodelovanja med poslovnim in raziskovalnim sektorjem in spodbuja podjetniške grozde ter tako strategijo podpre z ustreznimi sredstvi; poudarja, da so glavno gonilo razvoja vsakega trga razmere svobodne in poštene konkurence, v katerih novinci brez težav vstopajo na trg in kjer ni privilegijev, ki bi to izkrivljali;

| 80. | Komisijo poziva, naj v celoti izkoristi namen okvirnega sporazuma glede posebnega partnerstva z Evropskim parlamentom, da bi določili prednostne naloge Evropske agende v interesu vseh prebivalcev; poziva k intenzivnemu dialogi z nacionalnimi parlamenti, zlasti o proračunskih in finančnih vprašanjih; odsvetuje kakršne koli poskuse ustanavljanja ločenih institucij na medvladni osnovi, ki bi določene države izločile iz odločanja in preprečevale, da bi stališča vseh držav članic imela enako težo; |
| --- | --- |

80.

Komisijo poziva, naj v celoti izkoristi namen okvirnega sporazuma glede posebnega partnerstva z Evropskim parlamentom, da bi določili prednostne naloge Evropske agende v interesu vseh prebivalcev; poziva k intenzivnemu dialogi z nacionalnimi parlamenti, zlasti o proračunskih in finančnih vprašanjih; odsvetuje kakršne koli poskuse ustanavljanja ločenih institucij na medvladni osnovi, ki bi določene države izločile iz odločanja in preprečevale, da bi stališča vseh držav članic imela enako težo;

| 81. | meni, da je za učinkovito gospodarsko upravljanje treba Komisiji podeliti resnično in večjo vodstveno odgovornost, s čimer bi ji bilo omogočeno, da uporabi obstoječa orodja, pa tudi orodja, ki jih je na novo zagotovila Lizbonska pogodba, na primer člene 121, 122, 136, 172, 173 in 194, ki Komisiji podeljujejo nalogo usklajevanja reformnih načrtov in ukrepov ter oblikovanja skupne strategije; |
| --- | --- |

81.

meni, da je za učinkovito gospodarsko upravljanje treba Komisiji podeliti resnično in večjo vodstveno odgovornost, s čimer bi ji bilo omogočeno, da uporabi obstoječa orodja, pa tudi orodja, ki jih je na novo zagotovila Lizbonska pogodba, na primer člene 121, 122, 136, 172, 173 in 194, ki Komisiji podeljujejo nalogo usklajevanja reformnih načrtov in ukrepov ter oblikovanja skupne strategije;

| 82. | meni, da mora biti krepitev gospodarskega upravljanja tesno povezana s krepitvijo demokratične legitimnosti evropskega upravljanja, ki ga je treba doseči ob tesnem in pravočasnem vključevanju v proces Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

82.

meni, da mora biti krepitev gospodarskega upravljanja tesno povezana s krepitvijo demokratične legitimnosti evropskega upravljanja, ki ga je treba doseči ob tesnem in pravočasnem vključevanju v proces Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov;

| 83. | predlaga, da naj bo znotraj Evropske komisije za gospodarska in monetarna vprašanja odgovoren eden izmed njenih podpredsednikov; predlaga, naj bo ta podpredsednik zadolžen za to, da je gospodarska dejavnost EU skladna, za nadzor, kako Komisija izvaja svoje gospodarske in monetarne odgovornosti ter odgovornosti, povezane s finančnim trgom, ter za usklajevanje drugih vidikov gospodarske dejavnosti Unije; podpredsednik ali podpredsednica bi morala sodelovati pri delu Evropskega sveta, predsedovati Svetu Ecofin in Evroskupini ter zastopati EU v zadevnih mednarodnih organih; |
| --- | --- |

83.

predlaga, da naj bo znotraj Evropske komisije za gospodarska in monetarna vprašanja odgovoren eden izmed njenih podpredsednikov; predlaga, naj bo ta podpredsednik zadolžen za to, da je gospodarska dejavnost EU skladna, za nadzor, kako Komisija izvaja svoje gospodarske in monetarne odgovornosti ter odgovornosti, povezane s finančnim trgom, ter za usklajevanje drugih vidikov gospodarske dejavnosti Unije; podpredsednik ali podpredsednica bi morala sodelovati pri delu Evropskega sveta, predsedovati Svetu Ecofin in Evroskupini ter zastopati EU v zadevnih mednarodnih organih;

| 84. | meni, da je treba za uresničitev strateških ciljev Unije do leta 2020 glede na proračunske težave, s katerimi se trenutno spopadajo države članice, in potrebe po velikih vlaganjih razviti nove finančne modele, ki zadevajo javne in zasebne sklade; |
| --- | --- |

84.

meni, da je treba za uresničitev strateških ciljev Unije do leta 2020 glede na proračunske težave, s katerimi se trenutno spopadajo države članice, in potrebe po velikih vlaganjih razviti nove finančne modele, ki zadevajo javne in zasebne sklade;

| 85. | države članice in Komisijo poziva, naj hitreje ustvarijo pogoje za tesno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, med drugim tudi v obliki javno-zasebnih partnerstev, da bi rešili izzive dolgoročnih vlaganj na nacionalni in evropski ravni, ki vodijo do trajne, vključujoče in konkurenčne rasti; |
| --- | --- |

85.

države članice in Komisijo poziva, naj hitreje ustvarijo pogoje za tesno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, med drugim tudi v obliki javno-zasebnih partnerstev, da bi rešili izzive dolgoročnih vlaganj na nacionalni in evropski ravni, ki vodijo do trajne, vključujoče in konkurenčne rasti;

Gospodarska in monetarna politika Unije

| 86. | potrjuje svojo zavezanost k evru; prepoznava strateško funkcijo in vrednost skupne valute; poudarja preglednost in gospodarske koristi, ki jih je v območje evra prinesel evro; meni, da mora biti evro najprej in predvsem glavna opora stabilnosti za evropsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

86.

potrjuje svojo zavezanost k evru; prepoznava strateško funkcijo in vrednost skupne valute; poudarja preglednost in gospodarske koristi, ki jih je v območje evra prinesel evro; meni, da mora biti evro najprej in predvsem glavna opora stabilnosti za evropsko gospodarstvo;

| 87. | ugotavlja, da je glavni namen monetarne politike Evropske centralne banke ohranjati stabilnost cen; poudarja, da se cilj stabilnosti cen lahko učinkovito doseže le z ustrezno obravnavo temeljnih vzrokov inflacije; opozarja, da ima Evropska centralna banka v skladu s členom 127 Pogodbe o delovanju Evropske unije tudi nalogo, da podpira splošno gospodarsko politiko Unije; meni, da je bistvenega pomena, da države članice v območju evra in tiste s posebnim statusom strogo izpolnjujejo svoje obveznosti in ne vzbujajo dvomov glede skupnih ciljev stabilnosti cen, neodvisnosti Evropske centralne banke, proračunske discipline in spodbujanja rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

87.

ugotavlja, da je glavni namen monetarne politike Evropske centralne banke ohranjati stabilnost cen; poudarja, da se cilj stabilnosti cen lahko učinkovito doseže le z ustrezno obravnavo temeljnih vzrokov inflacije; opozarja, da ima Evropska centralna banka v skladu s členom 127 Pogodbe o delovanju Evropske unije tudi nalogo, da podpira splošno gospodarsko politiko Unije; meni, da je bistvenega pomena, da države članice v območju evra in tiste s posebnim statusom strogo izpolnjujejo svoje obveznosti in ne vzbujajo dvomov glede skupnih ciljev stabilnosti cen, neodvisnosti Evropske centralne banke, proračunske discipline in spodbujanja rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti;

| 88. | Evropski centralni banki čestita, da si prizadeva za nadzor inflacije, vendar jo poziva k večji vlogi pri nadzoru inflacije sredstev; |
| --- | --- |

88.

Evropski centralni banki čestita, da si prizadeva za nadzor inflacije, vendar jo poziva k večji vlogi pri nadzoru inflacije sredstev;

| 89. | ugotavlja, da monetarna unija potrebuje dobro usklajevanje gospodarskih politik, da bi se lahko spopadla z upadom gospodarske rasti; obžaluje, da je bil v ekonomski in monetarni uniji poudarek predvsem na „monetarni“ strani; |
| --- | --- |

89.

ugotavlja, da monetarna unija potrebuje dobro usklajevanje gospodarskih politik, da bi se lahko spopadla z upadom gospodarske rasti; obžaluje, da je bil v ekonomski in monetarni uniji poudarek predvsem na „monetarni“ strani;

| 90. | se strinja z IMF, da krizno upravljanje ne more nadomestiti popravnih ukrepov in temeljnih reform, potrebnih za utrditev temeljev Evropske monetarne unije; |
| --- | --- |

90.

se strinja z IMF, da krizno upravljanje ne more nadomestiti popravnih ukrepov in temeljnih reform, potrebnih za utrditev temeljev Evropske monetarne unije;

| 91. | poudarja potrebo po tem, da območje evra postane odpornejše z oblikovanjem institucionalne ureditve, ki temelji na pobudah in sankcijah za potrebne ukrepe; |
| --- | --- |

91.

poudarja potrebo po tem, da območje evra postane odpornejše z oblikovanjem institucionalne ureditve, ki temelji na pobudah in sankcijah za potrebne ukrepe;

| 92. | poudarja, da je Pakt stabilnosti in rasti edini obstoječi regulativni instrument, ki lahko zagotovi temeljni zakonodajni okvir za makroekonomske politike in javne finance v EU; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da je Pakt stabilnosti in rasti edini obstoječi regulativni instrument, ki lahko zagotovi temeljni zakonodajni okvir za makroekonomske politike in javne finance v EU;

| 93. | ugotavlja, da je prehod na evro, kot kaže bilanca prvih desetih let skupne valute, spremljalo povečanje razlik v konkurenčnosti med gospodarstvi območja evra, kar je še poslabšalo razmere v gospodarsko šibkih državah in privedlo do velikega trgovinskega neravnotežja znotraj območja evra; kljub temu ugotavlja, da ima za Unijo kot celoto velike koristi, na primer z vidika relativne gospodarske stabilnosti, stabilnosti cen in nizke stopnje inflacije; |
| --- | --- |

93.

ugotavlja, da je prehod na evro, kot kaže bilanca prvih desetih let skupne valute, spremljalo povečanje razlik v konkurenčnosti med gospodarstvi območja evra, kar je še poslabšalo razmere v gospodarsko šibkih državah in privedlo do velikega trgovinskega neravnotežja znotraj območja evra; kljub temu ugotavlja, da ima za Unijo kot celoto velike koristi, na primer z vidika relativne gospodarske stabilnosti, stabilnosti cen in nizke stopnje inflacije;

| 94. | poudarja, da mora veliko držav članic urediti svoje javne finance ter občutno zmanjšati ravni primanjkljaja in dolga; se strinja s Svetom, da je treba v vseh državah članicah zagotoviti vzdržnost javnih financ, povečano gospodarsko rast in zaposlovanje, zato meni, da je temu ustrezno treba opredeliti in izvesti načrte javnofinančne konsolidacije in strukturnih reform; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da mora veliko držav članic urediti svoje javne finance ter občutno zmanjšati ravni primanjkljaja in dolga; se strinja s Svetom, da je treba v vseh državah članicah zagotoviti vzdržnost javnih financ, povečano gospodarsko rast in zaposlovanje, zato meni, da je temu ustrezno treba opredeliti in izvesti načrte javnofinančne konsolidacije in strukturnih reform;

| 95. | ugotavlja, da bi to lahko privedlo do strategij za finančno konsolidacijo, ki bodo zelo omejile sposobnost vlad za ukrepanje; hkrati opozarja, da varčevalni paketi ne bi smeli voditi k ukrepom, ki bi lahko zavrli okrevanje gospodarstva, ustvarjanje delovnih mest in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

95.

ugotavlja, da bi to lahko privedlo do strategij za finančno konsolidacijo, ki bodo zelo omejile sposobnost vlad za ukrepanje; hkrati opozarja, da varčevalni paketi ne bi smeli voditi k ukrepom, ki bi lahko zavrli okrevanje gospodarstva, ustvarjanje delovnih mest in socialno kohezijo;

| 96. | meni, da je Pakt stabilnosti in rasti pomemben instrument za izvajanje pritiska na vzdržnost javnih financ, kar je prispevalo k gospodarski odgovornosti v območju evra; priznava, da je njegovo delo ovirala slaba uporaba, in da ni nudil zadostne pomoči za optimizacijo gospodarske politike vsake države članice in območja evra kot celote; meni, da ta instrument gospodarske politike ni bil zasnovan kot trajni proces popravnih ukrepov, ki naj bi nadomestil trenutna neravnovesja in pomagal prebroditi krizna obdobja oziroma obdobja zelo nizke rasti; meni, da bi morale države članice poleg uporabe obstoječih pravil uresničevati notranje politike za pospeševanje rasti, inovacij, konkurenčnosti in količinskega cilja, po katerem javnofinančni primanjkljaj ne sme preseči določene meje; |
| --- | --- |

96.

meni, da je Pakt stabilnosti in rasti pomemben instrument za izvajanje pritiska na vzdržnost javnih financ, kar je prispevalo k gospodarski odgovornosti v območju evra; priznava, da je njegovo delo ovirala slaba uporaba, in da ni nudil zadostne pomoči za optimizacijo gospodarske politike vsake države članice in območja evra kot celote; meni, da ta instrument gospodarske politike ni bil zasnovan kot trajni proces popravnih ukrepov, ki naj bi nadomestil trenutna neravnovesja in pomagal prebroditi krizna obdobja oziroma obdobja zelo nizke rasti; meni, da bi morale države članice poleg uporabe obstoječih pravil uresničevati notranje politike za pospeševanje rasti, inovacij, konkurenčnosti in količinskega cilja, po katerem javnofinančni primanjkljaj ne sme preseči določene meje;

| 97. | meni, da Pakt stabilnosti in rasti ne upošteva drugih neravnovesij, ki na primer obstajajo glede zasebne zadolženosti in tekočega računa, ki prav tako vplivajo na monetarno unijo; |
| --- | --- |

97.

meni, da Pakt stabilnosti in rasti ne upošteva drugih neravnovesij, ki na primer obstajajo glede zasebne zadolženosti in tekočega računa, ki prav tako vplivajo na monetarno unijo;

| 98. | ugotavlja, da je v prejšnjem zakonodajnem obdobju pri reviziji direktive o Eurostatu Svet nasprotoval, da bi bila Eurostatu podeljena pooblastila za nadzor na kraju samem, ki jih je zagovarjal Evropski parlament, kljub temu, da je postalo jasno, da je točnost statističnih podatkov, ki so jih sporočale nekatere države članice včasih vprašljiva; |
| --- | --- |

98.

ugotavlja, da je v prejšnjem zakonodajnem obdobju pri reviziji direktive o Eurostatu Svet nasprotoval, da bi bila Eurostatu podeljena pooblastila za nadzor na kraju samem, ki jih je zagovarjal Evropski parlament, kljub temu, da je postalo jasno, da je točnost statističnih podatkov, ki so jih sporočale nekatere države članice včasih vprašljiva;

| 99. | meni, da so avtorji Maastrichtske pogodbe načrtovali konvergenco konkurenčnosti med državami članicami v območju evra in niso pričakovali visoke stopnje razhajanj, kar je na koncu pripeljalo do vedno večjih odstopanj, ko so zaradi strahu, povezanega s solventnostjo, nekatere države članice povišale svoje premijske stopnje za tveganje; |
| --- | --- |

99.

meni, da so avtorji Maastrichtske pogodbe načrtovali konvergenco konkurenčnosti med državami članicami v območju evra in niso pričakovali visoke stopnje razhajanj, kar je na koncu pripeljalo do vedno večjih odstopanj, ko so zaradi strahu, povezanega s solventnostjo, nekatere države članice povišale svoje premijske stopnje za tveganje;

| 100. | ugotavlja, da je v zadnjih mesecih prišlo do številnih začasnih sprememb glede uporabe norm evropske državne pomoči, zaradi česar so države članice lahko omejile učinke krize; ugotavlja, da obdobje rasti, kateremu se zdaj približujemo, potrebuje trdne temelje in v zvezi s tem se moramo postopoma vrniti v normalni sistem državne pomoči in tako zagotoviti enake konkurenčne pogoje v Evropi; |
| --- | --- |

100.

ugotavlja, da je v zadnjih mesecih prišlo do številnih začasnih sprememb glede uporabe norm evropske državne pomoči, zaradi česar so države članice lahko omejile učinke krize; ugotavlja, da obdobje rasti, kateremu se zdaj približujemo, potrebuje trdne temelje in v zvezi s tem se moramo postopoma vrniti v normalni sistem državne pomoči in tako zagotoviti enake konkurenčne pogoje v Evropi;

| 101. | poziva k okrepitvi določb Pakta stabilnosti in rasti, zlasti preventivnih ukrepov, pri čemer je sredstvo skupnega pritiska trenutno najmočnejši razpoložljiv instrument, s katerim se države članice pripravi k izpolnjevanju priporočil Sveta; poziva k temu, da bi Komisija izvajala ostrejši gospodarski nadzor; meni, da je treba preučiti možnost ustvarjanja spodbud za javnofinančno konsolidacijo; |
| --- | --- |

101.

poziva k okrepitvi določb Pakta stabilnosti in rasti, zlasti preventivnih ukrepov, pri čemer je sredstvo skupnega pritiska trenutno najmočnejši razpoložljiv instrument, s katerim se države članice pripravi k izpolnjevanju priporočil Sveta; poziva k temu, da bi Komisija izvajala ostrejši gospodarski nadzor; meni, da je treba preučiti možnost ustvarjanja spodbud za javnofinančno konsolidacijo;

| 102. | poziva k oblikovanju učinkovitega mehanizma kazni in spodbud, ki se bo uporabljal pri izvajanju Pakta stabilnosti in rasti, in pomagal preprečiti kakršno koli poslabšanje sedanje krize ter zagotovil, da v prihodnje ne bi prišlo do nove krize; |
| --- | --- |

102.

poziva k oblikovanju učinkovitega mehanizma kazni in spodbud, ki se bo uporabljal pri izvajanju Pakta stabilnosti in rasti, in pomagal preprečiti kakršno koli poslabšanje sedanje krize ter zagotovil, da v prihodnje ne bi prišlo do nove krize;

| 103. | meni, da morajo večstranski nadzor in zahteve za prilagoditev zadevati tako primanjkljaj kot presežek, ob upoštevanju posebnih razmer vsake države, na primer glede demografije, in da morajo vključiti raven zasebne zadolženosti, razvoj plač v primerjavi s produktivnostjo dela, delovnih mest – zlasti za mlade – in bilanco tekočih računov; meni, da je treba te elemente uporabiti kot opozorilne znake, če se jih ne more uporabiti kot merila, ki jih trenutno predvideva pakt za stabilnost; meni, da je na področju podatkov o javnih financah potrebna večja preglednost in pozdravlja predlog Komisije o kakovosti statističnih podatkov; |
| --- | --- |

103.

meni, da morajo večstranski nadzor in zahteve za prilagoditev zadevati tako primanjkljaj kot presežek, ob upoštevanju posebnih razmer vsake države, na primer glede demografije, in da morajo vključiti raven zasebne zadolženosti, razvoj plač v primerjavi s produktivnostjo dela, delovnih mest – zlasti za mlade – in bilanco tekočih računov; meni, da je treba te elemente uporabiti kot opozorilne znake, če se jih ne more uporabiti kot merila, ki jih trenutno predvideva pakt za stabilnost; meni, da je na področju podatkov o javnih financah potrebna večja preglednost in pozdravlja predlog Komisije o kakovosti statističnih podatkov;

| 104. | poziva Komisijo, naj uveljavi okrepljen evropski mehanizem za sankcije, ki bo nedvomno pod njenim nadzorom, da bi države članice pripravil k spoštovanju pravil Pakta stabilnosti in rasti; |
| --- | --- |

104.

poziva Komisijo, naj uveljavi okrepljen evropski mehanizem za sankcije, ki bo nedvomno pod njenim nadzorom, da bi države članice pripravil k spoštovanju pravil Pakta stabilnosti in rasti;

| 105. | meni, da se je pokazalo, da Pakt stabilnosti in rasti ni bil dovolj učinkovit pri usklajevanju fiskalnih politik, da so zaradi tega, ker se je opiral na politike posameznih držav, nastale težave z uveljavljanjem in poštenostjo informacij, da mu ni uspelo vzpostaviti povezave z ravnjo zaposlitve in ustvarjanjem delovnih mest, tako da bi nastala ustrezno uravnotežena mešanica politik, in da mu poleg tega ni uspelo obravnavati vprašanj resnične konvergence, konkurenčnosti in oblikovanja sinergij v območju evra; zato meni, da je potrebno nadaljnje usklajevanje med državami članicami in zlasti med gospodarstvi v območju evra, da bi povečali gospodarsko ravnotežje v tem območju; |
| --- | --- |

105.

meni, da se je pokazalo, da Pakt stabilnosti in rasti ni bil dovolj učinkovit pri usklajevanju fiskalnih politik, da so zaradi tega, ker se je opiral na politike posameznih držav, nastale težave z uveljavljanjem in poštenostjo informacij, da mu ni uspelo vzpostaviti povezave z ravnjo zaposlitve in ustvarjanjem delovnih mest, tako da bi nastala ustrezno uravnotežena mešanica politik, in da mu poleg tega ni uspelo obravnavati vprašanj resnične konvergence, konkurenčnosti in oblikovanja sinergij v območju evra; zato meni, da je potrebno nadaljnje usklajevanje med državami članicami in zlasti med gospodarstvi v območju evra, da bi povečali gospodarsko ravnotežje v tem območju;

| 106. | meni, da bi bilo treba širše smernice ekonomskih politik tako za stabilnost kot za rast, ki jih je pomagal oblikovati Parlament, uporabiti kot okvir za razpravo in oceno o proračunu držav članic, preden se jih predstavi posameznim nacionalnim parlamentom; |
| --- | --- |

106.

meni, da bi bilo treba širše smernice ekonomskih politik tako za stabilnost kot za rast, ki jih je pomagal oblikovati Parlament, uporabiti kot okvir za razpravo in oceno o proračunu držav članic, preden se jih predstavi posameznim nacionalnim parlamentom;

| 107. | meni, da bi morale države članice območja evra, poleg tega, da imajo enotno valuto, preiti na drugo raven, ki bi omogočila vzajemno oddajo in upravljanje dela državnega dolga držav članic, kar bi postavilo temelje za bolje pripravljen večstranski nadzor s pomočjo Evropskega denarnega sklada in evropskega instrumenta za finančno stabilnost ter zagotovilo večjo privlačnost trga celotnega območja kot tudi skupno upravljanje dolga; |
| --- | --- |

107.

meni, da bi morale države članice območja evra, poleg tega, da imajo enotno valuto, preiti na drugo raven, ki bi omogočila vzajemno oddajo in upravljanje dela državnega dolga držav članic, kar bi postavilo temelje za bolje pripravljen večstranski nadzor s pomočjo Evropskega denarnega sklada in evropskega instrumenta za finančno stabilnost ter zagotovilo večjo privlačnost trga celotnega območja kot tudi skupno upravljanje dolga;

| 108. | meni, da izvajanje strukturnih reform, zlasti prilagajanje in prenova sistemov socialne distribucije v novih državah članicah potrebuje močno podporo in solidarnost Unije; ne glede na svetovno finančno, gospodarsko in socialno krizo, morajo nove države članice, ki izpolnjujejo maastrichtska merila, še naprej širiti območje evra in ERM II; take odločitve bi med drugim dokazale stabilnost in trajnost območja evra samega; |
| --- | --- |

108.

meni, da izvajanje strukturnih reform, zlasti prilagajanje in prenova sistemov socialne distribucije v novih državah članicah potrebuje močno podporo in solidarnost Unije; ne glede na svetovno finančno, gospodarsko in socialno krizo, morajo nove države članice, ki izpolnjujejo maastrichtska merila, še naprej širiti območje evra in ERM II; take odločitve bi med drugim dokazale stabilnost in trajnost območja evra samega;

| 109. | meni, da je zmanjševanje največjih razlik v konkurenčnosti znotraj območja evra z usklajevanjem rasti plač z rastjo produktivnosti in predvideno inflacijo, bistvena za izogibanje sporov v območju evra; |
| --- | --- |

109.

meni, da je zmanjševanje največjih razlik v konkurenčnosti znotraj območja evra z usklajevanjem rasti plač z rastjo produktivnosti in predvideno inflacijo, bistvena za izogibanje sporov v območju evra;

| 110. | zahteva znatno izboljšanje poteka socialnega dialoga o makroekonomskih vprašanjih, ki mora biti več kot samo obveščanje socialnih partnerjev o predlaganih ali sprejetih smernicah; |
| --- | --- |

110.

zahteva znatno izboljšanje poteka socialnega dialoga o makroekonomskih vprašanjih, ki mora biti več kot samo obveščanje socialnih partnerjev o predlaganih ali sprejetih smernicah;

| 111. | Poziva Komisijo in Svet, naj določita širše skupne smernice EU za izvajanje trajnostnega tržnega gospodarstva; meni, da bi se morale te smernice oblikovati vsako leto na osnovi ocene, ki bi zajemala razvoj plač/produktivnosti na nacionalni in evropski ravni s pravim socialnim dialogom; |
| --- | --- |

111.

Poziva Komisijo in Svet, naj določita širše skupne smernice EU za izvajanje trajnostnega tržnega gospodarstva; meni, da bi se morale te smernice oblikovati vsako leto na osnovi ocene, ki bi zajemala razvoj plač/produktivnosti na nacionalni in evropski ravni s pravim socialnim dialogom;

Proračunska politika

| 112. | poziva k skupni proračunski strategiji za povrnitev in ohranjanje EU kot dolgoročnega območja gospodarske rasti; |
| --- | --- |

112.

poziva k skupni proračunski strategiji za povrnitev in ohranjanje EU kot dolgoročnega območja gospodarske rasti;

| 113. | meni, da lahko učinkovita javna poraba, zazrta v prihodnost (izobraževanje, usposabljanje, infrastruktura, raziskave, okolje, itd.) lahko stabilizira gospodarstvo s podpiranjem zdrave in trajnostne rasti skozi čas; meni, da je lahko kakovostna, odgovorna javna poraba, ki jo spremlja podjetniški in inovacijski potencial zasebnega sektorja, motor za gospodarski in socialni napredek; |
| --- | --- |

113.

meni, da lahko učinkovita javna poraba, zazrta v prihodnost (izobraževanje, usposabljanje, infrastruktura, raziskave, okolje, itd.) lahko stabilizira gospodarstvo s podpiranjem zdrave in trajnostne rasti skozi čas; meni, da je lahko kakovostna, odgovorna javna poraba, ki jo spremlja podjetniški in inovacijski potencial zasebnega sektorja, motor za gospodarski in socialni napredek;

| 114. | poudarja, kako pomembna je vzpostavitev močnejše povezave med instrumenti Pakta stabilnosti in rasti, makroekonomskimi instrumenti in nacionalnimi reformnimi programi v okviru strategije Evropa 2020, ki jih je treba predstaviti usklajeno, vanje pa vključiti boljšo primerjavo med nacionalnimi proračuni glede porabe v različnih kategorijah; meni, da države članice na svoje gospodarske politike ne bi smele gledati le kot na vprašanje nacionalnega interesa, temveč kot na stvar skupnega interesa, in bi morale svoje politike oblikovati temu primerno; opozarja države članice na okrepljeno vlogo širših smernic ekonomske politike; |
| --- | --- |

114.

poudarja, kako pomembna je vzpostavitev močnejše povezave med instrumenti Pakta stabilnosti in rasti, makroekonomskimi instrumenti in nacionalnimi reformnimi programi v okviru strategije Evropa 2020, ki jih je treba predstaviti usklajeno, vanje pa vključiti boljšo primerjavo med nacionalnimi proračuni glede porabe v različnih kategorijah; meni, da države članice na svoje gospodarske politike ne bi smele gledati le kot na vprašanje nacionalnega interesa, temveč kot na stvar skupnega interesa, in bi morale svoje politike oblikovati temu primerno; opozarja države članice na okrepljeno vlogo širših smernic ekonomske politike;

| 115. | vztraja, da sta potrebna večja skladnost in dopolnjevanje med proračuni vseh 27 držav članic Unije in proračunom EU, če naj bo strategija Evropa 2020 verodostojna; poudarja, da bi moral proračun EU igrati večjo vlogo v smislu združevanja sredstev; |
| --- | --- |

115.

vztraja, da sta potrebna večja skladnost in dopolnjevanje med proračuni vseh 27 držav članic Unije in proračunom EU, če naj bo strategija Evropa 2020 verodostojna; poudarja, da bi moral proračun EU igrati večjo vlogo v smislu združevanja sredstev;

| 116. | meni, da imajo lahko pametno usmerjene javne naložbe velik učinek na dolgoročne naložbe; predlaga, da se pooblastila Evropske investicijske banke razširijo, tako da bo lahko izdajala evroobveznice za vlaganja v glavne strukturne projekte skladno s strateškimi prednostnimi nalogami EU; |
| --- | --- |

116.

meni, da imajo lahko pametno usmerjene javne naložbe velik učinek na dolgoročne naložbe; predlaga, da se pooblastila Evropske investicijske banke razširijo, tako da bo lahko izdajala evroobveznice za vlaganja v glavne strukturne projekte skladno s strateškimi prednostnimi nalogami EU;

| 117. | poudarja, da skupna valuta lahko deluje le, če bodo države članice uskladile svoje proračunske politike in druga drugi odprle svoje knjige; se zaveda, da ta proces terja tesno sodelovanje z nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

117.

poudarja, da skupna valuta lahko deluje le, če bodo države članice uskladile svoje proračunske politike in druga drugi odprle svoje knjige; se zaveda, da ta proces terja tesno sodelovanje z nacionalnimi parlamenti;

| 118. | poziva Komisijo in Svet, da ob podpori Eurostata okrepita primerljivost odhodkov nacionalnih proračunov, da se opredeli dopolnilni ali konvergentni značaj izvajanih politik; |
| --- | --- |

118.

poziva Komisijo in Svet, da ob podpori Eurostata okrepita primerljivost odhodkov nacionalnih proračunov, da se opredeli dopolnilni ali konvergentni značaj izvajanih politik;

| 119. | meni, da bi si morala Unija in države članice prizadevati za uvedbo davčnih načel, ki bi prenehala spodbujati zadolževanje v javnem in zasebnem sektorju in kratkoročna plačila v zasebnem sektorju in ki bi po možnosti vključevala mehanizme bonus-malus glede meril dostojnega dela in okolja; |
| --- | --- |

119.

meni, da bi si morala Unija in države članice prizadevati za uvedbo davčnih načel, ki bi prenehala spodbujati zadolževanje v javnem in zasebnem sektorju in kratkoročna plačila v zasebnem sektorju in ki bi po možnosti vključevala mehanizme bonus-malus glede meril dostojnega dela in okolja;

| 120. | ugotavlja, da bo okrepitev po finančni, gospodarski in socialni krizi in izhod iz državne dolžniške krize zahtevala dolgotrajni proces, ki mora biti dobro zastavljen in zagotoviti uravnotežen in trajnostni razvoj; priznava, da bodo morda med rastjo, pravičnostjo in finančno stabilnostjo potrebne sporazumne rešitve, ki pa morajo izhajati iz političnih odločitev; Komisijo poziva, naj predloži predloge za finančni razvoj, ki upoštevajo te cilje, zlasti glede strategije EU 2020, in naj pojasni vrste sporazumnih rešitev, ki bi lahko bile predmet političnega odločanja; upa, da bo na tej osnovi Unija lahko omogočila razpravo in dovolila primerjavo politik, po posvetovanju z vsemi stranmi, ki sodelujejo pri reformi finančnih trgov (banke, vlagatelji, varčevalci in socialni partnerji); poleg tega Komisijo poziva, naj Evropski parlament bolj vključi v ta proces, zlasti v načrtovanje in kasnejše uresničevanje strategije EU 2020; |
| --- | --- |

120.

ugotavlja, da bo okrepitev po finančni, gospodarski in socialni krizi in izhod iz državne dolžniške krize zahtevala dolgotrajni proces, ki mora biti dobro zastavljen in zagotoviti uravnotežen in trajnostni razvoj; priznava, da bodo morda med rastjo, pravičnostjo in finančno stabilnostjo potrebne sporazumne rešitve, ki pa morajo izhajati iz političnih odločitev; Komisijo poziva, naj predloži predloge za finančni razvoj, ki upoštevajo te cilje, zlasti glede strategije EU 2020, in naj pojasni vrste sporazumnih rešitev, ki bi lahko bile predmet političnega odločanja; upa, da bo na tej osnovi Unija lahko omogočila razpravo in dovolila primerjavo politik, po posvetovanju z vsemi stranmi, ki sodelujejo pri reformi finančnih trgov (banke, vlagatelji, varčevalci in socialni partnerji); poleg tega Komisijo poziva, naj Evropski parlament bolj vključi v ta proces, zlasti v načrtovanje in kasnejše uresničevanje strategije EU 2020;

| 121. | poziva Unijo, naj izboljša svoje proticiklične instrumente za upravljanje gospodarskih politik; |
| --- | --- |

121.

poziva Unijo, naj izboljša svoje proticiklične instrumente za upravljanje gospodarskih politik;

| 122. | meni, da Lizbonska pogodba zagotavlja vse instrumente, ki so v tem trenutku potrebni za vzpostavitev resničnega gospodarskega upravljanja Unije in boljšega nadzora stanja javnih financ v državah članicah; |
| --- | --- |

122.

meni, da Lizbonska pogodba zagotavlja vse instrumente, ki so v tem trenutku potrebni za vzpostavitev resničnega gospodarskega upravljanja Unije in boljšega nadzora stanja javnih financ v državah članicah;

Notranji trg

| 123. | opozarja na pozive v poročilih Maria Montija in Louisa Grecha, ki ju je Evropski parlament sprejel 20 maja 2010, k bolj celostnemu pristopu k notranjemu trgu v smislu strategije in dojemanja, da bi notranji trg postal bolj učinkovit in da bi povrnili javno zaupanje; poudarja pomen pobude o zakonodajnih in nezakonodajnih predlogih iz Akta o enotnem trgu, da bi okrepili in posodobili notranji trg, dokončno oblikovali digitalni notranji trg ter obravnavali in presegli preostale ovire; |
| --- | --- |

123.

opozarja na pozive v poročilih Maria Montija in Louisa Grecha, ki ju je Evropski parlament sprejel 20 maja 2010, k bolj celostnemu pristopu k notranjemu trgu v smislu strategije in dojemanja, da bi notranji trg postal bolj učinkovit in da bi povrnili javno zaupanje; poudarja pomen pobude o zakonodajnih in nezakonodajnih predlogih iz Akta o enotnem trgu, da bi okrepili in posodobili notranji trg, dokončno oblikovali digitalni notranji trg ter obravnavali in presegli preostale ovire;

| 124. | meni, da je nujno, da Akt o enotnem trgu zajema ambiciozen načrt za socialno varstvo in varstvo potrošnikov, tako da se socialno klavzulo vključi v celotno zakonodajo, povezano z notranjim trgom, v zakonodajo o storitvah splošnega gospodarskega interesa, zakonodajni načrt za krepitev delavskih pravic, ambiciozni zakonodajni paket za varstvo potrošnikov, ki bo spremenil vsakodnevno življenje prebivalcev in izboljšal davčno usklajevanje z usklajevanjem davčne osnove za pravne osebe in stopnjami DDV; |
| --- | --- |

124.

meni, da je nujno, da Akt o enotnem trgu zajema ambiciozen načrt za socialno varstvo in varstvo potrošnikov, tako da se socialno klavzulo vključi v celotno zakonodajo, povezano z notranjim trgom, v zakonodajo o storitvah splošnega gospodarskega interesa, zakonodajni načrt za krepitev delavskih pravic, ambiciozni zakonodajni paket za varstvo potrošnikov, ki bo spremenil vsakodnevno življenje prebivalcev in izboljšal davčno usklajevanje z usklajevanjem davčne osnove za pravne osebe in stopnjami DDV;

| 125. | ugotavlja, da notranji trg potrebuje podporo vseh, saj je osrednji del evropskega projekta in temelj za izgradnjo trajnostnega bogastva v EU; |
| --- | --- |

125.

ugotavlja, da notranji trg potrebuje podporo vseh, saj je osrednji del evropskega projekta in temelj za izgradnjo trajnostnega bogastva v EU;

| 126. | poudarja, da je notranji trg eden od glavnih gonil evropske rasti: poudarja, da bi morala strategija EU 2020 delovati kot konkreten program za rast in zaposlovanje, da bi se lahko spopadli z gospodarsko krizo in okrepili notranji trg; |
| --- | --- |

126.

poudarja, da je notranji trg eden od glavnih gonil evropske rasti: poudarja, da bi morala strategija EU 2020 delovati kot konkreten program za rast in zaposlovanje, da bi se lahko spopadli z gospodarsko krizo in okrepili notranji trg;

| 127. | meni, da pobude posameznih držav ne morejo uspeti brez usklajenega delovanja na ravni EU, zaradi česar je nujno, da Evropska unija nastopi odločno in enotno in uresničuje skupne ukrepe. Solidarnost, na kateri temelji evropski model socialne ekonomije in usklajevanje nacionalnih odzivov, sta najbolj pripomogla k temu, da smo se lahko izognili kratkoročnim protekcionističnim ukrepom posameznih držav članic; je zaskrbljen, ker bi lahko ponovni pojav gospodarskega protekcionizma na nacionalni ravni najverjetneje povzročil razdrobitev notranjega trga in zmanjšal konkurenčnost, zato ga je treba preprečiti; je zaskrbljen, saj bi lahko v številnih državah članicah pod pretvezo sedanje finančne in gospodarske krize utemeljevali ponovno oživitev protekcionističnih ukrepov, čeprav bi bilo treba zaradi te krize uporabiti skupne zaščitne mehanizme; |
| --- | --- |

127.

meni, da pobude posameznih držav ne morejo uspeti brez usklajenega delovanja na ravni EU, zaradi česar je nujno, da Evropska unija nastopi odločno in enotno in uresničuje skupne ukrepe. Solidarnost, na kateri temelji evropski model socialne ekonomije in usklajevanje nacionalnih odzivov, sta najbolj pripomogla k temu, da smo se lahko izognili kratkoročnim protekcionističnim ukrepom posameznih držav članic; je zaskrbljen, ker bi lahko ponovni pojav gospodarskega protekcionizma na nacionalni ravni najverjetneje povzročil razdrobitev notranjega trga in zmanjšal konkurenčnost, zato ga je treba preprečiti; je zaskrbljen, saj bi lahko v številnih državah članicah pod pretvezo sedanje finančne in gospodarske krize utemeljevali ponovno oživitev protekcionističnih ukrepov, čeprav bi bilo treba zaradi te krize uporabiti skupne zaščitne mehanizme;

| 128. | meni, da napredek na notranjem trgu ne bi smel temeljiti na najmanjšem skupnem imenovalcu; zato Komisijo spodbuja, naj prevzame vodilno vlogo in predlaga drzne rešitve; spodbuja države članice, naj uporabijo metodo okrepljenega sodelovanja na področjih, kjer sporazuma med sedemindvajseterico ni mogoče doseči; preostale države se lahko tem pionirskim pobudam pridružijo pozneje; |
| --- | --- |

128.

meni, da napredek na notranjem trgu ne bi smel temeljiti na najmanjšem skupnem imenovalcu; zato Komisijo spodbuja, naj prevzame vodilno vlogo in predlaga drzne rešitve; spodbuja države članice, naj uporabijo metodo okrepljenega sodelovanja na področjih, kjer sporazuma med sedemindvajseterico ni mogoče doseči; preostale države se lahko tem pionirskim pobudam pridružijo pozneje;

| 129. | opozarja pred idejo, da se evropsko gospodarstvo lahko nekako razvija in raste brez svobodne in poštene trgovine z največjim možnim številom drugih držav po svetu, vključno s trenutno našo največjo partnerico, ZDA, in razvijajočimi se državami, kot so Kitajska, Indija in Brazilija; meni, da se mora Evropska unija opreti tudi na lastne sile z boljšo uporabo notranjega trga, saj je njena rast bistveno povezana z notranjim povpraševanjem; |
| --- | --- |

129.

opozarja pred idejo, da se evropsko gospodarstvo lahko nekako razvija in raste brez svobodne in poštene trgovine z največjim možnim številom drugih držav po svetu, vključno s trenutno našo največjo partnerico, ZDA, in razvijajočimi se državami, kot so Kitajska, Indija in Brazilija; meni, da se mora Evropska unija opreti tudi na lastne sile z boljšo uporabo notranjega trga, saj je njena rast bistveno povezana z notranjim povpraševanjem;

| 130. | poudarja, da je treba v obdobju globalizacije sprostiti potencial notranjega trga za poslovanje, da bi pospešili ustvarjanje novih delovnih mest in inovacije v povezavi z novimi tehnologijami v Evropi; |
| --- | --- |

130.

poudarja, da je treba v obdobju globalizacije sprostiti potencial notranjega trga za poslovanje, da bi pospešili ustvarjanje novih delovnih mest in inovacije v povezavi z novimi tehnologijami v Evropi;

| 131. | meni, da bi morala Komisija, če želi vzpostaviti učinkovit notranji trg, oblikovati jasne politične prednostne naloge s sprejetjem „Akta o enotnem trgu“, ki bo zajemal tako zakonodajne kot nezakonodajne pobude za oblikovanje zelo konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

131.

meni, da bi morala Komisija, če želi vzpostaviti učinkovit notranji trg, oblikovati jasne politične prednostne naloge s sprejetjem „Akta o enotnem trgu“, ki bo zajemal tako zakonodajne kot nezakonodajne pobude za oblikovanje zelo konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva;

| 132. | priznava, da je v okviru Evropske unije oblikovanje notranjega trga brez davčne uskladitve, zlasti glede davka pravnih oseb in opredelitve elementov socialnega varstva, pripeljalo tudi do prevelike konkurence med državami članicami, ki so želele privabiti davkoplačevalce iz preostalih držav članic; kljub temu ugotavlja, da je ena od največjih pridobitev notranjega trga odstranitev ovir za mobilnost in uskladitev institucionalnih predpisov, kar spodbuja kulturno razumevanje, povezovanje, gospodarsko rast in evropsko solidarnost; |
| --- | --- |

132.

priznava, da je v okviru Evropske unije oblikovanje notranjega trga brez davčne uskladitve, zlasti glede davka pravnih oseb in opredelitve elementov socialnega varstva, pripeljalo tudi do prevelike konkurence med državami članicami, ki so želele privabiti davkoplačevalce iz preostalih držav članic; kljub temu ugotavlja, da je ena od največjih pridobitev notranjega trga odstranitev ovir za mobilnost in uskladitev institucionalnih predpisov, kar spodbuja kulturno razumevanje, povezovanje, gospodarsko rast in evropsko solidarnost;

| 133. | priporoča Komisiji, da izvede neodvisno analizo in opredeli dvajset glavnih virov nezadovoljstva v zvezi z enotnim trgom, s katerimi se soočajo državljani v vsakdanjem življenju, zlasti v povezavi s spletno trgovino, čezmejno zdravstveno oskrbo in vzajemnim priznanjem poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

133.

priporoča Komisiji, da izvede neodvisno analizo in opredeli dvajset glavnih virov nezadovoljstva v zvezi z enotnim trgom, s katerimi se soočajo državljani v vsakdanjem življenju, zlasti v povezavi s spletno trgovino, čezmejno zdravstveno oskrbo in vzajemnim priznanjem poklicnih kvalifikacij;

| 134. | poziva države članice, naj vendarle sprejmejo korelacijske tabele v zvezi z izvajanjem zakonodaje, da bodo zakonodajne pomanjkljivosti očitnejše; |
| --- | --- |

134.

poziva države članice, naj vendarle sprejmejo korelacijske tabele v zvezi z izvajanjem zakonodaje, da bodo zakonodajne pomanjkljivosti očitnejše;

| 135. | poudarja, da je dobro delujoč trg javnih naročil bistven za notranji trg; kljub temu ostaja zaskrbljen zaradi dejstva, da imajo javni organi še vedno precejšnje težave pri doseganju svojih političnih ciljev ob upoštevanju zapletenega sklopa pravil, prav tako pa pri omogočanju dostopa do javnih naročil malim in srednje velikim podjetjem; |
| --- | --- |

135.

poudarja, da je dobro delujoč trg javnih naročil bistven za notranji trg; kljub temu ostaja zaskrbljen zaradi dejstva, da imajo javni organi še vedno precejšnje težave pri doseganju svojih političnih ciljev ob upoštevanju zapletenega sklopa pravil, prav tako pa pri omogočanju dostopa do javnih naročil malim in srednje velikim podjetjem;

| 136. | spodbuja Komisijo, naj pripravi predlog, ki bo uvedel klavzulo o začetku uporabe, po kateri bi zakonodaja EU o notranjem trgu v primeru, da je države članice ne prenesejo pravočasno, po določenem času začela veljati samodejno; |
| --- | --- |

136.

spodbuja Komisijo, naj pripravi predlog, ki bo uvedel klavzulo o začetku uporabe, po kateri bi zakonodaja EU o notranjem trgu v primeru, da je države članice ne prenesejo pravočasno, po določenem času začela veljati samodejno;

| 137. | meni, da bi sprejetje zdravih in učinkovitih predpisov za gospodarsko območje po krizi, kakršno smo doživeli, pomembno prispevalo h konkurenčnosti; meni, da so oblasti EU posebno odgovorne za to, da poskrbijo za uresničevanje tega načrta za spremembe, med drugim tudi s pomočjo nacionalnih političnih organov; |
| --- | --- |

137.

meni, da bi sprejetje zdravih in učinkovitih predpisov za gospodarsko območje po krizi, kakršno smo doživeli, pomembno prispevalo h konkurenčnosti; meni, da so oblasti EU posebno odgovorne za to, da poskrbijo za uresničevanje tega načrta za spremembe, med drugim tudi s pomočjo nacionalnih političnih organov;

| 138. | meni, da bi morala Evropa ponovno postati ugoden prostor za naložbe in proizvodnjo, ter predstavljati svetovno merilo uspešnosti za inovacije in rast; meni, si morajo tako javne kot zasebne finančne institucije po svojih najboljših močeh prizadevati, da finančni trgi delujejo v prid realnega gospodarstva ter malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

138.

meni, da bi morala Evropa ponovno postati ugoden prostor za naložbe in proizvodnjo, ter predstavljati svetovno merilo uspešnosti za inovacije in rast; meni, si morajo tako javne kot zasebne finančne institucije po svojih najboljših močeh prizadevati, da finančni trgi delujejo v prid realnega gospodarstva ter malih in srednjih podjetij;

| 139. | poziva Komisijo, da vsako leto pripravi oceno o potrebah za javne in zasebne naložbe in o načinu, na katerega se jih, oziroma bi jih bilo treba zadovoljiti; |
| --- | --- |

139.

poziva Komisijo, da vsako leto pripravi oceno o potrebah za javne in zasebne naložbe in o načinu, na katerega se jih, oziroma bi jih bilo treba zadovoljiti;

Obdavčitev

| 140. | priznava, da za nadaljnji razvoj notranjega trga Unije potrebujemo usklajen pristop tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, da se izkoristijo najboljše prakse na področju boja proti davčni goljufiji in utaji, ob istočasnem oblikovanju primernih pobud za davkoplačevalce, da pravočasno plačujejo svoje davke, in za davčne organe v državah članicah, da sprejmejo učinkovite preprečevalne ukrepe za vse vrste davčnih zlorab; |
| --- | --- |

140.

priznava, da za nadaljnji razvoj notranjega trga Unije potrebujemo usklajen pristop tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, da se izkoristijo najboljše prakse na področju boja proti davčni goljufiji in utaji, ob istočasnem oblikovanju primernih pobud za davkoplačevalce, da pravočasno plačujejo svoje davke, in za davčne organe v državah članicah, da sprejmejo učinkovite preprečevalne ukrepe za vse vrste davčnih zlorab;

| 141. | meni, da bi zajezitev davčnih goljufij prispevala k zmanjšanju javnega primanjkljaja, ne da bi se zato povečali davki, ohranjeni pa bi bili izdatki za socialno varstvo; je zaskrbljen nad izkrivljanjem na notranjem trgu zaradi različnih stopenj davčnih goljufij v državah članicah; poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka, s katero bi ocenila različne težave, ki jih povzročajo davčne utaje in siva ekonomija v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

141.

meni, da bi zajezitev davčnih goljufij prispevala k zmanjšanju javnega primanjkljaja, ne da bi se zato povečali davki, ohranjeni pa bi bili izdatki za socialno varstvo; je zaskrbljen nad izkrivljanjem na notranjem trgu zaradi različnih stopenj davčnih goljufij v državah članicah; poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka, s katero bi ocenila različne težave, ki jih povzročajo davčne utaje in siva ekonomija v vseh državah članicah;

| 142. | poudarja, da za zagotovitev trajnostih javnih financ ne potrebujemo le odgovorne porabe sredstev, temveč tudi ustrezen in pravičen davčni sistem, bolj učinkovito delo nacionalnih davčnih organov pri pobiranju davkov ter okrepljen boj proti davčnim utajam; poziva Komisijo, naj predlaga niz ukrepov za pomoč državam članicam pri ponovnem vzpostavljanju ravnovesja na javnih računih in pri financiranju javnih naložb z uvedbo novih finančnih virov; |
| --- | --- |

142.

poudarja, da za zagotovitev trajnostih javnih financ ne potrebujemo le odgovorne porabe sredstev, temveč tudi ustrezen in pravičen davčni sistem, bolj učinkovito delo nacionalnih davčnih organov pri pobiranju davkov ter okrepljen boj proti davčnim utajam; poziva Komisijo, naj predlaga niz ukrepov za pomoč državam članicam pri ponovnem vzpostavljanju ravnovesja na javnih računih in pri financiranju javnih naložb z uvedbo novih finančnih virov;

| 143. | ugotavlja, kot odziv na delo Maria Montija, da so povečanja javnih prihodkov, povezana z dobro gospodarsko uspešnostjo, zelo pogosto vodila k zmanjšanju davka; ugotavlja, da je treba zmanjšati obdavčitev dela, da se poveča evropska konkurenčnost; podpira predlog Maria Montija za vzpostavitev skupine za davčno politiko, ki bo združevala predstavnike držav članic, saj gre za pomemben način spodbujanja dialoga med evropskimi državami; poziva skupino, naj najprej razpravlja o okviru za davčni sistem, ki bi obravnaval okoljske cilje in podprl učinkovito uporabo virov; pozdravlja predlog direktive za skupno konsolidirano davčno osnovo za pravne osebe iz delovnega programa Komisije za leto 2011; |
| --- | --- |

143.

ugotavlja, kot odziv na delo Maria Montija, da so povečanja javnih prihodkov, povezana z dobro gospodarsko uspešnostjo, zelo pogosto vodila k zmanjšanju davka; ugotavlja, da je treba zmanjšati obdavčitev dela, da se poveča evropska konkurenčnost; podpira predlog Maria Montija za vzpostavitev skupine za davčno politiko, ki bo združevala predstavnike držav članic, saj gre za pomemben način spodbujanja dialoga med evropskimi državami; poziva skupino, naj najprej razpravlja o okviru za davčni sistem, ki bi obravnaval okoljske cilje in podprl učinkovito uporabo virov; pozdravlja predlog direktive za skupno konsolidirano davčno osnovo za pravne osebe iz delovnega programa Komisije za leto 2011;

| 144. | priznava, da je glavna gonilna sila za izboljšanje institucij in gospodarsko rast v državah članicah njihova suverenost pri izbiri načina, na katerega odmerijo davek; meni, da je bistvenega pomena zmanjšanje davkov na delo, tako zaradi najrevnejših kot tudi zato, da se srednjemu razredu omogoči spodobno življenje od sadov svojega dela; |
| --- | --- |

144.

priznava, da je glavna gonilna sila za izboljšanje institucij in gospodarsko rast v državah članicah njihova suverenost pri izbiri načina, na katerega odmerijo davek; meni, da je bistvenega pomena zmanjšanje davkov na delo, tako zaradi najrevnejših kot tudi zato, da se srednjemu razredu omogoči spodobno življenje od sadov svojega dela;

| 145. | zagovarja davčno strukturo, ki bi omogočila lajšanje bremena, ki pritiska na delo, in pospešila zaposlovanje, inovacije in dolgoročne naložbe, ter vzpostavila spodbude zanje; |
| --- | --- |

145.

zagovarja davčno strukturo, ki bi omogočila lajšanje bremena, ki pritiska na delo, in pospešila zaposlovanje, inovacije in dolgoročne naložbe, ter vzpostavila spodbude zanje;

Regionalna, gospodarska in socialna kohezija

| 146. | meni, da je treba kohezijsko politiko obravnavati kot eden od stebrov gospodarske politike Unije, saj prispeva k dolgoročni naložbeni strategiji EU; |
| --- | --- |

146.

meni, da je treba kohezijsko politiko obravnavati kot eden od stebrov gospodarske politike Unije, saj prispeva k dolgoročni naložbeni strategiji EU;

| 147. | ugotavlja, da je kohezijska politika postala pomemben element v evropskem svežnju za oživitev gospodarstva, saj je javna politika, ki se lahko uporabi za odzivanje na krizo in za spodbujanje kratkoročnega povpraševanja ter obenem za vlaganje v dolgoročno rast in konkurenčnost; |
| --- | --- |

147.

ugotavlja, da je kohezijska politika postala pomemben element v evropskem svežnju za oživitev gospodarstva, saj je javna politika, ki se lahko uporabi za odzivanje na krizo in za spodbujanje kratkoročnega povpraševanja ter obenem za vlaganje v dolgoročno rast in konkurenčnost;

| 148. | meni, da sposobnost kohezijske politike, da vzpostavi vez med oživitvijo in dolgoročno rastjo, izhaja iz treh osnovnih značilnosti: kohezijska politika določa strateške smernice, ki pogojujejo prenos sredstev, in so zavezujoče tako za države članice kot za regije; državam članicam in regijam dopušča manevrski prostor za prilagoditev ukrepov na lokalne posebnosti; in ima sposobnost za spremljanje in podporo pri doseganju ciljev; |
| --- | --- |

148.

meni, da sposobnost kohezijske politike, da vzpostavi vez med oživitvijo in dolgoročno rastjo, izhaja iz treh osnovnih značilnosti: kohezijska politika določa strateške smernice, ki pogojujejo prenos sredstev, in so zavezujoče tako za države članice kot za regije; državam članicam in regijam dopušča manevrski prostor za prilagoditev ukrepov na lokalne posebnosti; in ima sposobnost za spremljanje in podporo pri doseganju ciljev;

| 149. | poudarja, da neenakomerno razporejene posledice krize na evropskem ozemlju odražajo razlike v konkurenčnih izhodiščih in različne stopnje zatekanja k proti kriznim ukrepom, kar se kaže v obstoju njihovih različnih dolgoročnih obetov; poudarja, da posledice krize lahko oslabijo ozemeljsko kohezijo, če jih ne odpravljamo s politikami, ki na raznolike načine rešujejo konkretne težave; ugotavlja, da je v nekaterih državah, ki jih je kriza najbolj prizadela, kohezijska politika prispevala k velikemu delu vseh javnih naložb; |
| --- | --- |

149.

poudarja, da neenakomerno razporejene posledice krize na evropskem ozemlju odražajo razlike v konkurenčnih izhodiščih in različne stopnje zatekanja k proti kriznim ukrepom, kar se kaže v obstoju njihovih različnih dolgoročnih obetov; poudarja, da posledice krize lahko oslabijo ozemeljsko kohezijo, če jih ne odpravljamo s politikami, ki na raznolike načine rešujejo konkretne težave; ugotavlja, da je v nekaterih državah, ki jih je kriza najbolj prizadela, kohezijska politika prispevala k velikemu delu vseh javnih naložb;

| 150. | meni, da bo strategija po krizi učinkovitejša, če bodo regije in mesta vključene v njeno izvajanje; meni, da upravljanje na več ravneh nudi širši politični prostor, ki omogoča učinkovitejše spodbujanje oživitve gospodarstva v EU, saj imajo regionalne in lokalne ravni evropskega upravljanja sposobnost pretvorbe evropskih splošnih strateških ciljev v njihove lastne ozemeljske posebnosti in so zmožni izkoristiti orodja politike, ki so jim na voljo, in navdušenje vseh partnerjev – podjetja, univerze in civilna družba; |
| --- | --- |

150.

meni, da bo strategija po krizi učinkovitejša, če bodo regije in mesta vključene v njeno izvajanje; meni, da upravljanje na več ravneh nudi širši politični prostor, ki omogoča učinkovitejše spodbujanje oživitve gospodarstva v EU, saj imajo regionalne in lokalne ravni evropskega upravljanja sposobnost pretvorbe evropskih splošnih strateških ciljev v njihove lastne ozemeljske posebnosti in so zmožni izkoristiti orodja politike, ki so jim na voljo, in navdušenje vseh partnerjev – podjetja, univerze in civilna družba;

| 151. | poudarja, da imajo danes lokalni in regionalni organi na voljo veliko instrumentov; poudarja, da so za inovacije, ki lahko povečajo produktivnost in prinesejo nove tehnološke možnosti, ki lahko ustvarijo novo povpraševanje in trge, potrebni regionalni in lokalni poudarek ter integrirani lokalni pristop do vlaganj in politike rasti; meni, da so regija, mesto ali podeželsko področje lahko prostor, kjer se zberejo vsi partnerji in se najdejo vsi elementi, potrebni za dosego rešitve; |
| --- | --- |

151.

poudarja, da imajo danes lokalni in regionalni organi na voljo veliko instrumentov; poudarja, da so za inovacije, ki lahko povečajo produktivnost in prinesejo nove tehnološke možnosti, ki lahko ustvarijo novo povpraševanje in trge, potrebni regionalni in lokalni poudarek ter integrirani lokalni pristop do vlaganj in politike rasti; meni, da so regija, mesto ali podeželsko področje lahko prostor, kjer se zberejo vsi partnerji in se najdejo vsi elementi, potrebni za dosego rešitve;

| 152. | zato izraža svojo zaskrbljenost zaradi pomanjkanja napredka pri vračanju moči skupnostim, glede na to, da lokalne in podeželske skupnosti ponujajo možnosti na področju gospodarstva, zaposlovanja in gradnje skupnosti, ter da nudenje podpore za te skupnosti omogoča zmanjševanje izključitve z okrepitvijo tkiva skupnosti in na ta način povečanja njene absorpcijske sposobnosti; |
| --- | --- |

152.

zato izraža svojo zaskrbljenost zaradi pomanjkanja napredka pri vračanju moči skupnostim, glede na to, da lokalne in podeželske skupnosti ponujajo možnosti na področju gospodarstva, zaposlovanja in gradnje skupnosti, ter da nudenje podpore za te skupnosti omogoča zmanjševanje izključitve z okrepitvijo tkiva skupnosti in na ta način povečanja njene absorpcijske sposobnosti;

| 153. | poudarja, da je treba, glede na to, da bodo regije tudi v prihodnje krepile svojo vodilno vlogo pri izvajanju gospodarskega programa EU, okrepiti posojila na lokalni ravni, in da se ta pristop lahko spodbudi z močnimi regionalnimi bankami; ugotavlja, da je pri regulaciji sektorja finančnih storitev treba upoštevati potrebo po spodbujanju duha podjetništva in financiranju malih in srednjih podjetij, in da bi se morala finančna podpora za mala in srednja podjetja, predvidena v kohezijski politiki, usmeriti k financiranju tveganega kapitala, kar bi omogočilo večje sodelovanje bančnega sektorja in učinkovitejšo uporabo strukturnih skladov; |
| --- | --- |

153.

poudarja, da je treba, glede na to, da bodo regije tudi v prihodnje krepile svojo vodilno vlogo pri izvajanju gospodarskega programa EU, okrepiti posojila na lokalni ravni, in da se ta pristop lahko spodbudi z močnimi regionalnimi bankami; ugotavlja, da je pri regulaciji sektorja finančnih storitev treba upoštevati potrebo po spodbujanju duha podjetništva in financiranju malih in srednjih podjetij, in da bi se morala finančna podpora za mala in srednja podjetja, predvidena v kohezijski politiki, usmeriti k financiranju tveganega kapitala, kar bi omogočilo večje sodelovanje bančnega sektorja in učinkovitejšo uporabo strukturnih skladov;

| 154. | poziva k dodatni reformi trenutne strukture kohezijske politike, s čimer bi omogočili, da se sredstva za države članice, regije in mesta ponudijo hitreje in učinkoviteje; poudarja, da potrebujemo večjo prožnost, in da mora Komisija to upoštevati pri oblikovanju prihodnje kohezijske politike; |
| --- | --- |

154.

poziva k dodatni reformi trenutne strukture kohezijske politike, s čimer bi omogočili, da se sredstva za države članice, regije in mesta ponudijo hitreje in učinkoviteje; poudarja, da potrebujemo večjo prožnost, in da mora Komisija to upoštevati pri oblikovanju prihodnje kohezijske politike;

| 155. | meni, da je nujno treba povezati vse dolgoročne naložbene strategije EU, ki jih podpira kohezijska politika, z rezultati na področju konkurenčnosti, inovacij, ustvarjanja delovnih mest, okolju prijazne rasti in izboljšav pri gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji na evropski ravni, zlasti med starimi in novimi državami članicami; |
| --- | --- |

155.

meni, da je nujno treba povezati vse dolgoročne naložbene strategije EU, ki jih podpira kohezijska politika, z rezultati na področju konkurenčnosti, inovacij, ustvarjanja delovnih mest, okolju prijazne rasti in izboljšav pri gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji na evropski ravni, zlasti med starimi in novimi državami članicami;

EU 2020

| 156. | poziva, naj si strategija EU 2020 zada za cilj nudenje široke politične vizije za prihodnost EU kot konkurenčne, socialne in trajnostne Unije, kjer bosta skrb za ljudi in varstvo okolja v središču oblikovanja politik; |
| --- | --- |

156.

poziva, naj si strategija EU 2020 zada za cilj nudenje široke politične vizije za prihodnost EU kot konkurenčne, socialne in trajnostne Unije, kjer bosta skrb za ljudi in varstvo okolja v središču oblikovanja politik;

| 157. | meni, da je, če želimo doseči te cilje, čas za tesno uskladitev naših makroekonomskih politik, kjer bo prednostna naloga povečanje potenciala rasti Unije in osredotočanje na model vključujočega in trajnostnega razvoja, brez katerega ne moremo rešiti nobene naše težave; meni, da bi to moralo biti središče nove strategije EU 2020; |
| --- | --- |

157.

meni, da je, če želimo doseči te cilje, čas za tesno uskladitev naših makroekonomskih politik, kjer bo prednostna naloga povečanje potenciala rasti Unije in osredotočanje na model vključujočega in trajnostnega razvoja, brez katerega ne moremo rešiti nobene naše težave; meni, da bi to moralo biti središče nove strategije EU 2020;

| 158. | priznava, da mora Unija, če želi preprečiti, da bi ukrepanje ob krizi eura povzročilo dolgo obdobje gospodarske stagnacije, hkrati z reformami za obnovo in izboljšanje konkurenčnosti izvajati tudi strategijo, usmerjeno v pospeševanje trajnostne gospodarske rasti; |
| --- | --- |

158.

priznava, da mora Unija, če želi preprečiti, da bi ukrepanje ob krizi eura povzročilo dolgo obdobje gospodarske stagnacije, hkrati z reformami za obnovo in izboljšanje konkurenčnosti izvajati tudi strategijo, usmerjeno v pospeševanje trajnostne gospodarske rasti;

| 159. | je seznanjen s petimi krovnimi cilji, ki jih je opredelil Evropski svet, glede stopnje zaposlenosti, raziskav in razvoja, zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, stopnje izobrazbe in socialne vključenosti; poudarja, da bi morali biti ti krovni cilji izraženi v okviru skladne in dosledne trajnostne razvojne strategije, ki bi združevala gospodarske, socialne in okoljske ukrepe; |
| --- | --- |

159.

je seznanjen s petimi krovnimi cilji, ki jih je opredelil Evropski svet, glede stopnje zaposlenosti, raziskav in razvoja, zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, stopnje izobrazbe in socialne vključenosti; poudarja, da bi morali biti ti krovni cilji izraženi v okviru skladne in dosledne trajnostne razvojne strategije, ki bi združevala gospodarske, socialne in okoljske ukrepe;

| 160. | meni, da je treba izobraževanje postaviti v središče gospodarske strategije Unije, da se tako poveča celotna kakovost vseh stopenj izobraževanja in usposabljanja v EU, z združevanjem odličnosti in enakosti ter s preoblikovanjem izobraževalnega sistema; verjame, da mora izobraževanje za Unijo predstavljati javno dobro, pri čemer so naložbe na vseh področjih izobraževalnega sistema, tako glede kakovosti izobraževanja in širjenja dostopa do visokošolskega izobraževanja; predlaga, da se vzpostavi trajen, vključujoč sistem vseživljenjskega izobraževanja na evropski ravni, v okviru katerega bosta programa Erasmus in Leonardo za mobilnost v izobraževanju in usposabljanju postala splošno dostopna; poudarja, da je treba nujno povečati stopnjo naložb na področju raziskav in razvoja, zlasti glede na vmesno oceno sedmega okvirnega programa in prihodnjo finančno perspektivo EU; |
| --- | --- |

160.

meni, da je treba izobraževanje postaviti v središče gospodarske strategije Unije, da se tako poveča celotna kakovost vseh stopenj izobraževanja in usposabljanja v EU, z združevanjem odličnosti in enakosti ter s preoblikovanjem izobraževalnega sistema; verjame, da mora izobraževanje za Unijo predstavljati javno dobro, pri čemer so naložbe na vseh področjih izobraževalnega sistema, tako glede kakovosti izobraževanja in širjenja dostopa do visokošolskega izobraževanja; predlaga, da se vzpostavi trajen, vključujoč sistem vseživljenjskega izobraževanja na evropski ravni, v okviru katerega bosta programa Erasmus in Leonardo za mobilnost v izobraževanju in usposabljanju postala splošno dostopna; poudarja, da je treba nujno povečati stopnjo naložb na področju raziskav in razvoja, zlasti glede na vmesno oceno sedmega okvirnega programa in prihodnjo finančno perspektivo EU;

| 161. | poudarja, da bi morali biti osrednji točki odpravljanje brezposelnosti mladih in spodbujanje učinkovitega usklajevanja veščin s potrebami na trgu; verjame, da moramo razviti javno-zasebna partnerstva v izobraževanju in uporabiti čezmejno mobilnost za študente in raziskovalce pri izmenjavah in delovnih praksah za spodbuditev mednarodne privlačnosti evropskih visokošolskih izobraževalnih ustanov, pri čemer moramo ohraniti cilj 3-odstotne porabe BDP, namenjen za raziskave in razvoj, ki bo povečal inovacije prek raziskav in visokošolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

161.

poudarja, da bi morali biti osrednji točki odpravljanje brezposelnosti mladih in spodbujanje učinkovitega usklajevanja veščin s potrebami na trgu; verjame, da moramo razviti javno-zasebna partnerstva v izobraževanju in uporabiti čezmejno mobilnost za študente in raziskovalce pri izmenjavah in delovnih praksah za spodbuditev mednarodne privlačnosti evropskih visokošolskih izobraževalnih ustanov, pri čemer moramo ohraniti cilj 3-odstotne porabe BDP, namenjen za raziskave in razvoj, ki bo povečal inovacije prek raziskav in visokošolskega izobraževanja;

| 162. | meni, da se mora strategije EU 2020, kot jo predlaga Komisija, osredotočiti predvsem na to, da postane notranji trg manj birokratski, s tem, da se do leta 2012 zmanjšajo upravna bremena za podjetja za 25 %, in se usmeriti k učinkovitosti z uporabo interneta kot stebra e-trga po vsej EU, kar bo ustvarilo nove storitve in nova delovna mesta; |
| --- | --- |

162.

meni, da se mora strategije EU 2020, kot jo predlaga Komisija, osredotočiti predvsem na to, da postane notranji trg manj birokratski, s tem, da se do leta 2012 zmanjšajo upravna bremena za podjetja za 25 %, in se usmeriti k učinkovitosti z uporabo interneta kot stebra e-trga po vsej EU, kar bo ustvarilo nove storitve in nova delovna mesta;

| 163. | meni, da bi bilo treba okrepiti strukturo upravljanja strategije EU 2020, da bi zagotovili, da bo dosegla svoje cilje; meni, da potrebujemo širšo uporabo zavezujočih ukrepov, da bo nova strategija uspešna, in ne, da še naprej uporabljamo odprto metodo usklajevanja na področju gospodarske politike; poziva Svet in Komisijo, naj predlagata gospodarsko strategijo za oživitev gospodarstva, ki bo temeljila zlasti na instrumentih EU, ne pa izključno na medvladnih pobudah; |
| --- | --- |

163.

meni, da bi bilo treba okrepiti strukturo upravljanja strategije EU 2020, da bi zagotovili, da bo dosegla svoje cilje; meni, da potrebujemo širšo uporabo zavezujočih ukrepov, da bo nova strategija uspešna, in ne, da še naprej uporabljamo odprto metodo usklajevanja na področju gospodarske politike; poziva Svet in Komisijo, naj predlagata gospodarsko strategijo za oživitev gospodarstva, ki bo temeljila zlasti na instrumentih EU, ne pa izključno na medvladnih pobudah;

| 164. | zaveda se, da samo dobro vodenje oziroma gospodarsko upravljanje ne bo zadoščalo, da bi se Evropski uniji zagotovila potrebna strategija rasti kot odgovor na krizo in za soočanje s svetovno konkurenco; vendar je prepričan, da je deset let EMU pokazalo, v kakšni meri, v okviru sui generis evra, je bilo to potrebno; |
| --- | --- |

164.

zaveda se, da samo dobro vodenje oziroma gospodarsko upravljanje ne bo zadoščalo, da bi se Evropski uniji zagotovila potrebna strategija rasti kot odgovor na krizo in za soočanje s svetovno konkurenco; vendar je prepričan, da je deset let EMU pokazalo, v kakšni meri, v okviru sui generis evra, je bilo to potrebno;

| 165. | opozarja, da mora strategija EU 2020 imeti za cilj zmanjšanje revščine v EU za polovico, in poudarja, da je večina Evropejcev, ki sedaj živi v revščini ali jim ta grozi, žensk, zlasti starejših, priseljenk, mater samohranilk in skrbnic; poleg tega meni še, da bi bilo treba upoštevati vidik življenjskega poteka, saj revščina staršev neposredno vpliva na življenje, razvoj in prihodnost otrok; |
| --- | --- |

165.

opozarja, da mora strategija EU 2020 imeti za cilj zmanjšanje revščine v EU za polovico, in poudarja, da je večina Evropejcev, ki sedaj živi v revščini ali jim ta grozi, žensk, zlasti starejših, priseljenk, mater samohranilk in skrbnic; poleg tega meni še, da bi bilo treba upoštevati vidik življenjskega poteka, saj revščina staršev neposredno vpliva na življenje, razvoj in prihodnost otrok;

| 166. | poziva k opredelitvi ambiciozne dolgoročne strategije proti revščini, da bi zmanjšali neenakosti in socialno izključenost, z daljnosežnim ciljem zmanjšanja revščine in revščine pri zaposlenih; predlaga vzpostavitev okvirne politike EU o sistemu minimalnih plač, ob upoštevanju načela subsidiarnosti, različnih praks, pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb in nacionalne zakonodaje v državah članicah glede evropskih meril, ki upoštevajo življenjsko raven vsake države članice; poziva tudi k otroškim dodatkom, z enakim ciljem kot je navedeno zgoraj, torej za zmanjšanje revščine, neenakosti in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

166.

poziva k opredelitvi ambiciozne dolgoročne strategije proti revščini, da bi zmanjšali neenakosti in socialno izključenost, z daljnosežnim ciljem zmanjšanja revščine in revščine pri zaposlenih; predlaga vzpostavitev okvirne politike EU o sistemu minimalnih plač, ob upoštevanju načela subsidiarnosti, različnih praks, pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb in nacionalne zakonodaje v državah članicah glede evropskih meril, ki upoštevajo življenjsko raven vsake države članice; poziva tudi k otroškim dodatkom, z enakim ciljem kot je navedeno zgoraj, torej za zmanjšanje revščine, neenakosti in socialne izključenosti;

| 167. | meni, da bi morale države članice pripraviti razprave v njihovih zadevnih nacionalnih parlamentih pred sprejetjem svojega programa za stabilnost in rast (EU 2020); |
| --- | --- |

167.

meni, da bi morale države članice pripraviti razprave v njihovih zadevnih nacionalnih parlamentih pred sprejetjem svojega programa za stabilnost in rast (EU 2020);

Inovacije

| 168. | ugotavlja, da pregled stanja na področju inovacij, ki ga je opravila Komisija, kaže, da Evropa na področju raziskav in inovacij še vedno znatno zaostaja za Japonsko in Združenimi državami; |
| --- | --- |

168.

ugotavlja, da pregled stanja na področju inovacij, ki ga je opravila Komisija, kaže, da Evropa na področju raziskav in inovacij še vedno znatno zaostaja za Japonsko in Združenimi državami;

| 169. | meni, da Evropska unija, poleg sredstev za mala in srednja podjetja, potrebuje proaktiven in usklajen pristop za financiranje razvoja in inovacij in da mora biti v ospredju novih zaposlitvenih sektorjev in pritegniti zasebne naložbe; |
| --- | --- |

169.

meni, da Evropska unija, poleg sredstev za mala in srednja podjetja, potrebuje proaktiven in usklajen pristop za financiranje razvoja in inovacij in da mora biti v ospredju novih zaposlitvenih sektorjev in pritegniti zasebne naložbe;

| 170. | ugotavlja, da je prehod k energetsko učinkovitemu gospodarstvu, kot način za povečanje energetske varnosti EU, ena izmed prednostnih nalog Komisije in držav članic; meni, da bi morala EU spodbuditi inovacije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, pri čemer je treba poudariti lokalne vire z nizkimi emisijami ogljika; |
| --- | --- |

170.

ugotavlja, da je prehod k energetsko učinkovitemu gospodarstvu, kot način za povečanje energetske varnosti EU, ena izmed prednostnih nalog Komisije in držav članic; meni, da bi morala EU spodbuditi inovacije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, pri čemer je treba poudariti lokalne vire z nizkimi emisijami ogljika;

| 171. | meni, da je medsebojna povezanost energetskega omrežja osrednjega pomena za delovanje notranjega trga v sektorju energije, kot tudi za obsežno pridobivanje energije iz obnovljivih virov; poudarja pomen razvoja inteligentne mreže; |
| --- | --- |

171.

meni, da je medsebojna povezanost energetskega omrežja osrednjega pomena za delovanje notranjega trga v sektorju energije, kot tudi za obsežno pridobivanje energije iz obnovljivih virov; poudarja pomen razvoja inteligentne mreže;

| 172. | poudarja, da morajo biti mala in srednja podjetja hrbtenica razvoja obnovljivih in energetsko učinkovitih tehnologij; ugotavlja, da je oblikovanje finančnih instrumentov za spodbujanje energetske učinkovitosti in inovacij na področju uporabe obnovljive energije osrednjega pomena; |
| --- | --- |

172.

poudarja, da morajo biti mala in srednja podjetja hrbtenica razvoja obnovljivih in energetsko učinkovitih tehnologij; ugotavlja, da je oblikovanje finančnih instrumentov za spodbujanje energetske učinkovitosti in inovacij na področju uporabe obnovljive energije osrednjega pomena;

| 173. | meni, da morajo biti naložbe za obnovo nepremičninskega parka in skupnega prevoza prednostna naloga za zmanjšanje stroškov za energijo in energetske revščine ter za vzpostavitev učinkovitega kroga delovanja; |
| --- | --- |

173.

meni, da morajo biti naložbe za obnovo nepremičninskega parka in skupnega prevoza prednostna naloga za zmanjšanje stroškov za energijo in energetske revščine ter za vzpostavitev učinkovitega kroga delovanja;

| 174. | poziva k pravičnemu in nepristranskemu postopnemu prehodu k zelenemu gospodarstvu; meni, da je treba brezposelnost, ki izhaja iz prehoda, vnaprej predvideti s povečanjem izobraževanja in sposobnosti delavcev glede novih tehnologij; ugotavlja, da predstavlja energetska revščina vir znatne in rastoče skrbi; |
| --- | --- |

174.

poziva k pravičnemu in nepristranskemu postopnemu prehodu k zelenemu gospodarstvu; meni, da je treba brezposelnost, ki izhaja iz prehoda, vnaprej predvideti s povečanjem izobraževanja in sposobnosti delavcev glede novih tehnologij; ugotavlja, da predstavlja energetska revščina vir znatne in rastoče skrbi;

| 175. | poziva Komisijo, da razvije in predstavi mehanizem, kjer bi malim in srednjim podjetjem ter drugim inovatorjem ponudili sredstva za zmanjševanje tveganja v javno-zasebnih partnerstvih z zasebnimi delniškimi skladi, in kjer bi denar iz Evropske investicijske banke, skupaj z javnim denarjem iz držav članic, s podporo mehanizmov za jamčenje tveganja Evropskega investicijskega sklada, ki je razporejen v okviru zasebnega delniškega sklada, omogočil, da se projekti do 80 % financirajo z zasebnim kapitalom; |
| --- | --- |

175.

poziva Komisijo, da razvije in predstavi mehanizem, kjer bi malim in srednjim podjetjem ter drugim inovatorjem ponudili sredstva za zmanjševanje tveganja v javno-zasebnih partnerstvih z zasebnimi delniškimi skladi, in kjer bi denar iz Evropske investicijske banke, skupaj z javnim denarjem iz držav članic, s podporo mehanizmov za jamčenje tveganja Evropskega investicijskega sklada, ki je razporejen v okviru zasebnega delniškega sklada, omogočil, da se projekti do 80 % financirajo z zasebnim kapitalom;

| 176. | podpira vzpostavitev finančnih institucij, ki bodo nudile financiranje za inovacijske projekte po Uniji, ki so bistvenega pomena za prihodnji trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

176.

podpira vzpostavitev finančnih institucij, ki bodo nudile financiranje za inovacijske projekte po Uniji, ki so bistvenega pomena za prihodnji trajnostni razvoj;

| 177. | poziva Komisijo, da si prizadeva za odpravo upravnih ovir, in izboljša pogoje za inovacijo, na primer z uvedbo enotnega patenta EU; ugotavlja, da dobronamerni programi za spodbujanje konkurenčnosti in oblikovanje trajnostnega gospodarstva ne delujejo pravilno, saj se mala in srednja podjetja, univerze in multinacionalke odvrača od udeležbe v evropskih programih; |
| --- | --- |

177.

poziva Komisijo, da si prizadeva za odpravo upravnih ovir, in izboljša pogoje za inovacijo, na primer z uvedbo enotnega patenta EU; ugotavlja, da dobronamerni programi za spodbujanje konkurenčnosti in oblikovanje trajnostnega gospodarstva ne delujejo pravilno, saj se mala in srednja podjetja, univerze in multinacionalke odvrača od udeležbe v evropskih programih;

| 178. | ugotavlja, da fiskalna in monetarna politika nista nadomestilo za strukturno reformo, ki mora reševati osnovne pomanjkljivosti evropskega gospodarstva – strmo naraščajoči dolgovi in primanjkljaji, starajoče se prebivalstvo, verjetnost povečanja inflacije ali procesa deflacije, zelo verjeten nov pojav inflacije, tveganja za industrije, ki so nastala zaradi politik za podnebne spremembe, zlasti zaradi negotovosti glede novih ciljev in standardov, nizke produktivnosti in pomanjkanja konkurenčnosti; poziva k večji učinkovitosti pri uporabi javnega denarja tako na evropski kot na nacionalni ravni; meni, da je treba pri sprejemanju usklajenih politik in ciljev upoštevati razlike v časovni usklajenosti in intenzivnosti krize kot tudi različna predhodna fiskalna in monetarna stališča posameznih držav članic; verjame, da bodo ta prizadevanja vodila k hitrejši resnični konvergenci med nacionalnimi gospodarstvi; |
| --- | --- |

178.

ugotavlja, da fiskalna in monetarna politika nista nadomestilo za strukturno reformo, ki mora reševati osnovne pomanjkljivosti evropskega gospodarstva – strmo naraščajoči dolgovi in primanjkljaji, starajoče se prebivalstvo, verjetnost povečanja inflacije ali procesa deflacije, zelo verjeten nov pojav inflacije, tveganja za industrije, ki so nastala zaradi politik za podnebne spremembe, zlasti zaradi negotovosti glede novih ciljev in standardov, nizke produktivnosti in pomanjkanja konkurenčnosti; poziva k večji učinkovitosti pri uporabi javnega denarja tako na evropski kot na nacionalni ravni; meni, da je treba pri sprejemanju usklajenih politik in ciljev upoštevati razlike v časovni usklajenosti in intenzivnosti krize kot tudi različna predhodna fiskalna in monetarna stališča posameznih držav članic; verjame, da bodo ta prizadevanja vodila k hitrejši resnični konvergenci med nacionalnimi gospodarstvi;

| 179. | meni, da mora biti evropska zmagovalna strategija temeljiti na trdni fiskalni politiki, ki spodbuja inovacije, izobraževanje in zaposljivost delovne sile, saj je to edini način za spodbuditev trajnostne produktivnosti, zaposlovanja in rasti; |
| --- | --- |

179.

meni, da mora biti evropska zmagovalna strategija temeljiti na trdni fiskalni politiki, ki spodbuja inovacije, izobraževanje in zaposljivost delovne sile, saj je to edini način za spodbuditev trajnostne produktivnosti, zaposlovanja in rasti;

| 180. | poudarja, da so spopadanje s podnebnimi spremembami in pomanjkanjem virov ter zaustavljanje izgube biotske raznovrstnosti okvirni pogoji za prihodnjo evropsko gospodarsko rast; ugotavlja, da mora ta rast zato biti ločena od uporabe virov in mora temeljiti na zelenih inovacijah in ekološko trajnostnem gospodarskem napredku; |
| --- | --- |

180.

poudarja, da so spopadanje s podnebnimi spremembami in pomanjkanjem virov ter zaustavljanje izgube biotske raznovrstnosti okvirni pogoji za prihodnjo evropsko gospodarsko rast; ugotavlja, da mora ta rast zato biti ločena od uporabe virov in mora temeljiti na zelenih inovacijah in ekološko trajnostnem gospodarskem napredku;

| 181. | pozdravlja strategijo, ki jo je marca 2007 sprejel Evropski svet in ki ima za namen povečanje energetske neodvisnosti Evropske unije in opredelitev jasnih obvez za boj proti podnebnemu segrevanju; meni, da je kriza še dodatno okrepila pomen te strategije; vendar meni, da se mora ta strategija, če želi biti uspešna, poleg elementov za urejanje enotnega trga, spremeniti v neposredne ukrepe Unije; |
| --- | --- |

181.

pozdravlja strategijo, ki jo je marca 2007 sprejel Evropski svet in ki ima za namen povečanje energetske neodvisnosti Evropske unije in opredelitev jasnih obvez za boj proti podnebnemu segrevanju; meni, da je kriza še dodatno okrepila pomen te strategije; vendar meni, da se mora ta strategija, če želi biti uspešna, poleg elementov za urejanje enotnega trga, spremeniti v neposredne ukrepe Unije;

Zaposlovanje

| 182. | meni, da je eden od velikih izzivov, s katerimi se sooča EU, ohranjanje svoje konkurenčnosti, povečanje rasti in spopadanje z visoko stopnjo nezaposlenosti; |
| --- | --- |

182.

meni, da je eden od velikih izzivov, s katerimi se sooča EU, ohranjanje svoje konkurenčnosti, povečanje rasti in spopadanje z visoko stopnjo nezaposlenosti;

| 183. | ponovno poudarja, da mora biti visoka kakovost delovnih mest osrednja prednostna naloga strategije 2020, in da je večja osredotočenost na dobro delujoče trge dela ter na socialne razmere bistvena za izboljšanje stopnje zaposlitve; zato poziva k oblikovanju novega programa za spodbujanje dostojnega dela, zagotavljanje pravic delavcev po vsej Evropi ter izboljšanje delovnih pogojev; |
| --- | --- |

183.

ponovno poudarja, da mora biti visoka kakovost delovnih mest osrednja prednostna naloga strategije 2020, in da je večja osredotočenost na dobro delujoče trge dela ter na socialne razmere bistvena za izboljšanje stopnje zaposlitve; zato poziva k oblikovanju novega programa za spodbujanje dostojnega dela, zagotavljanje pravic delavcev po vsej Evropi ter izboljšanje delovnih pogojev;

| 184. | meni, da mora nova strategija bolj poudariti dostojno delo, vključno z bojem proti delu na črno in zagotavljanjem, da se ljudem, ki so trenutno izključeni iz trga dela, omogoči ponovni dostop do njega; |
| --- | --- |

184.

meni, da mora nova strategija bolj poudariti dostojno delo, vključno z bojem proti delu na črno in zagotavljanjem, da se ljudem, ki so trenutno izključeni iz trga dela, omogoči ponovni dostop do njega;

| 185. | meni, da mora nova strategija spodbujati trge dela, ki hkrati povečujejo spodbude in izboljšujejo pogoje pri delu ter dodatno spodbujajo delodajalce, da zaposlijo nove in ohranijo obstoječe delavce; |
| --- | --- |

185.

meni, da mora nova strategija spodbujati trge dela, ki hkrati povečujejo spodbude in izboljšujejo pogoje pri delu ter dodatno spodbujajo delodajalce, da zaposlijo nove in ohranijo obstoječe delavce;

| 186. | poudarja pomen obravnavanja vse manjše konkurenčnosti Evrope na svetovni ravni; ob upoštevanju predvidenega dolgoročnega pomanjkanja delovne sile meni, da se ne bi smeli posvečati samo krizi, temveč bi morali iskati evropske programe, ki bodo omogočili migracijo izobražencev in preprečili beg evropskih možganov; |
| --- | --- |

186.

poudarja pomen obravnavanja vse manjše konkurenčnosti Evrope na svetovni ravni; ob upoštevanju predvidenega dolgoročnega pomanjkanja delovne sile meni, da se ne bi smeli posvečati samo krizi, temveč bi morali iskati evropske programe, ki bodo omogočili migracijo izobražencev in preprečili beg evropskih možganov;

| 187. | meni, da je trden in odločen ukrep za delovna mesta toliko bolj potreben, saj Uniji na podlagi obetov nizke rasti grozi oživitev brez oblikovanja delovnih mest; |
| --- | --- |

187.

meni, da je trden in odločen ukrep za delovna mesta toliko bolj potreben, saj Uniji na podlagi obetov nizke rasti grozi oživitev brez oblikovanja delovnih mest;

| 188. | spodbuja Unijo, da poveže svoje ukrepe za delovna mesta z ukrepi za boj proti revščini in socialni izključenosti, vključno z učinkovitim delovanjem notranjega trga za delavce v EU, da kriza ne bi še bolj povečala neenakosti; |
| --- | --- |

188.

spodbuja Unijo, da poveže svoje ukrepe za delovna mesta z ukrepi za boj proti revščini in socialni izključenosti, vključno z učinkovitim delovanjem notranjega trga za delavce v EU, da kriza ne bi še bolj povečala neenakosti;

| 189. | poziva države članice in Komisijo, naj do leta 2020 dosežejo 75-odstotno stopnjo zaposlenosti za moške in ženske z zmanjšanjem razdrobljenosti trga dela ter z odločnejšim prizadevanjem za uskladitev dela, skrbi za druge in družinskega življenja; |
| --- | --- |

189.

poziva države članice in Komisijo, naj do leta 2020 dosežejo 75-odstotno stopnjo zaposlenosti za moške in ženske z zmanjšanjem razdrobljenosti trga dela ter z odločnejšim prizadevanjem za uskladitev dela, skrbi za druge in družinskega življenja;

| 190. | meni, da se morajo prizadevanja za podporo ustvarjanja delovnih mest osredotočiti na zaposlovanje mladih, kar pa v zameno zahteva podporo pri nudenju programov, ki upoštevajo enakost spolov, s katerimi se mladim nudijo sposobnosti, potrebne v realnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

190.

meni, da se morajo prizadevanja za podporo ustvarjanja delovnih mest osredotočiti na zaposlovanje mladih, kar pa v zameno zahteva podporo pri nudenju programov, ki upoštevajo enakost spolov, s katerimi se mladim nudijo sposobnosti, potrebne v realnem gospodarstvu;

| 191. | poudarja, da je treba ustvariti odprte in konkurenčne trge dela, ki bodo delodajalcem zagotavljali večjo prožnost, hkrati pa ponujali podporo za brezposelne, katerim bo v primeru izgube delovnega mesta ponujena aktivna pomoč za ponovno zaposlitev; |
| --- | --- |

191.

poudarja, da je treba ustvariti odprte in konkurenčne trge dela, ki bodo delodajalcem zagotavljali večjo prožnost, hkrati pa ponujali podporo za brezposelne, katerim bo v primeru izgube delovnega mesta ponujena aktivna pomoč za ponovno zaposlitev;

| 192. | verjame, da mora izobraževanje za Unijo predstavljati skupno dobro, z naložbami na vseh področjih izobraževalnega sistema, tako glede kakovosti izobraževanja oziroma glede števila oseb, ki imajo dostop do visokošolskega izobraževanja; predlaga, da se vzpostavi trajen in vključujoč sistem vseživljenjskega izobraževanja na evropski ravni, ki bo vključil oblikovanje programov Erasmus in Leonardo za mobilnost v izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

192.

verjame, da mora izobraževanje za Unijo predstavljati skupno dobro, z naložbami na vseh področjih izobraževalnega sistema, tako glede kakovosti izobraževanja oziroma glede števila oseb, ki imajo dostop do visokošolskega izobraževanja; predlaga, da se vzpostavi trajen in vključujoč sistem vseživljenjskega izobraževanja na evropski ravni, ki bo vključil oblikovanje programov Erasmus in Leonardo za mobilnost v izobraževanju in usposabljanju;

| 193. | opozarja, da so delovna mesta odločilna gonilna sila gospodarstva, saj prispevajo h kupni moči; meni, da mora Evropska unija slediti cilju polne kakovostne zaposlenosti, in da je trajno delovanje notranjega trga pogojeno z dostojnim trgom dela, ki je naklonjen inovacijam; |
| --- | --- |

193.

opozarja, da so delovna mesta odločilna gonilna sila gospodarstva, saj prispevajo h kupni moči; meni, da mora Evropska unija slediti cilju polne kakovostne zaposlenosti, in da je trajno delovanje notranjega trga pogojeno z dostojnim trgom dela, ki je naklonjen inovacijam;

| 194. | poziva države članice, da nemudoma prek političnih ukrepov, povezanih z delovno silo in trgom, rešijo tako ciklično kot dolgoročno dimenzijo brezposelnosti; |
| --- | --- |

194.

poziva države članice, da nemudoma prek političnih ukrepov, povezanih z delovno silo in trgom, rešijo tako ciklično kot dolgoročno dimenzijo brezposelnosti;

| 195. | meni, da Evropa potrebuje trdno rast, s katero bi podprla svoj socialni sistem, ki prispeva h konkurenčnosti evropskega socialnega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

195.

meni, da Evropa potrebuje trdno rast, s katero bi podprla svoj socialni sistem, ki prispeva h konkurenčnosti evropskega socialnega tržnega gospodarstva;

| 196. | ugotavlja, da je pomembno pospeševati mobilnost, ki tudi lajša iskanje kvalifikacij, ki jih zahtevajo podjetja, in izboljšuje delovanje notranjega trga, vključno v času krize; ugotavlja, da mora mobilnost delavcev spremljati izboljšanje delovnih pogojev; |
| --- | --- |

196.

ugotavlja, da je pomembno pospeševati mobilnost, ki tudi lajša iskanje kvalifikacij, ki jih zahtevajo podjetja, in izboljšuje delovanje notranjega trga, vključno v času krize; ugotavlja, da mora mobilnost delavcev spremljati izboljšanje delovnih pogojev;

Ustvarjanje novih delovnih mest s spodbujanjem malih in srednjih podjetij

| 197. | ugotavlja, da mala in srednja podjetja ter podjetniki igrajo pomembno vlogo v vseh gospodarstvih in so osrednji proizvajalci delovnih mest in dohodka ter pogonska sila za inovacije in rast; meni, da so mala in srednja podjetja bistvenega pomena za nadaljnji razvoj, rast in blaginjo v EU in da je konkurenčnost EU na svetovni ravni mogoče okrepiti z dajanjem prednosti malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

197.

ugotavlja, da mala in srednja podjetja ter podjetniki igrajo pomembno vlogo v vseh gospodarstvih in so osrednji proizvajalci delovnih mest in dohodka ter pogonska sila za inovacije in rast; meni, da so mala in srednja podjetja bistvenega pomena za nadaljnji razvoj, rast in blaginjo v EU in da je konkurenčnost EU na svetovni ravni mogoče okrepiti z dajanjem prednosti malim in srednjim podjetjem;

| 198. | verjame, da je čas, da pogledamo v prihodnost in se naučimo iz preteklih lekcij in tako čez čas dosežemo strukturne spremembe, ki bodo naredile naša mala in srednja podjetja bolj konkurenčna in pripravljena, da se soočijo z dodatnim pritiskom, ki bo prišel iz globaliziranega okolja in naše konkurenčne sposobnosti, da vstopimo v še bolj inovativne trge, in na ta način morebiti zagotovimo delovna mesta za veliko najbolj ranljivih članov delovne sile in njihove družine; |
| --- | --- |

198.

verjame, da je čas, da pogledamo v prihodnost in se naučimo iz preteklih lekcij in tako čez čas dosežemo strukturne spremembe, ki bodo naredile naša mala in srednja podjetja bolj konkurenčna in pripravljena, da se soočijo z dodatnim pritiskom, ki bo prišel iz globaliziranega okolja in naše konkurenčne sposobnosti, da vstopimo v še bolj inovativne trge, in na ta način morebiti zagotovimo delovna mesta za veliko najbolj ranljivih članov delovne sile in njihove družine;

| 199. | priznava, da je treba sedanjo opredelitev malih in srednjih podjetji v EU ponovno pregledati, in da je treba merila, ki zadevajo število zaposlenih, zmanjšati, da se tako omogoči boljše usmerjanje politik za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

199.

priznava, da je treba sedanjo opredelitev malih in srednjih podjetji v EU ponovno pregledati, in da je treba merila, ki zadevajo število zaposlenih, zmanjšati, da se tako omogoči boljše usmerjanje politik za mala in srednja podjetja;

| 200. | ugotavlja, da industrije ter malih in srednje velikih podjetij ne bo mogoče spodbuditi k inovacijam samo z večjo dostopnostjo do kapitala nasploh, temveč je treba zagotoviti tudi večjo raznolikost virov financiranja; |
| --- | --- |

200.

ugotavlja, da industrije ter malih in srednje velikih podjetij ne bo mogoče spodbuditi k inovacijam samo z večjo dostopnostjo do kapitala nasploh, temveč je treba zagotoviti tudi večjo raznolikost virov financiranja;

| 201. | ugotavlja, da je treba v okviru oživitve posebno pozornost nameniti vlogi malih in srednjih podjetij glede produktivnosti in oblikovanja novih dobrin, ter da se zato izvajajo mehanizmi, ki preprečujejo izhod malih in srednjih podjetij iz trga, povečanje brezposelnost in podaljševanje gospodarske negotovosti; meni, da je treba zagotoviti tudi učinkovito porazdelitev sredstev iz Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

201.

ugotavlja, da je treba v okviru oživitve posebno pozornost nameniti vlogi malih in srednjih podjetij glede produktivnosti in oblikovanja novih dobrin, ter da se zato izvajajo mehanizmi, ki preprečujejo izhod malih in srednjih podjetij iz trga, povečanje brezposelnost in podaljševanje gospodarske negotovosti; meni, da je treba zagotoviti tudi učinkovito porazdelitev sredstev iz Evropskega socialnega sklada;

| 202. | meni, da moramo mala in srednja podjetja obravnavati kot motor za manjše naložbe, ki se financirajo iz kohezijskega sklada; verjame, da so v tem okviru osrednjega pomena dodeljevanje sredstev za univerze in spodbujanje partnerstva z malimi in srednjimi podjetji; |
| --- | --- |

202.

meni, da moramo mala in srednja podjetja obravnavati kot motor za manjše naložbe, ki se financirajo iz kohezijskega sklada; verjame, da so v tem okviru osrednjega pomena dodeljevanje sredstev za univerze in spodbujanje partnerstva z malimi in srednjimi podjetji;

| 203. | se zaveda, da notranji trg EU prispeva k ustvarjanju plodnega poslovnega okolja po vsej Uniji in hkrati ustvarja koristi za potrošnike; ne glede na to se zaveda, da se mala in srednja podjetja pri delovanju na notranjem trgu soočajo s številnimi izzivi, pogosto ne dosežejo svoje maksimalne učinkovitosti in jih je treba podpirati, zlasti na mikro ravni, da se jim omogoči delovanje na celotnem notranjem trgu, prav tako se zaveda, da je treba nadgraditi njihov dostop do informacij na ravni, ki omogoča ustanovitev vseevropskih platform, ter da bodo le takrat lahko mala in srednja podjetja izkoristila poslovne priložnosti, poiskala dopolnjevanja in nazadnje našla sredstva za dostop do trgov znotraj Unije; |
| --- | --- |

203.

se zaveda, da notranji trg EU prispeva k ustvarjanju plodnega poslovnega okolja po vsej Uniji in hkrati ustvarja koristi za potrošnike; ne glede na to se zaveda, da se mala in srednja podjetja pri delovanju na notranjem trgu soočajo s številnimi izzivi, pogosto ne dosežejo svoje maksimalne učinkovitosti in jih je treba podpirati, zlasti na mikro ravni, da se jim omogoči delovanje na celotnem notranjem trgu, prav tako se zaveda, da je treba nadgraditi njihov dostop do informacij na ravni, ki omogoča ustanovitev vseevropskih platform, ter da bodo le takrat lahko mala in srednja podjetja izkoristila poslovne priložnosti, poiskala dopolnjevanja in nazadnje našla sredstva za dostop do trgov znotraj Unije;

| 204. | meni, da je ohranjanje dejavnih in produktivnih državljanov po upokojitvi tudi v gospodarskem interesu Evrope in da izgubo njihovih izkušenj lahko ublažimo s spodbujanjem starejših državljanov, da ostanejo dejavni v manj formalnih strukturah in omrežjih na podlagi lastne državljanske udeležbe in povezovanja z gospodarskimi akterji in univerzami; meni, da bi lahko imela mala in srednja podjetja največ koristi iz takšnega omrežja neformalnih struktur, s katerim se lahko posvetujejo, saj si večina teh podjetij težko privošči te storitve pri svetovalnih službah, ki delujejo v gospodarstvu; poudarja, da se znanje, ki so si ga nabrali starejši državljani, mora posredovati v dobro vseh z vzpostavitvijo omrežja na ravni EU; |
| --- | --- |

204.

meni, da je ohranjanje dejavnih in produktivnih državljanov po upokojitvi tudi v gospodarskem interesu Evrope in da izgubo njihovih izkušenj lahko ublažimo s spodbujanjem starejših državljanov, da ostanejo dejavni v manj formalnih strukturah in omrežjih na podlagi lastne državljanske udeležbe in povezovanja z gospodarskimi akterji in univerzami; meni, da bi lahko imela mala in srednja podjetja največ koristi iz takšnega omrežja neformalnih struktur, s katerim se lahko posvetujejo, saj si večina teh podjetij težko privošči te storitve pri svetovalnih službah, ki delujejo v gospodarstvu; poudarja, da se znanje, ki so si ga nabrali starejši državljani, mora posredovati v dobro vseh z vzpostavitvijo omrežja na ravni EU;

| 205. | poziva Evropsko unijo, da podpre svojo mrežo malih in srednjih podjetij, ki so vodilna sila pri ustvarjanju delovnih mest, z lajšanjem njihovega dostopa do posojil, zlasti s podporo sistemov za kreditna jamstva in z oblikovanjem novih standardiziranih proizvodov, ki bodo omogočili zbiranje posojil ali lastnih sredstev za ta podjetja; poziva Unijo, naj oblikuje jamstveni sklad EU za mala in srednja podjetja; poziva tudi k oceni obstoječih shem financiranja, zlasti programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP), in k prizadevanjem, da bodo posojila, ki jih jamči EU, dostopna podjetjem v vseh državah članicah in k razvoju storitev za mala in srednja podjetja ter strukture za socialni dialog; |
| --- | --- |

205.

poziva Evropsko unijo, da podpre svojo mrežo malih in srednjih podjetij, ki so vodilna sila pri ustvarjanju delovnih mest, z lajšanjem njihovega dostopa do posojil, zlasti s podporo sistemov za kreditna jamstva in z oblikovanjem novih standardiziranih proizvodov, ki bodo omogočili zbiranje posojil ali lastnih sredstev za ta podjetja; poziva Unijo, naj oblikuje jamstveni sklad EU za mala in srednja podjetja; poziva tudi k oceni obstoječih shem financiranja, zlasti programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP), in k prizadevanjem, da bodo posojila, ki jih jamči EU, dostopna podjetjem v vseh državah članicah in k razvoju storitev za mala in srednja podjetja ter strukture za socialni dialog;

| 206. | poziva Unijo, naj si prizadeva za bolj uravnoteženo strukturo financiranja malih in srednjih podjetij; meni, da je treba povečati delež kapitalskih trgov pri financiranju malih in srednjih podjetij; meni, da je treba povečati in spodbuditi delež financiranja malih in srednjih podjetij s pomočjo kapitalskih trgov, tveganega kapitala, zasebnih vlagateljev in javno-zasebnih partnerstev; poziva Komisijo in države članice, naj občutno zmanjšajo birokratski postopek javnega naročanja za mala in srednja podjetja ter birokracijo, kar je bistveno za dobro delovanje teh podjetij; |
| --- | --- |

206.

poziva Unijo, naj si prizadeva za bolj uravnoteženo strukturo financiranja malih in srednjih podjetij; meni, da je treba povečati delež kapitalskih trgov pri financiranju malih in srednjih podjetij; meni, da je treba povečati in spodbuditi delež financiranja malih in srednjih podjetij s pomočjo kapitalskih trgov, tveganega kapitala, zasebnih vlagateljev in javno-zasebnih partnerstev; poziva Komisijo in države članice, naj občutno zmanjšajo birokratski postopek javnega naročanja za mala in srednja podjetja ter birokracijo, kar je bistveno za dobro delovanje teh podjetij;

| 207. | spodbuja ustanovitev specializiranih borz, ki poslujejo izključno z malimi in srednjimi podjetji ter so za njih lahko dostopne, da se olajša proces poslovanja z delnicami; meni, da bi se morala mala in srednja podjetja bolj osredotočiti na delnice, in v skladu s tem predlaga odpravo negativnih davčnih spodbud za obe strani trga, vlagatelje in sam trg; |
| --- | --- |

207.

spodbuja ustanovitev specializiranih borz, ki poslujejo izključno z malimi in srednjimi podjetji ter so za njih lahko dostopne, da se olajša proces poslovanja z delnicami; meni, da bi se morala mala in srednja podjetja bolj osredotočiti na delnice, in v skladu s tem predlaga odpravo negativnih davčnih spodbud za obe strani trga, vlagatelje in sam trg;

| 208. | poziva države članice EU, naj razmislijo o možnosti usklajene obdavčitve malih in srednjih podjetij; meni, da je dokončna vzpostavitev notranjega trga nujna za zagotavljanje čezmejnega financiranja in poslovnih priložnosti za mala in srednja podjetja, da se spodbudi gospodarska oživitev EU; |
| --- | --- |

208.

poziva države članice EU, naj razmislijo o možnosti usklajene obdavčitve malih in srednjih podjetij; meni, da je dokončna vzpostavitev notranjega trga nujna za zagotavljanje čezmejnega financiranja in poslovnih priložnosti za mala in srednja podjetja, da se spodbudi gospodarska oživitev EU;

| 209. | poudarja, da je zelo zaželeno, da se vzpostavi naravna povezava med industrijo in inovacijami ter posledično izobraževanjem; inovatorji, vključno z malimi in srednjimi podjetji, morajo biti v ospredju naložb na evropski in nacionalni ravni. Poudarja, da novoustanovljena inovacijska mala in srednja podjetja po definiciji predstavljajo profil visokega tveganja in bankrota, zato je treba v celoti premisliti o njihovem financiranju in z njim povezanimi dejavnostmi. Poudarja, da je treba zlasti za novoustanovljena inovacijska podjetja vzpostaviti sisteme kreditnih jamstev, saj so v težkem položaju glede pridobitve financiranja pri bankah; |
| --- | --- |

209.

poudarja, da je zelo zaželeno, da se vzpostavi naravna povezava med industrijo in inovacijami ter posledično izobraževanjem; inovatorji, vključno z malimi in srednjimi podjetji, morajo biti v ospredju naložb na evropski in nacionalni ravni. Poudarja, da novoustanovljena inovacijska mala in srednja podjetja po definiciji predstavljajo profil visokega tveganja in bankrota, zato je treba v celoti premisliti o njihovem financiranju in z njim povezanimi dejavnostmi. Poudarja, da je treba zlasti za novoustanovljena inovacijska podjetja vzpostaviti sisteme kreditnih jamstev, saj so v težkem položaju glede pridobitve financiranja pri bankah;

| 210. | predlaga, da bi morala Komisija ustanoviti projekt „Eno malo ali srednje podjetje – eno delovno mesto“ z vzpostavitvijo novega finančnega instrumenta na ravni EU, da se spodbudijo dejavnosti malih in srednjih podjetij v Uniji; meni, da bi morali bolj uravnotežiti strukturo financiranja malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

210.

predlaga, da bi morala Komisija ustanoviti projekt „Eno malo ali srednje podjetje – eno delovno mesto“ z vzpostavitvijo novega finančnega instrumenta na ravni EU, da se spodbudijo dejavnosti malih in srednjih podjetij v Uniji; meni, da bi morali bolj uravnotežiti strukturo financiranja malih in srednjih podjetij.

| 211. | poziva k reformi akta o malih podjetjih, vključno z zavezujočimi določbami, ki se morajo uporabljati v vseh državah članicah, in k oblikovanju novega socialnega akta o malih podjetjih, ki bi bil nujna okrepitev evropskega socialnega tržnega gospodarstva v obdobju po krizi; |
| --- | --- |

211.

poziva k reformi akta o malih podjetjih, vključno z zavezujočimi določbami, ki se morajo uporabljati v vseh državah članicah, in k oblikovanju novega socialnega akta o malih podjetjih, ki bi bil nujna okrepitev evropskega socialnega tržnega gospodarstva v obdobju po krizi;

| 212. | priporoča vzpostavitev sistema vse na enem mestu; takšen sistem je potreben za vsa upravna vprašanja za mala in srednja podjetja. Meni, da je zmanjšanje upravnih bremen malih in srednjih podjetij zelo pomembno, prav tako uvedba socialnega vidika v zakonodaji, ki zadeva ta podjetja. Verjame, da bi morala Evropa postati regija, ki je v svetu najbolj prijazna do malih srednjih podjetij; |
| --- | --- |

212.

priporoča vzpostavitev sistema vse na enem mestu; takšen sistem je potreben za vsa upravna vprašanja za mala in srednja podjetja. Meni, da je zmanjšanje upravnih bremen malih in srednjih podjetij zelo pomembno, prav tako uvedba socialnega vidika v zakonodaji, ki zadeva ta podjetja. Verjame, da bi morala Evropa postati regija, ki je v svetu najbolj prijazna do malih srednjih podjetij;

Razvoj

| 213. | ugotavlja, da čeprav se zdi, da so nekatere države v vzponu in države v razvoju že premagale najhujšo krizo, je bilo 40 % držav v razvoju vseeno zelo izpostavljenih učinkom finančne krize, zaradi česar bo 90 milijonov ljudi pahnjenih v revščino; |
| --- | --- |

213.

ugotavlja, da čeprav se zdi, da so nekatere države v vzponu in države v razvoju že premagale najhujšo krizo, je bilo 40 % držav v razvoju vseeno zelo izpostavljenih učinkom finančne krize, zaradi česar bo 90 milijonov ljudi pahnjenih v revščino;

| 214. | poziva, naj se ponovno potrdi zaveza, da je treba 0,7 % BND držav članic nameniti za razvojno pomoč, ter naj se preuči možnost dodatnih inovativnih virov financiranja za zapolnitev vrzeli, ki je nastala zardi krčenja gospodarstev držav v razvoju; |
| --- | --- |

214.

poziva, naj se ponovno potrdi zaveza, da je treba 0,7 % BND držav članic nameniti za razvojno pomoč, ter naj se preuči možnost dodatnih inovativnih virov financiranja za zapolnitev vrzeli, ki je nastala zardi krčenja gospodarstev držav v razvoju;

| 215. | poziva evropska podjetja, zlasti multinacionalna, naj zagotovijo socialno odgovornost svojih podpogodbenih izvajalcev v proizvodni verigi; |
| --- | --- |

215.

poziva evropska podjetja, zlasti multinacionalna, naj zagotovijo socialno odgovornost svojih podpogodbenih izvajalcev v proizvodni verigi;

Upravljanje na svetovni ravni

| 216. | priznava pomanjkljivosti in težave, ki jih povzroča pomanjkanje pravno zavezujočih pristojnosti ter povezanosti svetovnih finančnih in gospodarskih institucij; zato pozdravlja pobude za to, da se z reformami izboljšajo učinkovitost, globalni doseg in odgovornost Mednarodnega denarnega sklada in drugih institucij OZN, da se jim lahko podeli mandat za delovanje v smislu povezovalne platforme za pobude o usklajevanju gospodarskega in finančnega sektorja ter po potrebi tudi pooblastila za oblikovanje pravno zavezujočih pravil v obliki mednarodnih konvencij; |
| --- | --- |

216.

priznava pomanjkljivosti in težave, ki jih povzroča pomanjkanje pravno zavezujočih pristojnosti ter povezanosti svetovnih finančnih in gospodarskih institucij; zato pozdravlja pobude za to, da se z reformami izboljšajo učinkovitost, globalni doseg in odgovornost Mednarodnega denarnega sklada in drugih institucij OZN, da se jim lahko podeli mandat za delovanje v smislu povezovalne platforme za pobude o usklajevanju gospodarskega in finančnega sektorja ter po potrebi tudi pooblastila za oblikovanje pravno zavezujočih pravil v obliki mednarodnih konvencij;

| 217. | meni, da globalni izzivi EU vključujejo tudi vprašanje o uravnoteženju njene gospodarske moči z ugledom v svetovnem okviru in z možnostjo zastopanja enotnega stališča; meni, da mora biti eden ključnih projektov zunanje politike EU prizadevanje za reformo OZN in z njo povezanih institucij ter njihovo preoblikovanje v globalne institucije, ki bodo imele resničen politični vpliv na obravnavanje mednarodno pomembnih vprašanj, kot so podnebne spremembe, finančni nadzor in finančna ureditev, zmanjšanje revščine in razvojni cilji tisočletja; |
| --- | --- |

217.

meni, da globalni izzivi EU vključujejo tudi vprašanje o uravnoteženju njene gospodarske moči z ugledom v svetovnem okviru in z možnostjo zastopanja enotnega stališča; meni, da mora biti eden ključnih projektov zunanje politike EU prizadevanje za reformo OZN in z njo povezanih institucij ter njihovo preoblikovanje v globalne institucije, ki bodo imele resničen politični vpliv na obravnavanje mednarodno pomembnih vprašanj, kot so podnebne spremembe, finančni nadzor in finančna ureditev, zmanjšanje revščine in razvojni cilji tisočletja;

| 218. | poziva Evropski svet, naj skliče vrhunsko srečanje skupine G20, ki bo posvečeno samo potrebni reformi upravljanja v svetovnem okviru; |
| --- | --- |

218.

poziva Evropski svet, naj skliče vrhunsko srečanje skupine G20, ki bo posvečeno samo potrebni reformi upravljanja v svetovnem okviru;

| 219. | močno obsoja vlogo davčnih oaz, ki spodbujajo davčne utaje in zlorabe, beg kapitala ter njihovo izkoriščanje; zato poziva države članice, naj si kot prednostno nalogo zadajo boj proti davčnim oazam in zlorabam ter nezakonitemu begu kapitala; poziva Evropsko unijo, naj okrepi svoje delovanje ter proti temu sprejme konkretne in takojšnje ukrepe, na primer sankcije; poziva Svet, naj v okviru Združenih narodov in drugih mednarodnih organov, v katere je vključena Evropska unija in njene države članice, znova vzpostavi načrt za odpravo davčnih oaz; |
| --- | --- |

219.

močno obsoja vlogo davčnih oaz, ki spodbujajo davčne utaje in zlorabe, beg kapitala ter njihovo izkoriščanje; zato poziva države članice, naj si kot prednostno nalogo zadajo boj proti davčnim oazam in zlorabam ter nezakonitemu begu kapitala; poziva Evropsko unijo, naj okrepi svoje delovanje ter proti temu sprejme konkretne in takojšnje ukrepe, na primer sankcije; poziva Svet, naj v okviru Združenih narodov in drugih mednarodnih organov, v katere je vključena Evropska unija in njene države članice, znova vzpostavi načrt za odpravo davčnih oaz;

| 220. | priporoča, da si je treba hkrati z izboljšanjem upravljanja in delovanja Baselskega odbora za bančni nadzor prizadevati za okrepitev mednarodne ureditve upravljanja drugih tržnih segmentov; predlaga, naj pravila Baselskega odbora za bančni nadzor stopijo v veljavo v obliki mednarodnih pogodb; |
| --- | --- |

220.

priporoča, da si je treba hkrati z izboljšanjem upravljanja in delovanja Baselskega odbora za bančni nadzor prizadevati za okrepitev mednarodne ureditve upravljanja drugih tržnih segmentov; predlaga, naj pravila Baselskega odbora za bančni nadzor stopijo v veljavo v obliki mednarodnih pogodb;

| 221. | je seznanjen z napredkom, ki sta ga na področju davčnega upravljanja dosegli Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in skupina G20, vendar zagovarja nujne in odločne ukrepe za okrepitev pravnih in gospodarskih posledic, povezanih s črno listo nekooperativnih jurisdikcij, ki jo je pripravila OECD; poziva k hitrim in praktičnim ukrepom za samodejno in večstransko izmenjavo informacij kot standardnega postopka v svetovnem okviru, da se okrepita davčna preglednost ter preprečevanje goljufij in davčnih utaj; |
| --- | --- |

221.

je seznanjen z napredkom, ki sta ga na področju davčnega upravljanja dosegli Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in skupina G20, vendar zagovarja nujne in odločne ukrepe za okrepitev pravnih in gospodarskih posledic, povezanih s črno listo nekooperativnih jurisdikcij, ki jo je pripravila OECD; poziva k hitrim in praktičnim ukrepom za samodejno in večstransko izmenjavo informacij kot standardnega postopka v svetovnem okviru, da se okrepita davčna preglednost ter preprečevanje goljufij in davčnih utaj;

| 222. | predlaga, da Evropska unija po začetku veljave Lizbonske pogodbe postane neposredna podpisnica konvencij Mednarodne organizacije dela in podpiše vse konvencije, ki jih je do zdaj sprejela ta organizacija; |
| --- | --- |

222.

predlaga, da Evropska unija po začetku veljave Lizbonske pogodbe postane neposredna podpisnica konvencij Mednarodne organizacije dela in podpiše vse konvencije, ki jih je do zdaj sprejela ta organizacija;

Sklep

| 223. | podaja zaključek, da potrebujemo več Evrope; meni, da nujno potrebujemo politične in intelektualne voditelje, ki bodo evropskemu projektu dali nov zagon; meni, da mora Komisija v celoti izkoristiti svoje pravice sprožanja pobud na področju deljenih pristojnosti, zlasti na področju energetske politike, da se EU okrepi za prihodnje izzive; meni, da je treba dokončati projekt ekološko in socialno prijaznega notranjega trga, ki je temelj Unije; odločno poziva k okrepitvi mehanizmov za gospodarsko upravljanje v Uniji, zlasti kar zadeva večjo odgovornost, boljše krizno upravljanje ter boljše usklajevanje gospodarske politike in politike zaposlovanja; ocenjuje, da je treba hitro nadaljevati z izvajanjem načrta finančne in nadzorne reforme, pri čemer je treba obravnavati ne le pomanjkljivosti, ki so se pokazale med krizo, ampak tudi potrebo po oblikovanju finančnega sistema, ki podpira realno gospodarstvo, prispeva k finančni stabilnosti in spodbuja gospodarsko rast, dolgoročne naložbe, ustvarjanje delovnih mest, socialno kohezijo in preprečuje revščino; meni, da je treba preoblikovati davčne sisteme na pošten način, ki preprečuje nastanek prevelikih razlik in spodbuja socialno pravičnost, podjetniški duh in inovativnost; poziva k oživitvi trajnostnega socialnega tržnega gospodarstva in njegovih vrednot; |
| --- | --- |

223.

podaja zaključek, da potrebujemo več Evrope; meni, da nujno potrebujemo politične in intelektualne voditelje, ki bodo evropskemu projektu dali nov zagon; meni, da mora Komisija v celoti izkoristiti svoje pravice sprožanja pobud na področju deljenih pristojnosti, zlasti na področju energetske politike, da se EU okrepi za prihodnje izzive; meni, da je treba dokončati projekt ekološko in socialno prijaznega notranjega trga, ki je temelj Unije; odločno poziva k okrepitvi mehanizmov za gospodarsko upravljanje v Uniji, zlasti kar zadeva večjo odgovornost, boljše krizno upravljanje ter boljše usklajevanje gospodarske politike in politike zaposlovanja; ocenjuje, da je treba hitro nadaljevati z izvajanjem načrta finančne in nadzorne reforme, pri čemer je treba obravnavati ne le pomanjkljivosti, ki so se pokazale med krizo, ampak tudi potrebo po oblikovanju finančnega sistema, ki podpira realno gospodarstvo, prispeva k finančni stabilnosti in spodbuja gospodarsko rast, dolgoročne naložbe, ustvarjanje delovnih mest, socialno kohezijo in preprečuje revščino; meni, da je treba preoblikovati davčne sisteme na pošten način, ki preprečuje nastanek prevelikih razlik in spodbuja socialno pravičnost, podjetniški duh in inovativnost; poziva k oživitvi trajnostnega socialnega tržnega gospodarstva in njegovih vrednot;

| 224. | v okviru posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo je zavezan k izpolnjevanju ciljev, predvidenih v mandatu tega odbora, ob tesnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti EU z namenom sprejetja skupnih priporočil; |
| --- | --- |

224.

v okviru posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo je zavezan k izpolnjevanju ciljev, predvidenih v mandatu tega odbora, ob tesnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti EU z namenom sprejetja skupnih priporočil;

*

* *

| 225. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, predsedniku Evropskega sveta, predsedniku Euroskupine, Evropski centralni banki, Ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic kot tudi socialnim partnerjem. |
| --- | --- |

225.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, predsedniku Evropskega sveta, predsedniku Euroskupine, Evropski centralni banki, Ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic kot tudi socialnim partnerjem.

---

(1)  UL C 230 E, 26.8.2010, str. 11.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/41

---

Sreda, 20. oktober 2010Izboljšanje gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočju

P7_TA(2010)0377

Resolucija Evropskega parlamenta s priporočili Komisiji z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočju (2010/2099(INI))

2012/C 70 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 121, 126, 136, 138 in 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter protokolov (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in (št. 14) o euroskupini, ki sta priložena k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 121, 126, 136, 138 in 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter protokolov (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in (št. 14) o euroskupini, ki sta priložena k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije o okrepitvi usklajevanja ekonomskih politik z dne 12. maja 2010 (KOM(2010)0250) in z dne 30. junija 2010 o usklajevanju gospodarskih politik za stabilnost, rast in delovna mesta – kako izboljšati gospodarsko upravljanje EU (KOM(2010)0367), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije o okrepitvi usklajevanja ekonomskih politik z dne 12. maja 2010 (KOM(2010)0250) in z dne 30. junija 2010 o usklajevanju gospodarskih politik za stabilnost, rast in delovna mesta – kako izboljšati gospodarsko upravljanje EU (KOM(2010)0367),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 27. aprila 2010 za priporočilo Sveta o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije: Del I integriranih smernic strategije Evropa 2020 (SEC(2010)0488), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 27. aprila 2010 za priporočilo Sveta o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije: Del I integriranih smernic strategije Evropa 2020 (SEC(2010)0488),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 27. aprila 2010 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0193) in svojega stališča z dne 8. septembra 2010 (1) na to temo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 27. aprila 2010 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0193) in svojega stališča z dne 8. septembra 2010 (1) na to temo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. septembra 2010, v katerih je bil odobren ostrejši nadzor nad gospodarskimi in proračunskimi politikami (evropski semester), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. septembra 2010, v katerih je bil odobren ostrejši nadzor nad gospodarskimi in proračunskimi politikami (evropski semester),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. in 10. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. in 10. maja 2010,

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev držav oziroma vlad euroobmočja z dne 7. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev držav oziroma vlad euroobmočja z dne 7. maja 2010,

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev držav in vlad euroobmočja z dne 25. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev držav in vlad euroobmočja z dne 25. marca 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. in 26. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. in 26. marca 2010,

| — | ob upoštevanju izjave o podpori držav članic euroobmočja Grčiji z dne 11. aprila 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o podpori držav članic euroobmočja Grčiji z dne 11. aprila 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov zasedanja Sveta z dne 16. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov zasedanja Sveta z dne 16. marca 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov euroskupine o nadzoru nad konkurenčnostjo znotraj euroobmočja in makroekonomskih neravnovesjih z dne 15. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov euroskupine o nadzoru nad konkurenčnostjo znotraj euroobmočja in makroekonomskih neravnovesjih z dne 15. marca 2010,

| — | ob upoštevanju dokumenta euroskupine o izhodnih strategijah in kratkoročnih prednostnih nalogah politik v strategiji Evropa 2020: posledice za euroobmočje z dne 15. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta euroskupine o izhodnih strategijah in kratkoročnih prednostnih nalogah politik v strategiji Evropa 2020: posledice za euroobmočje z dne 15. marca 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 22. in 23. marca 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 22. in 23. marca 2005,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 23. in 24. marca 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 23. in 24. marca 2000,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega sveta z dne 13. decembra 1997 o usklajevanju gospodarske politike v tretji fazi EMU ter členov 109 in člena 109b [Pogodbe ES], |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega sveta z dne 13. decembra 1997 o usklajevanju gospodarske politike v tretji fazi EMU ter členov 109 in člena 109b [Pogodbe ES],

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega sveta o paktu stabilnosti in rasti z dne 17. junija 1997 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega sveta o paktu stabilnosti in rasti z dne 17. junija 1997 (7),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega sveta o rasti in zaposlovanju z dne 16. junija 1997 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega sveta o rasti in zaposlovanju z dne 16. junija 1997 (8),

| — | ob upoštevanju dokumenta Evropske centralne banke o krepitvi gospodarskega upravljanja v euroobmočju z dne 10. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Evropske centralne banke o krepitvi gospodarskega upravljanja v euroobmočju z dne 10. junija 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o kakovosti statističnih podatkov Unije in okrepljeni revizijski pristojnosti Komisije (Eurostat) z dne 17. junija 2010 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o kakovosti statističnih podatkov Unije in okrepljeni revizijski pristojnosti Komisije (Eurostat) z dne 17. junija 2010 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o gospodarskem upravljanju z dne 16. junija 2010 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o gospodarskem upravljanju z dne 16. junija 2010 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o poročilu o letni izjavi o območju eura 2009 in javnih financah (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o poročilu o letni izjavi o območju eura 2009 in javnih financah (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o strategiji Evropa 2020 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o strategiji Evropa 2020 (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi (13),

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za ustavne zadeve (A7-0282/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za ustavne zadeve (A7-0282/2010),

| A. | ker je nedavni gospodarski razvoj jasno pokazal, da usklajevanje gospodarske politike v Uniji, zlasti v euroobmočju, ni bilo dovolj učinkovito in da države članice kljub obveznostim iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) svojih gospodarskih politik niso obravnavale kot zadevo skupnega pomena ter jih v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe in ob upoštevanju bistvene vloge Komisije pri postopku nadzora niso uskladile znotraj Sveta, |
| --- | --- |

A.

ker je nedavni gospodarski razvoj jasno pokazal, da usklajevanje gospodarske politike v Uniji, zlasti v euroobmočju, ni bilo dovolj učinkovito in da države članice kljub obveznostim iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) svojih gospodarskih politik niso obravnavale kot zadevo skupnega pomena ter jih v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe in ob upoštevanju bistvene vloge Komisije pri postopku nadzora niso uskladile znotraj Sveta,

| B. | ker niti sedanji okvir gospodarskega upravljanja in nadzora niti regulativni okvir za finančne storitve nista zagotovila dovolj stabilnosti in rasti, |
| --- | --- |

B.

ker niti sedanji okvir gospodarskega upravljanja in nadzora niti regulativni okvir za finančne storitve nista zagotovila dovolj stabilnosti in rasti,

| C. | ker je odločilnega pomena, da presežemo zgolj začasne ukrepe za stabilizacijo euroobmočja, |
| --- | --- |

C.

ker je odločilnega pomena, da presežemo zgolj začasne ukrepe za stabilizacijo euroobmočja,

| D. | ker je treba ob spoštovanju načela subsidiarnosti in upoštevanju posebnih zahtev euroobmočja ter izkušenj, ki jih je treba potegniti iz nedavne gospodarske krize, okrepiti gospodarsko usklajevanje in nadzor na ravni Unije, ne da bi pri tem škodovali integriteti Evropske unije, obenem pa bi bilo treba zagotoviti enako obravnavanje držav članic, |
| --- | --- |

D.

ker je treba ob spoštovanju načela subsidiarnosti in upoštevanju posebnih zahtev euroobmočja ter izkušenj, ki jih je treba potegniti iz nedavne gospodarske krize, okrepiti gospodarsko usklajevanje in nadzor na ravni Unije, ne da bi pri tem škodovali integriteti Evropske unije, obenem pa bi bilo treba zagotoviti enako obravnavanje držav članic,

| E. | ker bi bilo treba po vsej Uniji okrepiti gospodarsko usklajevanje, glede na to, da je lahko gospodarska stabilnost Unije odvisna od razmer v eni od njenih držav in da med vsemi državami članicami vlada visoka soodvisnost zaradi notranjega trga, poleg tega pa se moramo pripraviti na razširitev euroobmočja, |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba po vsej Uniji okrepiti gospodarsko usklajevanje, glede na to, da je lahko gospodarska stabilnost Unije odvisna od razmer v eni od njenih držav in da med vsemi državami članicami vlada visoka soodvisnost zaradi notranjega trga, poleg tega pa se moramo pripraviti na razširitev euroobmočja,

| F. | ker bi moralo vseh 27 držav članic, kolikor je to mogoče, do največje možne mere slediti predlogom ekonomskega upravljanja, ob zavedanju, da bo za države članice izven euroobmočja ta proces deloma prostovoljen, |
| --- | --- |

F.

ker bi moralo vseh 27 držav članic, kolikor je to mogoče, do največje možne mere slediti predlogom ekonomskega upravljanja, ob zavedanju, da bo za države članice izven euroobmočja ta proces deloma prostovoljen,

| G. | ker Lizbonska pogodba spreminja nekdanjo „metodo Skupnosti“, jo prilagaja in krepi ter tako iz nje ustvarja „metodo Unije“, katere bistveni elementi so:






  — | Evropski svet določa splošne politične usmeritve in prednostne naloge, |
| --- | --- | --- |

G.

ker Lizbonska pogodba spreminja nekdanjo „metodo Skupnosti“, jo prilagaja in krepi ter tako iz nje ustvarja „metodo Unije“, katere bistveni elementi so:

—

Evropski svet določa splošne politične usmeritve in prednostne naloge,

| — | Komisija uveljavlja splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude, |
| --- | --- |

—

Komisija uveljavlja splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude,

| — | Evropski parlament in Svet skupaj opravljata zakonodajno in proračunsko funkcijo na podlagi predlogov Komisije, |
| --- | --- |

—

Evropski parlament in Svet skupaj opravljata zakonodajno in proračunsko funkcijo na podlagi predlogov Komisije,

| H. | ker bi moralo novo okrepljeno gospodarsko upravljanje v celoti upoštevati in okrepiti evropsko načelo solidarnosti kot osnovni pogoj zmožnosti euroobmočja za odzivanje na nesimetrične pretrese in špekulativne napade, |
| --- | --- |

H.

ker bi moralo novo okrepljeno gospodarsko upravljanje v celoti upoštevati in okrepiti evropsko načelo solidarnosti kot osnovni pogoj zmožnosti euroobmočja za odzivanje na nesimetrične pretrese in špekulativne napade,

| I. | ker je sedanja gospodarska kriza v Uniji kriza solventnosti, ki se je sprva izrazila kot kriza likvidnosti, česar na dolgi rok ne moremo rešiti samo s tem, da že tako močno zadolženim državam dodajamo nove dolge v kombinaciji s pospešenimi načrti za fiskalno konsolidacijo, |
| --- | --- |

I.

ker je sedanja gospodarska kriza v Uniji kriza solventnosti, ki se je sprva izrazila kot kriza likvidnosti, česar na dolgi rok ne moremo rešiti samo s tem, da že tako močno zadolženim državam dodajamo nove dolge v kombinaciji s pospešenimi načrti za fiskalno konsolidacijo,

| J. | ker ima politika zaposlovanja osrednjo vlogo pri spodbujanju rasti in konkurenčnosti v evropskem socialno-tržnem gospodarstvu s preprečevanjem makroekonomskih neravnotežij in zagotavljanjem socialne vključenosti in prerazdelitve dohodka, |
| --- | --- |

J.

ker ima politika zaposlovanja osrednjo vlogo pri spodbujanju rasti in konkurenčnosti v evropskem socialno-tržnem gospodarstvu s preprečevanjem makroekonomskih neravnotežij in zagotavljanjem socialne vključenosti in prerazdelitve dohodka,

| K. | ker je treba spoštovati vlogo Komisije in Evropske centralne banke (ECB) na podlagi PDEU, |
| --- | --- |

K.

ker je treba spoštovati vlogo Komisije in Evropske centralne banke (ECB) na podlagi PDEU,

| L. | ker je popolnoma neodvisna ECB nujen pogoj za stabilen euro, nizko inflacijo in ugodne pogoje za financiranje rasti in delovnih mest, |
| --- | --- |

L.

ker je popolnoma neodvisna ECB nujen pogoj za stabilen euro, nizko inflacijo in ugodne pogoje za financiranje rasti in delovnih mest,

| M. | ker je treba posvetiti več pozornosti implicitnim obveznostim in zunajbilančnim operacijam, ki bi utegnile srednje- in dolgoročno povečati javni dolg in zmanjšati preglednost, |
| --- | --- |

M.

ker je treba posvetiti več pozornosti implicitnim obveznostim in zunajbilančnim operacijam, ki bi utegnile srednje- in dolgoročno povečati javni dolg in zmanjšati preglednost,

| N. | ker morajo oblikovalci politike prepoznati skupne gospodarske in socialne izzive, s katerimi se soočajo evropska gospodarstva, in se z njimi usklajeno spoprijeti, |
| --- | --- |

N.

ker morajo oblikovalci politike prepoznati skupne gospodarske in socialne izzive, s katerimi se soočajo evropska gospodarstva, in se z njimi usklajeno spoprijeti,

| O. | ker bo večja udeležba socialnih partnerjev na nacionalni in evropski ravni pripomogla k boljšemu prevzemanju odgovornosti za izvajanje gospodarskega upravljanja in splošne strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

O.

ker bo večja udeležba socialnih partnerjev na nacionalni in evropski ravni pripomogla k boljšemu prevzemanju odgovornosti za izvajanje gospodarskega upravljanja in splošne strategije Evropa 2020,

| P. | ker bi bilo treba oblikovati stalen mehanizem za reševanje kriz, ki bi vključeval postopke za prestrukturiranje dolgov ali regulirano nesolventnost, da bi v primeru krize zaradi državnega ali zasebnega dolga ohranili finančno stabilnost ter obvarovali neodvisnost Evropske centralne banke, |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo treba oblikovati stalen mehanizem za reševanje kriz, ki bi vključeval postopke za prestrukturiranje dolgov ali regulirano nesolventnost, da bi v primeru krize zaradi državnega ali zasebnega dolga ohranili finančno stabilnost ter obvarovali neodvisnost Evropske centralne banke,

| Q. | ker sedanja pravila pakta stabilnosti in rasti v kombinaciji s slabim izvrševanjem niso zadostovala za zagotovitev trdnih fiskalnih in širših makroekonomskih politik; ker je treba fiskalni in makroekonomski okvir EU okrepiti s strožjim izvajanjem preventivnih ukrepov, sankcij in pobud na podlagi pravil, |
| --- | --- |

Q.

ker sedanja pravila pakta stabilnosti in rasti v kombinaciji s slabim izvrševanjem niso zadostovala za zagotovitev trdnih fiskalnih in širših makroekonomskih politik; ker je treba fiskalni in makroekonomski okvir EU okrepiti s strožjim izvajanjem preventivnih ukrepov, sankcij in pobud na podlagi pravil,

| R. | ker je za prezadolžene države ponovno uravnoteženje javnih financ nujno potreben cilj, vendar samo po sebi to ne bo rešilo težave gospodarskih neravnovesij med državami v euroobmočju ali širše v Uniji, |
| --- | --- |

R.

ker je za prezadolžene države ponovno uravnoteženje javnih financ nujno potreben cilj, vendar samo po sebi to ne bo rešilo težave gospodarskih neravnovesij med državami v euroobmočju ali širše v Uniji,

| S. | ker je evropski socialni model prednost za svetovno konkurenco, ki so jo oslabile razlike v gospodarski konkurenčnosti med državami članicami, |
| --- | --- |

S.

ker je evropski socialni model prednost za svetovno konkurenco, ki so jo oslabile razlike v gospodarski konkurenčnosti med državami članicami,

| T. | ker se znanje, kapital in inovacije, v manjši meri pa tudi delo, pogosto stekajo v nekatere regije ter bi bilo treba v skladu s cilji strategije Evropa 2020 dodatno razviti mehanizme finančne solidarnosti EU, zlasti za raziskave, razvoj, usposabljanje ter obstoječe pobude za sodelovanje na področju izobraževanja, pa tudi za zeleno in nizkoogljično gospodarstvo, katerega cilj bo spodbujanje inovacij, teritorialne in socialne kohezije ter gospodarske rasti, |
| --- | --- |

T.

ker se znanje, kapital in inovacije, v manjši meri pa tudi delo, pogosto stekajo v nekatere regije ter bi bilo treba v skladu s cilji strategije Evropa 2020 dodatno razviti mehanizme finančne solidarnosti EU, zlasti za raziskave, razvoj, usposabljanje ter obstoječe pobude za sodelovanje na področju izobraževanja, pa tudi za zeleno in nizkoogljično gospodarstvo, katerega cilj bo spodbujanje inovacij, teritorialne in socialne kohezije ter gospodarske rasti,

| U. | ker se Unija srečuje z ostro konkurenco držav v vzponu, trdne javne finance pa so bistvene za spodbuditev novih priložnosti, inovacij, gospodarske rasti in oblikovanje evropske družbe znanja, |
| --- | --- |

U.

ker se Unija srečuje z ostro konkurenco držav v vzponu, trdne javne finance pa so bistvene za spodbuditev novih priložnosti, inovacij, gospodarske rasti in oblikovanje evropske družbe znanja,

| V. | ker je verjetno, da bo imela proračunska konsolidacija negativne posledice za javne storitve in socialno varnost, |
| --- | --- |

V.

ker je verjetno, da bo imela proračunska konsolidacija negativne posledice za javne storitve in socialno varnost,

| W. | ker so gospodarska rast in vzdržne javne finance osnovni pogoj za gospodarsko in socialno stabilnost, dolgoročno fiskalno konsolidacijo ter blaginjo, |
| --- | --- |

W.

ker so gospodarska rast in vzdržne javne finance osnovni pogoj za gospodarsko in socialno stabilnost, dolgoročno fiskalno konsolidacijo ter blaginjo,

| X. | ker je fiskalna politika številnih držav pogosto prociklična, srednjeročni proračunski cilji iz pakta stabilnosti in rasti za vsako državo članico pa se pogosto ne izvršujejo strogo oziroma se ne izvajajo, |
| --- | --- |

X.

ker je fiskalna politika številnih držav pogosto prociklična, srednjeročni proračunski cilji iz pakta stabilnosti in rasti za vsako državo članico pa se pogosto ne izvršujejo strogo oziroma se ne izvajajo,

| Y. | ker ima politika zaposlovanja osrednjo vlogo pri zagotavljanju delovno intenzivne rasti in konkurenčnosti evropskega gospodarstva, zlasti glede na to, da se prebivalstvo stara, |
| --- | --- |

Y.

ker ima politika zaposlovanja osrednjo vlogo pri zagotavljanju delovno intenzivne rasti in konkurenčnosti evropskega gospodarstva, zlasti glede na to, da se prebivalstvo stara,

| Z. | ker je dokončanje notranjega trga, kot ga podpira Montijevo poročilo, bistveno za primerno evropsko gospodarsko upravljanje (14), |
| --- | --- |

Z.

ker je dokončanje notranjega trga, kot ga podpira Montijevo poročilo, bistveno za primerno evropsko gospodarsko upravljanje (14),

| AA. | ker lahko nevzdržnost financ ter čezmeren skupni (javni in zasebni) dolg posamezne države članice vplivata na celotno Unijo; ker si je treba prizadevati za ustrezno ravnovesje med naložbami v trajnostno rast, ki ustvarja delovna mesta, ter preprečevanjem čezmernega primanjkljaja v gospodarskem ciklu v skladu z obveznostmi in smernicami na ravni Unije, pri tem pa upoštevati socialno kohezijo ter interes prihodnjih generacij, zato da bi povrnili zaupanje v evropske javne finance, |
| --- | --- |

AA.

ker lahko nevzdržnost financ ter čezmeren skupni (javni in zasebni) dolg posamezne države članice vplivata na celotno Unijo; ker si je treba prizadevati za ustrezno ravnovesje med naložbami v trajnostno rast, ki ustvarja delovna mesta, ter preprečevanjem čezmernega primanjkljaja v gospodarskem ciklu v skladu z obveznostmi in smernicami na ravni Unije, pri tem pa upoštevati socialno kohezijo ter interes prihodnjih generacij, zato da bi povrnili zaupanje v evropske javne finance,

| AB. | ker je treba proces zmanjševanja dolgoročnih primanjkljajev kombinirati z drugimi prizadevanji za spodbujanje gospodarstva, na primer z boljšimi pogoji za naložbe, boljšim in bolj razvitim notranjim trgom, ki bo omogočal več priložnosti, ter večjo konkurenčnostjo, |
| --- | --- |

AB.

ker je treba proces zmanjševanja dolgoročnih primanjkljajev kombinirati z drugimi prizadevanji za spodbujanje gospodarstva, na primer z boljšimi pogoji za naložbe, boljšim in bolj razvitim notranjim trgom, ki bo omogočal več priložnosti, ter večjo konkurenčnostjo,

| AC. | ker je treba priznati, da so politike, ki se financirajo iz proračuna EU, vključno s kohezijsko politiko, pomembne za gospodarsko rast in večjo konkurenčnost EU, |
| --- | --- |

AC.

ker je treba priznati, da so politike, ki se financirajo iz proračuna EU, vključno s kohezijsko politiko, pomembne za gospodarsko rast in večjo konkurenčnost EU,

| AD. | ker se je v nedavni gospodarski krizi pokazalo, da so se prevelike makroekonomske razlike in razlike v konkurenčnosti ter fiskalna neravnovesja in neravnovesja med tekočimi računi znotraj euroobmočja, pa tudi širše v Uniji, v letih pred krizo neprekinjeno večale zaradi pomanjkanja okrepljenega gospodarskega usklajevanja in nadzora ter bi se bilo treba celovito spoprijeti z njimi, |
| --- | --- |

AD.

ker se je v nedavni gospodarski krizi pokazalo, da so se prevelike makroekonomske razlike in razlike v konkurenčnosti ter fiskalna neravnovesja in neravnovesja med tekočimi računi znotraj euroobmočja, pa tudi širše v Uniji, v letih pred krizo neprekinjeno večale zaradi pomanjkanja okrepljenega gospodarskega usklajevanja in nadzora ter bi se bilo treba celovito spoprijeti z njimi,

| AE. | ker Evropski parlament že leta poziva k izboljšanju gospodarskega upravljanja tako v Uniji kot pri zunanjem zastopanju EU v mednarodnih gospodarskih in monetarnih forumih, |
| --- | --- |

AE.

ker Evropski parlament že leta poziva k izboljšanju gospodarskega upravljanja tako v Uniji kot pri zunanjem zastopanju EU v mednarodnih gospodarskih in monetarnih forumih,

| AF. | ker mora krepitev gospodarskega upravljanja potekati vzporedno s krepitvijo demokratične legitimnosti evropskega upravljanja, kar je treba doseči z odločnejšo in bolj pravočasno udeležbo Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov v tem procesu, poleg tega pa je potrebno nadaljnje usklajevanje med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v duhu vzajemnega spoštovanja, |
| --- | --- |

AF.

ker mora krepitev gospodarskega upravljanja potekati vzporedno s krepitvijo demokratične legitimnosti evropskega upravljanja, kar je treba doseči z odločnejšo in bolj pravočasno udeležbo Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov v tem procesu, poleg tega pa je potrebno nadaljnje usklajevanje med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v duhu vzajemnega spoštovanja,

| AG. | ker so bile odločitve, sprejete spomladi 2010 za ohranitev stabilnosti evra, samo začasne rešitve ter jih bo treba podpreti z ukrepi politike na nacionalni ravni in okrepljenim okvirjem gospodarskega upravljanja na ravni EU, zlasti v državah članicah euroobmočja, |
| --- | --- |

AG.

ker so bile odločitve, sprejete spomladi 2010 za ohranitev stabilnosti evra, samo začasne rešitve ter jih bo treba podpreti z ukrepi politike na nacionalni ravni in okrepljenim okvirjem gospodarskega upravljanja na ravni EU, zlasti v državah članicah euroobmočja,

| AH. | ker mora vsako izboljšanje gospodarskega nadzora in upravljanja temeljiti na točnih in primerljivih statističnih podatkih v zvezi z ustreznimi ekonomskimi politikami in položajem zadevnih držav članic, |
| --- | --- |

AH.

ker mora vsako izboljšanje gospodarskega nadzora in upravljanja temeljiti na točnih in primerljivih statističnih podatkih v zvezi z ustreznimi ekonomskimi politikami in položajem zadevnih držav članic,

| AI. | ker je treba čim prej oblikovati dolgoročno usmerjene ukrepe, če naj bi Evropa postala vodilna globalna akterka in najkonkurenčnejša družba znanja, |
| --- | --- |

AI.

ker je treba čim prej oblikovati dolgoročno usmerjene ukrepe, če naj bi Evropa postala vodilna globalna akterka in najkonkurenčnejša družba znanja,

| AJ. | ker PDEU daje Uniji večja pooblastila za krepitev gospodarskega upravljanja v Uniji in bi bilo treba v celoti izkoristiti njene določbe, obenem pa dolgoročno ne bi smeli izključiti možnosti, da bi se te v prihodnje spremenile, čeprav bi to lahko bilo občutljive narave, |
| --- | --- |

AJ.

ker PDEU daje Uniji večja pooblastila za krepitev gospodarskega upravljanja v Uniji in bi bilo treba v celoti izkoristiti njene določbe, obenem pa dolgoročno ne bi smeli izključiti možnosti, da bi se te v prihodnje spremenile, čeprav bi to lahko bilo občutljive narave,

| AK. | ker morajo morebitne sankcije zaradi kršenja ciljev iz pakta stabilnosti in rasti temeljiti bodisi na premajhni pripravljenosti za spoštovanje ciljev bodisi na kršitvah, nikdar pa na nezmožnosti države članice iz razlogov, ki niso v njeni moči, |
| --- | --- |

AK.

ker morajo morebitne sankcije zaradi kršenja ciljev iz pakta stabilnosti in rasti temeljiti bodisi na premajhni pripravljenosti za spoštovanje ciljev bodisi na kršitvah, nikdar pa na nezmožnosti države članice iz razlogov, ki niso v njeni moči,

| AL. | ker se morajo institucije pripraviti na morebitno potrebo po reviziji Pogodb, |
| --- | --- |

AL.

ker se morajo institucije pripraviti na morebitno potrebo po reviziji Pogodb,

| AM. | ker člen 48 Pogodbe o Evropski uniji Evropskemu parlamentu podeljuje pravico, da vloži predloge za spremembe Pogodb, |
| --- | --- |

AM.

ker člen 48 Pogodbe o Evropski uniji Evropskemu parlamentu podeljuje pravico, da vloži predloge za spremembe Pogodb,

| AN. | ker je treba ustvariti in izvajati obsežno sekundarno zakonodajo, da bi dosegli cilje Unije na tem področju; ker je okrepljeno gospodarsko upravljanje za Unijo na podlagi določb PDEU bistveno, ker bi bilo treba v celoti uporabiti metodo Unije in ker bi bilo treba spoštovati vlogo Evropskega parlamenta in Komisije, da bi spodbujali politike, ki se medsebojno krepijo, |
| --- | --- |

AN.

ker je treba ustvariti in izvajati obsežno sekundarno zakonodajo, da bi dosegli cilje Unije na tem področju; ker je okrepljeno gospodarsko upravljanje za Unijo na podlagi določb PDEU bistveno, ker bi bilo treba v celoti uporabiti metodo Unije in ker bi bilo treba spoštovati vlogo Evropskega parlamenta in Komisije, da bi spodbujali politike, ki se medsebojno krepijo,

| AO. | ker bi morali vsi zakonodajni predlogi podpreti močne spodbude za trajnostne ekonomske politike, ki krepijo rast, preprečevati moralno tveganje, biti v skladu z drugimi instrumenti in pravili EU in čim bolj povečati prednosti eura kot skupne valute euroobmočja ter povrniti zaupanje v evropsko gospodarstvo in euro, |
| --- | --- |

AO.

ker bi morali vsi zakonodajni predlogi podpreti močne spodbude za trajnostne ekonomske politike, ki krepijo rast, preprečevati moralno tveganje, biti v skladu z drugimi instrumenti in pravili EU in čim bolj povečati prednosti eura kot skupne valute euroobmočja ter povrniti zaupanje v evropsko gospodarstvo in euro,

| AP. | ker bi bilo treba okrepiti skladnost med kratko-, srednje- in dolgoročnimi potrebami po javnih naložbah in ker je treba te naložbe, zlasti v infrastrukturo, uporabiti učinkovito in jih dodeliti tako, da bodo upoštevani cilji strategije Evropa 2020, zlasti za raziskave in razvoj ter inovacije in izobraževanje, da bi povečali konkurenčnost in izboljšali produktivnost, okrepili produktivnost, ustvarili delovna mesta ter utrdili notranji trg, |
| --- | --- |

AP.

ker bi bilo treba okrepiti skladnost med kratko-, srednje- in dolgoročnimi potrebami po javnih naložbah in ker je treba te naložbe, zlasti v infrastrukturo, uporabiti učinkovito in jih dodeliti tako, da bodo upoštevani cilji strategije Evropa 2020, zlasti za raziskave in razvoj ter inovacije in izobraževanje, da bi povečali konkurenčnost in izboljšali produktivnost, okrepili produktivnost, ustvarili delovna mesta ter utrdili notranji trg,

| AQ. | ker je treba za spodbujanje gospodarske rasti podjetjem in podjetnikom dejansko omogočiti širjenje, da jim bo 500 milijonov potrošnikov v Uniji zares koristilo; ker je zato treba notranji trg storitev razviti do konca, |
| --- | --- |

AQ.

ker je treba za spodbujanje gospodarske rasti podjetjem in podjetnikom dejansko omogočiti širjenje, da jim bo 500 milijonov potrošnikov v Uniji zares koristilo; ker je zato treba notranji trg storitev razviti do konca,

| AR. | ker bi morali različni modeli za konkurenčnost v Uniji spoštovati prednostne naloge in potrebe, specifične za posamezno državo, pri tem pa upoštevati obveznosti na podlagi PDEU, |
| --- | --- |

AR.

ker bi morali različni modeli za konkurenčnost v Uniji spoštovati prednostne naloge in potrebe, specifične za posamezno državo, pri tem pa upoštevati obveznosti na podlagi PDEU,

| AS. | ker je treba Unijo v mednarodnem monetarnem sistemu, mednarodnih finančnih ustanovah in forumih zastopati s skupnim stališčem; ker se mora Svet v duhu PDEU posvetovati z Evropskim parlamentom, preden sprejme sklep v skladu s členom 138 PDEU, pred oblikovanjem skupnih stališč s področij, za katere se uporablja redni zakonodajni postopek, pa potrebuje soglasje Parlamenta, |
| --- | --- |

AS.

ker je treba Unijo v mednarodnem monetarnem sistemu, mednarodnih finančnih ustanovah in forumih zastopati s skupnim stališčem; ker se mora Svet v duhu PDEU posvetovati z Evropskim parlamentom, preden sprejme sklep v skladu s členom 138 PDEU, pred oblikovanjem skupnih stališč s področij, za katere se uporablja redni zakonodajni postopek, pa potrebuje soglasje Parlamenta,

| AT. | ker morajo biti cilji pakta stabilnosti in rasti skladni tako s strategijo Evropa 2020 kot z drugimi kompromisi glede izdatkov za razvojno pomoč, raziskave in razvoj, okolje, izobraževanje in odpravljanje revščine, |
| --- | --- |

AT.

ker morajo biti cilji pakta stabilnosti in rasti skladni tako s strategijo Evropa 2020 kot z drugimi kompromisi glede izdatkov za razvojno pomoč, raziskave in razvoj, okolje, izobraževanje in odpravljanje revščine,

| AU. | ker bi morali v evropski strategiji za fiskalno konsolidacijo v celoti upoštevati posebnosti vsake države članice in se izogibati univerzalnemu modelu za vse, da bi preprečiti širjenje obstoječih konkurenčnih razlik v EU ter da ne bi spodkopavali uspešnosti novega, okrepljenega evropskega gospodarskega upravljanja in ciljev EU 2020 glede novih delovnih mest in trajnostne rasti, |
| --- | --- |

AU.

ker bi morali v evropski strategiji za fiskalno konsolidacijo v celoti upoštevati posebnosti vsake države članice in se izogibati univerzalnemu modelu za vse, da bi preprečiti širjenje obstoječih konkurenčnih razlik v EU ter da ne bi spodkopavali uspešnosti novega, okrepljenega evropskega gospodarskega upravljanja in ciljev EU 2020 glede novih delovnih mest in trajnostne rasti,

| AV. | ker novopredlagani ukrepi ne bi smeli nesorazmerno učinkovati na najranljivejše države članice ali ovirati njihove gospodarske rasti in prizadevanj za kohezijo, |
| --- | --- |

AV.

ker novopredlagani ukrepi ne bi smeli nesorazmerno učinkovati na najranljivejše države članice ali ovirati njihove gospodarske rasti in prizadevanj za kohezijo,

| AW. | ker je bilo treba maja 2010 zaradi gospodarske krize nujno sprejeti evropski mehanizem za finančno stabilizacijo z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 na podlagi člena 122(2) PDEU, torej brez posvetovanja s Parlamentom, |
| --- | --- |

AW.

ker je bilo treba maja 2010 zaradi gospodarske krize nujno sprejeti evropski mehanizem za finančno stabilizacijo z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 na podlagi člena 122(2) PDEU, torej brez posvetovanja s Parlamentom,

| AX. | ker Sprememba proračuna št. 5 Evropske unije za finančno leto 2010 zajema potrebne spremembe glede uvedbe nove proračunske postavke 01 04 01 03 v razdelku 1 A za posojila do 60 milijard EUR za garancijo, ki jo Evropska unija zagotavlja v skladu z določbami člena 122(2) PDEU, in uvedbo ustreznega novega člena 8 na strani prihodkov, |
| --- | --- |

AX.

ker Sprememba proračuna št. 5 Evropske unije za finančno leto 2010 zajema potrebne spremembe glede uvedbe nove proračunske postavke 01 04 01 03 v razdelku 1 A za posojila do 60 milijard EUR za garancijo, ki jo Evropska unija zagotavlja v skladu z določbami člena 122(2) PDEU, in uvedbo ustreznega novega člena 8 na strani prihodkov,

| AY. | ker utegnejo nekatere države članice uporabiti sveženj reševalnih ukrepov, obenem pa bodo morale upoštevati različne ukrepe ki bodo posebej določeni za posamezno državo upravičenko, |
| --- | --- |

AY.

ker utegnejo nekatere države članice uporabiti sveženj reševalnih ukrepov, obenem pa bodo morale upoštevati različne ukrepe ki bodo posebej določeni za posamezno državo upravičenko,

| AZ. | ker je Komisija 29. septembra 2010 sprejela zakonodajne predloge o gospodarskem upravljanju, ki deloma izpolnjujejo potrebo po izboljšanju gospodarskega upravljanja, kot je določena v tej resoluciji; ker bo Parlament te zakonodajne predloge obravnaval na podlagi ustreznih določb PDEU; ker s to resolucijo ni omejeno nobeno prihodnje stališče, ki bi ga Parlament zavzel v zvezi s tem, |
| --- | --- |

AZ.

ker je Komisija 29. septembra 2010 sprejela zakonodajne predloge o gospodarskem upravljanju, ki deloma izpolnjujejo potrebo po izboljšanju gospodarskega upravljanja, kot je določena v tej resoluciji; ker bo Parlament te zakonodajne predloge obravnaval na podlagi ustreznih določb PDEU; ker s to resolucijo ni omejeno nobeno prihodnje stališče, ki bi ga Parlament zavzel v zvezi s tem,

| 1. | poziva Komisijo, naj Parlamentu po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi in na podlagi ustreznih določb PDEU ter z upoštevanjem podrobnih priporočil iz priloge čim prej predloži zakonodajne predloge, da bi izboljšali okvir gospodarskega upravljanja v Uniji, zlasti v euroobmočju; pa tudi na podlagi podrobnih priporočil, kot so določena v prilogi, in sicer v meri, do katere teh priporočil še ni obravnavala v svojih zakonodajnih predlogih z dne 29. septembra 2010 o gospodarskem upravljanju; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj Parlamentu po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi in na podlagi ustreznih določb PDEU ter z upoštevanjem podrobnih priporočil iz priloge čim prej predloži zakonodajne predloge, da bi izboljšali okvir gospodarskega upravljanja v Uniji, zlasti v euroobmočju; pa tudi na podlagi podrobnih priporočil, kot so določena v prilogi, in sicer v meri, do katere teh priporočil še ni obravnavala v svojih zakonodajnih predlogih z dne 29. septembra 2010 o gospodarskem upravljanju;

| 2. | potrjuje, da priporočila, določena v prilogi, upoštevajo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da priporočila, določena v prilogi, upoštevajo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov Evropske unije;

| 3. | poziva Komisijo, naj poleg možnih in nujnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti hitro v okviru obstoječih pogodb, začne razpravo o institucionalnem razvoju, ki bi lahko bil nujen za vzpostavitev skladnega in učinkovitega gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj poleg možnih in nujnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti hitro v okviru obstoječih pogodb, začne razpravo o institucionalnem razvoju, ki bi lahko bil nujen za vzpostavitev skladnega in učinkovitega gospodarskega upravljanja;

| 4. | meni, da je treba morebitne finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustreznimi dodelitvami proračunskih sredstev EU, upoštevaje sedanje razmere glede deficita in varčevalne ukrepe v državah članicah; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba morebitne finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustreznimi dodelitvami proračunskih sredstev EU, upoštevaje sedanje razmere glede deficita in varčevalne ukrepe v državah članicah;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in podrobna priporočila iz priloge pošlje Komisiji, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, predsedniku euroskupine ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in podrobna priporočila iz priloge pošlje Komisiji, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, predsedniku euroskupine ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0309.

(2)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

(3)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

(4)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

(5)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

(6)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7.

(7)  UL C 236, 2.8.1997, str. 1.

(8)  UL C 236, 2.8.1997, str. 3.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0230.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0224.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0072.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0053.

(13)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 8.

(14)  „Nova strategija za enotni trg – v službi evropskega gospodarstva in družbe“ – poročilo prof. Maria Montija z dne 9. maja 2010.

---

Sreda, 20. oktober 2010PRILOGA

PODROBNA PRIPOROČILA K VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Priporočilo št. 1:   Oblikovanje skladnega in preglednega okvira za večstranski nadzor nad makroekonomskim razvojem v Uniji in državah članicah ter poostritev fiskalnega nadzora

Zakonodajni akt mora biti v obliki uredb(e) o večstranskem nadzoru nad gospodarskimi politikami in razvojem na podlagi člena 121(6) PDEU o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o preventivnih ukrepih pakta stabilnosti in rasti ter o njeni dopolnitvi z novo uredbo, katere cilj bo oblikovanje na pravilih temelječega in preglednega nadzornega okvira za čezmerna makroekonomska neravnovesja in učinke prelivanja ter za razvoj konkurenčnosti. Zakonodajni akt bi moral:

| — | zagotoviti letno razpravo med Evropskim parlamentom, Komisijo in Svetom ter predstavniki nacionalnih parlamentov o programih stabilnosti in konvergenčnih programih in programih nacionalnih reform ter o oceni nacionalnega gospodarskega razvoja v okviru evropskega semestra, |
| --- | --- |

—

zagotoviti letno razpravo med Evropskim parlamentom, Komisijo in Svetom ter predstavniki nacionalnih parlamentov o programih stabilnosti in konvergenčnih programih in programih nacionalnih reform ter o oceni nacionalnega gospodarskega razvoja v okviru evropskega semestra,

| — | opredeliti obseg večstranskega nadzora na podlagi instrumentov PDEU ter ocen Komisije (člen 121, zlasti odstavka 5 in 6, ter člen 148) za vključitev rasti in njenega gospodarskega vpliva na zaposlovanje v pravni okvir obstoječih instrumentov, da bi preprečili prevelika makroekonomska neravnovesja in nevzdržnost fiskalnih in drugih politik ter obravnavali finančno stabilnost (t.j. izogibanje finančnim balonom, ki so posledica prekomernega pritoka posojil), vprašanje dolgoročnih naložb in trajnostne rasti, da bi dosegli cilje strategije Evropa 2020 ter razvoj drugih pomembnih dogodkov; redne sistemske ocene tveganja evropskega organa za sistemska tveganja bi morale biti sestavni del letnega postopka nadzora, |
| --- | --- |

—

opredeliti obseg večstranskega nadzora na podlagi instrumentov PDEU ter ocen Komisije (člen 121, zlasti odstavka 5 in 6, ter člen 148) za vključitev rasti in njenega gospodarskega vpliva na zaposlovanje v pravni okvir obstoječih instrumentov, da bi preprečili prevelika makroekonomska neravnovesja in nevzdržnost fiskalnih in drugih politik ter obravnavali finančno stabilnost (t.j. izogibanje finančnim balonom, ki so posledica prekomernega pritoka posojil), vprašanje dolgoročnih naložb in trajnostne rasti, da bi dosegli cilje strategije Evropa 2020 ter razvoj drugih pomembnih dogodkov; redne sistemske ocene tveganja evropskega organa za sistemska tveganja bi morale biti sestavni del letnega postopka nadzora,

| — | ustvariti razširjeni okvir analitičnega nadzora (vključno s preglednico stanja s posebnimi sprožitvenimi vrednostmi za zgodnje opozarjanje) s primernimi metodološkimi orodji in preglednostjo za učinkovit večstranski nadzor, temelječ na gospodarskih kazalcih (realnih in nominalnih), ki lahko vplivajo na konkurenčni položaj in/ali prekomerna neravnovesja; ti ključni kazalci so lahko: realni efektivni menjalni tečaj, tekoči račun, produktivnost (vključno s produktivnostjo virov in skupno faktorsko produktivnostjo), stroški dela na enoto, rast posojil in gibanje cen premoženja (tudi finančnih sredstev in nepremičninskih trgov), stopnja rasti in naložb, stopnja brezposelnosti, neto tuje pozicije, razvoj davčne osnove, revščina in socialna kohezija ter kazalci zunanjih okoljskih stroškov; treba bi bilo določiti opozorilni prag za kazalce, vključene v preglednico stanja, vse spremembe v teh kazalcih pa bi morala spremljati kvalitativna ocena Komisije; |
| --- | --- |

—

ustvariti razširjeni okvir analitičnega nadzora (vključno s preglednico stanja s posebnimi sprožitvenimi vrednostmi za zgodnje opozarjanje) s primernimi metodološkimi orodji in preglednostjo za učinkovit večstranski nadzor, temelječ na gospodarskih kazalcih (realnih in nominalnih), ki lahko vplivajo na konkurenčni položaj in/ali prekomerna neravnovesja; ti ključni kazalci so lahko: realni efektivni menjalni tečaj, tekoči račun, produktivnost (vključno s produktivnostjo virov in skupno faktorsko produktivnostjo), stroški dela na enoto, rast posojil in gibanje cen premoženja (tudi finančnih sredstev in nepremičninskih trgov), stopnja rasti in naložb, stopnja brezposelnosti, neto tuje pozicije, razvoj davčne osnove, revščina in socialna kohezija ter kazalci zunanjih okoljskih stroškov; treba bi bilo določiti opozorilni prag za kazalce, vključene v preglednico stanja, vse spremembe v teh kazalcih pa bi morala spremljati kvalitativna ocena Komisije;

| — | izvajati poglobljene preglede za posamezne države, če bi omenjena preglednica stanja in zgoraj navedena povezana kvantitativna ocena pokazali, da je to potrebno, poleg tega poglobljenega pregleda za posamezne države, imajo države članice odgovornost, da določijo nacionalne politike, ki so usmerjene v reševanje (preprečevanje in popravljanje) makroekonomskih neravnovesij, poleg tega, da je treba upoštevati posebna priporočila Komisije in razsežnost Unije, ki jo imajo te nacionalne politike, zlasti za države v euroobmočju. Prilagoditve je treba nasloviti tako na države s čezmernim primanjkljajem kot na tiste s čezmernim presežkom, pri tem pa upoštevati posebne razmere v vsaki državi, na primer demografijo, raven zasebnega zadolževanja, razvoj plač v primerjavi s produktivnostjo dela, zaposlovanje – zlasti mladih – in bilanco tekočih računov, |
| --- | --- |

—

izvajati poglobljene preglede za posamezne države, če bi omenjena preglednica stanja in zgoraj navedena povezana kvantitativna ocena pokazali, da je to potrebno, poleg tega poglobljenega pregleda za posamezne države, imajo države članice odgovornost, da določijo nacionalne politike, ki so usmerjene v reševanje (preprečevanje in popravljanje) makroekonomskih neravnovesij, poleg tega, da je treba upoštevati posebna priporočila Komisije in razsežnost Unije, ki jo imajo te nacionalne politike, zlasti za države v euroobmočju. Prilagoditve je treba nasloviti tako na države s čezmernim primanjkljajem kot na tiste s čezmernim presežkom, pri tem pa upoštevati posebne razmere v vsaki državi, na primer demografijo, raven zasebnega zadolževanja, razvoj plač v primerjavi s produktivnostjo dela, zaposlovanje – zlasti mladih – in bilanco tekočih računov,

| — | Komisijo pooblastiti za razvoj ustreznih analitičnih orodij in strokovnega znanja za preučitev vzrokov za stalne razhajajoče se trende v euroobmočju, vključno z vplivom skupnih politik na različne ekonomske sisteme v njem, |
| --- | --- |

—

Komisijo pooblastiti za razvoj ustreznih analitičnih orodij in strokovnega znanja za preučitev vzrokov za stalne razhajajoče se trende v euroobmočju, vključno z vplivom skupnih politik na različne ekonomske sisteme v njem,

| — | oblikovati skupna pravila za učinkovito uporabo širših smernic ekonomskih politik skupaj s smernicami za zaposlovanje kot ključno orodje za ekonomsko svetovanje, nadzorovanje in posebna priporočila za posamezne države članice, pri tem pa upoštevati strategijo Evropa 2020 ob upoštevanju zbliževanja in razhajanja med državami članicami in njihovih konkurenčnih prednosti, vključno z demagoškimi razmerami, da bi okrepili odpornosti gospodarstva na zunanje pretrese in vpliv, ki ga lahko ima odločitev ene države članice na druge, zlasti v euroobmočju, |
| --- | --- |

—

oblikovati skupna pravila za učinkovito uporabo širših smernic ekonomskih politik skupaj s smernicami za zaposlovanje kot ključno orodje za ekonomsko svetovanje, nadzorovanje in posebna priporočila za posamezne države članice, pri tem pa upoštevati strategijo Evropa 2020 ob upoštevanju zbliževanja in razhajanja med državami članicami in njihovih konkurenčnih prednosti, vključno z demagoškimi razmerami, da bi okrepili odpornosti gospodarstva na zunanje pretrese in vpliv, ki ga lahko ima odločitev ene države članice na druge, zlasti v euroobmočju,

| — | vzpostaviti mehanizem na nacionalni ravni za oceno izvajanja prednostnih nalog strategije EU 2020 ter za doseganje ustreznih nacionalnih ciljev, vključenih v nacionalni program reform, da bi podprli letno oceno institucij EU, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti mehanizem na nacionalni ravni za oceno izvajanja prednostnih nalog strategije EU 2020 ter za doseganje ustreznih nacionalnih ciljev, vključenih v nacionalni program reform, da bi podprli letno oceno institucij EU,

| — | določiti postopke, da bi lahko Komisija izdajala zgodnja opozorila in že na zgodnji stopnji državam članicam neposredno dajala nasvete glede politik; kadar obstaja trajno makroekonomsko ravnovesje, bi morali s preglednim in objektivnim postopkom omogočiti, da se lahko države članice postavijo v „položaj prekomernega neravnovesja“, s čimer bi sprožili strožji nadzor, |
| --- | --- |

—

določiti postopke, da bi lahko Komisija izdajala zgodnja opozorila in že na zgodnji stopnji državam članicam neposredno dajala nasvete glede politik; kadar obstaja trajno makroekonomsko ravnovesje, bi morali s preglednim in objektivnim postopkom omogočiti, da se lahko države članice postavijo v „položaj prekomernega neravnovesja“, s čimer bi sprožili strožji nadzor,

| — | določiti „evropski semester“ za primerjavo in oceno predlogov proračunov držav članic (glavni elementi in predpostavke), po razpravi nacionalnih parlamentov, da bi bolje ocenili izvajanje in prihodnjo izvršitev programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter programov nacionalnih reform. Proračunska pravila EU in nacionalna proračunska pravila je treba spoštovati. Države članice bi morale svoje programe stabilnosti in konvergenčne programe ter programe nacionalnih reform Komisiji predložiti aprila, po ustreznem sodelovanju nacionalnih parlamentov in ob upoštevanju pravil in sklepov na ravni EU, Evropski parlament pa lahko določi sistematičen način za podpiranje javnih razprav in povečevanje ozaveščenosti, prepoznavnosti in odgovornosti teh postopkov ter to, kako institucije EU izvajajo dogovorjena pravila, |
| --- | --- |

—

določiti „evropski semester“ za primerjavo in oceno predlogov proračunov držav članic (glavni elementi in predpostavke), po razpravi nacionalnih parlamentov, da bi bolje ocenili izvajanje in prihodnjo izvršitev programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter programov nacionalnih reform. Proračunska pravila EU in nacionalna proračunska pravila je treba spoštovati. Države članice bi morale svoje programe stabilnosti in konvergenčne programe ter programe nacionalnih reform Komisiji predložiti aprila, po ustreznem sodelovanju nacionalnih parlamentov in ob upoštevanju pravil in sklepov na ravni EU, Evropski parlament pa lahko določi sistematičen način za podpiranje javnih razprav in povečevanje ozaveščenosti, prepoznavnosti in odgovornosti teh postopkov ter to, kako institucije EU izvajajo dogovorjena pravila,

| — | določiti „evropski semester“ za obravnavanje morebitnih učinkov prelivanja nacionalnih fiskalnih politik, pa tudi za zgodnje odkrivanje prekomernih proračunskih primanjkljajev in zagotavljanje skladnosti med ukrepi na ravni EU in na nacionalni ravni v okviru integriranih smernic, kot tudi za izpolnitev kvantitativnih in kvalitativnih ciljev, na primer rast in zaposlovanje, kar bi vsem zadevnim stranem omogočilo dejanski in pravočasen prispevek, vključno z nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom ter s posvetovanji s socialnimi partnerji, |
| --- | --- |

—

določiti „evropski semester“ za obravnavanje morebitnih učinkov prelivanja nacionalnih fiskalnih politik, pa tudi za zgodnje odkrivanje prekomernih proračunskih primanjkljajev in zagotavljanje skladnosti med ukrepi na ravni EU in na nacionalni ravni v okviru integriranih smernic, kot tudi za izpolnitev kvantitativnih in kvalitativnih ciljev, na primer rast in zaposlovanje, kar bi vsem zadevnim stranem omogočilo dejanski in pravočasen prispevek, vključno z nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom ter s posvetovanji s socialnimi partnerji,

| — | zagotoviti, da o letnih priporočilih glede politike pred razpravami v Evropskem svetu razpravlja Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da o letnih priporočilih glede politike pred razpravami v Evropskem svetu razpravlja Evropski parlament,

| — | zagotoviti, da bodo glavne predpostavke in kazalci, uporabljeni pri osnovnih napovedih za pripravo nacionalnih programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter programov nacionalnih reform, pripravljeni odločno in dosledno, zlasti znotraj euroobmočja; prilagoditi tritirni pristop, ki bi zajemal negativni, osnovni in pozitivni makroekonomski scenarij, pri tem pa upoštevati tudi negotovo mednarodno ekonomsko okolje. Metodologije za izračun glavnega proračunskega agregata bi bilo treba dodatno uskladiti, da bi olajšali primerjavo med državami članicami, |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da bodo glavne predpostavke in kazalci, uporabljeni pri osnovnih napovedih za pripravo nacionalnih programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter programov nacionalnih reform, pripravljeni odločno in dosledno, zlasti znotraj euroobmočja; prilagoditi tritirni pristop, ki bi zajemal negativni, osnovni in pozitivni makroekonomski scenarij, pri tem pa upoštevati tudi negotovo mednarodno ekonomsko okolje. Metodologije za izračun glavnega proračunskega agregata bi bilo treba dodatno uskladiti, da bi olajšali primerjavo med državami članicami,

| — | v programe stabilnosti in konvergenčne programe ter programe nacionalnih reform uvesti močnejšo zavezo za spoštovanje srednjeročnega fiskalnega cilja (MTFO), ki bo upoštevala sedanje ravni dolga in implicitne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi s starajočim se prebivalstvom, |
| --- | --- |

—

v programe stabilnosti in konvergenčne programe ter programe nacionalnih reform uvesti močnejšo zavezo za spoštovanje srednjeročnega fiskalnega cilja (MTFO), ki bo upoštevala sedanje ravni dolga in implicitne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi s starajočim se prebivalstvom,

| — | vzpostaviti močnejšo povezavo med programi stabilnosti, konvergenčnimi programi in programi nacionalnih reform ter nacionalnimi letnimi in večletnimi proračunskimi okviri, ob spoštovanju nacionalnih pravil in postopkov, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti močnejšo povezavo med programi stabilnosti, konvergenčnimi programi in programi nacionalnih reform ter nacionalnimi letnimi in večletnimi proračunskimi okviri, ob spoštovanju nacionalnih pravil in postopkov,

| — | uvesti trdnejšo oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov z vidika njihovih medsebojnih povezav z drugimi cilji držav članic in cilji Unije pred sprejetjem politik, predvidenih za te programe na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

uvesti trdnejšo oceno programov stabilnosti in konvergenčnih programov z vidika njihovih medsebojnih povezav z drugimi cilji držav članic in cilji Unije pred sprejetjem politik, predvidenih za te programe na nacionalni ravni,

| — | uvesti močno udeležbo nacionalnih parlamentov in posvetovanje s socialnimi parterji pred uradno predstavitvijo programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter programov nacionalnih reform na ravni EU v dogovorjenem roku, na primer z letno razpravo, ki bi potekala med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom, in sicer o integriranih smernicah ter v njihovih zadevnih proračunskih usmeritvah; |
| --- | --- |

—

uvesti močno udeležbo nacionalnih parlamentov in posvetovanje s socialnimi parterji pred uradno predstavitvijo programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter programov nacionalnih reform na ravni EU v dogovorjenem roku, na primer z letno razpravo, ki bi potekala med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom, in sicer o integriranih smernicah ter v njihovih zadevnih proračunskih usmeritvah;

| — | vzpostaviti bolj sistematično naknadno primerjavo med načrtovano fiskalno usmeritvijo ter usmeritvijo glede rasti in zaposlovanja, ki ju navedejo države članice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih in programih nacionalnih reform, ter dejanskim izidom, pri čemer je treba preveriti bistvena odstopanja med načrtovanimi in dejanskimi zneski, ter sprejeti nadaljnje ukrepe, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti bolj sistematično naknadno primerjavo med načrtovano fiskalno usmeritvijo ter usmeritvijo glede rasti in zaposlovanja, ki ju navedejo države članice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih in programih nacionalnih reform, ter dejanskim izidom, pri čemer je treba preveriti bistvena odstopanja med načrtovanimi in dejanskimi zneski, ter sprejeti nadaljnje ukrepe,

| — | zagotoviti, da se letna priporočila glede politik in opozorila Komisije v zvezi s tem, koliko države članice izpolnjujejo cilje strategije EU 2020, upoštevajo ter da se razvije sistem nagrajevanja in kazni, da bi zagotovili, da bodo države članice spoštovale te cilje, |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da se letna priporočila glede politik in opozorila Komisije v zvezi s tem, koliko države članice izpolnjujejo cilje strategije EU 2020, upoštevajo ter da se razvije sistem nagrajevanja in kazni, da bi zagotovili, da bodo države članice spoštovale te cilje,

| — | zagotoviti večjo odgovornost in preglednost v odnosu do Parlamenta glede ocene na ravni EU o programih stabilnosti in konvergenčnih programih ter programih nacionalnih reform, da se povečata javna ozaveščenost in skupni pritisk, |
| --- | --- |

—

zagotoviti večjo odgovornost in preglednost v odnosu do Parlamenta glede ocene na ravni EU o programih stabilnosti in konvergenčnih programih ter programih nacionalnih reform, da se povečata javna ozaveščenost in skupni pritisk,

| — | pod okriljem Komisije vzpostaviti neodvisen, sistematičen in trden postopek ocenjevanja glede programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter programov nacionalnih reform, da bi dosegi preglednejši pristop in povečali neodvisno ocenjevanje, |
| --- | --- |

—

pod okriljem Komisije vzpostaviti neodvisen, sistematičen in trden postopek ocenjevanja glede programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter programov nacionalnih reform, da bi dosegi preglednejši pristop in povečali neodvisno ocenjevanje,

| — | določiti posebne postopke in zahtevo za države članice, zlasti za tiste v euroobmočju, da obvestijo druga drugo in Komisijo, preden sprejmejo odločitve o gospodarski politiki s pričakovanimi znatnimi učinki prelivanja, ki bi lahko ogrozile nemoteno delovanje notranjega trga ter ekonomsko in monetarno unijo, |
| --- | --- |

—

določiti posebne postopke in zahtevo za države članice, zlasti za tiste v euroobmočju, da obvestijo druga drugo in Komisijo, preden sprejmejo odločitve o gospodarski politiki s pričakovanimi znatnimi učinki prelivanja, ki bi lahko ogrozile nemoteno delovanje notranjega trga ter ekonomsko in monetarno unijo,

| — | določiti zahtevo za države članice, da zagotovijo dodatne informacije Komisiji, če se pojavi velika zaskrbljenost, da bodo izvedene politike ogrozile rast v vsej Uniji ali pravilno delovanje notranjega trga ali ekonomsko in monetarno unijo ali cilje, določene na ravni Unije, in sicer v strategiji Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

določiti zahtevo za države članice, da zagotovijo dodatne informacije Komisiji, če se pojavi velika zaskrbljenost, da bodo izvedene politike ogrozile rast v vsej Uniji ali pravilno delovanje notranjega trga ali ekonomsko in monetarno unijo ali cilje, določene na ravni Unije, in sicer v strategiji Evropa 2020,

| — | upoštevati oceno evropskega organa za sistemska tveganja v večstranskem nadzornem okviru, zlasti glede finančne stabilnosti, testov izrednih situacij, možnih učinkov prelivanja navzven ali navznoter ter kopičenja čezmernega zasebnega dolga, |
| --- | --- |

—

upoštevati oceno evropskega organa za sistemska tveganja v večstranskem nadzornem okviru, zlasti glede finančne stabilnosti, testov izrednih situacij, možnih učinkov prelivanja navzven ali navznoter ter kopičenja čezmernega zasebnega dolga,

| — | vzpostaviti zanesljiv in pregleden okvir za nadzor, sestavljen iz dveh stebrov – gospodarske politike in politike zaposlovanja – na podlagi členov 121 in 148 PDEU. V okviru stebra za zaposlovanje kot dela spremenjene in okrepljene evropske strategije zaposlovanja bi moral tak okvir omogočiti oceno ustreznosti politik na tem področju glede na smernice za politike zaposlovanja, zato da bi ob upoštevanju evropske razsežnosti in učinkov prelivanja omogočili oblikovanje pravih napotkov ter njihovo vključitev v oblikovanje domače politike. Poleg tega bi bilo treba dati pravočasna priporočila preventivnega značaja, da bi obravnavali glavne slabosti in izzive, s katerimi se srečujejo države članice na področju politik zaposlovanja in trgov dela, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti zanesljiv in pregleden okvir za nadzor, sestavljen iz dveh stebrov – gospodarske politike in politike zaposlovanja – na podlagi členov 121 in 148 PDEU. V okviru stebra za zaposlovanje kot dela spremenjene in okrepljene evropske strategije zaposlovanja bi moral tak okvir omogočiti oceno ustreznosti politik na tem področju glede na smernice za politike zaposlovanja, zato da bi ob upoštevanju evropske razsežnosti in učinkov prelivanja omogočili oblikovanje pravih napotkov ter njihovo vključitev v oblikovanje domače politike. Poleg tega bi bilo treba dati pravočasna priporočila preventivnega značaja, da bi obravnavali glavne slabosti in izzive, s katerimi se srečujejo države članice na področju politik zaposlovanja in trgov dela,

| — | okrepiti vlogo Odbora za zaposlovanje, kot je določeno v členu 150 PDEU, zlasti pri obravnavanju vprašanj o čezmejnem zaposlovanju, in vlogo odbora za socialno varnost, kot je določeno v njenem členu 160. |
| --- | --- |

—

okrepiti vlogo Odbora za zaposlovanje, kot je določeno v členu 150 PDEU, zlasti pri obravnavanju vprašanj o čezmejnem zaposlovanju, in vlogo odbora za socialno varnost, kot je določeno v njenem členu 160.

| — | zagotoviti, da bodo v vseh proračunskih ocenah pri strukturnih reformah, ki jih izvajajo države članice, izrecno upoštevane zlasti pokojninske, zdravstvene in socialne reforme, namenjene reševanju vprašanj, povezanih z demografskim razvojem, pa tudi reforme na področju pomoči, izobraževanja in raziskav, ob enakem upoštevanju trajnosti in ustreznosti. Hkrati je treba oceniti vpliv teh reform na zaposlovanje in tudi socialni vpliv, zlasti na ranljive družbene skupine, tako da nobena pravila ne bi smela biti sprejeta pred presojo njihovih posledic na zaposlovanje in socialno zaščito v državah članicah, |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da bodo v vseh proračunskih ocenah pri strukturnih reformah, ki jih izvajajo države članice, izrecno upoštevane zlasti pokojninske, zdravstvene in socialne reforme, namenjene reševanju vprašanj, povezanih z demografskim razvojem, pa tudi reforme na področju pomoči, izobraževanja in raziskav, ob enakem upoštevanju trajnosti in ustreznosti. Hkrati je treba oceniti vpliv teh reform na zaposlovanje in tudi socialni vpliv, zlasti na ranljive družbene skupine, tako da nobena pravila ne bi smela biti sprejeta pred presojo njihovih posledic na zaposlovanje in socialno zaščito v državah članicah,

| — | uporabiti horizontalne socialne določbe Lizbonske pogodbe, ob upoštevanju socialnih pravic in ciljev, pri opredelitvi novih politik EU, |
| --- | --- |

—

uporabiti horizontalne socialne določbe Lizbonske pogodbe, ob upoštevanju socialnih pravic in ciljev, pri opredelitvi novih politik EU,

| — | zagotoviti, da bo Evropski parlament ustrezno vključen v nadzorni cikel gospodarske politike in politike zaposlovanja ter oceno njunega družbenega vpliva. V tem okviru je treba čas in postopek sprejetja integriranih smernic, zlasti smernic za politike zaposlovanja, zastaviti tako, da bo imel Evropski parlament dovolj časa za izpolnitev svoje posvetovalne vloge v skladu s členom 148(2) PDEU, |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da bo Evropski parlament ustrezno vključen v nadzorni cikel gospodarske politike in politike zaposlovanja ter oceno njunega družbenega vpliva. V tem okviru je treba čas in postopek sprejetja integriranih smernic, zlasti smernic za politike zaposlovanja, zastaviti tako, da bo imel Evropski parlament dovolj časa za izpolnitev svoje posvetovalne vloge v skladu s členom 148(2) PDEU,

| — | vzpostaviti zanesljiv in pregleden okvir nadzora in ocenjevanja smernic za politiko zaposlovanja na podlagi glavnih ciljev EU, ki jim morajo slediti ustrezni podcilji, kazalci in preglednice stanja, ob upoštevanju posebnosti posameznih držav članic v skladu z različnimi izhodišči vsake države, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti zanesljiv in pregleden okvir nadzora in ocenjevanja smernic za politiko zaposlovanja na podlagi glavnih ciljev EU, ki jim morajo slediti ustrezni podcilji, kazalci in preglednice stanja, ob upoštevanju posebnosti posameznih držav članic v skladu z različnimi izhodišči vsake države,

| — | pozvati sestave Sveta EPSCO in Sveta ECOFIN ter njune delovne skupine, naj okrepijo svoje sodelovanje, med drugim tudi s pripravo skupnih dvoletnih srečanj, da bi zagotovili resnično povezanost svojih politik. |
| --- | --- |

—

pozvati sestave Sveta EPSCO in Sveta ECOFIN ter njune delovne skupine, naj okrepijo svoje sodelovanje, med drugim tudi s pripravo skupnih dvoletnih srečanj, da bi zagotovili resnično povezanost svojih politik.

Priporočilo št. 2:   Krepitev pravil pakta stabilnosti in rasti

Zakonodajni akt, ki bo sprejet (med drugim na podlagi člena 126 PDEU), bi moral biti namenjen krepitvi preventivnih ukrepov pakta stabilnosti in rasti ter vključevati ekonomsko in politično bolj smiselne sankcije in spodbude, pri tem pa upoštevati strukturo nacionalnega deficita in zadolževanja (tudi implicitne obveznosti), gospodarski cikel, da bi se izognili prociklični proračunski politiki, pa tudi naravo javnih prihodkov in izdatkov, potrebnih za strukturne reforme, ki krepijo rast; vse države članice bi si morale prizadevati za doseganje napredka, tiste z večjim zaostankom pa bi morale na splošno več prispevati k izpolnjevanju ciljev glede stanja dolga in primanjkljaja. Pri ocenjevanju neravnovesij med tekočimi računi bi bilo tudi treba upoštevati demagoški razvoj. Zakonodajni akt bi moral:

| — | vključiti merilo „zadolževanja“ („trajnosti vidik“) v vsak korak postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in oblikovati postopek za nadziranje čezmernega primanjkljaja na podlagi ravni bruto dolga. Postopek za nadziranje čezmernega primanjkljaja bi zahteval podrobna redna poročila o dinamiki dolga in primanjkljaja ter njuni medsebojni povezanosti in razvoju, pri tem pa je treba upoštevati tudi posebne razmere v posameznih državah članicah in omogočiti različne časovne razporede za vsako državo članico, da bo dosegla ciljne vrednosti, določene v paktu stabilnosti in rasti; Komisija se mora v sklopu postopka za nadziranje čezmernega primanjkljaja posvetovati z evropskimi in zadevnimi nacionalnimi socialnimi partnerji, |
| --- | --- |

—

vključiti merilo „zadolževanja“ („trajnosti vidik“) v vsak korak postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in oblikovati postopek za nadziranje čezmernega primanjkljaja na podlagi ravni bruto dolga. Postopek za nadziranje čezmernega primanjkljaja bi zahteval podrobna redna poročila o dinamiki dolga in primanjkljaja ter njuni medsebojni povezanosti in razvoju, pri tem pa je treba upoštevati tudi posebne razmere v posameznih državah članicah in omogočiti različne časovne razporede za vsako državo članico, da bo dosegla ciljne vrednosti, določene v paktu stabilnosti in rasti; Komisija se mora v sklopu postopka za nadziranje čezmernega primanjkljaja posvetovati z evropskimi in zadevnimi nacionalnimi socialnimi partnerji,

| — | izraziteje upoštevati profil dolga (vključno z zapadlostjo) ter raven in dinamiko zadolževanja (ocena vzdržnosti javnih financ) pri hitrosti konvergence na poti do vključitve srednjeročnega fiskalnega cilja, specifičnega za državo članico, v programe stabilnosti in konvergenčne programe, |
| --- | --- |

—

izraziteje upoštevati profil dolga (vključno z zapadlostjo) ter raven in dinamiko zadolževanja (ocena vzdržnosti javnih financ) pri hitrosti konvergence na poti do vključitve srednjeročnega fiskalnega cilja, specifičnega za državo članico, v programe stabilnosti in konvergenčne programe,

| — | v sklopu postopka za nadziranje čezmernega primanjkljaja vzpostaviti jasen in usklajen okvir za merjenje in spremljanje dinamike zadolževanja, vključno z implicitnimi in pogojnimi obveznostmi, kot so pokojninske obveznosti in državna jamstva (najsi gre med drugim za glavnico, obresti ali dohodkovne tokove), v naložbah javno-zasebnih partnerstev, ter stroškov takih naložb skozi leta za državni proračun, |
| --- | --- |

—

v sklopu postopka za nadziranje čezmernega primanjkljaja vzpostaviti jasen in usklajen okvir za merjenje in spremljanje dinamike zadolževanja, vključno z implicitnimi in pogojnimi obveznostmi, kot so pokojninske obveznosti in državna jamstva (najsi gre med drugim za glavnico, obresti ali dohodkovne tokove), v naložbah javno-zasebnih partnerstev, ter stroškov takih naložb skozi leta za državni proračun,

| — | vzpostaviti časovni okvir, specifičen za posamezno državo, za postopek fiskalne konsolidacije, ki bo potekala pred letom 2015, da bi uravnali vse ravni javnega dolga z zahtevami, določenimi v paktu stabilnosti in rasti, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti časovni okvir, specifičen za posamezno državo, za postopek fiskalne konsolidacije, ki bo potekala pred letom 2015, da bi uravnali vse ravni javnega dolga z zahtevami, določenimi v paktu stabilnosti in rasti,

| — | vzpostaviti mehanizem za spremljanje, vključno z morebitnimi javnimi opozorili in postopnimi kaznimi in spodbudami za države članice, ki niso dosegle svojega posebnega srednjeročnega fiskalnega cilja ali se mu ne približujejo tako hitro, kot je bilo dogovorjeno, pa tudi morebitne gospodarske spodbude za države, ki so svoj srednjeročni fiskalni cilj dosegle hitreje, kot je bilo pričakovano, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti mehanizem za spremljanje, vključno z morebitnimi javnimi opozorili in postopnimi kaznimi in spodbudami za države članice, ki niso dosegle svojega posebnega srednjeročnega fiskalnega cilja ali se mu ne približujejo tako hitro, kot je bilo dogovorjeno, pa tudi morebitne gospodarske spodbude za države, ki so svoj srednjeročni fiskalni cilj dosegle hitreje, kot je bilo pričakovano,

| — | vzpostaviti najmanjša pravila in smernice za nacionalne proračunske postopke (tj. letni in večletni finančni okviri), da bi izpolnili obveznosti iz člena 3 protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Ti nacionalni okviri bi morali vključevati dovolj informacij tako o strani izdatkov kot o strani prihodkov pri načrtovanih proračunskih dejanjih, da bi omogočili razumno razpravo in natančen pregled proračunskih načrtov na nacionalni ravni in na ravni EU; poleg tega je potrebno nadaljnje delo pri primerljivosti nacionalnih proračunov, kar zadeva njihove kategorije odhodkov in prihodke ter politične prednostne naloge, ki jih odražajo, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti najmanjša pravila in smernice za nacionalne proračunske postopke (tj. letni in večletni finančni okviri), da bi izpolnili obveznosti iz člena 3 protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Ti nacionalni okviri bi morali vključevati dovolj informacij tako o strani izdatkov kot o strani prihodkov pri načrtovanih proračunskih dejanjih, da bi omogočili razumno razpravo in natančen pregled proračunskih načrtov na nacionalni ravni in na ravni EU; poleg tega je potrebno nadaljnje delo pri primerljivosti nacionalnih proračunov, kar zadeva njihove kategorije odhodkov in prihodke ter politične prednostne naloge, ki jih odražajo,

| — | spodbujati vzpostavitev mehanizmov proračunskega nadzora za zgodnje opozarjanje na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

spodbujati vzpostavitev mehanizmov proračunskega nadzora za zgodnje opozarjanje na nacionalni ravni,

| — | uvesti vnaprej določene in preprečevalne ukrepe v euroobmočju, ki se določijo v okviru jasnih pristojnosti Komisije, tako za preventivne kot za korektivne ukrepe pakta stabilnosti in rasti, da bi olajšali ukrepe zgodnjega opozarjanja in jih progresivno uporabljali, |
| --- | --- |

—

uvesti vnaprej določene in preprečevalne ukrepe v euroobmočju, ki se določijo v okviru jasnih pristojnosti Komisije, tako za preventivne kot za korektivne ukrepe pakta stabilnosti in rasti, da bi olajšali ukrepe zgodnjega opozarjanja in jih progresivno uporabljali,

| — | uvesti in izvajati take kazni in pobude za države euroobmočja, pri tem pa upoštevati zelo tesne mesebojne povezave z gospodarstvi zunaj euroobmočja, zlasti tistimi, za katere se pričakuje, da se mu bodo pridružila, kot del novega večstranskega okvira nadzora in okrepljenih instrumentov pakta stabilnosti in rasti, zlasti močnejše usmerjenosti srednjeročnih fiskalnih ciljev, |
| --- | --- |

—

uvesti in izvajati take kazni in pobude za države euroobmočja, pri tem pa upoštevati zelo tesne mesebojne povezave z gospodarstvi zunaj euroobmočja, zlasti tistimi, za katere se pričakuje, da se mu bodo pridružila, kot del novega večstranskega okvira nadzora in okrepljenih instrumentov pakta stabilnosti in rasti, zlasti močnejše usmerjenosti srednjeročnih fiskalnih ciljev,

| — | uvesti potrebne spremembe v notranjem postopku odločanja Komisije, ob ustreznem upoštevanju sedanjih načel, določenih v PDEU, da bi zagotovili učinkovito in hitro izvedbo mehanizmov kazni v okviru njenih jasnih pristojnosti, zlasti za države članice v euroobmočju, |
| --- | --- |

—

uvesti potrebne spremembe v notranjem postopku odločanja Komisije, ob ustreznem upoštevanju sedanjih načel, določenih v PDEU, da bi zagotovili učinkovito in hitro izvedbo mehanizmov kazni v okviru njenih jasnih pristojnosti, zlasti za države članice v euroobmočju,

| — | zagotoviti, da Komisija odločitev o tem, ali države članice izpolnjujejo pakt stabilnosti in rasti, sprejme bolj neodvisno od Sveta, zato da se bodo načela tega pakta spoštovala v celoti. |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da Komisija odločitev o tem, ali države članice izpolnjujejo pakt stabilnosti in rasti, sprejme bolj neodvisno od Sveta, zato da se bodo načela tega pakta spoštovala v celoti.

Priporočilo št. 3:   krepitev gospodarskega upravljanja euroskupine v euroobmočju in Evropski uniji kot celoti

Glede na to, kako pomembno je, da vse države članice Evropske unije sodelujejo pri doseganju ekonomske konvergence, pa tudi ob priznavanju, da so države v euroobmočju v drugačnem položaju od ostalih držav članic, saj nimajo na voljo mehanizma deviznih tečajev, če je treba prilagoditi relativne cene, in glede na to, da si delijo odgovornost za delovanje evropske monetarne unije kot celote, bi morala nova pravila, ki temeljijo na drugih priporočilih v tej resoluciji in členu 136 PDEU ter njenem Protokolu (št. 14) o euroskupini, imeti naslednje cilje:

| — | vzpostaviti poseben okvir za euroobmočje za krepitev spremljanja pretiranih makroekonomskih razlik, gospodarske rasti, ravni brezposelnosti, cenovne konkurenčnosti, realnih deviznih tečajev, rasti posojil in sedanjih razvojnih dosežkov zadevnih držav članic, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti poseben okvir za euroobmočje za krepitev spremljanja pretiranih makroekonomskih razlik, gospodarske rasti, ravni brezposelnosti, cenovne konkurenčnosti, realnih deviznih tečajev, rasti posojil in sedanjih razvojnih dosežkov zadevnih držav članic,

| — | vzpostaviti zakonit okvir za povečanje usklajenosti med vsemi državami članicami EU, da bi spremljali in spodbudili ekonomsko konvergenco in razpravljali o morebitnih makroekonomskih neravnovesjih v Uniji, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti zakonit okvir za povečanje usklajenosti med vsemi državami članicami EU, da bi spremljali in spodbudili ekonomsko konvergenco in razpravljali o morebitnih makroekonomskih neravnovesjih v Uniji,

| — | povečati pomen letnih poročil o nadzoru euroobmočja, ki temeljijo na četrtletnih tematskih poročilih več držav in ki se osredotočajo na eni strani na morebitni učinek prelivanja zaradi globalnega ekonomskega razvoja in politik ter okoliščin, ki še posebej vplivajo na nekatere države članice v euroobmočju in na drugi strani učenke, ki jih utegnejo imeti gospodarske odločitve, ki jih sprejme euroskupina, na države in regije zunaj euroobmočja; posebno pozornost bi bilo treba nameniti določitvi politik, ki ustvarjajo pozitive učinke prelivanja, zlasti med upadom gospodarske rasti, ter torej podpirati trajnostno rast v vsem euroobmočju, |
| --- | --- |

—

povečati pomen letnih poročil o nadzoru euroobmočja, ki temeljijo na četrtletnih tematskih poročilih več držav in ki se osredotočajo na eni strani na morebitni učinek prelivanja zaradi globalnega ekonomskega razvoja in politik ter okoliščin, ki še posebej vplivajo na nekatere države članice v euroobmočju in na drugi strani učenke, ki jih utegnejo imeti gospodarske odločitve, ki jih sprejme euroskupina, na države in regije zunaj euroobmočja; posebno pozornost bi bilo treba nameniti določitvi politik, ki ustvarjajo pozitive učinke prelivanja, zlasti med upadom gospodarske rasti, ter torej podpirati trajnostno rast v vsem euroobmočju,

| — | okrepiti sekretariat predsednika euroskupine, |
| --- | --- |

—

okrepiti sekretariat predsednika euroskupine,

| — | predlaga, naj bo komisar, zadolžen za gospodarske in monetarne zadeve, tudi podpredsednik Komisije, njegova naloga pa bi bila zagotoviti doslednost gospodarskih dejavnosti Unije, pri tem pa nadzorovati, kako Komisija izvaja svoje ekonomske in monetarne odgovornosti ter odgovornosti ter usklajuje druge vidike gospodarske dejavnosti Unije, |
| --- | --- |

—

predlaga, naj bo komisar, zadolžen za gospodarske in monetarne zadeve, tudi podpredsednik Komisije, njegova naloga pa bi bila zagotoviti doslednost gospodarskih dejavnosti Unije, pri tem pa nadzorovati, kako Komisija izvaja svoje ekonomske in monetarne odgovornosti ter odgovornosti ter usklajuje druge vidike gospodarske dejavnosti Unije,

| — | povečati preglednost in odgovornost sprejemanja odločitev euroskupine, in sicer z vzpostavitvijo rednega dialoga s predsednikom euroskupine v pristojnem odboru v Parlamentu, ter s hitro objavo odločitev euroskupine na njeni spletni strani; zagotoviti, da imajo države članice, ki niso članice euroobmočja, vsaj tiste, ki imajo obveznost sprejetja skupne valute, dostop do razprave v euroskupini. |
| --- | --- |

—

povečati preglednost in odgovornost sprejemanja odločitev euroskupine, in sicer z vzpostavitvijo rednega dialoga s predsednikom euroskupine v pristojnem odboru v Parlamentu, ter s hitro objavo odločitev euroskupine na njeni spletni strani; zagotoviti, da imajo države članice, ki niso članice euroobmočja, vsaj tiste, ki imajo obveznost sprejetja skupne valute, dostop do razprave v euroskupini.

Priporočilo št. 4:   Vzpostaviti močen in zanesljiv mehanizem v euroobmočju za preprečevanje prekomernega zadolževanja in za reševanje sporov

Študijo ocene učinka in izvedljivosti, ki ne bi smela trajati več kot eno leto, je treba začeti izvajati pred sprejetjem vsakega zakonodajnega akta (na podlagi členov 122, 125, 329 (okrepljeno sodelovanje) in 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali kateri koli drugi ustrezni pravni podlagi), katerega cilj je:

| — | vzpostaviti trajni mehanizem ali organ (Evropski monetarni sklad), po ustreznem pregledu njegovih prednosti in slabosti, kar ne bi smelo trajati več kot eno leto, ki bo nadzornik razvoja na področju javnega dolga in bo dopolnjeval pakt stabilnosti in rasti kot mehanizem v skrajni sili za primere, ko tržno financiranje ni več na voljo za vlado in/ali državo članico, ki ima težave s plačilno bilanco; temeljil bo na obstoječih mehanizmih (Evropski instrument za finančno stabilnost, Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in Evropski instrument pomoči za plačilne bilance) in obsegal jasna pravila, med drugim o naslednjih vidikih:






  a) | merilih za članstvo, na primer izpolnjevanje minimalnih zahtev za nacionalna proračunska pravila/institucije, |
| --- | --- | --- |

—

vzpostaviti trajni mehanizem ali organ (Evropski monetarni sklad), po ustreznem pregledu njegovih prednosti in slabosti, kar ne bi smelo trajati več kot eno leto, ki bo nadzornik razvoja na področju javnega dolga in bo dopolnjeval pakt stabilnosti in rasti kot mehanizem v skrajni sili za primere, ko tržno financiranje ni več na voljo za vlado in/ali državo članico, ki ima težave s plačilno bilanco; temeljil bo na obstoječih mehanizmih (Evropski instrument za finančno stabilnost, Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in Evropski instrument pomoči za plačilne bilance) in obsegal jasna pravila, med drugim o naslednjih vidikih:

a)

merilih za članstvo, na primer izpolnjevanje minimalnih zahtev za nacionalna proračunska pravila/institucije,

| b) | postopkih sprejemanja odločitev in financiranju ter |
| --- | --- |

b)

postopkih sprejemanja odločitev in financiranju ter

| c) | pogojih izrednih posojil, |
| --- | --- |

c)

pogojih izrednih posojil,

| d) | spremljanju in |
| --- | --- |

d)

spremljanju in

| e) | virih in pooblastilih; |
| --- | --- |

e)

virih in pooblastilih;

Takšen mehanizem ne bi smel omejevati pristojnosti proračunskega organa, da določi proračun EU na ustrezni ravni, moral bi preprečevati moralno tveganje in biti v skladu z načeli državne pomoči in posledicami njihovega neupoštevanja. Treba je tudi natančno obravnavati, ali bi se lahko države članice, ki niso v euroobmočju, morda pridružile Evropskemu mehanizmu za finančno stabilizacijo za posamezne primere in po tem, ko bi izpolnile v naprej določena merila,

| — | obvestiti Evropski parlament o predvidenih posledicah za boniteto EU:






  a) | z oblikovanjem Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo in |
| --- | --- | --- |

—

obvestiti Evropski parlament o predvidenih posledicah za boniteto EU:

a)

z oblikovanjem Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo in

| b) | z uporabo celotne ponudbe kreditov, |
| --- | --- |

b)

z uporabo celotne ponudbe kreditov,

| — | zagotoviti dovolj informacij o pravilih za izvajanje Evropskega mehanizma za finančno stabilnost ob upoštevanju omejitev večletnega finančnega okvira; glede na daljnosežne proračunske posledice je treba dodatno premisliti o evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo pred sprejetjem uredbe o večletnem finančnem okviru, |
| --- | --- |

—

zagotoviti dovolj informacij o pravilih za izvajanje Evropskega mehanizma za finančno stabilnost ob upoštevanju omejitev večletnega finančnega okvira; glede na daljnosežne proračunske posledice je treba dodatno premisliti o evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo pred sprejetjem uredbe o večletnem finančnem okviru,

| — | treba je omogočiti, da bosta obe veji proračunskega organa udeleženi pri odločitvah, ki zadevajo možne učinke tega mehanizma na proračun EU, |
| --- | --- |

—

treba je omogočiti, da bosta obe veji proračunskega organa udeleženi pri odločitvah, ki zadevajo možne učinke tega mehanizma na proračun EU,

| — | treba je podpreti stališče, da bi se morale vse proračunske potrebe, vezane na ta mehanizem, financirati z ad-hoc revizijo večletnega finančnega okvira, da se pravočasno zagotovi zadostna vključenost proračunskega organa. |
| --- | --- |

—

treba je podpreti stališče, da bi se morale vse proračunske potrebe, vezane na ta mehanizem, financirati z ad-hoc revizijo večletnega finančnega okvira, da se pravočasno zagotovi zadostna vključenost proračunskega organa.

Priporočilo št. 5:   Revizija proračunskih, finančnih in fiskalnih instrumentov EU

V dvanajstih mesecih se sprejmejo zakonodajni akti oziroma opravil študija izvedljivosti z namenom:

| — | zagotoviti oceno izvedljivosti v roku enega leta o naravi, tveganju in prednostih tega, da bi dolgoročno vzpostavili sistem, v katerem lahko države članice sodelujejo pri izdaji navadnih evropskih obveznic. Ocena bi morala pokazati različne pravne možnosti in cilje, na primer dolgoročno financiranje evropskih infrastrukturnih in strateških projektov iz projektnih obveznic. Prednosti in slabosti vseh možnosti je treba analizirati, pri tem pa upoštevati možne posledice moralnega tveganja za sodelujoče članice, |
| --- | --- |

—

zagotoviti oceno izvedljivosti v roku enega leta o naravi, tveganju in prednostih tega, da bi dolgoročno vzpostavili sistem, v katerem lahko države članice sodelujejo pri izdaji navadnih evropskih obveznic. Ocena bi morala pokazati različne pravne možnosti in cilje, na primer dolgoročno financiranje evropskih infrastrukturnih in strateških projektov iz projektnih obveznic. Prednosti in slabosti vseh možnosti je treba analizirati, pri tem pa upoštevati možne posledice moralnega tveganja za sodelujoče članice,

| — | krepiti in posodabljati, ob upoštevanju ciljev strategije Evropa 2020, kohezijsko politiko Unije ob tesnem sodelovanju z Evropsko investicijsko banko (EIB) za zmanjšanje strukturne šibkosti, izravnavo neenakosti v blaginji, okrepitev kupne moči in krepitev konkurenčnosti šibkejših gospodarskih regij, med drugim s spodbujanjem finančnih potreb malih in srednjih podjetij ter njihovega uspešnega sodelovanja na notranjem trgu, |
| --- | --- |

—

krepiti in posodabljati, ob upoštevanju ciljev strategije Evropa 2020, kohezijsko politiko Unije ob tesnem sodelovanju z Evropsko investicijsko banko (EIB) za zmanjšanje strukturne šibkosti, izravnavo neenakosti v blaginji, okrepitev kupne moči in krepitev konkurenčnosti šibkejših gospodarskih regij, med drugim s spodbujanjem finančnih potreb malih in srednjih podjetij ter njihovega uspešnega sodelovanja na notranjem trgu,

| — | poudariti pomembnost neodvisnosti Evropske centralne banke kot bistvene za stabilnost finančnega in prostotržnega gospodarstva v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

poudariti pomembnost neodvisnosti Evropske centralne banke kot bistvene za stabilnost finančnega in prostotržnega gospodarstva v Evropski uniji,

| — | pozvari, naj se jasno ohranja ločevanje med davčnimi in monetarnimi politikami, da ne bi ogrozili neodvisnosti Evropske centralne banke, |
| --- | --- |

—

pozvari, naj se jasno ohranja ločevanje med davčnimi in monetarnimi politikami, da ne bi ogrozili neodvisnosti Evropske centralne banke,

| — | razviti skupna proračunska načela v zvezi s kakovostjo javne porabe (za nacionalne proračune in proračun EU) in niz skupnih politik in instrumentov za podporo strategiji Evropa 2020, obenem pa uravnotežiti cilje proračunske discipline in omogočiti dolgoročno financiranje trajnostnega zaposlovanje in naložb, |
| --- | --- |

—

razviti skupna proračunska načela v zvezi s kakovostjo javne porabe (za nacionalne proračune in proračun EU) in niz skupnih politik in instrumentov za podporo strategiji Evropa 2020, obenem pa uravnotežiti cilje proračunske discipline in omogočiti dolgoročno financiranje trajnostnega zaposlovanje in naložb,

| — | vzpostaviti jasen okvir za obnovljena skupna prizadevanja s proračunskimi sredstvi EU in finančnimi viri EIB za nadaljnje izboljšanje – v naslednjem večletnem finančnem okviru – proračunskih sredstev in koristi od znanja EIB na področju finančnega inženiringa, njenih obveznosti do politik EU in njene osrednje vloge med finančnimi institucijami iz javnega in zasebnega sektorja, ter okrepiti vlogo EIB in kohezijskih skladov, zlasti v času upada gospodarske rasti, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti jasen okvir za obnovljena skupna prizadevanja s proračunskimi sredstvi EU in finančnimi viri EIB za nadaljnje izboljšanje – v naslednjem večletnem finančnem okviru – proračunskih sredstev in koristi od znanja EIB na področju finančnega inženiringa, njenih obveznosti do politik EU in njene osrednje vloge med finančnimi institucijami iz javnega in zasebnega sektorja, ter okrepiti vlogo EIB in kohezijskih skladov, zlasti v času upada gospodarske rasti,

| — | vzpostaviti skupino na visoki ravni za davčno politiko pod vodstvom Komisije, katere naloga je v enem letu izdelati časovni načrt za strateški in pragmatični pristop EU za vprašanja na področju davčne politike, s poudarkom na boju proti davčnim utajam in davčnim oazam, krepiti izvajanja kodeksa ravnanja za obdavčitev ustvarjenega dohodka, pri tem pa izčrpneje uporabiti postopke proti nepošteni davčni konkurenci, razširiti uporabo samodejne izmenjave informacij, olajšati sprejetje davčnih reform, ki spodbujajo rast in raziskati nove instrumente. Ta skupina na visoki ravni za davčno politiko bi morala preučiti program na področju davčnih zadev v zunanji politiki EU, zlasti v okviru G-20, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti skupino na visoki ravni za davčno politiko pod vodstvom Komisije, katere naloga je v enem letu izdelati časovni načrt za strateški in pragmatični pristop EU za vprašanja na področju davčne politike, s poudarkom na boju proti davčnim utajam in davčnim oazam, krepiti izvajanja kodeksa ravnanja za obdavčitev ustvarjenega dohodka, pri tem pa izčrpneje uporabiti postopke proti nepošteni davčni konkurenci, razširiti uporabo samodejne izmenjave informacij, olajšati sprejetje davčnih reform, ki spodbujajo rast in raziskati nove instrumente. Ta skupina na visoki ravni za davčno politiko bi morala preučiti program na področju davčnih zadev v zunanji politiki EU, zlasti v okviru G-20,

| — | vzpostaviti skupino na visoki ravni za politiko pod vodstvom Komisije, katere naloga bo preučiti morebitne institucionalne spremembe znotraj potekajočih reform gospodarskega upravljanja, vključno z možnostjo ustanovitve Evropske skupne zakladnice, da bi Evropski uniji podelili lastna finančna sredstva v skladu z Lizbonsko pogodbo, s čimer bi se zmanjšala njena odvisnost od nacionalnih nakazil, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti skupino na visoki ravni za politiko pod vodstvom Komisije, katere naloga bo preučiti morebitne institucionalne spremembe znotraj potekajočih reform gospodarskega upravljanja, vključno z možnostjo ustanovitve Evropske skupne zakladnice, da bi Evropski uniji podelili lastna finančna sredstva v skladu z Lizbonsko pogodbo, s čimer bi se zmanjšala njena odvisnost od nacionalnih nakazil,

| — | krepiti notranji trg s spodbujanjem e-trgovine in nadnacionalne trgovine, poenostaviti postopek spletnega plačevanja ter uskladiti davčne instrumente, da bi okrepili zaupanje potrošnikov v evropsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

—

krepiti notranji trg s spodbujanjem e-trgovine in nadnacionalne trgovine, poenostaviti postopek spletnega plačevanja ter uskladiti davčne instrumente, da bi okrepili zaupanje potrošnikov v evropsko gospodarstvo.

Priporočilo št. 6:   Ureditev in nadzor finančnega trga z jasno makroekonomsko razsežnostjo

Zakonodajni akt, ki ga je treba še sprejeti, bi moral:

| — | zagotoviti, da so vse zakonodajne pobude v zvezi s finančnimi storitvami v skladu z makroekonomskimi politikami, da se zagotovita potrebna preglednost in stabilnost trga, posledično pa spodbudita zaupanje v trge in gospodarski razvoj, |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da so vse zakonodajne pobude v zvezi s finančnimi storitvami v skladu z makroekonomskimi politikami, da se zagotovita potrebna preglednost in stabilnost trga, posledično pa spodbudita zaupanje v trge in gospodarski razvoj,

| — | spodbujati različne načine doseganja doslednega izvajanja kapitalskih zahtev drugega stebra kot odziv na specifične prenapihnjene cene premoženja in vprašanja monetarnega nadzora, |
| --- | --- |

—

spodbujati različne načine doseganja doslednega izvajanja kapitalskih zahtev drugega stebra kot odziv na specifične prenapihnjene cene premoženja in vprašanja monetarnega nadzora,

| — | regulirati povezave med finančnimi trgi in makroekonomskimi politikami, da se zagotovijo stabilnost, preglednost in odgovornost ter omejijo pobude za prekomerno tveganje, |
| --- | --- |

—

regulirati povezave med finančnimi trgi in makroekonomskimi politikami, da se zagotovijo stabilnost, preglednost in odgovornost ter omejijo pobude za prekomerno tveganje,

| — | zagotoviti redno ocenjevanje cene premoženja in rast posojil v državah članicah ter njihov vpliv na finančno stabilnost in razvoj v zvezi s tekočimi računi, pa tudi na realne efektivne menjalne tečaje držav članic, |
| --- | --- |

—

zagotoviti redno ocenjevanje cene premoženja in rast posojil v državah članicah ter njihov vpliv na finančno stabilnost in razvoj v zvezi s tekočimi računi, pa tudi na realne efektivne menjalne tečaje držav članic,

| — | podeliti evropskim nadzornim organom izključna pooblastila za nadzor velikih čezmejnih finančnih institucij. |
| --- | --- |

—

podeliti evropskim nadzornim organom izključna pooblastila za nadzor velikih čezmejnih finančnih institucij.

Priporočilo št. 7:   Izboljšati zanesljivost statistik EU

Zakonodajni akt, ki ga je treba še sprejeti, bi moral:

| — | zagotoviti strogo izvajanje dogovorjenih političnih obveznosti na področju statistike, |
| --- | --- |

—

zagotoviti strogo izvajanje dogovorjenih političnih obveznosti na področju statistike,

| — | okrepiti preiskovalna pooblastila Komisije (Eurostat), tudi inšpekcije na kraju samem brez predhodnega opozorila in dostop do vseh računovodskih in proračunskih informacij, vključno s sestanki s posamezniki ali agencijami, ki so s temi informacijami seznanjene, kot so neodvisni ekonomisti, poslovne organizacije in sindikati, da bi se omogočila ocena kakovosti javnih financ; po potrebi mora te ukrepe spremljati povečanje proračuna in človeških virov, |
| --- | --- |

—

okrepiti preiskovalna pooblastila Komisije (Eurostat), tudi inšpekcije na kraju samem brez predhodnega opozorila in dostop do vseh računovodskih in proračunskih informacij, vključno s sestanki s posamezniki ali agencijami, ki so s temi informacijami seznanjene, kot so neodvisni ekonomisti, poslovne organizacije in sindikati, da bi se omogočila ocena kakovosti javnih financ; po potrebi mora te ukrepe spremljati povečanje proračuna in človeških virov,

| — | zahtevati od držav članic, da Komisij (Eurostatu) zagotovijo podatke, ki so skladni s statističnimi načeli, določenimi v Uredbi (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (1), |
| --- | --- |

—

zahtevati od držav članic, da Komisij (Eurostatu) zagotovijo podatke, ki so skladni s statističnimi načeli, določenimi v Uredbi (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (1),

| — | zahtevati od držav članic, naj prikažejo, katere podatke, ki so predloženi Komisiji (Eurostatu), podpira neodvisno revizorsko poročilo, |
| --- | --- |

—

zahtevati od držav članic, naj prikažejo, katere podatke, ki so predloženi Komisiji (Eurostatu), podpira neodvisno revizorsko poročilo,

| — | uvesti finančne in nefinančne sankcije za zagotavljanje statističnih podatkov, ki niso v skladu s statističnimi načeli, določenimi v Uredbi (ES) št. 223/2009, |
| --- | --- |

—

uvesti finančne in nefinančne sankcije za zagotavljanje statističnih podatkov, ki niso v skladu s statističnimi načeli, določenimi v Uredbi (ES) št. 223/2009,

| — | preučiti potrebo po bolj usklajenih podatkih, pomembnih za okvir gospodarskega upravljanja, kot je predlagan v tej prilogi. Zlasti pa zagotoviti ustrezen kakovosten okvir za evropsko statistiko, ki je potreben za krepitev analitičnega nadzornega okvira, skupaj s tako imenovano preglednico dosežkov za učinkovito večstransko nadzorovanje v skladu s priporočilom št. 1, |
| --- | --- |

—

preučiti potrebo po bolj usklajenih podatkih, pomembnih za okvir gospodarskega upravljanja, kot je predlagan v tej prilogi. Zlasti pa zagotoviti ustrezen kakovosten okvir za evropsko statistiko, ki je potreben za krepitev analitičnega nadzornega okvira, skupaj s tako imenovano preglednico dosežkov za učinkovito večstransko nadzorovanje v skladu s priporočilom št. 1,

| — | uskladiti podatke o javnih financah, ki temeljijo na standardnih in mednarodno sprejetih računovodskih metodah, |
| --- | --- |

—

uskladiti podatke o javnih financah, ki temeljijo na standardnih in mednarodno sprejetih računovodskih metodah,

| — | zagotoviti skladno in odprto razkritje nekaterih zunajbilančnih obveznosti, zlasti kar zadeva prihodnja plačila, potrebna za javni pokojninski sistem, ter za dolgoročne pogodbe z zasebnimi sektorji za lizing ali zagotavljanje javnih objektov. |
| --- | --- |

—

zagotoviti skladno in odprto razkritje nekaterih zunajbilančnih obveznosti, zlasti kar zadeva prihodnja plačila, potrebna za javni pokojninski sistem, ter za dolgoročne pogodbe z zasebnimi sektorji za lizing ali zagotavljanje javnih objektov.

Priporočilo št. 8:   Izboljšati zunanje zastopanje Unije na področju ekonomskih in monetarnih zadev

Zakonodajni akt (na podlagi člena 138 Pogodbe o delovanju Evropske unije), ki ga je treba sprejeti, bi moral:

| — | doseči dogovor o euroobmočju/predstavništvu EU v Mednarodnem denarnem skladu in drugih pomembnih finančnih institucijah, kjer je to ustrezno, |
| --- | --- |

—

doseči dogovor o euroobmočju/predstavništvu EU v Mednarodnem denarnem skladu in drugih pomembnih finančnih institucijah, kjer je to ustrezno,

| — | pregledati dogovore za predstavništvo euroobmočja/EU v drugih mednarodnih organih na področju ekonomske, monetarne in finančne stabilnosti, |
| --- | --- |

—

pregledati dogovore za predstavništvo euroobmočja/EU v drugih mednarodnih organih na področju ekonomske, monetarne in finančne stabilnosti,

| — | v duhu določb PDEU vključiti postopek za celovito obveščanje in sodelovanje Evropskega parlamenta pred sprejetjem odločitev po njenem členu 138, |
| --- | --- |

—

v duhu določb PDEU vključiti postopek za celovito obveščanje in sodelovanje Evropskega parlamenta pred sprejetjem odločitev po njenem členu 138,

| — | uvesti jasno in ciljno mednarodno agendo euroobmočja/EU, ki bo zagotovila na mednarodni ravni enake konkurenčne pogoje pri zakonskem urejanju EU na davčnem področju, področju boja proti goljufijam in finančnem področju ter dnevnega reda za nadzor, |
| --- | --- |

—

uvesti jasno in ciljno mednarodno agendo euroobmočja/EU, ki bo zagotovila na mednarodni ravni enake konkurenčne pogoje pri zakonskem urejanju EU na davčnem področju, področju boja proti goljufijam in finančnem področju ter dnevnega reda za nadzor,

| — | poleg možnih in nujnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti čim prej v obstoječem institucionalnem okviru, začeti razpravo, da bi izpostavili njegovo omejenost in vzpostavili pogoje za reformo Pogodb, s čimer bi omogočili vzpostavitev mehanizmov in struktur, ki so nujni za skladno in učinkovito gospodarsko upravljanje, ter dejansko makroekonomsko konvergenco med državami članicami znotraj in izven euroobmočja. |
| --- | --- |

—

poleg možnih in nujnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti čim prej v obstoječem institucionalnem okviru, začeti razpravo, da bi izpostavili njegovo omejenost in vzpostavili pogoje za reformo Pogodb, s čimer bi omogočili vzpostavitev mehanizmov in struktur, ki so nujni za skladno in učinkovito gospodarsko upravljanje, ter dejansko makroekonomsko konvergenco med državami članicami znotraj in izven euroobmočja.

---

(1)  UL L 87, 31.03.2009, str. 164.

---

Četrtek, 21. oktober 2010

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/56

---

Četrtek, 21. oktober 2010Prihodnost evropske standardizacije

P7_TA(2010)0384

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o prihodnosti evropske standardizacije (2010/2051(INI))

2012/C 70 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju javne razprave o prihodnosti evropske standardizacije, ki jo je 23. junija 2010 pripravil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne razprave o prihodnosti evropske standardizacije, ki jo je 23. junija 2010 pripravil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju odzivov na javno posvetovanje Komisije o pregledu evropskega standardizacijskega sistema (ki je potekalo od 23. marca do 21. maja 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odzivov na javno posvetovanje Komisije o pregledu evropskega standardizacijskega sistema (ki je potekalo od 23. marca do 21. maja 2010),

| — | ob upoštevanju študije o oceni učinka na temo „standardizacijskega svežnja“, ki jo je izvedel generalni direktorat Komisije za podjetništvo in industrijo (9. marca 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o oceni učinka na temo „standardizacijskega svežnja“, ki jo je izvedel generalni direktorat Komisije za podjetništvo in industrijo (9. marca 2010),

| — | ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov za pregled evropskega standardizacijskega sistema (EXPRESS) z naslovom „Standardizacija za konkurenčno in inovativno Evropo: vizija za leto 2020“ (iz februarja 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov za pregled evropskega standardizacijskega sistema (EXPRESS) z naslovom „Standardizacija za konkurenčno in inovativno Evropo: vizija za leto 2020“ (iz februarja 2010),

| — | ob upoštevanju poročila profesorja Maria Montija predsedniku Komisije z naslovom „Nova strategija za enotni trg“ z dne 9. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila profesorja Maria Montija predsedniku Komisije z naslovom „Nova strategija za enotni trg“ z dne 9. maja 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju študije o dostopu malih in srednjih podjetij do evropske standardizacije iz avgusta 2009, ki sta jo naročila Evropski odbor za standardizacijo (CEN) ter Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki (CENELEC), pri čemer gre za omogočanje malim in srednjim podjetjem, da bi imela večjo korist od standardov in udeležbe v standardizaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o dostopu malih in srednjih podjetij do evropske standardizacije iz avgusta 2009, ki sta jo naročila Evropski odbor za standardizacijo (CEN) ter Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki (CENELEC), pri čemer gre za omogočanje malim in srednjim podjetjem, da bi imela večjo korist od standardov in udeležbe v standardizaciji,

| — | ob upoštevanju študije o dostopu do standardizacije, ki jo je izvedel generalni direktorat Komisije za podjetništvo in industrijo (10. marca 2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o dostopu do standardizacije, ki jo je izvedel generalni direktorat Komisije za podjetništvo in industrijo (10. marca 2009),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 21. decembra 2009 o izvajanju Direktive 98/34/ES v obdobju 2006–2008 (KOM(2009)0690) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2009)1704), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 21. decembra 2009 o izvajanju Direktive 98/34/ES v obdobju 2006–2008 (KOM(2009)0690) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2009)1704),

| — | ob upoštevanju bele knjige z dne 3. julija 2009 z naslovom „Posodobitev standardizacije IKT v EU – pot naprej“ (KOM(2009)0324), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige z dne 3. julija 2009 z naslovom „Posodobitev standardizacije IKT v EU – pot naprej“ (KOM(2009)0324),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. septembra 2008 o standardizaciji in inovacijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. septembra 2008 o standardizaciji in inovacijah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2008 z naslovom „Za večji prispevek standardizacije k inovacijam v Evropi“ (KOM(2008)0133), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2008 z naslovom „Za večji prispevek standardizacije k inovacijam v Evropi“ (KOM(2008)0133),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. oktobra 2004 o vlogi evropske standardizacije v okviru evropskih politik in zakonodaje (KOM(2004)0674) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije o izzivih evropske standardizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. oktobra 2004 o vlogi evropske standardizacije v okviru evropskih politik in zakonodaje (KOM(2004)0674) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije o izzivih evropske standardizacije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2004 o vključevanju okoljskih vidikov v evropsko standardizacijo (KOM(2004)0130), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2004 o vključevanju okoljskih vidikov v evropsko standardizacijo (KOM(2004)0130),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. julija 2001 o načelih evropske politike o mednarodni standardizaciji (SEC(2001)1296), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. julija 2001 o načelih evropske politike o mednarodni standardizaciji (SEC(2001)1296),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 1999 o poročilu Komisije o učinkovitosti in odgovornosti na področju evropske standardizacije v okviru novega pristopa (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 1999 o poročilu Komisije o učinkovitosti in odgovornosti na področju evropske standardizacije v okviru novega pristopa (1),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 13. maja 1998 o učinkovitosti in odgovornosti na področju evropske standardizacije v okviru novega pristopa (KOM(1998)0291), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 13. maja 1998 o učinkovitosti in odgovornosti na področju evropske standardizacije v okviru novega pristopa (KOM(1998)0291),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o financiranju evropske standardizacije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o financiranju evropske standardizacije (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnologije in telekomunikacij (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnologije in telekomunikacij (4),

| — | ob upoštevanju dunajskega sporazuma iz junija 1991 o tehničnem sodelovanju med Mednarodno organizacijo za standardizacijo in Evropskim odborom za standardizacijo ter dresdenskega sporazuma iz septembra 1996 o izmenjavi tehničnih podatkov med Evropskim odborom za standardizacijo v elektrotehniki in Mednarodno komisijo za elektrotehniko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dunajskega sporazuma iz junija 1991 o tehničnem sodelovanju med Mednarodno organizacijo za standardizacijo in Evropskim odborom za standardizacijo ter dresdenskega sporazuma iz septembra 1996 o izmenjavi tehničnih podatkov med Evropskim odborom za standardizacijo v elektrotehniki in Mednarodno komisijo za elektrotehniko,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0276/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0276/2010),

| A. | ker je bil evropski standardizacijski sistem osrednji element pri ustvarjanju enotnega trga, zlasti zaradi uporabe standardov na ključnih zakonodajnih področjih po novem pristopu, vključenem v novi zakonodajni okvir, |
| --- | --- |

A.

ker je bil evropski standardizacijski sistem osrednji element pri ustvarjanju enotnega trga, zlasti zaradi uporabe standardov na ključnih zakonodajnih področjih po novem pristopu, vključenem v novi zakonodajni okvir,

| B. | ker je sedanji pravni okvir prispeval k uspehu evropske standardizacije in omogočil razvoj evropskih standardov, ki jih potrebujejo vsi gospodarski akterji, da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga, pospešili svetovno trgovino, olajšali dostop do trga ter povečali trajnostno rast in konkurenčnost, |
| --- | --- |

B.

ker je sedanji pravni okvir prispeval k uspehu evropske standardizacije in omogočil razvoj evropskih standardov, ki jih potrebujejo vsi gospodarski akterji, da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga, pospešili svetovno trgovino, olajšali dostop do trga ter povečali trajnostno rast in konkurenčnost,

| C. | ker ima evropski standardizacijski sistem ključno vlogo pri odzivanju na naraščajoče potrebe evropskih politik in zakonodaje po standardih, s katerimi bi zagotovili varnost proizvodov, dostopnost, inovacije, medsebojno povezljivost in varstvo okolja, |
| --- | --- |

C.

ker ima evropski standardizacijski sistem ključno vlogo pri odzivanju na naraščajoče potrebe evropskih politik in zakonodaje po standardih, s katerimi bi zagotovili varnost proizvodov, dostopnost, inovacije, medsebojno povezljivost in varstvo okolja,

| D. | ker je v VII. načelu Akta za mala podjetja poudarjeno, da je pomembno spodbujati sodelovanje malih in srednjih podjetij v standardizaciji in pri tem varovati njihove interese, |
| --- | --- |

D.

ker je v VII. načelu Akta za mala podjetja poudarjeno, da je pomembno spodbujati sodelovanje malih in srednjih podjetij v standardizaciji in pri tem varovati njihove interese,

| E. | ker razvoj evropskih standardov prispeva k razvoju globalnih standardov, |
| --- | --- |

E.

ker razvoj evropskih standardov prispeva k razvoju globalnih standardov,

| F. | ker je sodoben in prilagodljiv evropski standardizacijski sistem odločilna sestavina ambiciozne in prenovljene evropske industrijske politike, |
| --- | --- |

F.

ker je sodoben in prilagodljiv evropski standardizacijski sistem odločilna sestavina ambiciozne in prenovljene evropske industrijske politike,

| G. | ker evropska standardizacija deluje v globalnem okolju – in je z njim različnih razmerjih – ter je odvisna od specifičnih struktur ter namenskega niza postopkov za razvoj standardov, kot jih izvajajo Evropski odbor za standardizacijo in Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki po načelu nacionalnih delegacij ter Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde na podlagi neposrednega članstva, |
| --- | --- |

G.

ker evropska standardizacija deluje v globalnem okolju – in je z njim različnih razmerjih – ter je odvisna od specifičnih struktur ter namenskega niza postopkov za razvoj standardov, kot jih izvajajo Evropski odbor za standardizacijo in Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki po načelu nacionalnih delegacij ter Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde na podlagi neposrednega članstva,

| H. | ker Montijevo poročilo o novi strategiji za enotni trg zatrjuje, da je standardizacija bistvena za upravljanje enotnega trga, in poudarja, da je treba evropski standardizacijski postopek pregledati, pri čemer je treba ohraniti prednosti sedanjega sistema in vzpostaviti pravo ravnovesje med evropsko in nacionalno razsežnostjo, |
| --- | --- |

H.

ker Montijevo poročilo o novi strategiji za enotni trg zatrjuje, da je standardizacija bistvena za upravljanje enotnega trga, in poudarja, da je treba evropski standardizacijski postopek pregledati, pri čemer je treba ohraniti prednosti sedanjega sistema in vzpostaviti pravo ravnovesje med evropsko in nacionalno razsežnostjo,

| I. | ker se mora evropska standardizacija – zaradi obravnavanja prihodnjih potreb podjetij in potrošnikov ter uporabe vseh njenih morebitnih koristi za podporo javnim in družbenim ciljem – prilagoditi izzivom, ki jih prinašajo globalizacija, podnebne spremembe, nastajanje novih gospodarskih sil in razvoj tehnologije, |
| --- | --- |

I.

ker se mora evropska standardizacija – zaradi obravnavanja prihodnjih potreb podjetij in potrošnikov ter uporabe vseh njenih morebitnih koristi za podporo javnim in družbenim ciljem – prilagoditi izzivom, ki jih prinašajo globalizacija, podnebne spremembe, nastajanje novih gospodarskih sil in razvoj tehnologije,

| J. | ker je treba razviti strateški pristop k evropski standardizaciji in prenoviti sedanji sistem, da bi lahko ostal uspešen in se odzival na potrebe prihodnjega desetletja ter s tem omogočil Evropi ohranitev vodilne vloge v globalnem standardizacijskem sistemu, |
| --- | --- |

J.

ker je treba razviti strateški pristop k evropski standardizaciji in prenoviti sedanji sistem, da bi lahko ostal uspešen in se odzival na potrebe prihodnjega desetletja ter s tem omogočil Evropi ohranitev vodilne vloge v globalnem standardizacijskem sistemu,

Uvod

| 1. | pozdravlja namero Komisije, da opravi pregled evropskega standardizacijskega sistema, zato da bi ohranila njegove številne uspešne sestavine, izboljšala pomanjkljivosti in vzpostavila pravo ravnovesje med evropsko in nacionalno razsežnostjo; poudarja, da bi moral predlagani pregled temeljiti na prednostih obstoječega sistema, ki so trdna podlaga za izboljšanje, pri čemer se je treba vzdržati korenitih sprememb, ki bi spodkopale njegove osrednje vrednote; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja namero Komisije, da opravi pregled evropskega standardizacijskega sistema, zato da bi ohranila njegove številne uspešne sestavine, izboljšala pomanjkljivosti in vzpostavila pravo ravnovesje med evropsko in nacionalno razsežnostjo; poudarja, da bi moral predlagani pregled temeljiti na prednostih obstoječega sistema, ki so trdna podlaga za izboljšanje, pri čemer se je treba vzdržati korenitih sprememb, ki bi spodkopale njegove osrednje vrednote;

| 2. | poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme in poda predlog za sodobno in celovito standardizacijsko politiko v sporočilu o celovitejšem evropskem standardizacijskem sistemu, vključno z revizijo Direktive 98/34/ES, Sklepa št. 87/95/EGS o standardizaciji na področju informacijske tehnologije in telekomunikacij ter Sklepa št. 1673/2006/ES o financiranju evropske standardizacije, kot navedeno v delovnem programu Komisije za leto 2010; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme in poda predlog za sodobno in celovito standardizacijsko politiko v sporočilu o celovitejšem evropskem standardizacijskem sistemu, vključno z revizijo Direktive 98/34/ES, Sklepa št. 87/95/EGS o standardizaciji na področju informacijske tehnologije in telekomunikacij ter Sklepa št. 1673/2006/ES o financiranju evropske standardizacije, kot navedeno v delovnem programu Komisije za leto 2010;

| 3. | poudarja, da mora novi model evropske standardizacije prispevati k evropskim inovacijam in trajnostnemu razvoju, povečati konkurenčnost Unije, utrditi njeno mesto v mednarodni trgovini ter prinesti koristi za blaginjo njenih državljanov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora novi model evropske standardizacije prispevati k evropskim inovacijam in trajnostnemu razvoju, povečati konkurenčnost Unije, utrditi njeno mesto v mednarodni trgovini ter prinesti koristi za blaginjo njenih državljanov;

| 4. | pozdravlja poročilo skupine strokovnjakov za pregled evropskega standardizacijskega sistema (EXPRESS); poziva evropske in nacionalne organizacije za standardizacijo, države članice in Komisijo, naj uresničijo strateška priporočila, da bi vzpostavili evropski standardizacijski sistem, ki bi se bil sposoben odzvati na družbene in gospodarske potrebe ter ohraniti vodilno vlogo v globalnem standardizacijskem sistemu; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja poročilo skupine strokovnjakov za pregled evropskega standardizacijskega sistema (EXPRESS); poziva evropske in nacionalne organizacije za standardizacijo, države članice in Komisijo, naj uresničijo strateška priporočila, da bi vzpostavili evropski standardizacijski sistem, ki bi se bil sposoben odzvati na družbene in gospodarske potrebe ter ohraniti vodilno vlogo v globalnem standardizacijskem sistemu;

| 5. | poziva Komisijo, naj predlogu za pregled sedanjega pravnega okvira evropske standardizacije priloži strateški dokument, s katerim bi vzpostavili obsežen okvir za ukrepanje na evropski in nacionalni ravni, vključno s konkretnimi predlogi za tiste izboljšave, ki jih ni mogoče izvesti s pregledom zakonodaje; poudarja, da ta strateški dokument ne bi smel biti omejen le na priporočila iz poročila skupine strokovnjakov za pregled evropskega standardizacijskega sistema; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj predlogu za pregled sedanjega pravnega okvira evropske standardizacije priloži strateški dokument, s katerim bi vzpostavili obsežen okvir za ukrepanje na evropski in nacionalni ravni, vključno s konkretnimi predlogi za tiste izboljšave, ki jih ni mogoče izvesti s pregledom zakonodaje; poudarja, da ta strateški dokument ne bi smel biti omejen le na priporočila iz poročila skupine strokovnjakov za pregled evropskega standardizacijskega sistema;

| 6. | pozdravlja belo knjigo z naslovom „Posodobitev standardizacije IKT v EU – pot naprej“; poziva države članice in Komisijo, naj izvajajo glavna priporočila, navedena v beli knjigi, da bi v evropskem in nacionalnih standardizacijskih sistemih zagotovile razvoj ustreznih globalnih standardov informacijske in komunikacijske tehnologije za izvajanje in uporabo politik in javnih razpisov EU; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja belo knjigo z naslovom „Posodobitev standardizacije IKT v EU – pot naprej“; poziva države članice in Komisijo, naj izvajajo glavna priporočila, navedena v beli knjigi, da bi v evropskem in nacionalnih standardizacijskih sistemih zagotovile razvoj ustreznih globalnih standardov informacijske in komunikacijske tehnologije za izvajanje in uporabo politik in javnih razpisov EU;

| 7. | podpira namero Komisije, da bi v pravni okvir evropske standardizacije vključila načela iz sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o tehničnih ovirah v trgovini (preglednost, odprtost, nepristranskost, konsenz, uspešnost, pomembnost in skladnost), zato da bi okrepila njihovo izvajanje v evropskem standardizacijskem sistemu; meni, da vključevanje teh načel v pravni okvir ne bi smelo povečati števila priznanih evropskih organizacij za standardizacijo na več kot obstoječe tri (Evropski odbor za standardizacijo, Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde); |
| --- | --- |

7.

podpira namero Komisije, da bi v pravni okvir evropske standardizacije vključila načela iz sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o tehničnih ovirah v trgovini (preglednost, odprtost, nepristranskost, konsenz, uspešnost, pomembnost in skladnost), zato da bi okrepila njihovo izvajanje v evropskem standardizacijskem sistemu; meni, da vključevanje teh načel v pravni okvir ne bi smelo povečati števila priznanih evropskih organizacij za standardizacijo na več kot obstoječe tri (Evropski odbor za standardizacijo, Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde);

| 8. | meni, da bi ta načela lahko dopolnili z dodatnimi oznakami, na primer vzdrževanjem, dostopnostjo, kakovostjo, nevtralnostjo in odgovornostjo; je prepričan, da je treba vsa ta načela podrobneje opredeliti ter vzpostaviti poseben sistem spremljanja, s čimer se bo zagotovilo, da bo njihovo izvajanje na nacionalni in evropski ravni pri razvijanju standardov podpiralo politike in zakonodajo EU; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi ta načela lahko dopolnili z dodatnimi oznakami, na primer vzdrževanjem, dostopnostjo, kakovostjo, nevtralnostjo in odgovornostjo; je prepričan, da je treba vsa ta načela podrobneje opredeliti ter vzpostaviti poseben sistem spremljanja, s čimer se bo zagotovilo, da bo njihovo izvajanje na nacionalni in evropski ravni pri razvijanju standardov podpiralo politike in zakonodajo EU;

| 9. | vendar poudarja, da ta načela sama po sebi niso dovolj za zagotovitev ustrezne zastopanosti vseh interesnih skupin v procesu standardizacije – zlasti tistih, ki zastopajo interese v zvezi z zdravjem in varnostjo, potrošniki in okoljem; zato meni, da je vključitev dodatnega načela ustrezne zastopanosti bistveni element, saj je vedno, kadar gre za javni interes, izredno pomembno ustrezno vključiti stališča vseh interesnih skupin, zlasti pri oblikovanju standardov, s katerimi naj bi podprli zakonodajo in politike EU, hkrati pa priznati, da je treba k posameznim projektom standardizacije pritegniti najboljše tehnične strokovnjake; |
| --- | --- |

9.

vendar poudarja, da ta načela sama po sebi niso dovolj za zagotovitev ustrezne zastopanosti vseh interesnih skupin v procesu standardizacije – zlasti tistih, ki zastopajo interese v zvezi z zdravjem in varnostjo, potrošniki in okoljem; zato meni, da je vključitev dodatnega načela ustrezne zastopanosti bistveni element, saj je vedno, kadar gre za javni interes, izredno pomembno ustrezno vključiti stališča vseh interesnih skupin, zlasti pri oblikovanju standardov, s katerimi naj bi podprli zakonodajo in politike EU, hkrati pa priznati, da je treba k posameznim projektom standardizacije pritegniti najboljše tehnične strokovnjake;

| 10. | poudarja, da mala in srednja podjetja, četudi so pomemben del evropskega trga, ne sodelujejo ustrezno pri standardizacijskem sistemu in zato ne morejo v celoti izrabiti koristi, ki iz standardizacije izhajajo; meni, da je bistveno izboljšati njihovo zastopanost in sodelovanje v sistemu, zlasti v tehničnih odborih na nacionalni ravni; poziva Komisijo, naj z oceno vplivov v okviru revizije evropskega standardizacijskega sistema opredeli najboljši način za dosego tega cilja in oceni potrebno financiranje za pomoč malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mala in srednja podjetja, četudi so pomemben del evropskega trga, ne sodelujejo ustrezno pri standardizacijskem sistemu in zato ne morejo v celoti izrabiti koristi, ki iz standardizacije izhajajo; meni, da je bistveno izboljšati njihovo zastopanost in sodelovanje v sistemu, zlasti v tehničnih odborih na nacionalni ravni; poziva Komisijo, naj z oceno vplivov v okviru revizije evropskega standardizacijskega sistema opredeli najboljši način za dosego tega cilja in oceni potrebno financiranje za pomoč malim in srednjim podjetjem;

| 11. | poudarja, da so standardi sicer prispevali k znatnemu izboljšanju kakovosti in varnosti blaga, vendar na področju storitev še zdaleč niso tako številčni, da bi bili sorazmerni z gospodarskim pomenom in potencialom tega sektorja; ugotavlja zlasti, da število nacionalnih standardov za storitve, ki so v zadnjih letih nastali v Evropi, močno presega število evropskih standardov, oblikovanih v tem sektorju; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so standardi sicer prispevali k znatnemu izboljšanju kakovosti in varnosti blaga, vendar na področju storitev še zdaleč niso tako številčni, da bi bili sorazmerni z gospodarskim pomenom in potencialom tega sektorja; ugotavlja zlasti, da število nacionalnih standardov za storitve, ki so v zadnjih letih nastali v Evropi, močno presega število evropskih standardov, oblikovanih v tem sektorju;

| 12. | ugotavlja, da standardi za storitve pogosto ustrezajo nacionalnim posebnostim in da je njihov razvoj povezan s potrebami trga, pa tudi z interesi potrošnikov in javnim interesom; poudarja, da bi moral razvoj evropskih standardov za storitve, na primer priprava lastnih listin kakovosti ali znakov kakovosti poklicnih združenj na ravni Unije, kot je določeno v Direktivi 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, pripomoči k nadaljnjemu usklajevanju v storitvenem sektorju, povečati preglednost, kakovost in konkurenčnost evropskih storitev ter spodbuditi konkurenco, inovacije, odpravljanje trgovinskih ovir in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da standardi za storitve pogosto ustrezajo nacionalnim posebnostim in da je njihov razvoj povezan s potrebami trga, pa tudi z interesi potrošnikov in javnim interesom; poudarja, da bi moral razvoj evropskih standardov za storitve, na primer priprava lastnih listin kakovosti ali znakov kakovosti poklicnih združenj na ravni Unije, kot je določeno v Direktivi 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, pripomoči k nadaljnjemu usklajevanju v storitvenem sektorju, povečati preglednost, kakovost in konkurenčnost evropskih storitev ter spodbuditi konkurenco, inovacije, odpravljanje trgovinskih ovir in varstvo potrošnikov;

| 13. | zato podpira namero Komisije, da bi standarde za storitve vključila v pravni okvir evropske standardizacije, saj s tem ne bo zgolj zagotovila obveščanja o vseh nacionalnih standardih za storitve, ki bi lahko tehnično ovirali trgovino na notranjem trgu, ampak tudi pripravila primerno pravno podlago, s katero bo lahko evropskim organizacijam za standardizacijo naročila oblikovanje standardov na točno določenih in natančno ovrednotenih področjih storitvenega sektorja; predlaga, naj Komisija spodbudi izvajalce storitev k oblikovanju standardov v sklopu evropskih organizacij za standardizacijo, da bi kolikor mogoče preprečili razdrobljenost različnih nacionalnih standardov, obenem pa zagotovili, da bodo standardi za storitve ustrezali potrebam trga in potrošnikov ter javnemu interesu; podpira prizadevanja za zagotovitev kakovostnih storitev, na primer listine ali znake kakovosti poklicnih organizacij, in spodbuja vse interesne skupine, naj dejavno sodelujejo v procesu evropske standardizacije; |
| --- | --- |

13.

zato podpira namero Komisije, da bi standarde za storitve vključila v pravni okvir evropske standardizacije, saj s tem ne bo zgolj zagotovila obveščanja o vseh nacionalnih standardih za storitve, ki bi lahko tehnično ovirali trgovino na notranjem trgu, ampak tudi pripravila primerno pravno podlago, s katero bo lahko evropskim organizacijam za standardizacijo naročila oblikovanje standardov na točno določenih in natančno ovrednotenih področjih storitvenega sektorja; predlaga, naj Komisija spodbudi izvajalce storitev k oblikovanju standardov v sklopu evropskih organizacij za standardizacijo, da bi kolikor mogoče preprečili razdrobljenost različnih nacionalnih standardov, obenem pa zagotovili, da bodo standardi za storitve ustrezali potrebam trga in potrošnikov ter javnemu interesu; podpira prizadevanja za zagotovitev kakovostnih storitev, na primer listine ali znake kakovosti poklicnih organizacij, in spodbuja vse interesne skupine, naj dejavno sodelujejo v procesu evropske standardizacije;

Okrepitev evropskega standardizacijskega sistema

(a)   Splošne točke

| 14. | ponovno potrjuje, da se je evropska standardizacija v podporo zakonodaji na podlagi novega pristopa izkazala za uspešno in bistveno orodje za dokončno oblikovanje enotnega trga; ugotavlja, da se je v zadnjih letih povečalo število standardizacijskih mandatov v podporo zakonodaji na področjih, ki presegajo tista na podlagi novega pristopa, kar kaže, da je bil ta model sprejet v številnih politikah EU; meni, da je v skladu z načeli boljše zakonodaje zaželeno razširiti uporabo standardov na druga področja zakonodaje in politik Unije, ne le na enotni trg, pri čemer je treba upoštevati posebne značilnosti zadevnih področij; |
| --- | --- |

14.

ponovno potrjuje, da se je evropska standardizacija v podporo zakonodaji na podlagi novega pristopa izkazala za uspešno in bistveno orodje za dokončno oblikovanje enotnega trga; ugotavlja, da se je v zadnjih letih povečalo število standardizacijskih mandatov v podporo zakonodaji na področjih, ki presegajo tista na podlagi novega pristopa, kar kaže, da je bil ta model sprejet v številnih politikah EU; meni, da je v skladu z načeli boljše zakonodaje zaželeno razširiti uporabo standardov na druga področja zakonodaje in politik Unije, ne le na enotni trg, pri čemer je treba upoštevati posebne značilnosti zadevnih področij;

| 15. | vztraja, da je izredno pomembno potegniti jasno črto med zakonodajo in standardizacijo, zato da bi preprečili vsakršno napačno razlaganje ciljev prava in zaželene ravni varstva; poudarja, da mora biti evropski zakonodajalec izredno pozoren in natančen pri opredelitvi osnovnih zahtev v pravni ureditvi, Komisija pa mora jasno in točno opredeliti cilje standardizacije v okviru mandatov; poudarja, da bi morala biti vloga standardizacijskih organov omejena na opredelitev tehničnih sredstev za doseganje ciljev, ki jih določi zakonodajalec, in zagotavljanje visoke ravni varstva; |
| --- | --- |

15.

vztraja, da je izredno pomembno potegniti jasno črto med zakonodajo in standardizacijo, zato da bi preprečili vsakršno napačno razlaganje ciljev prava in zaželene ravni varstva; poudarja, da mora biti evropski zakonodajalec izredno pozoren in natančen pri opredelitvi osnovnih zahtev v pravni ureditvi, Komisija pa mora jasno in točno opredeliti cilje standardizacije v okviru mandatov; poudarja, da bi morala biti vloga standardizacijskih organov omejena na opredelitev tehničnih sredstev za doseganje ciljev, ki jih določi zakonodajalec, in zagotavljanje visoke ravni varstva;

| 16. | ponavlja, kako bistveno je, da se vsi evropski standardi razvijejo v razumnem obdobju, zlasti na tistih področjih, kjer so standardi potrebni hitro, da bi izpolnili zahteve javnih politik in hitro se spreminjajočih razmer na trgu; zato poziva evropske in nacionalne standardizacijske organe, naj še naprej izboljšujejo svojo učinkovitost in uspešnost, hkrati pa upoštevajo, da proces pospešitve standardizacije ne sme škodovati načelom odprtosti, kakovosti, preglednosti in soglasja med vsemi interesnimi skupinami; |
| --- | --- |

16.

ponavlja, kako bistveno je, da se vsi evropski standardi razvijejo v razumnem obdobju, zlasti na tistih področjih, kjer so standardi potrebni hitro, da bi izpolnili zahteve javnih politik in hitro se spreminjajočih razmer na trgu; zato poziva evropske in nacionalne standardizacijske organe, naj še naprej izboljšujejo svojo učinkovitost in uspešnost, hkrati pa upoštevajo, da proces pospešitve standardizacije ne sme škodovati načelom odprtosti, kakovosti, preglednosti in soglasja med vsemi interesnimi skupinami;

| 17. | priznava, da je treba poenostaviti postopek za vzpostavitev standardov; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z interesnimi skupinami poišče nove načine za optimizacijo učinkovitega sprejetja evropskih standardov; |
| --- | --- |

17.

priznava, da je treba poenostaviti postopek za vzpostavitev standardov; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z interesnimi skupinami poišče nove načine za optimizacijo učinkovitega sprejetja evropskih standardov;

| 18. | meni, da bo standardizacijski postopek delno pospešen z boljšim posvetovanjem med Komisijo in evropskimi organizacijami za standardizacijo pred izdajo mandata, ki jim bo omogočil, da se hitreje odzovejo, po možnosti v dveh mesecih, o njihovi možnosti, da začnejo projekt standardizacije; |
| --- | --- |

18.

meni, da bo standardizacijski postopek delno pospešen z boljšim posvetovanjem med Komisijo in evropskimi organizacijami za standardizacijo pred izdajo mandata, ki jim bo omogočil, da se hitreje odzovejo, po možnosti v dveh mesecih, o njihovi možnosti, da začnejo projekt standardizacije;

| 19. | ugotavlja, da je odbor iz Direktive 98/34/ES pomemben kot forum med Komisijo in državami članicami v razpravi o vprašanjih, povezanih z tehničnimi predpisi in standardizacijo; meni, da je treba predstavnike Evropskega parlamenta povabiti na seje tega odbora (ali njegovega naslednika), ki bi obdržal status opazovalca v evropskih in nacionalnih organih za standardizacijo, obenem pa bi po potrebi tudi dopustil možnost opazovanja organizacij interesnih skupin na evropski ravni, zlasti med razpravo o standardizacijskih mandatih; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je odbor iz Direktive 98/34/ES pomemben kot forum med Komisijo in državami članicami v razpravi o vprašanjih, povezanih z tehničnimi predpisi in standardizacijo; meni, da je treba predstavnike Evropskega parlamenta povabiti na seje tega odbora (ali njegovega naslednika), ki bi obdržal status opazovalca v evropskih in nacionalnih organih za standardizacijo, obenem pa bi po potrebi tudi dopustil možnost opazovanja organizacij interesnih skupin na evropski ravni, zlasti med razpravo o standardizacijskih mandatih;

| 20. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z evropskimi organizacijami za standardizacijo razvije in izvaja izboljšane in skladne sisteme za usklajevanje standardizacijskih politik in dejavnosti, ki bi morale zajemati vse vidike standardizacijskega postopka, od oblikovanja do vzpostavitve mandatov, prek spremljanja dela tehničnega odbora, pri čemer je treba zagotoviti, da bodo oblikovani standardi skladni s politikami EU in bodo izpolnjevali osnovne zahteve zadevne zakonodaje, do uradnega sprejetja, objave in uporabe standardov; poudarja vlogo, ki bi jo lahko imele ustrezne kategorije interesnih skupin kot svetovalna skupina za Komisijo pri oblikovanju usklajene evropske platforme za politiko standardizacije; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z evropskimi organizacijami za standardizacijo razvije in izvaja izboljšane in skladne sisteme za usklajevanje standardizacijskih politik in dejavnosti, ki bi morale zajemati vse vidike standardizacijskega postopka, od oblikovanja do vzpostavitve mandatov, prek spremljanja dela tehničnega odbora, pri čemer je treba zagotoviti, da bodo oblikovani standardi skladni s politikami EU in bodo izpolnjevali osnovne zahteve zadevne zakonodaje, do uradnega sprejetja, objave in uporabe standardov; poudarja vlogo, ki bi jo lahko imele ustrezne kategorije interesnih skupin kot svetovalna skupina za Komisijo pri oblikovanju usklajene evropske platforme za politiko standardizacije;

| 21. | poziva države članice, naj izvajajo usklajeno standardizacijsko politiko ter sprejmejo skladen pristop do uporabe standardov v podporo zakonodaji; poziva Komisijo, naj zagotovi, da zaradi neusklajenih prizadevanj v zvezi s standardizacijo. konkurenčnih ali nepotrebnih standardov ali prevelikega števila shem certificiranja ne bo ogroženo doseganje ciljev politik EU; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj izvajajo usklajeno standardizacijsko politiko ter sprejmejo skladen pristop do uporabe standardov v podporo zakonodaji; poziva Komisijo, naj zagotovi, da zaradi neusklajenih prizadevanj v zvezi s standardizacijo. konkurenčnih ali nepotrebnih standardov ali prevelikega števila shem certificiranja ne bo ogroženo doseganje ciljev politik EU;

| 22. | poziva Komisijo, naj pregleda in racionalizira postopek za podeljevanje standardizacijskih mandatov evropskim organizacijam za standardizacijo, da bodo obsegali fazo posvetovanja z ustreznimi interesnimi skupinami ter temeljito analizo, ki bi upravičila potrebo po novi dejavnosti oblikovanja standardov, da se zagotovi umestnost oblikovanja standardov, prepreči podvajanje in preveliko število različnih standardov in specifikacij; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pregleda in racionalizira postopek za podeljevanje standardizacijskih mandatov evropskim organizacijam za standardizacijo, da bodo obsegali fazo posvetovanja z ustreznimi interesnimi skupinami ter temeljito analizo, ki bi upravičila potrebo po novi dejavnosti oblikovanja standardov, da se zagotovi umestnost oblikovanja standardov, prepreči podvajanje in preveliko število različnih standardov in specifikacij;

| 23. | poleg tega poziva Komisijo, naj predloži akcijski načrt, katerega cilji bodo celovitejši sistem EU za standardizacijo, učinkovitejše in uspešnejše oblikovanje standardov, boljši dostop do standardizacije, zlasti za mala in srednja podjetja, močnejša vloga EU pri oblikovanju standardov na mednarodni ravni in bolj vzdržen finančni sistem za pripravo standardov; |
| --- | --- |

23.

poleg tega poziva Komisijo, naj predloži akcijski načrt, katerega cilji bodo celovitejši sistem EU za standardizacijo, učinkovitejše in uspešnejše oblikovanje standardov, boljši dostop do standardizacije, zlasti za mala in srednja podjetja, močnejša vloga EU pri oblikovanju standardov na mednarodni ravni in bolj vzdržen finančni sistem za pripravo standardov;

| 24. | poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo „svetovalci za novi pristop“ pri preverjanju, ali so usklajeni standardi v skladu z ustrezno zakonodajo EU; opozarja na dejstvo, da te svetovalce zaenkrat izbirajo evropske organizacije za standardizacijo in da ti delujejo znotraj teh organizacij, ki zaradi tega nosijo veliko upravno breme, včasih pa to tudi povzroča zaskrbljenost pri interesnih skupinah glede nepristranskosti in neodvisnosti postopka; zato poziva Komisijo, naj oceni potrebo po reviziji obstoječih postopkov; poleg tega meni, da bi morala Komisija opredeliti postopek, s katerim bi zagotovila, da so standardi, za katere so bili izdani mandati, v skladu z drugimi politikami in zakonodajo EU, ki presegajo okvir novega pristopa; meni, da bi se to moralo odvijati med pripravo standardov, da bi preprečili zamude in neučinkovitost zaradi naknadne zavrnitve; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo „svetovalci za novi pristop“ pri preverjanju, ali so usklajeni standardi v skladu z ustrezno zakonodajo EU; opozarja na dejstvo, da te svetovalce zaenkrat izbirajo evropske organizacije za standardizacijo in da ti delujejo znotraj teh organizacij, ki zaradi tega nosijo veliko upravno breme, včasih pa to tudi povzroča zaskrbljenost pri interesnih skupinah glede nepristranskosti in neodvisnosti postopka; zato poziva Komisijo, naj oceni potrebo po reviziji obstoječih postopkov; poleg tega meni, da bi morala Komisija opredeliti postopek, s katerim bi zagotovila, da so standardi, za katere so bili izdani mandati, v skladu z drugimi politikami in zakonodajo EU, ki presegajo okvir novega pristopa; meni, da bi se to moralo odvijati med pripravo standardov, da bi preprečili zamude in neučinkovitost zaradi naknadne zavrnitve;

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj natančneje preverijo, kako uspešni so standardi, da bi zagotovile, da ti izpolnjujejo zahteve mandata, zlasti ko se uporabljajo za namene zakonodaje na podlagi novega pristopa, hkrati pa zagotovijo, da se postopek potrjevanja standardov ne bo bistveno podaljšal; namerava v okviru prihodnje revizije evropskega sistema za standardizacijo pregledati možnost, da bi tudi Parlament dobil pravico, ki jo imajo sedaj Komisija in države članice glede izpodbijanja usklajenih standardov, ki ne ustrezajo povsem osnovnim zahtevam ustrezne zakonodaje; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in države članice, naj natančneje preverijo, kako uspešni so standardi, da bi zagotovile, da ti izpolnjujejo zahteve mandata, zlasti ko se uporabljajo za namene zakonodaje na podlagi novega pristopa, hkrati pa zagotovijo, da se postopek potrjevanja standardov ne bo bistveno podaljšal; namerava v okviru prihodnje revizije evropskega sistema za standardizacijo pregledati možnost, da bi tudi Parlament dobil pravico, ki jo imajo sedaj Komisija in države članice glede izpodbijanja usklajenih standardov, ki ne ustrezajo povsem osnovnim zahtevam ustrezne zakonodaje;

| 26. | poziva Komisijo, naj zaradi preglednosti sprejema odločitve o uradnem nasprotovanju standardom v konsolidirani in javno dostopni obliki ter da na voljo posodobljeno tabelo dejavnosti v zvezi z uradnim nasprotovanjem; Komisijo poziva tudi, naj predstavi letno poročilo o standardizacijskih mandatih in o napredku pri njihovem izpolnjevanju; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj zaradi preglednosti sprejema odločitve o uradnem nasprotovanju standardom v konsolidirani in javno dostopni obliki ter da na voljo posodobljeno tabelo dejavnosti v zvezi z uradnim nasprotovanjem; Komisijo poziva tudi, naj predstavi letno poročilo o standardizacijskih mandatih in o napredku pri njihovem izpolnjevanju;

| 27. | poziva evropske organizacije za standardizacijo, naj okrepijo svoje pritožbene mehanizme, ki so namenjeni uporabi v primeru nestrinjanja o standardu; ugotavlja, da sedanji mehanizmi morda niso vedno učinkoviti, saj njihova sestava v praksi odraža stališče tistih, ki so standard potrdili; zato predlaga razširitev sodelujočih na zunanje neodvisne strokovnjake in/ali evropske socialne interesne skupine, ki so pridruženi člani ali sodelujoči partnerji evropskih organizacij za standardizacijo; |
| --- | --- |

27.

poziva evropske organizacije za standardizacijo, naj okrepijo svoje pritožbene mehanizme, ki so namenjeni uporabi v primeru nestrinjanja o standardu; ugotavlja, da sedanji mehanizmi morda niso vedno učinkoviti, saj njihova sestava v praksi odraža stališče tistih, ki so standard potrdili; zato predlaga razširitev sodelujočih na zunanje neodvisne strokovnjake in/ali evropske socialne interesne skupine, ki so pridruženi člani ali sodelujoči partnerji evropskih organizacij za standardizacijo;

| 28. | izraža podporo prostovoljni evropski certifikacijski oznaki Keymark, ki je v lasti Evropskega odbora za standardizacijo/Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki in dokazuje skladnost z evropskimi standardi; poudarja, da je Keymark dragocena nadomestna možnost za različne nacionalne sheme certificiranja, katerih posledica je mnogovrstno testiranje in označevanje proizvodov v več državah članicah, zaradi česar lahko postanejo ovira za trgovino na notranjem trgu in povzročijo znatne stroške za majhne družbe, ki se lahko odražajo v višjih cenah za potrošnika; zato spodbuja nacionalne organe za standarde in drugi nacionalne organe za certificiranje, naj spodbujajo Keymark kot nadomestno možnost za sheme nacionalnega certificiranja; poziva tudi k vseevropski obveščevalni kampanji, da bi povečali poznavanje koristi oznake Keymark med podjetji in potrošniki; |
| --- | --- |

28.

izraža podporo prostovoljni evropski certifikacijski oznaki Keymark, ki je v lasti Evropskega odbora za standardizacijo/Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki in dokazuje skladnost z evropskimi standardi; poudarja, da je Keymark dragocena nadomestna možnost za različne nacionalne sheme certificiranja, katerih posledica je mnogovrstno testiranje in označevanje proizvodov v več državah članicah, zaradi česar lahko postanejo ovira za trgovino na notranjem trgu in povzročijo znatne stroške za majhne družbe, ki se lahko odražajo v višjih cenah za potrošnika; zato spodbuja nacionalne organe za standarde in drugi nacionalne organe za certificiranje, naj spodbujajo Keymark kot nadomestno možnost za sheme nacionalnega certificiranja; poziva tudi k vseevropski obveščevalni kampanji, da bi povečali poznavanje koristi oznake Keymark med podjetji in potrošniki;

| 29. | se zaveda, da sedanji sistem financiranja EU v podporo evropski standardizaciji pogosto povzroča nezadovoljstvo zaradi sprememb pravil, visoke cene revizij in zamud pri odobritvah plačil; poudarja, da je treba nujno zmanjšati te stroške in veliko upravno breme, ki včasih presega koristi zagotovljene finančne podpore, hkrati pa spoštovati finančne predpise EU; poziva Komisijo in vse interesne skupine, naj zagotovijo finančno vzdržnost evropskega sistema, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi in večletnim finančnim načrtovanjem, ki je bistveno za zagotovitev uspešnosti in učinkovitosti v globalni konkurenci; meni, da bi lahko Komisija in evropske organizacije za standardizacijo bolje sodelovale, da bi zagotovile trden in uporabniku prijazen okvir za finančne prispevke EU k evropski standardizaciji, kar bo znatno povečalo učinkovitost sistema; |
| --- | --- |

29.

se zaveda, da sedanji sistem financiranja EU v podporo evropski standardizaciji pogosto povzroča nezadovoljstvo zaradi sprememb pravil, visoke cene revizij in zamud pri odobritvah plačil; poudarja, da je treba nujno zmanjšati te stroške in veliko upravno breme, ki včasih presega koristi zagotovljene finančne podpore, hkrati pa spoštovati finančne predpise EU; poziva Komisijo in vse interesne skupine, naj zagotovijo finančno vzdržnost evropskega sistema, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi in večletnim finančnim načrtovanjem, ki je bistveno za zagotovitev uspešnosti in učinkovitosti v globalni konkurenci; meni, da bi lahko Komisija in evropske organizacije za standardizacijo bolje sodelovale, da bi zagotovile trden in uporabniku prijazen okvir za finančne prispevke EU k evropski standardizaciji, kar bo znatno povečalo učinkovitost sistema;

(b)   Izboljšanje dostopa do standardizacijskega postopka

| 30. | priznava načelo nacionalnih delegacij kot temelj evropskega standardizacijskega sistema, zlasti pri postopku razvoja standardov Evropskega odbora za standardizacijo in Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki; vendar ugotavlja, da – kot je bilo potrjeno v študiji o dostopu do standardizacije – v veliki večini evropskih držav socialne interesne skupine pri oblikovanju standardov sodelujejo zelo malo ali pa sploh ne; |
| --- | --- |

30.

priznava načelo nacionalnih delegacij kot temelj evropskega standardizacijskega sistema, zlasti pri postopku razvoja standardov Evropskega odbora za standardizacijo in Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki; vendar ugotavlja, da – kot je bilo potrjeno v študiji o dostopu do standardizacije – v veliki večini evropskih držav socialne interesne skupine pri oblikovanju standardov sodelujejo zelo malo ali pa sploh ne;

| 31. | spodbuja evropske in nacionalne organe za standardizacijo, naj spodbujajo in omogočajo učinkovito sodelovanje vseh zainteresiranih strani v standardizacijskem postopku, zlasti predstavnikov malih in srednjih podjetij ter vseh interesnih skupin, ki zastopajo javne interese, na primer potrošnikov (vključno z invalidi in ranljivimi potrošniki), okoljevarstvenikov ter delavcev in organov, ki zastopajo druge družbene interese; |
| --- | --- |

31.

spodbuja evropske in nacionalne organe za standardizacijo, naj spodbujajo in omogočajo učinkovito sodelovanje vseh zainteresiranih strani v standardizacijskem postopku, zlasti predstavnikov malih in srednjih podjetij ter vseh interesnih skupin, ki zastopajo javne interese, na primer potrošnikov (vključno z invalidi in ranljivimi potrošniki), okoljevarstvenikov ter delavcev in organov, ki zastopajo druge družbene interese;

| 32. | poleg tega poziva Komisijo, naj razišče vzroke za slabo udeležbo socialnih interesnih skupin ter malih in srednjih podjetij na nacionalni ravni ter po potrebi spodbuja ukrepe za države članice, ki bodo tem skupinam in podjetjem zagotovili dostop do nacionalnega standardizacijskega postopka; pozdravlja prizadevanja Evropskega odbora za standardizacijo/Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki ter nacionalnih standardizacijskih organov pri izvajanju „zbirke 58 priporočil“ iz študije dostopnosti za mala in srednja podjetja ter priporočil iz poročila skupine EXPRESS v zvezi z izboljšanjem dostopa za vse interesne skupine; |
| --- | --- |

32.

poleg tega poziva Komisijo, naj razišče vzroke za slabo udeležbo socialnih interesnih skupin ter malih in srednjih podjetij na nacionalni ravni ter po potrebi spodbuja ukrepe za države članice, ki bodo tem skupinam in podjetjem zagotovili dostop do nacionalnega standardizacijskega postopka; pozdravlja prizadevanja Evropskega odbora za standardizacijo/Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki ter nacionalnih standardizacijskih organov pri izvajanju „zbirke 58 priporočil“ iz študije dostopnosti za mala in srednja podjetja ter priporočil iz poročila skupine EXPRESS v zvezi z izboljšanjem dostopa za vse interesne skupine;

| 33. | poudarja potrebo po zagotovitvi neposredne udeležbe socialnih interesnih skupin na evropski ravni, ki je priznana že od devetdesetih let prejšnjega stoletja, da bila njihova stališča učinkoviteje izražena, saj je njihovo zastopstvo v nacionalnih tehničnih odborih v večini držav članic še vedno šibko; glede na to, da je bil pri povečevanju udeležbe socialnih interesnih skupin na nacionalni ravni dosežen zelo majhen uspeh, potrjuje, da je treba finančno in politično podporo evropskim organizacijam, ustanovljenim za zastopanje teh interesnih skupin, ohraniti in krepiti vsaj še v obdobju do leta 2020; poziva te organizacije, naj prevzamejo vidnejšo vlogo pri zagotavljanju nasvetov državam članicam in nacionalnim združenjem interesnih skupin, zato da bi okrepili sodelovanje ustreznih interesnih skupin na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

33.

poudarja potrebo po zagotovitvi neposredne udeležbe socialnih interesnih skupin na evropski ravni, ki je priznana že od devetdesetih let prejšnjega stoletja, da bila njihova stališča učinkoviteje izražena, saj je njihovo zastopstvo v nacionalnih tehničnih odborih v večini držav članic še vedno šibko; glede na to, da je bil pri povečevanju udeležbe socialnih interesnih skupin na nacionalni ravni dosežen zelo majhen uspeh, potrjuje, da je treba finančno in politično podporo evropskim organizacijam, ustanovljenim za zastopanje teh interesnih skupin, ohraniti in krepiti vsaj še v obdobju do leta 2020; poziva te organizacije, naj prevzamejo vidnejšo vlogo pri zagotavljanju nasvetov državam članicam in nacionalnim združenjem interesnih skupin, zato da bi okrepili sodelovanje ustreznih interesnih skupin na nacionalni ravni;

| 34. | meni, da bi bilo treba tem evropskim organizacijam, ki zastopajo družbene interese, dodeliti močnejšo vlogo v evropskih organizacijah za standardizacijo; zato poziva Komisijo in evropske organizacije za standardizacijo, naj spodbujajo različne ukrepe za uresničitev tega cilja, kar brez poseganja v načelo nacionalnih delegacij zajema tudi organizacije z dejanskim članstvom, a brez glasovalnih pravic v evropskih organizacijah za standardizacijo, pod pogojem, da so pridružene članice ali sodelujoče partnerice; meni, da bi morali imeti nacionalni organi za standarde ključno vlogo pri spodbujanju in krepitvi sodelovanja socialnih interesnih skupin v postopku standardizacije, saj ima prednost načelo nacionalnih delegacij; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi bilo treba tem evropskim organizacijam, ki zastopajo družbene interese, dodeliti močnejšo vlogo v evropskih organizacijah za standardizacijo; zato poziva Komisijo in evropske organizacije za standardizacijo, naj spodbujajo različne ukrepe za uresničitev tega cilja, kar brez poseganja v načelo nacionalnih delegacij zajema tudi organizacije z dejanskim članstvom, a brez glasovalnih pravic v evropskih organizacijah za standardizacijo, pod pogojem, da so pridružene članice ali sodelujoče partnerice; meni, da bi morali imeti nacionalni organi za standarde ključno vlogo pri spodbujanju in krepitvi sodelovanja socialnih interesnih skupin v postopku standardizacije, saj ima prednost načelo nacionalnih delegacij;

| 35. | je seznanjen z nedavnim razvojem v Mednarodni organizaciji za standardizacijo, zlasti z modelom, uporabljenim za razvoj standarda ISO 26000 za družbeno odgovornost, v katerem so nacionalni organi za standarde v delovno skupino lahko imenovali samo po enega predstavnika iz vsake od šestih opredeljenih kategorij interesnih skupin (industrija, potrošniki, vlada, delavci, nevladne organizacije in dodatna kategorija (storitve, podpora, raziskave in drugo); vztraja, da bi morale evropske organizacije za standardizacijo in Komisija ob sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi temeljito oceniti uporabo podobnega modela kot nadomestno možnost za pripravo standardov na področjih izrednega javnega interesa ter da bi morale o ugotovitvah te ocene poročati Parlamentu; poziva Komisijo, naj predlaga način financiranja, s katerim bi podprli tak nadomestni model; |
| --- | --- |

35.

je seznanjen z nedavnim razvojem v Mednarodni organizaciji za standardizacijo, zlasti z modelom, uporabljenim za razvoj standarda ISO 26000 za družbeno odgovornost, v katerem so nacionalni organi za standarde v delovno skupino lahko imenovali samo po enega predstavnika iz vsake od šestih opredeljenih kategorij interesnih skupin (industrija, potrošniki, vlada, delavci, nevladne organizacije in dodatna kategorija (storitve, podpora, raziskave in drugo); vztraja, da bi morale evropske organizacije za standardizacijo in Komisija ob sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi temeljito oceniti uporabo podobnega modela kot nadomestno možnost za pripravo standardov na področjih izrednega javnega interesa ter da bi morale o ugotovitvah te ocene poročati Parlamentu; poziva Komisijo, naj predlaga način financiranja, s katerim bi podprli tak nadomestni model;

(c)   Okrepitev načela nacionalnih delegacij

| 36. | poudarja, da so nacionalni organi za standarde sicer bistveni element evropskega standardizacijskega sistema, vendar med njimi obstajajo številne razlike glede sredstev, strokovnih izkušenj in znanja ter udeleženosti interesnih skupin v standardizacijskem postopku; poudarja, da zaradi obstoječih neenakosti nastaja veliko neravnovesje v njihovi učinkoviti udeležbi v evropskem standardizacijskem sistemu, pri čemer lahko omejeni viri nekaterih nacionalnih organov za standarde ovirajo njihovo učinkovito vključevanje v proces oblikovanja standardov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da so nacionalni organi za standarde sicer bistveni element evropskega standardizacijskega sistema, vendar med njimi obstajajo številne razlike glede sredstev, strokovnih izkušenj in znanja ter udeleženosti interesnih skupin v standardizacijskem postopku; poudarja, da zaradi obstoječih neenakosti nastaja veliko neravnovesje v njihovi učinkoviti udeležbi v evropskem standardizacijskem sistemu, pri čemer lahko omejeni viri nekaterih nacionalnih organov za standarde ovirajo njihovo učinkovito vključevanje v proces oblikovanja standardov;

| 37. | poziva Komisijo in evropske organizacije za standardizacijo, naj spodbujajo programe usposabljanja in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi šibkejši nacionalni organi za standarde, ki zaenkrat še nimajo sekretariatov tehničnih odborov ali ne sodelujejo pri evropski standardizaciji na ravni, ki bi bila sorazmerna z njihovo ekonomsko strukturo, prevzeli dejavnejšo vlogo v standardizacijskem postopku, zato da bi povečali zaupanje v notranji trg in zagotovili enake pogoje za vse udeležence; meni, da so programi usposabljanja potrebni tudi za mala in srednja podjetja, zato da bi povečali njihovo udeležbo pri procesu oblikovanja standardov ter povečali pomembnost standardizacije kot strateškega poslovnega orodja; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in evropske organizacije za standardizacijo, naj spodbujajo programe usposabljanja in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi šibkejši nacionalni organi za standarde, ki zaenkrat še nimajo sekretariatov tehničnih odborov ali ne sodelujejo pri evropski standardizaciji na ravni, ki bi bila sorazmerna z njihovo ekonomsko strukturo, prevzeli dejavnejšo vlogo v standardizacijskem postopku, zato da bi povečali zaupanje v notranji trg in zagotovili enake pogoje za vse udeležence; meni, da so programi usposabljanja potrebni tudi za mala in srednja podjetja, zato da bi povečali njihovo udeležbo pri procesu oblikovanja standardov ter povečali pomembnost standardizacije kot strateškega poslovnega orodja;

| 38. | pozdravlja pobudo Evropskega odbora za standardizacijo in Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki za uvedbo postopka medsebojnega strokovnega ocenjevanja, s katerim bi ovrednotili, ali nacionalni organi za standarde pravilno uporabljajo načela (in dodatne oznake) Svetovne trgovinske organizacije ter spodbudili stalno izboljševanje in izmenjavo dobre prakse; poudarja, da mora ta projekt služiti kot učinkovito orodje za krepitev nacionalnih organov za standarde in boljšo udeležbo vseh ustreznih interesnih skupin na nacionalni ravni; meni, da morajo pri tem projektu sodelovati vsi nacionalni organi za standarde, podprt pa mora biti z neodvisnimi revizijami; poziva Evropski odbor za standardizacijo in Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki, naj pripravita in objavita poročilo o rezultatih postopka medsebojnega strokovnega ocenjevanja; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja pobudo Evropskega odbora za standardizacijo in Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki za uvedbo postopka medsebojnega strokovnega ocenjevanja, s katerim bi ovrednotili, ali nacionalni organi za standarde pravilno uporabljajo načela (in dodatne oznake) Svetovne trgovinske organizacije ter spodbudili stalno izboljševanje in izmenjavo dobre prakse; poudarja, da mora ta projekt služiti kot učinkovito orodje za krepitev nacionalnih organov za standarde in boljšo udeležbo vseh ustreznih interesnih skupin na nacionalni ravni; meni, da morajo pri tem projektu sodelovati vsi nacionalni organi za standarde, podprt pa mora biti z neodvisnimi revizijami; poziva Evropski odbor za standardizacijo in Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki, naj pripravita in objavita poročilo o rezultatih postopka medsebojnega strokovnega ocenjevanja;

| 39. | poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito zastopanje vseh pomembnih interesnih skupin v nacionalnih tehničnih odborih, in sicer tako, da vzpostavijo mehanizme za spremljanje in poročanje ter zagotovijo usposabljanje in finančno podporo za šibkejše socialne interesne skupine in po potrebi tudi za združenja malih in srednjih ter obrtniških podjetij, zato da bi zagotovile njihovo dejansko udeležbo; poudarja, kako pomembno je zagotavljanje digitalnega dostopa uporabnikom do informacij o standardih; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito zastopanje vseh pomembnih interesnih skupin v nacionalnih tehničnih odborih, in sicer tako, da vzpostavijo mehanizme za spremljanje in poročanje ter zagotovijo usposabljanje in finančno podporo za šibkejše socialne interesne skupine in po potrebi tudi za združenja malih in srednjih ter obrtniških podjetij, zato da bi zagotovile njihovo dejansko udeležbo; poudarja, kako pomembno je zagotavljanje digitalnega dostopa uporabnikom do informacij o standardih;

| 40. | poziva evropske organizacije za standardizacijo in države članice, naj Komisiji redno zagotavljajo poročila o napredku glede njihovih dejavnosti za zagotovitev ustrezne zastopanosti vseh interesnih skupin v tehničnih organih, odgovornih za razvoj mandatiranih standardov, ki morajo temeljiti na posebnih zahtevah glede poročanja; poudarja, da je treba ta poročila naknadno vključiti v poročilo Komisije o prizadevanjih evropskih in nacionalnih organizacij za standardizacijo in doseženih rezultatih; |
| --- | --- |

40.

poziva evropske organizacije za standardizacijo in države članice, naj Komisiji redno zagotavljajo poročila o napredku glede njihovih dejavnosti za zagotovitev ustrezne zastopanosti vseh interesnih skupin v tehničnih organih, odgovornih za razvoj mandatiranih standardov, ki morajo temeljiti na posebnih zahtevah glede poročanja; poudarja, da je treba ta poročila naknadno vključiti v poročilo Komisije o prizadevanjih evropskih in nacionalnih organizacij za standardizacijo in doseženih rezultatih;

| 41. | poziva nacionalne organe za standarde, naj šibkejšim interesnim skupinam zagotovijo prost dostop do odborov za standardizacijo in razvijejo orodja za izboljšanje udeležbe interesnih skupin, vključno z brezplačnim spletnim mehanizmom za posvetovanje za vse nove predloge standardov, ki ga bo enostavno uporabljati; spodbuja te organe, naj v celoti izkoristijo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), da bi okrepili sodelovanje interesnih skupin prek spletnih sestankov in razprav; poleg tega spodbuja nacionalne organe za standarde, naj zagotovijo komunikacijo onkraj omejitev sistema, zlasti za javne poizvedbe o novih standardih, glede na to, da so javne poizvedbe navadno usmerjene na sedanje udeležence v sistemu; |
| --- | --- |

41.

poziva nacionalne organe za standarde, naj šibkejšim interesnim skupinam zagotovijo prost dostop do odborov za standardizacijo in razvijejo orodja za izboljšanje udeležbe interesnih skupin, vključno z brezplačnim spletnim mehanizmom za posvetovanje za vse nove predloge standardov, ki ga bo enostavno uporabljati; spodbuja te organe, naj v celoti izkoristijo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), da bi okrepili sodelovanje interesnih skupin prek spletnih sestankov in razprav; poleg tega spodbuja nacionalne organe za standarde, naj zagotovijo komunikacijo onkraj omejitev sistema, zlasti za javne poizvedbe o novih standardih, glede na to, da so javne poizvedbe navadno usmerjene na sedanje udeležence v sistemu;

| 42. | obžaluje, da javni organi v večini držav članic kažejo omejeno zanimanje za udeležbo pri postopku razvijanja standardov, ne glede na pomembnost standardizacije kot orodja za podporo zakonodaji in javnim politikam; poziva države članice – kot predstavnice interesov državljanov – še posebej pa organe za nadzor trga, naj pošljejo predstavnike, ki bodo sodelovali v vseh nacionalnih tehničnih odborih, ki odražajo razvoj standardov v podporo politikam in zakonodaji EU; poudarja, da je udeležba nacionalnih organov v razpravi o razvoju standardov bistvena za pravilno delovanje zakonodaje na področjih, ki jih zajema novi pristop, ter za preprečitev naknadnega uradnega nasprotovanja usklajenim standardom; |
| --- | --- |

42.

obžaluje, da javni organi v večini držav članic kažejo omejeno zanimanje za udeležbo pri postopku razvijanja standardov, ne glede na pomembnost standardizacije kot orodja za podporo zakonodaji in javnim politikam; poziva države članice – kot predstavnice interesov državljanov – še posebej pa organe za nadzor trga, naj pošljejo predstavnike, ki bodo sodelovali v vseh nacionalnih tehničnih odborih, ki odražajo razvoj standardov v podporo politikam in zakonodaji EU; poudarja, da je udeležba nacionalnih organov v razpravi o razvoju standardov bistvena za pravilno delovanje zakonodaje na področjih, ki jih zajema novi pristop, ter za preprečitev naknadnega uradnega nasprotovanja usklajenim standardom;

| 43. | poziva nacionalne organe za standarde, naj zaradi poštene konkurence na notranjem trgu sledijo kodeksu etike Mednarodne organizacije za standardizacijo, da bi zagotovili, da druge dejavnosti, na primer certificiranje in akreditacija, ne bodo ogrožale nepristranskosti standardov; poleg tega poudarja pomen oblikovanja standardov in navodil za oceno skladnosti ter spodbujanja njihovega sprejetja in poštene uporabe, zlasti v zvezi z zahtevami o integriteti, objektivnosti in nepristranskosti; |
| --- | --- |

43.

poziva nacionalne organe za standarde, naj zaradi poštene konkurence na notranjem trgu sledijo kodeksu etike Mednarodne organizacije za standardizacijo, da bi zagotovili, da druge dejavnosti, na primer certificiranje in akreditacija, ne bodo ogrožale nepristranskosti standardov; poleg tega poudarja pomen oblikovanja standardov in navodil za oceno skladnosti ter spodbujanja njihovega sprejetja in poštene uporabe, zlasti v zvezi z zahtevami o integriteti, objektivnosti in nepristranskosti;

(d)   Lažji dostop do standardov

| 44. | priznava, da evropska standardizacija pomaga ustvarjati enake pogoje za vse udeležence na trgu, zlasti za mala in srednja podjetja, ki so glavni steber evropskega gospodarstva in bistveno prispevajo k sistemu; priznava pa tudi, da njihova udeležba pri standardizaciji ni vedno sorazmerna z njihovim gospodarskim pomenom, pri čemer lahko zapletenost in stroški standardov pomenijo oviro za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

44.

priznava, da evropska standardizacija pomaga ustvarjati enake pogoje za vse udeležence na trgu, zlasti za mala in srednja podjetja, ki so glavni steber evropskega gospodarstva in bistveno prispevajo k sistemu; priznava pa tudi, da njihova udeležba pri standardizaciji ni vedno sorazmerna z njihovim gospodarskim pomenom, pri čemer lahko zapletenost in stroški standardov pomenijo oviro za mala in srednja podjetja;

| 45. | poudarja, da bi morali biti standardi zasnovani in sprejeti tako, da se upoštevajo značilnosti in okolje malih in srednjih podjetij, zlasti malih, mikro in obrtnih podjetij; pozdravlja nedavne pobude, ki so jih sprejeli evropski in nacionalni organi za standardizacijo, da bi uresničili priporočila iz študije o dostopu malih in srednjih podjetij do evropske standardizacije, ter meni, da jih je treba obravnavati kot zglede najboljše prakse; pozdravlja in spodbuja ukrepe, predlagane v programih Evropskega odbora za standardizacijo/Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki, namenjenih malim in srednjim podjetjem, da bi slednjim olajšali uporabo standardov; poudarja, da bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da lahko mala in srednja podjetja v celoti sodelujejo pri oblikovanju standardov in imajo boljši in cenejši dostop do njih; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bi morali biti standardi zasnovani in sprejeti tako, da se upoštevajo značilnosti in okolje malih in srednjih podjetij, zlasti malih, mikro in obrtnih podjetij; pozdravlja nedavne pobude, ki so jih sprejeli evropski in nacionalni organi za standardizacijo, da bi uresničili priporočila iz študije o dostopu malih in srednjih podjetij do evropske standardizacije, ter meni, da jih je treba obravnavati kot zglede najboljše prakse; pozdravlja in spodbuja ukrepe, predlagane v programih Evropskega odbora za standardizacijo/Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki, namenjenih malim in srednjim podjetjem, da bi slednjim olajšali uporabo standardov; poudarja, da bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da lahko mala in srednja podjetja v celoti sodelujejo pri oblikovanju standardov in imajo boljši in cenejši dostop do njih;

| 46. | poudarja zlasti, da bi morale Unija in države članice omogočiti, da se bodo pri oblikovanju standardov bolj upoštevali interesi malih in srednjih podjetij ter obrtniških podjetij, in sicer z uporabo strateških ukrepov iz Akta za mala podjetja v skladu z njegovim sedmim načelom: finančna podpora EU, zmanjšanje stroškov dostopa do standardov, redna objava povzetkov evropskih standardov in pravična sestava standardizacijskih odborov; |
| --- | --- |

46.

poudarja zlasti, da bi morale Unija in države članice omogočiti, da se bodo pri oblikovanju standardov bolj upoštevali interesi malih in srednjih podjetij ter obrtniških podjetij, in sicer z uporabo strateških ukrepov iz Akta za mala podjetja v skladu z njegovim sedmim načelom: finančna podpora EU, zmanjšanje stroškov dostopa do standardov, redna objava povzetkov evropskih standardov in pravična sestava standardizacijskih odborov;

| 47. | poleg tega poziva Komisijo, naj poenostavi postopke, kadar je to mogoče, in pri prihodnjih spremembah upošteva načelo „misli najprej na male“; priporoča, naj Komisija vključi vprašanje standardizacije v prihodnji teden malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

47.

poleg tega poziva Komisijo, naj poenostavi postopke, kadar je to mogoče, in pri prihodnjih spremembah upošteva načelo „misli najprej na male“; priporoča, naj Komisija vključi vprašanje standardizacije v prihodnji teden malih in srednjih podjetij;

| 48. | vztraja, da je dostop uporabnikov do evropskih standardov, razvitih v podporo politikam in zakonodaji EU, pomembno vprašanje, ki ga je treba nadalje preučiti; meni, da bi morali razmisliti o različnih sistemih določanja cen za zasebne/industrijske standarde ter za usklajene/mandatirane standarde; poziva zlasti nacionalne organe za standarde, naj s posebnimi cenami in ponujanjem sklopov standardov po znižani ceni zmanjšajo stroške ter preučijo dodatne možnosti za izboljšanje dostopa, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

48.

vztraja, da je dostop uporabnikov do evropskih standardov, razvitih v podporo politikam in zakonodaji EU, pomembno vprašanje, ki ga je treba nadalje preučiti; meni, da bi morali razmisliti o različnih sistemih določanja cen za zasebne/industrijske standarde ter za usklajene/mandatirane standarde; poziva zlasti nacionalne organe za standarde, naj s posebnimi cenami in ponujanjem sklopov standardov po znižani ceni zmanjšajo stroške ter preučijo dodatne možnosti za izboljšanje dostopa, zlasti za mala in srednja podjetja;

| 49. | vendar opominja, da cena pridobitve standarda pomeni le majhen delež skupnih stroškov za uporabnike standardov, ki morajo navadno nameniti znatno več sredstev, da bi prenesli zahtevani standard v svoje poslovne procese; |
| --- | --- |

49.

vendar opominja, da cena pridobitve standarda pomeni le majhen delež skupnih stroškov za uporabnike standardov, ki morajo navadno nameniti znatno več sredstev, da bi prenesli zahtevani standard v svoje poslovne procese;

| 50. | poudarja, da bi morali biti standardi razumljivi, preprosti in enostavni za uporabo, tako da jih lahko uporabniki bolje izvajajo; meni, da je bistveno, da se zmanjša pretirano število navzkrižnih sklicevanj med standardi, kadar je to primerno, ter da se obravnavajo sedanje težave pri prepoznavanju skupin standardov, ki se nanašajo na nek proizvod ali postopek; poziva nacionalne in evropske organe za standarde ter trgovinska združenja, naj zagotovijo uporabniku prijazne smernice za uporabo standardov, brezplačne povzetke na spletu, boljši spletni dostop do osnutkov za posvetovanje in preproste funkcije za elektronsko iskanje; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da bi morali biti standardi razumljivi, preprosti in enostavni za uporabo, tako da jih lahko uporabniki bolje izvajajo; meni, da je bistveno, da se zmanjša pretirano število navzkrižnih sklicevanj med standardi, kadar je to primerno, ter da se obravnavajo sedanje težave pri prepoznavanju skupin standardov, ki se nanašajo na nek proizvod ali postopek; poziva nacionalne in evropske organe za standarde ter trgovinska združenja, naj zagotovijo uporabniku prijazne smernice za uporabo standardov, brezplačne povzetke na spletu, boljši spletni dostop do osnutkov za posvetovanje in preproste funkcije za elektronsko iskanje;

| 51. | pozdravlja sedanjo pobudo evropskih organizacij za standardizacijo, da se pripravi in brez omejitve dostopa v spletu objavi povzetek vseh standardov, ter poziva, naj se ta projekt hitro zaključi; vendar poudarja, da je treba ta projekt izvajati tudi na nacionalni ravni, da bi uporabnikom standardov omogočili, da na spletni strani nacionalnih organov za standarde v lastnem jeziku pridobijo informacije o zadevah, ki jih zajema posamezni standard; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja sedanjo pobudo evropskih organizacij za standardizacijo, da se pripravi in brez omejitve dostopa v spletu objavi povzetek vseh standardov, ter poziva, naj se ta projekt hitro zaključi; vendar poudarja, da je treba ta projekt izvajati tudi na nacionalni ravni, da bi uporabnikom standardov omogočili, da na spletni strani nacionalnih organov za standarde v lastnem jeziku pridobijo informacije o zadevah, ki jih zajema posamezni standard;

| 52. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti standarde v vseh uradnih jezikih EU, da bi zagotovili, da jih bodo uporabniki pravilno razumeli; poziva Komisijo, naj nadalje podpira prevod usklajenih standardov ter poenostavi finančno ureditev zanje; |
| --- | --- |

52.

poudarja, kako pomembno je zagotoviti standarde v vseh uradnih jezikih EU, da bi zagotovili, da jih bodo uporabniki pravilno razumeli; poziva Komisijo, naj nadalje podpira prevod usklajenih standardov ter poenostavi finančno ureditev zanje;

Standardizacija v podporo inovacijam in trajni konkurenčnosti v globaliziranem okolju

| 53. | priznava, da je evropska standardizacija pomembno orodje za spodbujanje inovacij, raziskav in razvoja ter da prispeva h konkurenčnosti Unije in dokončanju notranjega trga; poudarja pomembne gospodarske koristi, ki bodo podjetjem omogočile, da bodo dosegla hitrejši prenos znanja, manjše stroške in tveganja, krajši čas za vstop na trg in večjo vrednost za inovacije; |
| --- | --- |

53.

priznava, da je evropska standardizacija pomembno orodje za spodbujanje inovacij, raziskav in razvoja ter da prispeva h konkurenčnosti Unije in dokončanju notranjega trga; poudarja pomembne gospodarske koristi, ki bodo podjetjem omogočile, da bodo dosegla hitrejši prenos znanja, manjše stroške in tveganja, krajši čas za vstop na trg in večjo vrednost za inovacije;

| 54. | priznava, da standardizacija sicer veliko pripomore k izkoriščanju novih tehnologij, vendar obstaja bistven razkorak pri prenašanju rezultatov raziskav in razvoja v razvijanje standardov; poudarja, da je treba izboljšati vzajemno zavedanje in sodelovanje med standardizacijskimi organi, inovatorji, akademiki in raziskovalnimi skupnostmi; poudarja, da bi z vključitvijo novega znanja v standarde, zlasti iz raziskovalnih in inovacijskih programov, financiranih z javnimi sredstvi, spodbudili inovacije in konkurenčnost; |
| --- | --- |

54.

priznava, da standardizacija sicer veliko pripomore k izkoriščanju novih tehnologij, vendar obstaja bistven razkorak pri prenašanju rezultatov raziskav in razvoja v razvijanje standardov; poudarja, da je treba izboljšati vzajemno zavedanje in sodelovanje med standardizacijskimi organi, inovatorji, akademiki in raziskovalnimi skupnostmi; poudarja, da bi z vključitvijo novega znanja v standarde, zlasti iz raziskovalnih in inovacijskih programov, financiranih z javnimi sredstvi, spodbudili inovacije in konkurenčnost;

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi za standarde spodbujajo vključitev standardizacije v akademske učne načrte, izobraževalne programe (npr. v ekonomskih in tehničnih šolah), programe vseživljenjskega učenja in informacijske kampanje, da bi med sedanjimi in možnimi gospodarskimi subjekti in oblikovalci politike povečali ozaveščenost o pomembnosti in koristih standardov; poziva nacionalne organe za standarde, naj okrepijo svoje sodelovanje s trgovinskimi združenji, da bi malim in srednjim podjetjem zagotovili prepričljive informacije o koristih, ki jih prinaša uporaba standardov; poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vprašanje standardizacije obravnavano v okviru programa Erasmus za mlade podjetnike; spodbuja dejavnosti za oceno, količinsko določitev in obveščanje o gospodarskih in družbenih koristih standardizacije; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi za standarde spodbujajo vključitev standardizacije v akademske učne načrte, izobraževalne programe (npr. v ekonomskih in tehničnih šolah), programe vseživljenjskega učenja in informacijske kampanje, da bi med sedanjimi in možnimi gospodarskimi subjekti in oblikovalci politike povečali ozaveščenost o pomembnosti in koristih standardov; poziva nacionalne organe za standarde, naj okrepijo svoje sodelovanje s trgovinskimi združenji, da bi malim in srednjim podjetjem zagotovili prepričljive informacije o koristih, ki jih prinaša uporaba standardov; poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vprašanje standardizacije obravnavano v okviru programa Erasmus za mlade podjetnike; spodbuja dejavnosti za oceno, količinsko določitev in obveščanje o gospodarskih in družbenih koristih standardizacije;

| 56. | meni, da lahko evropski okvirni programi za raziskave, konkurenčnost in inovativnost pomembno prispevajo k procesu oblikovanja standardov, tako da posvetijo poglavje raziskavam in standardizaciji; meni, da bi s takim ukrepom izboljšali razumevanje koristi standardov in pomagali uveljaviti sistematičen pristop v začetnih fazah med raziskavami, inovacijami in standardizacijo; poziva Komisijo, naj „pomembnost za standardizacijo“ vključi med ocenjevalna merila za projekte na področju raziskav in razvoja, ki jih financira EU, da bi spodbudili projekte, povezane s standardizacijo, in z inovativnimi sredstvi izboljšali ozaveščenost o njih; |
| --- | --- |

56.

meni, da lahko evropski okvirni programi za raziskave, konkurenčnost in inovativnost pomembno prispevajo k procesu oblikovanja standardov, tako da posvetijo poglavje raziskavam in standardizaciji; meni, da bi s takim ukrepom izboljšali razumevanje koristi standardov in pomagali uveljaviti sistematičen pristop v začetnih fazah med raziskavami, inovacijami in standardizacijo; poziva Komisijo, naj „pomembnost za standardizacijo“ vključi med ocenjevalna merila za projekte na področju raziskav in razvoja, ki jih financira EU, da bi spodbudili projekte, povezane s standardizacijo, in z inovativnimi sredstvi izboljšali ozaveščenost o njih;

| 57. | poleg tega poziva Komisijo, naj razvije dejavnosti za spremljanje tehnologije, da bo prepoznala prihodnje rezultate raziskav in razvoja, za katere bi bila standardizacija koristna, izboljšala pretok in preglednost informacij, potrebnih za prodor na trg in delovanje raziskav in razvoja ter v zvezi s tem spodbujala lahko dostopne in uporabniku prijazne mehanizme za ocenjevanje prek interneta; |
| --- | --- |

57.

poleg tega poziva Komisijo, naj razvije dejavnosti za spremljanje tehnologije, da bo prepoznala prihodnje rezultate raziskav in razvoja, za katere bi bila standardizacija koristna, izboljšala pretok in preglednost informacij, potrebnih za prodor na trg in delovanje raziskav in razvoja ter v zvezi s tem spodbujala lahko dostopne in uporabniku prijazne mehanizme za ocenjevanje prek interneta;

| 58. | poziva države članice, naj uporabijo evropske standarde v javnih naročilih, da bi izboljšale kakovost javnih storitev in spodbudile inovativne tehnologije; vendar poudarja, da uporaba standardov ne bi smela pomeniti dodatnih ovir, zlasti za mala podjetja, ki želijo sodelovati v postopkih javnih naročil; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj uporabijo evropske standarde v javnih naročilih, da bi izboljšale kakovost javnih storitev in spodbudile inovativne tehnologije; vendar poudarja, da uporaba standardov ne bi smela pomeniti dodatnih ovir, zlasti za mala podjetja, ki želijo sodelovati v postopkih javnih naročil;

| 59. | ponovno potrjuje, da je za spoprijemanje s podnebnimi spremembami in drugimi prihodnjimi izzivi na področju energije in okolja na svetovni ravni treba razviti in spodbujati čisto tehnologijo in zelene proizvode; zato meni, da je nujno treba vključiti okoljske vidike v vse ustrezne proizvode in storitve ter da mora evropski sistem za standardizacijo razviti boljši sistem, s katerim bi zagotovili, da bodo pri oblikovanju standardov taki vidiki ustrezno obravnavani; poudarja, da je treba spodbujati dejavno udeležbo okoljskih organizacij in javnih organov, odgovornih za okoljsko varstvo, v odborih za standardizacijo, in sicer na nacionalni in na evropski ravni; poudarja, da se morata potreba po usmerjanju evropskih prizadevanj na področju inovacij na globalne strategije za boj proti podnebnim spremembam in odziv na izzive v zvezi z energijo, družbo in okoljem odražati tudi pri vzpostavljanju novih smernic za modele standardizacije; |
| --- | --- |

59.

ponovno potrjuje, da je za spoprijemanje s podnebnimi spremembami in drugimi prihodnjimi izzivi na področju energije in okolja na svetovni ravni treba razviti in spodbujati čisto tehnologijo in zelene proizvode; zato meni, da je nujno treba vključiti okoljske vidike v vse ustrezne proizvode in storitve ter da mora evropski sistem za standardizacijo razviti boljši sistem, s katerim bi zagotovili, da bodo pri oblikovanju standardov taki vidiki ustrezno obravnavani; poudarja, da je treba spodbujati dejavno udeležbo okoljskih organizacij in javnih organov, odgovornih za okoljsko varstvo, v odborih za standardizacijo, in sicer na nacionalni in na evropski ravni; poudarja, da se morata potreba po usmerjanju evropskih prizadevanj na področju inovacij na globalne strategije za boj proti podnebnim spremembam in odziv na izzive v zvezi z energijo, družbo in okoljem odražati tudi pri vzpostavljanju novih smernic za modele standardizacije;

| 60. | poudarja, da izboljšanje zdravja ljudi in življenjskih razmer pomeni razvoj izdelkov, ki lahko prispevajo k zdravemu razvoju prebivalstva in izboljšanju dostopnosti, zlasti za otroke in ranljive ljudi; zato meni, da je nujno treba vključiti zdravstvene vidike v vse ustrezne izdelke in storitve ter da mora evropski sistem za standardizacijo razviti boljši sistem, da bi zagotovil, da bodo pri razvijanju standardov taki vidiki ustrezno obravnavani; v zvezi s tem na primer poziva, da je treba oblikovati evropske standarde za ortopedsko primerno obutev za otroke; poudarja, da je treba spodbujati dejavno udeležbo zdravstvenih strokovnjakov in javnih organov, pristojnih za zdravstvena vprašanja, v odborih za standardizacijo; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da izboljšanje zdravja ljudi in življenjskih razmer pomeni razvoj izdelkov, ki lahko prispevajo k zdravemu razvoju prebivalstva in izboljšanju dostopnosti, zlasti za otroke in ranljive ljudi; zato meni, da je nujno treba vključiti zdravstvene vidike v vse ustrezne izdelke in storitve ter da mora evropski sistem za standardizacijo razviti boljši sistem, da bi zagotovil, da bodo pri razvijanju standardov taki vidiki ustrezno obravnavani; v zvezi s tem na primer poziva, da je treba oblikovati evropske standarde za ortopedsko primerno obutev za otroke; poudarja, da je treba spodbujati dejavno udeležbo zdravstvenih strokovnjakov in javnih organov, pristojnih za zdravstvena vprašanja, v odborih za standardizacijo;

| 61. | poudarja, da prinaša standardizacija veliko možnosti za odpravljanje ovir, ki invalidom in starejšim preprečujejo izkazovanje zmožnosti ter enakovredno udeležbo na vseh življenjskih področjih; zato poziva k oblikovanju standardov, ki bi upoštevali različne potrebe prebivalstva in omogočili podjetjem nove priložnosti za inovativne rešitve, da bi spodbudili razvoj izdelkov, storitev in infrastrukture, ki bodo dostopni vsem; poudarja pomen koncepta dostopnosti za vse uporabnike, ki standardizacijske organe, oblikovalce, podjetnike, javne organe in oblikovalce politik postavlja pred ustvarjalni in etični izziv, saj je njegov namen vsem ljudem omogočiti enakovreden dostop do med drugim grajenega okolja, prevoza, izobrazbe, zaposlitve, stanovanja, zdravstvenih ustanov, informacij in komunikacije, kulture, prostega časa ter potrošniškega blaga in storitev; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da prinaša standardizacija veliko možnosti za odpravljanje ovir, ki invalidom in starejšim preprečujejo izkazovanje zmožnosti ter enakovredno udeležbo na vseh življenjskih področjih; zato poziva k oblikovanju standardov, ki bi upoštevali različne potrebe prebivalstva in omogočili podjetjem nove priložnosti za inovativne rešitve, da bi spodbudili razvoj izdelkov, storitev in infrastrukture, ki bodo dostopni vsem; poudarja pomen koncepta dostopnosti za vse uporabnike, ki standardizacijske organe, oblikovalce, podjetnike, javne organe in oblikovalce politik postavlja pred ustvarjalni in etični izziv, saj je njegov namen vsem ljudem omogočiti enakovreden dostop do med drugim grajenega okolja, prevoza, izobrazbe, zaposlitve, stanovanja, zdravstvenih ustanov, informacij in komunikacije, kulture, prostega časa ter potrošniškega blaga in storitev;

| 62. | zato poziva Komisijo in evropske organizacije za standardizacijo, naj pri svojih standardizacijskih dejavnostih razvijejo in podprejo sistematičen pristop, da bodo standardi v skladu z načeli dostopnosti za vse uporabnike zagotovo vključevali ustrezne zahteve glede dostopnosti, vključno z ustreznim mehanizmom preverjanja za zagotovitev, da bodo v zadevnih standardih primerno upoštevane potrebe invalidov in starejših; nadalje poziva Komisijo, države članice ter evropske in nacionalne organizacije za standardizacijo, naj razvijejo in podprejo tečaje usposabljanja za invalide, da bi povečale njihovo dejavno udeležbo v standardizacijskem postopku, ter za standardizacijske organe, da bi jih seznanile z vprašanji glede invalidnosti in dostopnosti; |
| --- | --- |

62.

zato poziva Komisijo in evropske organizacije za standardizacijo, naj pri svojih standardizacijskih dejavnostih razvijejo in podprejo sistematičen pristop, da bodo standardi v skladu z načeli dostopnosti za vse uporabnike zagotovo vključevali ustrezne zahteve glede dostopnosti, vključno z ustreznim mehanizmom preverjanja za zagotovitev, da bodo v zadevnih standardih primerno upoštevane potrebe invalidov in starejših; nadalje poziva Komisijo, države članice ter evropske in nacionalne organizacije za standardizacijo, naj razvijejo in podprejo tečaje usposabljanja za invalide, da bi povečale njihovo dejavno udeležbo v standardizacijskem postopku, ter za standardizacijske organe, da bi jih seznanile z vprašanji glede invalidnosti in dostopnosti;

| 63. | poziva države članice, naj nemudoma ratificirajo Konvencijo ZN o pravicah invalidov in dejansko izvajajo njene določbe glede uveljavljanja načel univerzalne zasnove v standardizacijskem postopku; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo obstoječa pravila glede javnih naročil zaradi večje vključenosti določb o dostopnosti v postopke oddaje javnih naročil, zato da bi podprle dostopnost in zagotovile spodbude za proizvajalce, da bodo razvijali in ponujali dostopno blago in storitve; poziva k spodbujanju projektov na področju raziskav in razvoja, ki jih financira EU, da bi razvili inovativne podporne tehnološke izdelke ter da bi določbe o dostopnosti upoštevali kot merilo pri dodeljevanju strukturnih sredstev na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice, naj nemudoma ratificirajo Konvencijo ZN o pravicah invalidov in dejansko izvajajo njene določbe glede uveljavljanja načel univerzalne zasnove v standardizacijskem postopku; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo obstoječa pravila glede javnih naročil zaradi večje vključenosti določb o dostopnosti v postopke oddaje javnih naročil, zato da bi podprle dostopnost in zagotovile spodbude za proizvajalce, da bodo razvijali in ponujali dostopno blago in storitve; poziva k spodbujanju projektov na področju raziskav in razvoja, ki jih financira EU, da bi razvili inovativne podporne tehnološke izdelke ter da bi določbe o dostopnosti upoštevali kot merilo pri dodeljevanju strukturnih sredstev na nacionalni in regionalni ravni;

| 64. | poudarja, da je treba prednost nameniti postopku za oblikovanje standardov v zvezi z direktivo o splošni varnosti izdelkov, če želimo dodatno okrepiti varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je treba prednost nameniti postopku za oblikovanje standardov v zvezi z direktivo o splošni varnosti izdelkov, če želimo dodatno okrepiti varstvo potrošnikov;

| 65. | opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o električnih vozilih, v kateri je poudarjena potreba po učinkovitih postopkih standardizacije na različnih področjih, da bi pospešili uvajanje elektronskih vozil na trg zaradi konkurenčnosti in okolja; |
| --- | --- |

65.

opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o električnih vozilih, v kateri je poudarjena potreba po učinkovitih postopkih standardizacije na različnih področjih, da bi pospešili uvajanje elektronskih vozil na trg zaradi konkurenčnosti in okolja;

| 66. | poudarja, da pravice intelektualne lastnine (IPR) in standardizacija spodbujajo inovacije in omogočajo razširjanje tehnologije; poudarja, da je treba vzpostaviti ustrezno ravnotežje med interesi uporabnikov standardov in pravicami lastnikov intelektualne lastnine; poziva evropske in nacionalne organe za standarde, naj bodo posebej pozorni pri oblikovanju standardov, ki temeljijo na zaščiteni tehnologiji, da bo omogočen širok dostop vsem uporabnikom; poudarja, da je treba zagotoviti licence za vse bistvene pravice intelektualne lastnine, zajete v standardih in zagotovljene pod pravičnimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da pravice intelektualne lastnine (IPR) in standardizacija spodbujajo inovacije in omogočajo razširjanje tehnologije; poudarja, da je treba vzpostaviti ustrezno ravnotežje med interesi uporabnikov standardov in pravicami lastnikov intelektualne lastnine; poziva evropske in nacionalne organe za standarde, naj bodo posebej pozorni pri oblikovanju standardov, ki temeljijo na zaščiteni tehnologiji, da bo omogočen širok dostop vsem uporabnikom; poudarja, da je treba zagotoviti licence za vse bistvene pravice intelektualne lastnine, zajete v standardih in zagotovljene pod pravičnimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji;

| 67. | priznava, da forumi in konzorciji znatno prispevajo k standardizacijskemu sistemu z zagotavljanjem specifikacij splošnega pomena, ki so pogosto bolj dovzetne za inovativne tehnologije; poudarja, da so se številni forumi in konzorciji, zlasti v sektorju informacijsko-komunikacijske tehnologije, razvili v globalne organizacije, ki pripravljajo dobro uveljavljene specifikacije na podlagi odprtih, preglednih in na soglasju temelječih razvojnih postopkov; meni, da morajo evropske organizacije za standardizacijo ter forumi/konzorciji najti načine za sodelovanje pri načrtovanju svojih dejavnosti s prenosom standardov na najustreznejšo raven, mednarodno ali evropsko, zato da bi zagotovili skladnost in preprečili drobitev ali podvajanje; |
| --- | --- |

67.

priznava, da forumi in konzorciji znatno prispevajo k standardizacijskemu sistemu z zagotavljanjem specifikacij splošnega pomena, ki so pogosto bolj dovzetne za inovativne tehnologije; poudarja, da so se številni forumi in konzorciji, zlasti v sektorju informacijsko-komunikacijske tehnologije, razvili v globalne organizacije, ki pripravljajo dobro uveljavljene specifikacije na podlagi odprtih, preglednih in na soglasju temelječih razvojnih postopkov; meni, da morajo evropske organizacije za standardizacijo ter forumi/konzorciji najti načine za sodelovanje pri načrtovanju svojih dejavnosti s prenosom standardov na najustreznejšo raven, mednarodno ali evropsko, zato da bi zagotovili skladnost in preprečili drobitev ali podvajanje;

| 68. | poleg tega poziva evropske organizacije za standardizacijo, naj razvijejo in izvajajo izboljšani mehanizem za sprejemanje specifikacij forumov/konzorcijev kot evropskih standardov, pri čemer je treba po ustaljenem postopku posvetovanja z vsemi zainteresiranimi po načelu nacionalnih delegacij doseči soglasje vseh interesnih skupin; poudarja, da to ne bi smelo omejevati možnosti, da bi specifikacije forumov/konzorcijev predložili neposredno mednarodnim organizacijam za standarde, zato da bi si prizadevali za bolj globalni status, pod pogojem, da se spoštujejo načela, določena v sporazumu Svetovne trgovinske organizacije o tehničnih ovirah za trgovino (preglednost, odprtost, nepristranskost, konsenz, uspešnost, pomembnost in skladnost); |
| --- | --- |

68.

poleg tega poziva evropske organizacije za standardizacijo, naj razvijejo in izvajajo izboljšani mehanizem za sprejemanje specifikacij forumov/konzorcijev kot evropskih standardov, pri čemer je treba po ustaljenem postopku posvetovanja z vsemi zainteresiranimi po načelu nacionalnih delegacij doseči soglasje vseh interesnih skupin; poudarja, da to ne bi smelo omejevati možnosti, da bi specifikacije forumov/konzorcijev predložili neposredno mednarodnim organizacijam za standarde, zato da bi si prizadevali za bolj globalni status, pod pogojem, da se spoštujejo načela, določena v sporazumu Svetovne trgovinske organizacije o tehničnih ovirah za trgovino (preglednost, odprtost, nepristranskost, konsenz, uspešnost, pomembnost in skladnost);

| 69. | priznava, da je medsebojna povezljivost bistvena za inovacije in konkurenčnost, zlasti v sektorju informacijsko-komunikacijske tehnologije, kjer imajo forumi in konzorciji svojo vlogo; poudarja, da medsebojna povezljivost ni odvisna le od razvoja standardov/specifikacij, temveč tudi od tega, kako jih uporabniki izvajajo; je seznanjen s pomembno vlogo uporabniško naravnanih forumov in konzorcijev pri doseganju povezljivosti; poziva Komisijo, naj okrepi usklajevanje med forumi in konzorciji na področju IKT ter uradnimi organi za oblikovanje standardov, kar bi lahko izboljšalo medsebojno povezljivost in zmanjšalo tveganje podvajanja in protislovij med standardi v sektorju IKT; |
| --- | --- |

69.

priznava, da je medsebojna povezljivost bistvena za inovacije in konkurenčnost, zlasti v sektorju informacijsko-komunikacijske tehnologije, kjer imajo forumi in konzorciji svojo vlogo; poudarja, da medsebojna povezljivost ni odvisna le od razvoja standardov/specifikacij, temveč tudi od tega, kako jih uporabniki izvajajo; je seznanjen s pomembno vlogo uporabniško naravnanih forumov in konzorcijev pri doseganju povezljivosti; poziva Komisijo, naj okrepi usklajevanje med forumi in konzorciji na področju IKT ter uradnimi organi za oblikovanje standardov, kar bi lahko izboljšalo medsebojno povezljivost in zmanjšalo tveganje podvajanja in protislovij med standardi v sektorju IKT;

| 70. | poudarja, da je politiko standardizacije na področju IKT nujno treba prilagoditi razvoju na trgu in v politiki, s čimer bomo dosegli pomembne cilje evropske politike, za kar je potrebna medsebojna povezljivost, na primer e-zdravje, dostopnost, varnost, e-poslovanje, e-uprava in promet, ter prispevali k oblikovanju standardov za varstvo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da je politiko standardizacije na področju IKT nujno treba prilagoditi razvoju na trgu in v politiki, s čimer bomo dosegli pomembne cilje evropske politike, za kar je potrebna medsebojna povezljivost, na primer e-zdravje, dostopnost, varnost, e-poslovanje, e-uprava in promet, ter prispevali k oblikovanju standardov za varstvo osebnih podatkov;

| 71. | poziva Komisijo, naj v podporo drugim politikam EU izvaja posodobljeno in razširjeno politiko EU o standardizaciji za informacijsko tehnologijo, s katero bi med drugim zagotovila medsebojno povezljivost, pravno varnost in uporabo ustreznih zaščitnih ukrepov, pri tem pa kar najbolj zmanjšala dodatne obremenitve za podjetja, tveganja za uporabnike ter ovire za prosti pretok informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj v podporo drugim politikam EU izvaja posodobljeno in razširjeno politiko EU o standardizaciji za informacijsko tehnologijo, s katero bi med drugim zagotovila medsebojno povezljivost, pravno varnost in uporabo ustreznih zaščitnih ukrepov, pri tem pa kar najbolj zmanjšala dodatne obremenitve za podjetja, tveganja za uporabnike ter ovire za prosti pretok informacijske tehnologije;

| 72. | poziva Komisijo, naj učinkovito uporabi obstoječe pravne podlage, ki omogočajo standardizacijo na področju informacijske tehnologije, ter opredeli dodatne sektorje, področja ali možnosti uporabe informacijske tehnologije, kjer bi bilo mogoče učinkovito uporabiti standardizacijo EU za podporo politik EU, in ustrezno predstavi primerne predloge; poleg tega poziva Komisijo, naj po potrebi upošteva možnost uporabe novega pristopa in novega zakonodajnega okvira kot modela za posodobljeno politiko za standardizacijo na področju informacijske in komunikacijske tehnologije za podporo politike EU; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj učinkovito uporabi obstoječe pravne podlage, ki omogočajo standardizacijo na področju informacijske tehnologije, ter opredeli dodatne sektorje, področja ali možnosti uporabe informacijske tehnologije, kjer bi bilo mogoče učinkovito uporabiti standardizacijo EU za podporo politik EU, in ustrezno predstavi primerne predloge; poleg tega poziva Komisijo, naj po potrebi upošteva možnost uporabe novega pristopa in novega zakonodajnega okvira kot modela za posodobljeno politiko za standardizacijo na področju informacijske in komunikacijske tehnologije za podporo politike EU;

| 73. | poudarja, da mednarodni standardi spodbujajo globalni trg z uporabo enotnega standarda v številnih državah s pristopom, ki temelji na uspešnosti, razumevanju potrošnikov in zaupanju v trg; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da mednarodni standardi spodbujajo globalni trg z uporabo enotnega standarda v številnih državah s pristopom, ki temelji na uspešnosti, razumevanju potrošnikov in zaupanju v trg;

| 74. | poudarja, da je regulativni dialog pomemben vidik zunanje razsežnosti notranjega trga in da je zato treba zaščititi in okrepiti položaj evropskega sistema za standardizacijo v mednarodnem standardizacijskem okolju, zato da bi spodbujali razvoj mednarodnih standardov s pravim globalnim pomenom, olajšali trgovino in povečali evropsko konkurenčnost, pri tem pa je treba upoštevati upravičene interese držav v razvoju in preveriti, ali je bilo na mednarodni ravni takšno delo že opravljeno, da ne bi prišlo do nepotrebnega podvajanja; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je regulativni dialog pomemben vidik zunanje razsežnosti notranjega trga in da je zato treba zaščititi in okrepiti položaj evropskega sistema za standardizacijo v mednarodnem standardizacijskem okolju, zato da bi spodbujali razvoj mednarodnih standardov s pravim globalnim pomenom, olajšali trgovino in povečali evropsko konkurenčnost, pri tem pa je treba upoštevati upravičene interese držav v razvoju in preveriti, ali je bilo na mednarodni ravni takšno delo že opravljeno, da ne bi prišlo do nepotrebnega podvajanja;

| 75. | podpira začasno napotitev dveh evropskih strokovnjakov za standardizacijo na Kitajsko in v Indijo za podpiranje evropske organizacije za standardizacijo, uveljavljanje evropskih standardov in zagotavljanje povratnih informacij o sistemih za standardizacijo v teh državah; poziva Komisijo, naj preuči potrebo po napotitvi strokovnjakov za standardizacijo v druge regije sveta, da bi nadalje spodbujali evropski standardizacijski sistem; |
| --- | --- |

75.

podpira začasno napotitev dveh evropskih strokovnjakov za standardizacijo na Kitajsko in v Indijo za podpiranje evropske organizacije za standardizacijo, uveljavljanje evropskih standardov in zagotavljanje povratnih informacij o sistemih za standardizacijo v teh državah; poziva Komisijo, naj preuči potrebo po napotitvi strokovnjakov za standardizacijo v druge regije sveta, da bi nadalje spodbujali evropski standardizacijski sistem;

| 76. | poziva Komisijo, naj svoje standardizacijske dejavnosti uskladi z našimi mednarodnimi partnerji, na primer v okviru čezatlantskega dialoga; spodbuja Komisijo, naj ob upoštevanju omenjenega preuči in sprejme ustrezne ukrepe za krepitev vpliva evropske standardizacije na svetovni ravni, da bi se povečala konkurenčnost evropskih izdelkov in storitev v mednarodni trgovini; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo, naj svoje standardizacijske dejavnosti uskladi z našimi mednarodnimi partnerji, na primer v okviru čezatlantskega dialoga; spodbuja Komisijo, naj ob upoštevanju omenjenega preuči in sprejme ustrezne ukrepe za krepitev vpliva evropske standardizacije na svetovni ravni, da bi se povečala konkurenčnost evropskih izdelkov in storitev v mednarodni trgovini;

| 77. | poziva k ponovni zavezi za mednarodno standardizacijo na strani evropskih interesnih skupin in nacionalnih organov za standarde, da bi izkoristili evropski vodilni položaj in pridobili prednosti prvega akterja na globalnih trgih; poudarja potrebo po boljši usklajenosti med evropskimi interesnimi skupinami in nacionalnimi organi za standarde v mednarodni standardizaciji na tehnični in politični ravni; |
| --- | --- |

77.

poziva k ponovni zavezi za mednarodno standardizacijo na strani evropskih interesnih skupin in nacionalnih organov za standarde, da bi izkoristili evropski vodilni položaj in pridobili prednosti prvega akterja na globalnih trgih; poudarja potrebo po boljši usklajenosti med evropskimi interesnimi skupinami in nacionalnimi organi za standarde v mednarodni standardizaciji na tehnični in politični ravni;

*

* *

| 78. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

78.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 150, 28.5.1999, str. 624.

(2)  UL L 315, 15.11.2006, str. 9.

(3)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(4)  UL L 36, 7.2.1987, str. 31.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/68 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/68

---

Četrtek, 21. oktober 2010Izvedene reforme in dogajanja v Republiki Moldaviji

P7_TA(2010)0385

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o izvedenih reformah in dogajanjih v Republiki Moldaviji

2012/C 70 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo, ki je bil podpisan 28. novembra 1994 in je začel veljati 1. julija 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo, ki je bil podpisan 28. novembra 1994 in je začel veljati 1. julija 1998,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta za sodelovanje med EU in Moldavijo z dne 21. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta za sodelovanje med EU in Moldavijo z dne 21. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju pogajanj, ki so v teku za sklenitev pridružitvenega sporazuma med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo, ter pogajanj o liberalizaciji vizumskega režima med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj, ki so v teku za sklenitev pridružitvenega sporazuma med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo, ter pogajanj o liberalizaciji vizumskega režima med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Republike Moldavije z dne 12. maja 2010 (KOM(2010)0207), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Republike Moldavije z dne 12. maja 2010 (KOM(2010)0207),

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Moldaviji/Pridnestrju z dne 17. maja 2010, o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije z dne 27. septembra 2010 in o ratifikaciji rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki jo je Republika Moldavija opravila dne 14. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Moldaviji/Pridnestrju z dne 17. maja 2010, o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije z dne 27. septembra 2010 in o ratifikaciji rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki jo je Republika Moldavija opravila dne 14. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju rezultatov parlamentarnih volitev z dne 29. julija 2009, izida referenduma o reformi ustave z dne 5. septembra 2010 ter odločitve o izvedbi predčasnih parlamentarnih volitev 28. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov parlamentarnih volitev z dne 29. julija 2009, izida referenduma o reformi ustave z dne 5. septembra 2010 ter odločitve o izvedbi predčasnih parlamentarnih volitev 28. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji in pridnestrski regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji in pridnestrski regiji,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker evropska sosedska politika in vzhodno partnerstvo, ki je bilo vzpostavljeno maja 2009, priznavata, da si Republika Moldavija prizadeva približati Evropi in da je Moldavija pomembna kot država z globokimi zgodovinskimi, kulturnimi in gospodarskimi vezmi z državami članicami Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker evropska sosedska politika in vzhodno partnerstvo, ki je bilo vzpostavljeno maja 2009, priznavata, da si Republika Moldavija prizadeva približati Evropi in da je Moldavija pomembna kot država z globokimi zgodovinskimi, kulturnimi in gospodarskimi vezmi z državami članicami Evropske unije,

| B. | ker bi moral pridružitveni sporazum, o katerem tečejo pogajanja med EU in Republiko Moldavijo, znatno okrepiti skupni institucionalni okvir EU in Republike Moldavije, poglobiti odnose na vseh področjih ter učvrstiti politično združevanje in gospodarsko povezovanje, to pa s seboj prinaša tudi vzajemne pravice in obveznosti, |
| --- | --- |

B.

ker bi moral pridružitveni sporazum, o katerem tečejo pogajanja med EU in Republiko Moldavijo, znatno okrepiti skupni institucionalni okvir EU in Republike Moldavije, poglobiti odnose na vseh področjih ter učvrstiti politično združevanje in gospodarsko povezovanje, to pa s seboj prinaša tudi vzajemne pravice in obveznosti,

| C. | ker so odnosi med EU in Moldavijo v zadnjem letu precej napredovali, kar je razvidno iz poročila Evropske komisije o napredku z dne 12. maja 2010, ki ugotavlja, da je bil napredek dosežen v večini sektorjev iz akcijskega načrta evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

C.

ker so odnosi med EU in Moldavijo v zadnjem letu precej napredovali, kar je razvidno iz poročila Evropske komisije o napredku z dne 12. maja 2010, ki ugotavlja, da je bil napredek dosežen v večini sektorjev iz akcijskega načrta evropske sosedske politike,

| D. | ker so uveljavitev Lizbonske pogodbe, ustanovitev službe za zunanje delovanje in imenovanje podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije dali Evropski uniji nov zagon za bolj proaktivno vlogo pri obravnavi zamrznjenih sporov v njeni soseščini, ki vključujejo tudi vprašanje Pridnestrja, |
| --- | --- |

D.

ker so uveljavitev Lizbonske pogodbe, ustanovitev službe za zunanje delovanje in imenovanje podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije dali Evropski uniji nov zagon za bolj proaktivno vlogo pri obravnavi zamrznjenih sporov v njeni soseščini, ki vključujejo tudi vprašanje Pridnestrja,

| 1. | odobrava napredek, ki ga je republika Moldavija dosegla v lanskem letu, in izraža upanje, da bo volilni proces še bolj okrepil demokratične institucije in spoštovanje načel pravne države ter človekovih pravic v Moldaviji; pričakuje, da bodo moldavske oblasti nadaljevale potrebne reforme in izpolnjevale zaveze, da bodo Republiko Moldavijo še naprej vodile po poti zanesljivega evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

1.

odobrava napredek, ki ga je republika Moldavija dosegla v lanskem letu, in izraža upanje, da bo volilni proces še bolj okrepil demokratične institucije in spoštovanje načel pravne države ter človekovih pravic v Moldaviji; pričakuje, da bodo moldavske oblasti nadaljevale potrebne reforme in izpolnjevale zaveze, da bodo Republiko Moldavijo še naprej vodile po poti zanesljivega evropskega povezovanja;

| 2. | pozdravlja začetek pogajanj o pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo 12. januarja 2010 in z zadovoljstvom ugotavlja zelo dobre rezultate, ki jih v tem procesu Komisija beleži glede Republike Moldavije; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja začetek pogajanj o pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo 12. januarja 2010 in z zadovoljstvom ugotavlja zelo dobre rezultate, ki jih v tem procesu Komisija beleži glede Republike Moldavije;

| 3. | poziva Svet, naj Komisijo na svojem naslednjem srečanju 25. oktobra 2010 prosi za čim hitrejšo pripravo akcijskega načrta vizumske liberalizacije, s čimer bi vstopili v povsem operativno fazo dialoga o vizumih, ki bo osnovana na napredku Republike Moldavije po poskusnih pogovorih o 4 delih vizumskega dialoga; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj Komisijo na svojem naslednjem srečanju 25. oktobra 2010 prosi za čim hitrejšo pripravo akcijskega načrta vizumske liberalizacije, s čimer bi vstopili v povsem operativno fazo dialoga o vizumih, ki bo osnovana na napredku Republike Moldavije po poskusnih pogovorih o 4 delih vizumskega dialoga;

| 4. | pozdravlja dodelitev makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji v obliki subvencije v višini največ 90 milijonov EUR, katere cilj je podpirati gospodarsko stabilizacijo in zmanjšati njene plačilnobilančne in proračunske potrebe, kakor je navedeno v tekočem programu mednarodnega denarnega sklada; poudarja, da mora Republika Moldavija okrepiti prizadevanja za učinkovito izvedbo strukturnih reform, zlasti glede spoštovanja načel pravne države, boja proti korupciji ter poslovnega in naložbenega ozračja; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dodelitev makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji v obliki subvencije v višini največ 90 milijonov EUR, katere cilj je podpirati gospodarsko stabilizacijo in zmanjšati njene plačilnobilančne in proračunske potrebe, kakor je navedeno v tekočem programu mednarodnega denarnega sklada; poudarja, da mora Republika Moldavija okrepiti prizadevanja za učinkovito izvedbo strukturnih reform, zlasti glede spoštovanja načel pravne države, boja proti korupciji ter poslovnega in naložbenega ozračja;

| 5. | priznava, da je prišlo do izboljšav v poslovnem okolju in regulativnem okviru za podjetniško dejavnost, kar je ključni ukrep, da se privabijo naložbe, in izraža prepričanje, da bodo pogajanja o območju proste trgovine z EU, kot del pridružitvenega sporazuma, hitro napredovala; |
| --- | --- |

5.

priznava, da je prišlo do izboljšav v poslovnem okolju in regulativnem okviru za podjetniško dejavnost, kar je ključni ukrep, da se privabijo naložbe, in izraža prepričanje, da bodo pogajanja o območju proste trgovine z EU, kot del pridružitvenega sporazuma, hitro napredovala;

| 6. | podpira pobudo „Prijatelji Moldavije“, pri kateri sodeluje več ministrov za zunanje zadeve iz držav članic in komisar EU za širitev in evropsko sosedsko politiko Štefan Füle, njen cilj pa je izraziti odločno podporo in solidarnost EU z Republiko Moldavijo in kot jasen signal močne zavezanosti podpreti državo pri spopadu z izzivi, ki so pred njo; meni, da bo pobuda Republiki Moldaviji učinkovito pomagala pri izvajanju notranjih reform in jo približala Evropski uniji; |
| --- | --- |

6.

podpira pobudo „Prijatelji Moldavije“, pri kateri sodeluje več ministrov za zunanje zadeve iz držav članic in komisar EU za širitev in evropsko sosedsko politiko Štefan Füle, njen cilj pa je izraziti odločno podporo in solidarnost EU z Republiko Moldavijo in kot jasen signal močne zavezanosti podpreti državo pri spopadu z izzivi, ki so pred njo; meni, da bo pobuda Republiki Moldaviji učinkovito pomagala pri izvajanju notranjih reform in jo približala Evropski uniji;

| 7. | meni, da EU lahko prispeva k razrešitvi pridnestrskega problema, in sicer s krepitvijo zaupanja, zlasti s podporo izvajanju skupnih projektov, ki so usmerjeni v skupne potrebe prebivalstva, s sodelovanjem z lokalnimi skupnostmi in civilno družbo ter z zagotavljanjem pomoči za blaženje gospodarske krize na obeh bregovih reke Dnester; |
| --- | --- |

7.

meni, da EU lahko prispeva k razrešitvi pridnestrskega problema, in sicer s krepitvijo zaupanja, zlasti s podporo izvajanju skupnih projektov, ki so usmerjeni v skupne potrebe prebivalstva, s sodelovanjem z lokalnimi skupnostmi in civilno družbo ter z zagotavljanjem pomoči za blaženje gospodarske krize na obeh bregovih reke Dnester;

| 8. | poudarja, da resolucija o pridnestrskem vprašanju pomeni odločilen sestavni del pospeševanja politične stabilnosti in gospodarske blaginje v Republiki Moldaviji in tamkajšnji regiji; ponovno izraža svojo podporo ozemeljski celovitosti Republike Moldavije in poudarja, da je treba okrepiti vlogo EU pri iskanju rešitve za vprašanje Pridnestrja, saj podaljševanje te zadeve ne bi motilo vključevanja Moldavije v EU; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da resolucija o pridnestrskem vprašanju pomeni odločilen sestavni del pospeševanja politične stabilnosti in gospodarske blaginje v Republiki Moldaviji in tamkajšnji regiji; ponovno izraža svojo podporo ozemeljski celovitosti Republike Moldavije in poudarja, da je treba okrepiti vlogo EU pri iskanju rešitve za vprašanje Pridnestrja, saj podaljševanje te zadeve ne bi motilo vključevanja Moldavije v EU;

| 9. | pozdravlja neformalne sestanke za dogovor o Pridnestrju, ki od junija 2009 potekajo v obliki 5 + 2, in poziva strani, naj se v najkrajšem možnem času vrnejo k formalnim pogajanjem v tej obliki; pozdravlja pobudo z Meseberga o reševanju pridnestrskega konflikta, ki sta jo sprožila nemška kanclerka Angela Merkel in ruski predsednik Dmitrij Medvedjev, in izraža prepričanje, da bi varnostni forum na ravni zunanjih ministrov skupaj s partnerji lahko prispeval k trajnostni rešitvi konflikta; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja neformalne sestanke za dogovor o Pridnestrju, ki od junija 2009 potekajo v obliki 5 + 2, in poziva strani, naj se v najkrajšem možnem času vrnejo k formalnim pogajanjem v tej obliki; pozdravlja pobudo z Meseberga o reševanju pridnestrskega konflikta, ki sta jo sprožila nemška kanclerka Angela Merkel in ruski predsednik Dmitrij Medvedjev, in izraža prepričanje, da bi varnostni forum na ravni zunanjih ministrov skupaj s partnerji lahko prispeval k trajnostni rešitvi konflikta;

| 10. | poudarja potrebo po okrepitvi zaupanja ljudi v državne ustanove in sodne organe, zlasti po razkritju vpletenosti nekaterih funkcionarjev in častnikov organov pregona v nasilne dogodke v aprilu 2009, in pričakuje, da bodo vsi odgovorni za nasilje privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

10.

poudarja potrebo po okrepitvi zaupanja ljudi v državne ustanove in sodne organe, zlasti po razkritju vpletenosti nekaterih funkcionarjev in častnikov organov pregona v nasilne dogodke v aprilu 2009, in pričakuje, da bodo vsi odgovorni za nasilje privedeni pred sodišče;

| 11. | poziva vse demokratične politične sile in etnično-kulturne skupnosti, naj se vzdržijo nepotrebnih soočenj in se osredotočijo na razvoj obširne vizije za Republiko Moldavijo, katere cilj naj bo usmerjanje države v uresničevanje evropskih ciljev; |
| --- | --- |

11.

poziva vse demokratične politične sile in etnično-kulturne skupnosti, naj se vzdržijo nepotrebnih soočenj in se osredotočijo na razvoj obširne vizije za Republiko Moldavijo, katere cilj naj bo usmerjanje države v uresničevanje evropskih ciljev;

| 12. | izraža upanje, da bodo volitve, načrtovanje za 28. november 2010, potekale ob polnem spoštovanju mednarodnih standardov, in opozarja vse strani, da je treba dati v predvolilni kampanji vsem političnim skupinam enake možnosti; pričakuje sprejem ukrepov, s katerimi bo zagotovljena dejanska volilna pravica moldavijskim državljanom, ki živijo v tujini, in izjavlja, da dejanske oblasti v separatistični pokrajini Pridnestrje nimajo pravice moldavijskim državljanom preprečiti udeležbe na volitvah; |
| --- | --- |

12.

izraža upanje, da bodo volitve, načrtovanje za 28. november 2010, potekale ob polnem spoštovanju mednarodnih standardov, in opozarja vse strani, da je treba dati v predvolilni kampanji vsem političnim skupinam enake možnosti; pričakuje sprejem ukrepov, s katerimi bo zagotovljena dejanska volilna pravica moldavijskim državljanom, ki živijo v tujini, in izjavlja, da dejanske oblasti v separatistični pokrajini Pridnestrje nimajo pravice moldavijskim državljanom preprečiti udeležbe na volitvah;

| 13. | poziva parlament Republike Moldavije, naj sodeluje v parlamentarni skupščini Euronest, in to v skladu z njenim ustanovitvenim aktom; |
| --- | --- |

13.

poziva parlament Republike Moldavije, naj sodeluje v parlamentarni skupščini Euronest, in to v skladu z njenim ustanovitvenim aktom;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam in visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladi in parlamentu Republike Moldavije. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam in visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladi in parlamentu Republike Moldavije.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/70 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/70

---

Četrtek, 21. oktober 2010Celostna pomorska politika

P7_TA(2010)0386

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. okotobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP) – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (2010/2040(INI))

2012/C 70 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“ (KOM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“ (KOM(2007)0575),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Poročilo o napredku celostne pomorske politike EU“ (KOM(2009)0540), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Poročilo o napredku celostne pomorske politike EU“ (KOM(2009)0540),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije, priloženega Poročilu o napredku celostne pomorske politike EU (SEC(2009)1343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije, priloženega Poročilu o napredku celostne pomorske politike EU (SEC(2009)1343),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Celostna morska politika za boljše gospodarjenje z morjem v Sredozemlju“ (KOM(2009)0466), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Celostna morska politika za boljše gospodarjenje z morjem v Sredozemlju“ (KOM(2009)0466),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Razvoj mednarodne dimenzije celostne pomorske politike Evropske unije“ (KOM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Razvoj mednarodne dimenzije celostne pomorske politike Evropske unije“ (KOM(2009)0536),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Na poti k povezovanju pomorskega nadzora: Skupno okolje za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU“ (KOM(2009)0538), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Na poti k povezovanju pomorskega nadzora: Skupno okolje za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU“ (KOM(2009)0538),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Proučitev vzpostavitve evropskega sistema nadzorovanja meja (EUROSUR)“ (KOM(2008)0068), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Proučitev vzpostavitve evropskega sistema nadzorovanja meja (EUROSUR)“ (KOM(2008)0068),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom: Evropa 2020 „Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom: Evropa 2020 „Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Delovni program Komisije 2010 –Čas za ukrepanje“ (KOM(2010)0135), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Delovni program Komisije 2010 –Čas za ukrepanje“ (KOM(2010)0135),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ (KOM(2009)0147), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ (KOM(2009)0147),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Časovni načrt za pomorsko prostorsko načrtovanje: Doseganje skupnih načel v EU“ (KOM(2008)0791), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Časovni načrt za pomorsko prostorsko načrtovanje: Doseganje skupnih načel v EU“ (KOM(2008)0791),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije „Smernice za celostni pristop k pomorski politiki: za najboljšo prakso pri celostnem upravljanju morij in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi“ (KOM(2008)0395), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije „Smernice za celostni pristop k pomorski politiki: za najboljšo prakso pri celostnem upravljanju morij in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi“ (KOM(2008)0395),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „O strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja“ (KOM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „O strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja“ (KOM(2009)0248),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska unija in arktična regija“ (KOM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska unija in arktična regija“ (KOM(2008)0763),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Vzpostavitev evropske pomorske infrastrukture znanja: Načrt za evropsko mrežo za pomorsko opazovanje in podatke“ (SEC(2009)0499), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Vzpostavitev evropske pomorske infrastrukture znanja: Načrt za evropsko mrežo za pomorsko opazovanje in podatke“ (SEC(2009)0499),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske Komisije z naslovom „Infrastruktura pomorskih podatkov, izid javnega posvetovanja“(SEC(2010)0073), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske Komisije z naslovom „Infrastruktura pomorskih podatkov, izid javnega posvetovanja“(SEC(2010)0073),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije z naslovom „Neuradni dokument o pomorskem nadzoru“ (SEK(2008)2337), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije z naslovom „Neuradni dokument o pomorskem nadzoru“ (SEK(2008)2337),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Evropska strategija za morsko in pomorsko raziskovanje: skladen okvir za Evropski raziskovalni prostor v podporo trajnostni uporabi oceanov in morij“ (KOM(2008)0534), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Evropska strategija za morsko in pomorsko raziskovanje: skladen okvir za Evropski raziskovalni prostor v podporo trajnostni uporabi oceanov in morij“ (KOM(2008)0534),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018“ (KOM(2009)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018“ (KOM(2009)0008),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o celostni pomorski politiki z dne 16. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o celostni pomorski politiki z dne 16. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o celostnem pomorskem nadzoru z dne 17. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o celostnem pomorskem nadzoru z dne 17. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o celostni pomorski politiki z dne 14. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o celostni pomorski politiki z dne 14. junija 2010,

| — | ob upoštevanju konvencije za varstvo Sredozemskega morja pred onesnaževanjem in njenih protokolov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije za varstvo Sredozemskega morja pred onesnaževanjem in njenih protokolov (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij o pomorskem in obalnem paketu s 17. in 18. junija 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o pomorskem in obalnem paketu s 17. in 18. junija 2009,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o prihodnji pomorski politiki Evropske unije: evropska vizija za oceane in morja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o prihodnji pomorski politiki Evropske unije: evropska vizija za oceane in morja (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (4),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0266/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0266/2010),

| A. | ker so oceani in morja izjemno kompleksni in nanje vplivajo mnoge dejavnosti, interesi in politik; ker sta strokovno znanje za spopadanje z raznovrstnimi izzivi v pomorstvu in pristojnosti za njihovo reševanje porazdeljeni med številne javne in zasebne akterje na različnih ravneh upravljanja, |
| --- | --- |

A.

ker so oceani in morja izjemno kompleksni in nanje vplivajo mnoge dejavnosti, interesi in politik; ker sta strokovno znanje za spopadanje z raznovrstnimi izzivi v pomorstvu in pristojnosti za njihovo reševanje porazdeljeni med številne javne in zasebne akterje na različnih ravneh upravljanja,

| B. | ker so svetovni oceani in morja medsebojno povezani in soodvisni in ker se je s čedalje intenzivnejšo uporabo oceanov in morij za sektorje, kot so ladijski promet, ribištvo, energija, turizem, raziskave, skupaj s podnebnimi spremembami, okrepil pritisk na morsko okolje, |
| --- | --- |

B.

ker so svetovni oceani in morja medsebojno povezani in soodvisni in ker se je s čedalje intenzivnejšo uporabo oceanov in morij za sektorje, kot so ladijski promet, ribištvo, energija, turizem, raziskave, skupaj s podnebnimi spremembami, okrepil pritisk na morsko okolje,

| C. | ker ladijski prevoz in ladjedelništvo bistveno prispevata h gospodarski blaginji držav EU, za evropsko in svetovno industrijo ter potrošnike pa predstavljata pomembno storitev, |
| --- | --- |

C.

ker ladijski prevoz in ladjedelništvo bistveno prispevata h gospodarski blaginji držav EU, za evropsko in svetovno industrijo ter potrošnike pa predstavljata pomembno storitev,

| D. | ker pristop celostne pomorske politike ponuja jasen odgovor na vprašanje, kako doseči večjo skladnost med dejavnostmi iz različnih politik, ki vplivajo na morja in obalna območja, in potrebo po okolju prijaznemu izkoriščanju virov iz teh ekosistemov, |
| --- | --- |

D.

ker pristop celostne pomorske politike ponuja jasen odgovor na vprašanje, kako doseči večjo skladnost med dejavnostmi iz različnih politik, ki vplivajo na morja in obalna območja, in potrebo po okolju prijaznemu izkoriščanju virov iz teh ekosistemov,

| E. | ker je okvirna direktiva o morski strategiji okoljski steber za celostno pomorsko politiko; ker bi moral biti ta pristop bolje povezan z drugimi sektorskimi politikami, |
| --- | --- |

E.

ker je okvirna direktiva o morski strategiji okoljski steber za celostno pomorsko politiko; ker bi moral biti ta pristop bolje povezan z drugimi sektorskimi politikami,

| F. | ker bi morala uspešna celostna pomorska politika temeljiti na odličnosti pomorskih raziskav, tehnologije in inovacij ter privesti do načela odločanja na enem mestu, s čimer bi se zmanjšalo podvajanje regulativnih pooblastil, hkrati pa bi morala upoštevati tudi regionalne in lokalne posebnosti, |
| --- | --- |

F.

ker bi morala uspešna celostna pomorska politika temeljiti na odličnosti pomorskih raziskav, tehnologije in inovacij ter privesti do načela odločanja na enem mestu, s čimer bi se zmanjšalo podvajanje regulativnih pooblastil, hkrati pa bi morala upoštevati tudi regionalne in lokalne posebnosti,

| G. | ker bi se morala s temi strukturami integriranega upravljanja v pomorstvu povečati usklajenost pri načrtovanju konkurenčnih pomorskih dejavnosti, strateško upravljanje morskih območij, kakovost nadzornih dejavnosti in izvajanje zakonodaje; ker je zaradi tega treba natančno določiti vse strukture, zagotoviti njihovo prepoznavnost ter boljše, pregledno in povezano medsebojno sodelovanje, |
| --- | --- |

G.

ker bi se morala s temi strukturami integriranega upravljanja v pomorstvu povečati usklajenost pri načrtovanju konkurenčnih pomorskih dejavnosti, strateško upravljanje morskih območij, kakovost nadzornih dejavnosti in izvajanje zakonodaje; ker je zaradi tega treba natančno določiti vse strukture, zagotoviti njihovo prepoznavnost ter boljše, pregledno in povezano medsebojno sodelovanje,

| H. | ker je Evropska unija največja svetovna pomorska velesila in ker bi se morala opreti na celostno pomorsko politiko in njene dosežke, da bi postala gonilna sila na mednarodni ravni za izboljšanje načrtovanja pomorskih dejavnosti, varstva okolja in spodbujanja dobre pomorske prakse v mednarodnih krogih, |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska unija največja svetovna pomorska velesila in ker bi se morala opreti na celostno pomorsko politiko in njene dosežke, da bi postala gonilna sila na mednarodni ravni za izboljšanje načrtovanja pomorskih dejavnosti, varstva okolja in spodbujanja dobre pomorske prakse v mednarodnih krogih,

| I. | ker imajo obale Evrope in najbolj oddaljeni otoki pomembno vlogo glede varnosti ter zaščite pred okoljskimi grožnjami in kriminalnimi dejanji, |
| --- | --- |

I.

ker imajo obale Evrope in najbolj oddaljeni otoki pomembno vlogo glede varnosti ter zaščite pred okoljskimi grožnjami in kriminalnimi dejanji,

Splošne pripombe

| 1. | pozdravlja sveženj Evropske komisije o celostni pomorski politiki iz oktobra 2009, ki nudi pravočasen in spodbuden pregled nad izvajanjem akcijskega načrta iz modre knjige iz leta 2007, ter hkrati priznava, da so nove, že izvedene in predvidene pobude povsem v skladu s cilji modre knjige, ter da so njihova logična posledica; na splošno potrjuje veljavnost celostnega pristopa k pomorskim zadevam; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sveženj Evropske komisije o celostni pomorski politiki iz oktobra 2009, ki nudi pravočasen in spodbuden pregled nad izvajanjem akcijskega načrta iz modre knjige iz leta 2007, ter hkrati priznava, da so nove, že izvedene in predvidene pobude povsem v skladu s cilji modre knjige, ter da so njihova logična posledica; na splošno potrjuje veljavnost celostnega pristopa k pomorskim zadevam;

| 2. | se strinja s Komisijo, da je bogata pomorska tradicija ena izmed odlik Evrope; zato poziva Evropsko komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo zmogljivosti različnih pomorskih sektorjev, zlasti naj pripravijo ambiciozno strategijo „modre rasti“; meni, da mora celostna pomorska politika prispevati k nastanku konkurenčne, socialne in trajnostne Unije; meni, da mora razvoj celostne pomorske politike na skladen način vključevati cilje o gospodarskem razvoju, visoki stopnji zaposlenosti – zlasti naj v sektor z ukrepi usposabljanja in z začetkom „pomorskega Erasmusa“ pritegne mlade – in varstvu okolja; zato meni, da se mora celostna pomorska politika povezati s cilji in pobudami strategije EU 2020; |
| --- | --- |

2.

se strinja s Komisijo, da je bogata pomorska tradicija ena izmed odlik Evrope; zato poziva Evropsko komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo zmogljivosti različnih pomorskih sektorjev, zlasti naj pripravijo ambiciozno strategijo „modre rasti“; meni, da mora celostna pomorska politika prispevati k nastanku konkurenčne, socialne in trajnostne Unije; meni, da mora razvoj celostne pomorske politike na skladen način vključevati cilje o gospodarskem razvoju, visoki stopnji zaposlenosti – zlasti naj v sektor z ukrepi usposabljanja in z začetkom „pomorskega Erasmusa“ pritegne mlade – in varstvu okolja; zato meni, da se mora celostna pomorska politika povezati s cilji in pobudami strategije EU 2020;

| 3. | poziva Komisijo, naj do leta 2013 pripravi krovno mečsektorsko strategijo za trajnostno rast na obalnih območjih in v pomorskem sektorju, ki bo temeljila na podrobnih raziskavah zmogljivosti in političnih možnosti ter obsežnem posvetovanju z vsemi udeleženci; meni, da bi del te strategije moral biti tudi nov, celovit pristop h krepitvi vodilnega svetovnega položaja Evrope na področjih morskega in pomorskega raziskovanja, razvoja tehnologij in pomorskega inženirstva v sektorjih, kot so ladjedelništvo, trajnostni razvoj morskih virov, čista plovba ter razvoj morske energije in tehnologij; ugotavlja, da je treba najti rešitve na mednarodni ravni, s katerimi bi izkoreninili prakse nepravične konkurence v ladjedelništvu; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj do leta 2013 pripravi krovno mečsektorsko strategijo za trajnostno rast na obalnih območjih in v pomorskem sektorju, ki bo temeljila na podrobnih raziskavah zmogljivosti in političnih možnosti ter obsežnem posvetovanju z vsemi udeleženci; meni, da bi del te strategije moral biti tudi nov, celovit pristop h krepitvi vodilnega svetovnega položaja Evrope na področjih morskega in pomorskega raziskovanja, razvoja tehnologij in pomorskega inženirstva v sektorjih, kot so ladjedelništvo, trajnostni razvoj morskih virov, čista plovba ter razvoj morske energije in tehnologij; ugotavlja, da je treba najti rešitve na mednarodni ravni, s katerimi bi izkoreninili prakse nepravične konkurence v ladjedelništvu;

| 4. | poziva Komisijo, naj ukrepa po katastrofi izlitja nafte v Mehiškem zalivu in v Evropi vzpostavi pravno varnost na področju črpanja nafte na morju tako, da bo predložila usklajeno evropsko strategijo ukrepov v zvezi s pripravljenostjo na izredne razmere in z bojem proti nesrečam na naftnih ploščadih ali nesrečam tankerjev na mednarodni ravni, zlasti v primerih čezmejnega onesnaženja; poziva Komisijo, naj spodbudi države članice k celostnem izvajanju že obstoječega mednarodnega okvira, kot je opredeljeno v mednarodnih konvencijah Mednarodne pomorske organizacije na to temo, da bi se hkrati opredelili vse možne ukrepe za preprečevanje takšnih katastrof in poiskale vse morebitne vrzeli v zakonodaji na ravni EU in držav članic ter čim prej ustrezno prilagodila vsa zakonodaja EU s tega področja ob upoštevanju razlik med okoliščinami v Mehiškem zalivu ter evropskih obalnih regijah in morjih; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj ukrepa po katastrofi izlitja nafte v Mehiškem zalivu in v Evropi vzpostavi pravno varnost na področju črpanja nafte na morju tako, da bo predložila usklajeno evropsko strategijo ukrepov v zvezi s pripravljenostjo na izredne razmere in z bojem proti nesrečam na naftnih ploščadih ali nesrečam tankerjev na mednarodni ravni, zlasti v primerih čezmejnega onesnaženja; poziva Komisijo, naj spodbudi države članice k celostnem izvajanju že obstoječega mednarodnega okvira, kot je opredeljeno v mednarodnih konvencijah Mednarodne pomorske organizacije na to temo, da bi se hkrati opredelili vse možne ukrepe za preprečevanje takšnih katastrof in poiskale vse morebitne vrzeli v zakonodaji na ravni EU in držav članic ter čim prej ustrezno prilagodila vsa zakonodaja EU s tega področja ob upoštevanju razlik med okoliščinami v Mehiškem zalivu ter evropskih obalnih regijah in morjih;

| 5. | poziva Komisijo, naj v pregledu uredbe o Evropski agenciji za pomorsko varnost podaljša mandat te agencije na področju inšpekcijskih pregledov varnosti objektov in naprav na morju ter čiščenja razlitij nafte; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v pregledu uredbe o Evropski agenciji za pomorsko varnost podaljša mandat te agencije na področju inšpekcijskih pregledov varnosti objektov in naprav na morju ter čiščenja razlitij nafte;

| 6. | meni, da je treba v zvezi s tem nujno revidirati Direktivo 2004/35/ES o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode, v katero ni vključena odgovornost po načelu „onesnaževalec plača“ za črpanje nafte na morju; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba v zvezi s tem nujno revidirati Direktivo 2004/35/ES o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode, v katero ni vključena odgovornost po načelu „onesnaževalec plača“ za črpanje nafte na morju;

| 7. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preveri, ali je treba povečati pooblastila Evropske agencije za pomorsko varnost in ali ji je treba dodeliti odgovornost za nadzor nad upoštevanjem varnostnih standardov pri črpanju nafte na morju ter preverjanje načrtov za izredne razmere v zvezi s tem; |
| --- | --- |

7.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preveri, ali je treba povečati pooblastila Evropske agencije za pomorsko varnost in ali ji je treba dodeliti odgovornost za nadzor nad upoštevanjem varnostnih standardov pri črpanju nafte na morju ter preverjanje načrtov za izredne razmere v zvezi s tem;

| 8. | pozdravlja študijo Komisije z naslovom „Baza podatkov o projektih, ki se financirajo iz sredstev EU, v pomorskih regijah“ (5) in poziva Komisijo, naj v svojem naslednjem poročilu o napredku celostne pomorske politike poda popoln in sistematičen pregled vseh sredstev iz vseh proračunskih postavk, ki so bila dodeljena za dejavnosti v zvezi s pomorskim sektorjem, obalnimi regijami in morji; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja študijo Komisije z naslovom „Baza podatkov o projektih, ki se financirajo iz sredstev EU, v pomorskih regijah“ (5) in poziva Komisijo, naj v svojem naslednjem poročilu o napredku celostne pomorske politike poda popoln in sistematičen pregled vseh sredstev iz vseh proračunskih postavk, ki so bila dodeljena za dejavnosti v zvezi s pomorskim sektorjem, obalnimi regijami in morji;

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo novi celostni pomorski politiki v naslednji finančni perspektivi zagotovljena ustrezna sredstva, in naj preuči vse možnosti financiranja, tudi predlog Odbora regij za obalni sklad, ter učinkovito usklajevanje različnih finančnih shem; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo novi celostni pomorski politiki v naslednji finančni perspektivi zagotovljena ustrezna sredstva, in naj preuči vse možnosti financiranja, tudi predlog Odbora regij za obalni sklad, ter učinkovito usklajevanje različnih finančnih shem;

| 10. | podpira namero, ki jo je izrazila Komisija, da v naslednjih dveh letih financira celostno pomorsko politiko s 50 milijoni EUR, da bi nadaljevala predhodne projekte na področju politike, upravljanja, trajnosti in nadzora; |
| --- | --- |

10.

podpira namero, ki jo je izrazila Komisija, da v naslednjih dveh letih financira celostno pomorsko politiko s 50 milijoni EUR, da bi nadaljevala predhodne projekte na področju politike, upravljanja, trajnosti in nadzora;

Upravljanje morij

| 11. | čestita tistim državam članicam in regijam, ki so že oblikovale politike in strukture celostnega upravljanja morij; poziva države članice, ki imajo razdeljene upravne strukture v zvezi s celostno pomorsko politik, naj nemudoma vzpostavijo enotne integrirane strukture za pomorsko upravljanje; |
| --- | --- |

11.

čestita tistim državam članicam in regijam, ki so že oblikovale politike in strukture celostnega upravljanja morij; poziva države članice, ki imajo razdeljene upravne strukture v zvezi s celostno pomorsko politik, naj nemudoma vzpostavijo enotne integrirane strukture za pomorsko upravljanje;

| 12. | soglaša s smernicami Komisije o upravljanju morij in njeno analizo, da je napredek, ki je bil dosežen v zadnjih letih, obetaven, a še vedno nezadovoljiv; |
| --- | --- |

12.

soglaša s smernicami Komisije o upravljanju morij in njeno analizo, da je napredek, ki je bil dosežen v zadnjih letih, obetaven, a še vedno nezadovoljiv;

| 13. | poziva Komisijo, države članice in obalne regije, naj okrepijo prizadevanja za opredelitev celostnih pomorskih politik in vzpostavitev ustrezne strukture upravljanja morij, ki bodo omogočile odločanje na podlagi najboljših razpoložljivih informacij, v to pa vključijo vse deležnike in tako bolj spoštujejo različne politične cilje; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, države članice in obalne regije, naj okrepijo prizadevanja za opredelitev celostnih pomorskih politik in vzpostavitev ustrezne strukture upravljanja morij, ki bodo omogočile odločanje na podlagi najboljših razpoložljivih informacij, v to pa vključijo vse deležnike in tako bolj spoštujejo različne politične cilje;

| 14. | poudarja, da je treba spodbujati prilagojene strategije lokalnega razvoja na podlagi procesa posvetovanja in pristopa „od spodaj navzgor“ ter zavračati pristop enotne rešitve za vse; zato meni, da je celostno pomorsko upravljanje nujno za preprečevanje podvajanja pristojnosti med različnimi ravnmi upravljanja ter krepitev sodelovanja in dialoga z lokalnimi in regionalnimi organi, obalnimi skupnostmi, civilno družbo in drugimi zainteresiranimi stranmi s področja pomorstva; na podlagi tega se zavzema za uvedbo in oblikovanje strategij za pomorske makroregije EU v okviru strateških pristopov za regionalna pomorska območja; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba spodbujati prilagojene strategije lokalnega razvoja na podlagi procesa posvetovanja in pristopa „od spodaj navzgor“ ter zavračati pristop enotne rešitve za vse; zato meni, da je celostno pomorsko upravljanje nujno za preprečevanje podvajanja pristojnosti med različnimi ravnmi upravljanja ter krepitev sodelovanja in dialoga z lokalnimi in regionalnimi organi, obalnimi skupnostmi, civilno družbo in drugimi zainteresiranimi stranmi s področja pomorstva; na podlagi tega se zavzema za uvedbo in oblikovanje strategij za pomorske makroregije EU v okviru strateških pristopov za regionalna pomorska območja;

| 15. | poziva Komisijo, naj podrobneje in na podlagi uspešnosti oceni kakovost struktur upravljanja morij na ravni držav članic in regionalni ravni ter naj izmenja najboljše prakse za dosego ciljev celostne pomorske politike; meni, da bi celostno in pregledno pomorsko upravljanje zagotovilo optimalno načrtovanje, ustvarilo mnogo sinergij in spodbudilo nastanek evropskega pomorskega prostora brez ovir; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj podrobneje in na podlagi uspešnosti oceni kakovost struktur upravljanja morij na ravni držav članic in regionalni ravni ter naj izmenja najboljše prakse za dosego ciljev celostne pomorske politike; meni, da bi celostno in pregledno pomorsko upravljanje zagotovilo optimalno načrtovanje, ustvarilo mnogo sinergij in spodbudilo nastanek evropskega pomorskega prostora brez ovir;

| 16. | soglaša s Komisijo, da bi bilo treba sodelovanje vseh udeležencev pri oblikovanju pomorske politike trajneje vključiti v strukture upravljanja; v ta namen poziva vse obalne države članice, ki tega še niso storile, naj v najkrajšem času določijo nacionalne kontaktne točke za celostno pomorsko politiko; ter tako pozitivno odgovorijo na prošnjo Komisije; poudarja, da je treba čim prej vzpostaviti to operativno omrežje; podpira ustanovitev medsektorske platforme za dialog z zainteresiranimi stranmi o pomorskih zadevah; zahteva, da se uvede ureditev za konkretno partnerstvo med Komisijo ter regijami in ponovno izraža podporo evropskemu dnevu pomorstva in poziva k nadaljnji obravnavi zagotavljanja informacij državljanom EU in javne udeležbe glede vseh vidikov celostne pomorske politike; |
| --- | --- |

16.

soglaša s Komisijo, da bi bilo treba sodelovanje vseh udeležencev pri oblikovanju pomorske politike trajneje vključiti v strukture upravljanja; v ta namen poziva vse obalne države članice, ki tega še niso storile, naj v najkrajšem času določijo nacionalne kontaktne točke za celostno pomorsko politiko; ter tako pozitivno odgovorijo na prošnjo Komisije; poudarja, da je treba čim prej vzpostaviti to operativno omrežje; podpira ustanovitev medsektorske platforme za dialog z zainteresiranimi stranmi o pomorskih zadevah; zahteva, da se uvede ureditev za konkretno partnerstvo med Komisijo ter regijami in ponovno izraža podporo evropskemu dnevu pomorstva in poziva k nadaljnji obravnavi zagotavljanja informacij državljanom EU in javne udeležbe glede vseh vidikov celostne pomorske politike;

| 17. | pozdravlja ustanovitev evropskega omrežja pomorskih grozdov ter poziva Komisijo, države članice in regije, naj na vseh ravneh podprejo te organizacije v nastanku, zlasti s spodbujanjem njihove sposobnosti za inovacije ter njihovo vključevanje v politiko in nacionalne programe ter v programe Skupnosti s krepitvijo čezmejnega sodelovanja, z odpiranjem večjih možnosti za mala in srednja podjetja ter izboljšanjem njihove prepoznavnosti; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja ustanovitev evropskega omrežja pomorskih grozdov ter poziva Komisijo, države članice in regije, naj na vseh ravneh podprejo te organizacije v nastanku, zlasti s spodbujanjem njihove sposobnosti za inovacije ter njihovo vključevanje v politiko in nacionalne programe ter v programe Skupnosti s krepitvijo čezmejnega sodelovanja, z odpiranjem večjih možnosti za mala in srednja podjetja ter izboljšanjem njihove prepoznavnosti;

| 18. | poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo mednarodni dialog o celostni pomorski politiki in drugih pomorskih vprašanjih v ustreznih forumih, tudi o ratifikaciji in izvajanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu; predlaga, da bi se vsaj enkrat letno organiziralo ministrsko srečanje držav članic Unije za Sredozemlje, na katerem bi se razpravljalo o celostni pomorski politiki; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo mednarodni dialog o celostni pomorski politiki in drugih pomorskih vprašanjih v ustreznih forumih, tudi o ratifikaciji in izvajanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu; predlaga, da bi se vsaj enkrat letno organiziralo ministrsko srečanje držav članic Unije za Sredozemlje, na katerem bi se razpravljalo o celostni pomorski politiki;

| 19. | poziva Evropsko unijo, naj se v Uniji za Sredozemlje zavzema za vključitev osnutka skupnega kodeksa dobre prakse ribiškega in ribogojnega sektorja v program te nove mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko unijo, naj se v Uniji za Sredozemlje zavzema za vključitev osnutka skupnega kodeksa dobre prakse ribiškega in ribogojnega sektorja v program te nove mednarodne organizacije;

| 20. | poziva Komisijo, naj okrepi mednarodno razsežnost celostne pomorske politike ter opozarja Komisijo in države članice, da je treba izboljšanj pogojev za delo na morju, varnosti in okoljske učinkovitosti ladij uvrstiti na dnevni red mednarodnih teles in jih ratificirati z mednarodnimi sporazumi pristaniških držav, držav zastave in obalnih držav, da bi na področju plovbe omogočili izboljšanje na svetovni ravni; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj okrepi mednarodno razsežnost celostne pomorske politike ter opozarja Komisijo in države članice, da je treba izboljšanj pogojev za delo na morju, varnosti in okoljske učinkovitosti ladij uvrstiti na dnevni red mednarodnih teles in jih ratificirati z mednarodnimi sporazumi pristaniških držav, držav zastave in obalnih držav, da bi na področju plovbe omogočili izboljšanje na svetovni ravni;

| 21. | poziva Komisijo in Svet, naj podpreta vključevanje celostne pomorske politike v instrumente finančne pomoči ter v številne cilje zunanje politike EU s sprejemanjem ustreznih pobud, usmerjenih v boj proti težavam, kot so onesnaževanje, nezakoniti ribolov in piratstvo; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in Svet, naj podpreta vključevanje celostne pomorske politike v instrumente finančne pomoči ter v številne cilje zunanje politike EU s sprejemanjem ustreznih pobud, usmerjenih v boj proti težavam, kot so onesnaževanje, nezakoniti ribolov in piratstvo;

Pobude in strategij za morske bazene

| 22. | pozdravlja pobude in strategije za regionalne morske bazene, ki jih je doslej predlagala Komisija; ugotavlja, da se lahko načela celostne pomorske politike izvajajo le, če bodo prevedena v ciljne strategije in specifične ukrepe, prikrojene posebnostim posameznega morskega bazena, v primeru Sredozemlja pa različnim podregijam, ki so v njem prisotne; poziva k nadaljnjim dialogom in sodelovanju, da bi se izboljšalo upravljanje morskega prostora in obalnih območij v različnih morskih bazenih, vključno s Severnim morjem, Baltskim morjem, Atlantikom, Črnim morjem in sredozemskim območjem, ter poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami kmalu pripravi in predstavi ukrepe za te regije; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja pobude in strategije za regionalne morske bazene, ki jih je doslej predlagala Komisija; ugotavlja, da se lahko načela celostne pomorske politike izvajajo le, če bodo prevedena v ciljne strategije in specifične ukrepe, prikrojene posebnostim posameznega morskega bazena, v primeru Sredozemlja pa različnim podregijam, ki so v njem prisotne; poziva k nadaljnjim dialogom in sodelovanju, da bi se izboljšalo upravljanje morskega prostora in obalnih območij v različnih morskih bazenih, vključno s Severnim morjem, Baltskim morjem, Atlantikom, Črnim morjem in sredozemskim območjem, ter poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami kmalu pripravi in predstavi ukrepe za te regije;

| 23. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni posebnostim najbolj oddaljenih regij Evropske unije, katerih teritorialne vode dajejo Evropski uniji največjo ekskluzivno ekonomsko območje na svetu; zato meni, da bi ta ozemlja lahko bila glavni dejavnik mednarodne razsežnosti celostne pomorske politike, in poziva Komisijo, naj pomorsko razsežnost vključi v svoje mednarodne sporazume z regijskimi podskupinami; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni posebnostim najbolj oddaljenih regij Evropske unije, katerih teritorialne vode dajejo Evropski uniji največjo ekskluzivno ekonomsko območje na svetu; zato meni, da bi ta ozemlja lahko bila glavni dejavnik mednarodne razsežnosti celostne pomorske politike, in poziva Komisijo, naj pomorsko razsežnost vključi v svoje mednarodne sporazume z regijskimi podskupinami;

| 24. | ugotavlja, da se velik del voda Sredozemskega morja in Črnega morja nahaja zunaj območij, ki so v pristojnosti ali suverenosti obalnih držav, in da te države posledično nimajo pristojnosti, da bi zunaj teh območij celostno predpisovale ali izvajale predpise za človekove dejavnosti; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da se velik del voda Sredozemskega morja in Črnega morja nahaja zunaj območij, ki so v pristojnosti ali suverenosti obalnih držav, in da te države posledično nimajo pristojnosti, da bi zunaj teh območij celostno predpisovale ali izvajale predpise za človekove dejavnosti;

| 25. | zato te obmorske države poziva, naj vprašanja razmejitve rešujejo na osnovi konvencije Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu (UNCLOS) in se dogovorijo o svojih morskih območjih; |
| --- | --- |

25.

zato te obmorske države poziva, naj vprašanja razmejitve rešujejo na osnovi konvencije Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu (UNCLOS) in se dogovorijo o svojih morskih območjih;

Pomorsko prostorsko načrtovanje

| 26. | razume, da so stabilnost, predvidljivost in preglednost upravljanja pomorskega prostora bistveni za zagotovitev optimalnega in trajnostnega razvoja gospodarskih dejavnosti ter nove rasti in delovnih mest na morju, vključno z nadaljnjim razvojem obnovljivih virov energije, kot sta energija vetra in valov, ne da bi to vplivalo na bolj tradicionalne dejavnosti; |
| --- | --- |

26.

razume, da so stabilnost, predvidljivost in preglednost upravljanja pomorskega prostora bistveni za zagotovitev optimalnega in trajnostnega razvoja gospodarskih dejavnosti ter nove rasti in delovnih mest na morju, vključno z nadaljnjim razvojem obnovljivih virov energije, kot sta energija vetra in valov, ne da bi to vplivalo na bolj tradicionalne dejavnosti;

| 27. | meni, da upravljanje vse večje in vse bolj konkurenčne rabe morja na ekosistemski osnovi terja usklajeno, učinkovito in čezmejno pomorsko prostorsko načrtovanje kot nevtralno orodje, ki lahko bistveno prispeva k izvajanju okvirne direktive o morski strategiji in olajša skladno sobivanje različnih načinov uporabe morja; |
| --- | --- |

27.

meni, da upravljanje vse večje in vse bolj konkurenčne rabe morja na ekosistemski osnovi terja usklajeno, učinkovito in čezmejno pomorsko prostorsko načrtovanje kot nevtralno orodje, ki lahko bistveno prispeva k izvajanju okvirne direktive o morski strategiji in olajša skladno sobivanje različnih načinov uporabe morja;

| 28. | pozdravlja načrt za pomorsko prostorsko načrtovanje, ki temelji na ekosistemskem pristopu in oblikovanju desetih načel za načrtovanje; meni, da je to medsektorsko politično orodje bistveno za izvajanje celostne pomorske politike; poziva Komisijo, naj v letu 2011 predloži osnutek direktive o pomorskem prostorskem načrtovanju ali predlaga najprimernejši instrument za zagotavljanje skladnosti med pomorskim prostorskim načrtovanjem in drugimi obstoječimi pobudami (celovito gospodarjenje z obalnim pasom, Natura 2000, direktiva o pomorski strategiji); |
| --- | --- |

28.

pozdravlja načrt za pomorsko prostorsko načrtovanje, ki temelji na ekosistemskem pristopu in oblikovanju desetih načel za načrtovanje; meni, da je to medsektorsko politično orodje bistveno za izvajanje celostne pomorske politike; poziva Komisijo, naj v letu 2011 predloži osnutek direktive o pomorskem prostorskem načrtovanju ali predlaga najprimernejši instrument za zagotavljanje skladnosti med pomorskim prostorskim načrtovanjem in drugimi obstoječimi pobudami (celovito gospodarjenje z obalnim pasom, Natura 2000, direktiva o pomorski strategiji);

| 29. | predlaga, da se ocenijo možnosti za souporabo pomorskega prostora s strani različnih sektorjev (npr. plovba, obnovljiva/vetrna energija in ribogojstvo); |
| --- | --- |

29.

predlaga, da se ocenijo možnosti za souporabo pomorskega prostora s strani različnih sektorjev (npr. plovba, obnovljiva/vetrna energija in ribogojstvo);

| 30. | opozarja na izreden pomen evropskega pomorskega prostorskega načrtovanja in njegove uporabe v obalnih regijah, zlasti najbolj oddaljenih regijah, ter poudarja, da je treba zaščititi ekološko najobčutljivejše morske biogeografske regije, s čimer bi ribiškemu sektorju zagotovili trajnostno izkoriščanje virov; |
| --- | --- |

30.

opozarja na izreden pomen evropskega pomorskega prostorskega načrtovanja in njegove uporabe v obalnih regijah, zlasti najbolj oddaljenih regijah, ter poudarja, da je treba zaščititi ekološko najobčutljivejše morske biogeografske regije, s čimer bi ribiškemu sektorju zagotovili trajnostno izkoriščanje virov;

Pomorski nadzor

| 31. | pričakuje, da bo dobro usklajen in celostni medstebrski, medsektorski in čezmejni pristop k pomorskemu nadzoru bolje ščitil interese držav članic in Evropske unije ter izboljšal zaščito pred onesnaževanjem morja in nezakonitim ravnanjem, tako da bodo organom, ki delujejo na morju, na voljo informacije o spremljanju in nadzoru iz različnih zadevnih sektorjev dejavnosti, kar bo omogočilo večjo učinkovitost; |
| --- | --- |

31.

pričakuje, da bo dobro usklajen in celostni medstebrski, medsektorski in čezmejni pristop k pomorskemu nadzoru bolje ščitil interese držav članic in Evropske unije ter izboljšal zaščito pred onesnaževanjem morja in nezakonitim ravnanjem, tako da bodo organom, ki delujejo na morju, na voljo informacije o spremljanju in nadzoru iz različnih zadevnih sektorjev dejavnosti, kar bo omogočilo večjo učinkovitost;

| 32. | zato poziva Komisijo, države članice, agencije EU, zlasti Evropsko agencijo za pomorsko varnost, in ustrezne organizacije, naj pospešijo prizadevanja v smislu sodelovanja in usklajevanja ter glede na potrebne zakonodajne prilagoditve; |
| --- | --- |

32.

zato poziva Komisijo, države članice, agencije EU, zlasti Evropsko agencijo za pomorsko varnost, in ustrezne organizacije, naj pospešijo prizadevanja v smislu sodelovanja in usklajevanja ter glede na potrebne zakonodajne prilagoditve;

| 33. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami določi ovire za izmenjavo podatkov v zakonodaji EU in nacionalni zakonodaji ter pooblastilih agencij, naj se opre na izkušnje, pridobljene z regionalnimi in nacionalnimi pobudami, raziskovalnimi projekti in pilotnimi projekti ter operacijami pomorskega nadzora in skupne varnostne in obrambne politike, tako da bo leta 2010 predložila načrt za celostni pomorski nadzor, in naj razišče področja sodelovanja s tretjimi državami, zlasti iz Sredozemlja, ki so ratificirale konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu, ter ustreznimi organizacijami; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami določi ovire za izmenjavo podatkov v zakonodaji EU in nacionalni zakonodaji ter pooblastilih agencij, naj se opre na izkušnje, pridobljene z regionalnimi in nacionalnimi pobudami, raziskovalnimi projekti in pilotnimi projekti ter operacijami pomorskega nadzora in skupne varnostne in obrambne politike, tako da bo leta 2010 predložila načrt za celostni pomorski nadzor, in naj razišče področja sodelovanja s tretjimi državami, zlasti iz Sredozemlja, ki so ratificirale konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu, ter ustreznimi organizacijami;

| 34. | poziva Komisijo, naj še pravočasno v okviru integriranega pomorskega nadzora pred naslednjo finančno perspektivo opredeli dodatne finančne potrebe za oblikovanje skupnega okolja za izmenjavo informacij v korist EU in držav članic; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj še pravočasno v okviru integriranega pomorskega nadzora pred naslednjo finančno perspektivo opredeli dodatne finančne potrebe za oblikovanje skupnega okolja za izmenjavo informacij v korist EU in držav članic;

| 35. | poziva Komisijo, naj zaradi skupnega okolja za izmenjavo informacij predlaga pravni okvir za povezovanje pomorskega nadzora; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj zaradi skupnega okolja za izmenjavo informacij predlaga pravni okvir za povezovanje pomorskega nadzora;

| 36. | ponovno poziva k izboljšanemu sodelovanju med nacionalnimi inšpektorati, obalnimi stražami in mornaricami držav članic ter opozarja Komisijo, naj – kot je že zahteval Evropski parlament v Direktivi 2005/35/ES – izvede študijo možnosti za nadaljnje sodelovanje ali povezovanje različnih služb obalne straže, z večjo interoperabilnostjo med različnimi nadzornimi sistemi ter z načrtom vzpostavitve – v bližnji prihodnosti – evropske obalne straže; meni, da obstajajo velike možnosti za polno udeležbo Evropske agencije za pomorsko varnost pri nadzoru obalnih regij in zagotavljanju boljše podpore državam članicam pri spremljanju onesnaževanja morja; |
| --- | --- |

36.

ponovno poziva k izboljšanemu sodelovanju med nacionalnimi inšpektorati, obalnimi stražami in mornaricami držav članic ter opozarja Komisijo, naj – kot je že zahteval Evropski parlament v Direktivi 2005/35/ES – izvede študijo možnosti za nadaljnje sodelovanje ali povezovanje različnih služb obalne straže, z večjo interoperabilnostjo med različnimi nadzornimi sistemi ter z načrtom vzpostavitve – v bližnji prihodnosti – evropske obalne straže; meni, da obstajajo velike možnosti za polno udeležbo Evropske agencije za pomorsko varnost pri nadzoru obalnih regij in zagotavljanju boljše podpore državam članicam pri spremljanju onesnaževanja morja;

Razno

| 37. | ponavlja stališče in zahteve, izražene v svojih resolucijah o strateških ciljih in priporočilih za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018; |
| --- | --- |

37.

ponavlja stališče in zahteve, izražene v svojih resolucijah o strateških ciljih in priporočilih za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018;

| 38. | poziva Komisijo, naj v zvezi z nastajajočo belo knjigo o prihodnosti prometa upošteva odločilno vlogo pomorskega tovornega prometa v današnji trgovini, naj spodbuja razvoj sekundarnih in manj obremenjenih pristanišč ter naj začne ustrezno reševati vprašanje varnostnih ukrepov v pomorskem prometu znotraj in zunaj EU z vlaganjem v večplastne sisteme obvladovanja tveganj za določanje in pregledovanje nevarnega tovora ter s krepitvijo teh sistemov; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj v zvezi z nastajajočo belo knjigo o prihodnosti prometa upošteva odločilno vlogo pomorskega tovornega prometa v današnji trgovini, naj spodbuja razvoj sekundarnih in manj obremenjenih pristanišč ter naj začne ustrezno reševati vprašanje varnostnih ukrepov v pomorskem prometu znotraj in zunaj EU z vlaganjem v večplastne sisteme obvladovanja tveganj za določanje in pregledovanje nevarnega tovora ter s krepitvijo teh sistemov;

| 39. | poudarja pomen pomorskega prostora brez meja in poziva države članice ter Komisijo k:






  — | oceni in ohranjanju malih pristanišč, |
| --- | --- | --- |

39.

poudarja pomen pomorskega prostora brez meja in poziva države članice ter Komisijo k:

—

oceni in ohranjanju malih pristanišč,

| — | širjenju mreže ladijskega prometa na kratkih razdaljah, da bi se razdalje v kopenskem prometu kar najbolj skrajšale, |
| --- | --- |

—

širjenju mreže ladijskega prometa na kratkih razdaljah, da bi se razdalje v kopenskem prometu kar najbolj skrajšale,

| — | spodbujanju raziskav in inovacij o vrstah tovora, ravnanja s tovorom in logističnih rešitvah, da bi se našle rešitve za skrajšanje časa v prevozu in znižanje manipulativnih stroškov, |
| --- | --- |

—

spodbujanju raziskav in inovacij o vrstah tovora, ravnanja s tovorom in logističnih rešitvah, da bi se našle rešitve za skrajšanje časa v prevozu in znižanje manipulativnih stroškov,

| — | podpori razvoja pristaniške infrastrukture; |
| --- | --- |

—

podpori razvoja pristaniške infrastrukture;

| 40. | poziva Komisijo, naj združi evropsko pomorsko politiko s politiko celinskih plovnih poti, da bi se čim bolje izkoristil potencial prometa po plovnih poteh ter bi se oblikovali učinkoviti in raznovrstni načini prevoza; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj združi evropsko pomorsko politiko s politiko celinskih plovnih poti, da bi se čim bolje izkoristil potencial prometa po plovnih poteh ter bi se oblikovali učinkoviti in raznovrstni načini prevoza;

| 41. | spodbuja Komisijo, države članice in sektor, naj okrepijo raziskave in razvoj uporabe virov obnovljive energije za pogon ladij in električno energijo na krovu; |
| --- | --- |

41.

spodbuja Komisijo, države članice in sektor, naj okrepijo raziskave in razvoj uporabe virov obnovljive energije za pogon ladij in električno energijo na krovu;

| 42. | poziva Komisijo, naj z ustreznimi sredstvi izboljša delovne razmere za pomorščake, izvaja konvencijo Mednarodne organizacije dela o delovnih standardih v pomorstvu v zakonodaji Skupnosti ter predlaga program kvalifikacij in usposabljanja pomorščakov, zlasti zaposlovanja mladih, vključno s tistimi iz tretjih držav; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj z ustreznimi sredstvi izboljša delovne razmere za pomorščake, izvaja konvencijo Mednarodne organizacije dela o delovnih standardih v pomorstvu v zakonodaji Skupnosti ter predlaga program kvalifikacij in usposabljanja pomorščakov, zlasti zaposlovanja mladih, vključno s tistimi iz tretjih držav;

| 43. | poziva Komisijo, naj premisli o usklajeni evropski industrijskopolitični pobudi za izboljšanje konkurenčnosti, za spodbujanje odličnosti evropskega ladjedelništva in varnosti ter za okoljsko učinkovitost in konkurenčnost ladjevja v skupnem pomorskem prostoru brez meja, ob tem pa naj v celoti izkoristi Evropsko sposobnost konkurirati na področju ladjedelništva in uporabe zdravih tehnologij ter alternativnih goriv za ladjevje, da bi se spodbujalo „zeleno ladjevje“; poziva države članice, naj ratificirajo mednarodno konvencijo iz Hong Konga (2009) za varno in okolju prijazno recikliranje ladij; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj premisli o usklajeni evropski industrijskopolitični pobudi za izboljšanje konkurenčnosti, za spodbujanje odličnosti evropskega ladjedelništva in varnosti ter za okoljsko učinkovitost in konkurenčnost ladjevja v skupnem pomorskem prostoru brez meja, ob tem pa naj v celoti izkoristi Evropsko sposobnost konkurirati na področju ladjedelništva in uporabe zdravih tehnologij ter alternativnih goriv za ladjevje, da bi se spodbujalo „zeleno ladjevje“; poziva države članice, naj ratificirajo mednarodno konvencijo iz Hong Konga (2009) za varno in okolju prijazno recikliranje ladij;

| 44. | na podlagi sklicevanja na teritorialno kohezijo v Pogodbi o delovanju Evropske unije in ker želi izboljšati dostopnost, meni, da mora biti prost pretok potnikov in blaga tudi v prihodnje sestavni del politike notranjega trga s spodbujanjem ladijskega prometa na kratkih razdaljah in pomorske kabotaže med območji ter hkratnim zagotavljanjem boljših povezav med obrobnimi obmorskimi regijami, najbolj oddaljenimi regijami in otoki ter celino in gospodarskimi središči; v zvezi s tem poudarja, da je izjemno pomembno obravnavati težave, s katerimi se srečujejo otoška območja v EU, zlasti male otoške skupnosti, in sicer glede prevoza oseb in blaga z vzdrževanjem morskih povezav, ki nimajo ustrezne podpore na trgu, ter z zagotavljanjem enake cene na kilometer za prevoz oseb, ne glede na to, kje se nahajajo; zahteva konkretne ukrepe za najbolj oddaljene regije, ki bodo upoštevali njihove posebnosti; |
| --- | --- |

44.

na podlagi sklicevanja na teritorialno kohezijo v Pogodbi o delovanju Evropske unije in ker želi izboljšati dostopnost, meni, da mora biti prost pretok potnikov in blaga tudi v prihodnje sestavni del politike notranjega trga s spodbujanjem ladijskega prometa na kratkih razdaljah in pomorske kabotaže med območji ter hkratnim zagotavljanjem boljših povezav med obrobnimi obmorskimi regijami, najbolj oddaljenimi regijami in otoki ter celino in gospodarskimi središči; v zvezi s tem poudarja, da je izjemno pomembno obravnavati težave, s katerimi se srečujejo otoška območja v EU, zlasti male otoške skupnosti, in sicer glede prevoza oseb in blaga z vzdrževanjem morskih povezav, ki nimajo ustrezne podpore na trgu, ter z zagotavljanjem enake cene na kilometer za prevoz oseb, ne glede na to, kje se nahajajo; zahteva konkretne ukrepe za najbolj oddaljene regije, ki bodo upoštevali njihove posebnosti;

| 45. | opozarja na velik pomen pomorskega gospodarstva za države članice z velikimi izključnimi ekonomskimi conami ter na potrebo po spodbujanju razvoja pomorskih gospodarskih grozdov in povečanju njihovega prispevka k rasti in zaposlovanju v okviru strategije EU2020; |
| --- | --- |

45.

opozarja na velik pomen pomorskega gospodarstva za države članice z velikimi izključnimi ekonomskimi conami ter na potrebo po spodbujanju razvoja pomorskih gospodarskih grozdov in povečanju njihovega prispevka k rasti in zaposlovanju v okviru strategije EU2020;

| 46. | opozarja, da imata ribištvo in ribogojstvo pomembno vlogo v pomorskem gospodarstvu in razvoju pogosto odmaknjenih obalnih regij, v katerih bi morala celostna pomorska politika okrepiti gospodarski, družbeni in okoljski razvoj; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da imata ribištvo in ribogojstvo pomembno vlogo v pomorskem gospodarstvu in razvoju pogosto odmaknjenih obalnih regij, v katerih bi morala celostna pomorska politika okrepiti gospodarski, družbeni in okoljski razvoj;

| 47. | poudarja, da je v celostni pomorski politiki treba upoštevati omejitve in posebnosti ribiškega in ribogojnega sektorja pri uporabi morskega prostora, zlasti v zvezi z razpoložljivostjo območij za izvajanje teh dejavnosti in potrebo po ohranitvi morskih habitatov z vzpostavitvijo morskih rezervatov in drugimi namenskimi ukrepi, s posebnim poudarkom na bolje načrtovanih raziskavah in popolno vključitvijo geografske in podnebne raznovrstnosti vsakega morskega bazena; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je v celostni pomorski politiki treba upoštevati omejitve in posebnosti ribiškega in ribogojnega sektorja pri uporabi morskega prostora, zlasti v zvezi z razpoložljivostjo območij za izvajanje teh dejavnosti in potrebo po ohranitvi morskih habitatov z vzpostavitvijo morskih rezervatov in drugimi namenskimi ukrepi, s posebnim poudarkom na bolje načrtovanih raziskavah in popolno vključitvijo geografske in podnebne raznovrstnosti vsakega morskega bazena;

| 48. | opozarja, da so obalne regije in otoki še posebej dovzetni za vpliv podnebnih sprememb; poudarja, da je treba pri načrtovanju razvoja vzdolž obsežne obale Skupnosti, vključno z njenim zaledjem, upoštevati posledice podnebnih sprememb; predlaga, naj se ranljivost za podnebne spremembe upošteva pri oblikovanju prihodnje regionalne politike, da ne bi ogrozili izvajanja celostne pomorske politike; |
| --- | --- |

48.

opozarja, da so obalne regije in otoki še posebej dovzetni za vpliv podnebnih sprememb; poudarja, da je treba pri načrtovanju razvoja vzdolž obsežne obale Skupnosti, vključno z njenim zaledjem, upoštevati posledice podnebnih sprememb; predlaga, naj se ranljivost za podnebne spremembe upošteva pri oblikovanju prihodnje regionalne politike, da ne bi ogrozili izvajanja celostne pomorske politike;

| 49. | poziva Komisijo, naj poskrbi za skladno vključitev ciljev zmanjšanja emisij CO2 ter uvedbo tržno usmerjenih ekonomskih instrumentov, kot so sistemi trgovanja z emisijami, v pomorskem sektorju; ob upoštevanju izidov 61. zasedanja Odbora za varstvo morskega okolja pri Mednarodni pomorski organizaciji (od 27. septembra do 1. oktobra 2010) in svojega vztrajanja pri pozivu k nadaljnjemu pomembnemu napredku znotraj Mednarodne pomorske organizacije opominja na zavezo k ukrepanju Komisije, dano v direktivi o sistemu EU trgovanja z emisijami (2009/29/ES); Komisijo poziva tudi, naj na osnovi bele knjige o podnebnih spremembah izdela strategijo za blažitev posebnega vpliva podnebnih sprememb na obalne in otoške regije; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj poskrbi za skladno vključitev ciljev zmanjšanja emisij CO2 ter uvedbo tržno usmerjenih ekonomskih instrumentov, kot so sistemi trgovanja z emisijami, v pomorskem sektorju; ob upoštevanju izidov 61. zasedanja Odbora za varstvo morskega okolja pri Mednarodni pomorski organizaciji (od 27. septembra do 1. oktobra 2010) in svojega vztrajanja pri pozivu k nadaljnjemu pomembnemu napredku znotraj Mednarodne pomorske organizacije opominja na zavezo k ukrepanju Komisije, dano v direktivi o sistemu EU trgovanja z emisijami (2009/29/ES); Komisijo poziva tudi, naj na osnovi bele knjige o podnebnih spremembah izdela strategijo za blažitev posebnega vpliva podnebnih sprememb na obalne in otoške regije;

| 50. | ponavlja, da je treba obremenitve za morsko okolje, ki prihajajo s kopnega, kot je onesnaževanje z industrijskimi in kmetijskimi odplakami ter slabo gospodarjenje z obalnim pasom, nujno zmanjšati s celostnim pristopom, ki temelji na delovanju ekosistema; |
| --- | --- |

50.

ponavlja, da je treba obremenitve za morsko okolje, ki prihajajo s kopnega, kot je onesnaževanje z industrijskimi in kmetijskimi odplakami ter slabo gospodarjenje z obalnim pasom, nujno zmanjšati s celostnim pristopom, ki temelji na delovanju ekosistema;

| 51. | poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti iz okvirne direktive o morski strategiji in do 15. julija 2012 opravijo oceno okoljskega stanja svojih morskih voda ter določijo okoljske cilje in programe spremljanja; poleg tega poziva države članice, naj sprejmejo ambiciozne programe ukrepov, s katerimi bodo dosegle dober okoljski status v teh vodah; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti iz okvirne direktive o morski strategiji in do 15. julija 2012 opravijo oceno okoljskega stanja svojih morskih voda ter določijo okoljske cilje in programe spremljanja; poleg tega poziva države članice, naj sprejmejo ambiciozne programe ukrepov, s katerimi bodo dosegle dober okoljski status v teh vodah;

| 52. | poziva države članice, naj izpolnijo svojo obveznost glede določitve zaščitenih morskih območjih, predpisano v členu 13 okvirne direktive o morski strategiji; poleg tega poziva države članice, naj učinkovito nadzirajo upoštevanje zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj izpolnijo svojo obveznost glede določitve zaščitenih morskih območjih, predpisano v členu 13 okvirne direktive o morski strategiji; poleg tega poziva države članice, naj učinkovito nadzirajo upoštevanje zaščitnih ukrepov;

| 53. | ugotavlja, da od 1. julija 2010 veljajo nove mejne vrednosti za vsebnost SO2 v ladijskem gorivu za Rokavski preliv, Severno morje in Baltsko morje, ki so bili na podlagi sklepa Mednarodne pomorske organizacije razglašeni za območja nadzora emisij žvepla; zato meni, da bi morale biti vsa Evropska obalna območja enako zaščitena in da določanje novih vrednosti SO2 samo za nekatera območja lahko povzroči popačenje konkurence; meni, da je treba dati prednost enotni ureditvi za vso EU in da se je treba prehodu s pomorskega na cestni promet izogniti za vsako ceno; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da od 1. julija 2010 veljajo nove mejne vrednosti za vsebnost SO2 v ladijskem gorivu za Rokavski preliv, Severno morje in Baltsko morje, ki so bili na podlagi sklepa Mednarodne pomorske organizacije razglašeni za območja nadzora emisij žvepla; zato meni, da bi morale biti vsa Evropska obalna območja enako zaščitena in da določanje novih vrednosti SO2 samo za nekatera območja lahko povzroči popačenje konkurence; meni, da je treba dati prednost enotni ureditvi za vso EU in da se je treba prehodu s pomorskega na cestni promet izogniti za vsako ceno;

| 54. | ugotavlja, da so morja postala odlagališče za ogromne in hitro rastoče količine odpadnega materiala, med katerim je veliko plastičnih mas, pa tudi izgubljenih ladijskih zabojnikov; poziva Komisijo, naj spodbuja evropsko in mednarodno razpravo, v kateri se bodo raziskovale možnosti za zmanjšanje količine odpadkov; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da so morja postala odlagališče za ogromne in hitro rastoče količine odpadnega materiala, med katerim je veliko plastičnih mas, pa tudi izgubljenih ladijskih zabojnikov; poziva Komisijo, naj spodbuja evropsko in mednarodno razpravo, v kateri se bodo raziskovale možnosti za zmanjšanje količine odpadkov;

| 55. | poziva Komisijo, naj izdela strategijo trajnostnega obalnega, otoškega in pomorskega turizma, da bi okrepila njihovo trajnost in privlačnost za prebivalce in turiste, saj je to eden od načinov, da se doseže cilj varstva narave v obmorskih regijah, kot je Waddensko morje, s polno uporabo določb Lizbonske pogodbe o turizmu ter s spodbujanjem pobud, kot je omrežje EDEN; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj izdela strategijo trajnostnega obalnega, otoškega in pomorskega turizma, da bi okrepila njihovo trajnost in privlačnost za prebivalce in turiste, saj je to eden od načinov, da se doseže cilj varstva narave v obmorskih regijah, kot je Waddensko morje, s polno uporabo določb Lizbonske pogodbe o turizmu ter s spodbujanjem pobud, kot je omrežje EDEN;

| 56. | poudarja, da imajo morski in obmorski turizem ter z njim povezani sektorji velik razvojni potencial in so velik vir rasti, zato obalne regije predstavljajo glavne turistične destinacije v Evropi, in poziva Komisijo, naj ta vprašanja vključi v svojo strategijo za trajnostni obalni in pomorski turizem; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da imajo morski in obmorski turizem ter z njim povezani sektorji velik razvojni potencial in so velik vir rasti, zato obalne regije predstavljajo glavne turistične destinacije v Evropi, in poziva Komisijo, naj ta vprašanja vključi v svojo strategijo za trajnostni obalni in pomorski turizem;

| 57. | poudarja, da je dodana vrednost politike v zvezi z morji/pomorske politike pomembna pri krepitvi sodelovanja med sosedi, zlasti med državami članicami in državami kandidatkami; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je dodana vrednost politike v zvezi z morji/pomorske politike pomembna pri krepitvi sodelovanja med sosedi, zlasti med državami članicami in državami kandidatkami;

| 58. | pozdravlja evropsko strategijo za morsko in pomorsko raziskovanje ter skupne pozive iz okvirnega raziskovalnega programa o prihodnosti oceanov kot konkretne znake celostnega pristopa k izvajanju celostne pomorske politike; predlaga, naj se pomorske vede uvrstijo med prednostne naloge 8. okvirnega programa za raziskave in naj se ustanovitvi evropski inštitut za pomorske raziskave; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja evropsko strategijo za morsko in pomorsko raziskovanje ter skupne pozive iz okvirnega raziskovalnega programa o prihodnosti oceanov kot konkretne znake celostnega pristopa k izvajanju celostne pomorske politike; predlaga, naj se pomorske vede uvrstijo med prednostne naloge 8. okvirnega programa za raziskave in naj se ustanovitvi evropski inštitut za pomorske raziskave;

| 59. | se strinja, da je vzpostavitev interdisciplinarne znanstvene in tehnološke baze znanja evropskih morjih in obalah bistvenega pomena; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi akterji ocenijo obstoječe podatkovne baze in opazovalne programe ter pospešijo svoja prizadevanja za čim prejšnje delovanje evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (EMODNET); |
| --- | --- |

59.

se strinja, da je vzpostavitev interdisciplinarne znanstvene in tehnološke baze znanja evropskih morjih in obalah bistvenega pomena; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi akterji ocenijo obstoječe podatkovne baze in opazovalne programe ter pospešijo svoja prizadevanja za čim prejšnje delovanje evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (EMODNET);

| 60. | poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga izvajati načrt za spremljanje ter kartiranje razbitih ladij in potopljenih arheoloških najdišč, saj so del zgodovinske in kulturne dediščine Skupnosti, ter naj zato spodbuja razumevanje in preučevanje takšnih najdišč ter pomaga preprečiti njihovo plenjenje, s čimer bo zagotovila njihovo ustrezno ohranitev; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga izvajati načrt za spremljanje ter kartiranje razbitih ladij in potopljenih arheoloških najdišč, saj so del zgodovinske in kulturne dediščine Skupnosti, ter naj zato spodbuja razumevanje in preučevanje takšnih najdišč ter pomaga preprečiti njihovo plenjenje, s čimer bo zagotovila njihovo ustrezno ohranitev;

| 61. | pozdravlja atlas morij, ki ga je pred kratkim pripravila Komisija, in poziva zainteresirane strani k uporabi novega instrumenta sodelovanja, ki ga prinaša pomorski forum, ter naj učinkoviteje vključijo širšo javnost; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja atlas morij, ki ga je pred kratkim pripravila Komisija, in poziva zainteresirane strani k uporabi novega instrumenta sodelovanja, ki ga prinaša pomorski forum, ter naj učinkoviteje vključijo širšo javnost;

*

* *

| 62. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Evropski komisiji. |
| --- | --- |

62.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Evropski komisiji.

---

(1)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0128.

(3)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 531.

(4)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 30.

(5)  Končno poročilo. Okvirna pogodba FISH/2007/04, posebna pogodba št 4. December 2009.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/79

---

Četrtek, 21. oktober 2010Trgovinski odnosi Evropske Unije z Latinsko Ameriko

P7_TA(2010)0387

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske Unije z Latinsko Ameriko (2010/2026(INI))

2012/C 70 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 1. decembra 2005 o pripravah na šesto ministrsko konferenco STO v Hongkongu (1), z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci STO v Hongkongu (2), z dne 1. junija 2006 o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (3), z dne 27. aprila 2006 o okrepljenem partnerstvu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (4), z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (5), z dne 23. maja 2007 o pomoči EU za trgovino (6), z dne 12. julija 2007 o sporazumu TRIPS in dostopu do zdravil (7), z dne 29. novembra 2007 o trgovini in podnebnih spremembah (8), z dne 24. aprila 2008 o petem vrhunskem srečanju latinskoameriških in karibskih držav in Evropske unije v Limi (9) ter resolucije z dne 24. aprila 2008 za reformo Svetovne trgovinske organizacije (10), z dne 20. maja 2008 o trgovini s surovinami in izdelki (11), z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (12) ter z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 1. decembra 2005 o pripravah na šesto ministrsko konferenco STO v Hongkongu (1), z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci STO v Hongkongu (2), z dne 1. junija 2006 o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (3), z dne 27. aprila 2006 o okrepljenem partnerstvu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (4), z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (5), z dne 23. maja 2007 o pomoči EU za trgovino (6), z dne 12. julija 2007 o sporazumu TRIPS in dostopu do zdravil (7), z dne 29. novembra 2007 o trgovini in podnebnih spremembah (8), z dne 24. aprila 2008 o petem vrhunskem srečanju latinskoameriških in karibskih držav in Evropske unije v Limi (9) ter resolucije z dne 24. aprila 2008 za reformo Svetovne trgovinske organizacije (10), z dne 20. maja 2008 o trgovini s surovinami in izdelki (11), z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (12) ter z dne 5. maja 2010 o strategiji EU za odnose z Latinsko Ameriko (13),

| — | ob upoštevanju resolucij evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine, zlasti resolucij z dne 19. decembra 2007 o izzivih in priložnostih za gospodarske in trgovinske odnose med Evropsko unijo in državami Latinske Amerike zaradi globalizacije, z dne 1. maja 2008 o izzivih in priložnostih kroga iz Dohe, z dne 8. aprila 2009 o trgovini in podnebnih spremembah ter z dne 14. maja 2010 o reformi Svetovne trgovinske organizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine, zlasti resolucij z dne 19. decembra 2007 o izzivih in priložnostih za gospodarske in trgovinske odnose med Evropsko unijo in državami Latinske Amerike zaradi globalizacije, z dne 1. maja 2008 o izzivih in priložnostih kroga iz Dohe, z dne 8. aprila 2009 o trgovini in podnebnih spremembah ter z dne 14. maja 2010 o reformi Svetovne trgovinske organizacije,

| — | ob upoštevanju sklepnih deklaracij z zasedanj parlamentarne konference o Svetovni trgovinski organizaciji, sprejetih v Ženevi 18. februarja 2003, v Cancúnu 12. septembra 2003, v Bruslju 26. novembra 2004, v Hongkongu 15. decembra 2005 ter v Ženevi 2. decembra 2006 in 12. septembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih deklaracij z zasedanj parlamentarne konference o Svetovni trgovinski organizaciji, sprejetih v Ženevi 18. februarja 2003, v Cancúnu 12. septembra 2003, v Bruslju 26. novembra 2004, v Hongkongu 15. decembra 2005 ter v Ženevi 2. decembra 2006 in 12. septembra 2008,

| — | ob upoštevanju izjav s šestih dosedanjih vrhunskih srečanj voditeljev držav in vlad Evropske unije, Latinske Amerike in Karibov 28. in 29. junija 1999 v Riu de Janeiru, 17. in 18. maja 2002 v Madridu, 28. in 29. maja 2004 v Guadalajari, 12. in 13. maja 2006 na Dunaju, 16. in 17. maja 2008 v Limi ter 18. maja 2010 v Madridu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav s šestih dosedanjih vrhunskih srečanj voditeljev držav in vlad Evropske unije, Latinske Amerike in Karibov 28. in 29. junija 1999 v Riu de Janeiru, 17. in 18. maja 2002 v Madridu, 28. in 29. maja 2004 v Guadalajari, 12. in 13. maja 2006 na Dunaju, 16. in 17. maja 2008 v Limi ter 18. maja 2010 v Madridu,

| — | ob upoštevanju skupnih sporočil petega vrhunskega srečanja EU-Mehika z dne 16. maja 2010, četrtega vrhunskega srečanja EU-MERCOSUR z dne 17. maja 2010, četrtega vrhunskega srečanja EU-Čile z dne 17. maja 2010, četrtega vrhunskega srečanja EU-CARIFORUM z dne 17. maja 2010, četrtega srečanja EU-Srednja Amerika z 19. maja 2010 in srečanja EU-Andska skupnost z dne 19. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih sporočil petega vrhunskega srečanja EU-Mehika z dne 16. maja 2010, četrtega vrhunskega srečanja EU-MERCOSUR z dne 17. maja 2010, četrtega vrhunskega srečanja EU-Čile z dne 17. maja 2010, četrtega vrhunskega srečanja EU-CARIFORUM z dne 17. maja 2010, četrtega srečanja EU-Srednja Amerika z 19. maja 2010 in srečanja EU-Andska skupnost z dne 19. maja 2010,

| — | ob upoštevanju Ženevskega sporazuma o trgovini z bananami med Evropsko unijo ter Brazilijo, Kolumbijo, Kostariko, Ekvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Mehiko, Nikaragvo, Panamo, Perujem in Venezuelo ter Sporazuma o trgovini z bananami med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevskega sporazuma o trgovini z bananami med Evropsko unijo ter Brazilijo, Kolumbijo, Kostariko, Ekvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Mehiko, Nikaragvo, Panamo, Perujem in Venezuelo ter Sporazuma o trgovini z bananami med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani ter partnerstva za razvoj in inovacije med Čilom in EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani ter partnerstva za razvoj in inovacije med Čilom in EU,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi ter ob upoštevanju strateškega partnerstva med Mehiko in EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi ter ob upoštevanju strateškega partnerstva med Mehiko in EU,

| — | ob upoštevanju zaključka pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Srednjo Ameriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključka pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Srednjo Ameriko,

| — | ob upoštevanju zaključka pogajanj med EU ter Kolumbijo in Perujem o večstranskem trgovinskem sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključka pogajanj med EU ter Kolumbijo in Perujem o večstranskem trgovinskem sporazumu,

| — | ob upoštevanju ponovnega začetka pogajanj med EU in Mercosurjem, da bi dosegli ambiciozen in uravnotežen pridružitveni sporazum med obema regijama, ki bi lahko prispeval k globljim odnosom in zagotovil večje politične in gospodarske koristi za obe strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ponovnega začetka pogajanj med EU in Mercosurjem, da bi dosegli ambiciozen in uravnotežen pridružitveni sporazum med obema regijama, ki bi lahko prispeval k globljim odnosom in zagotovil večje politične in gospodarske koristi za obe strani,

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je 1. aprila 2010 sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU, o sporazumu o bananah med EU in Latinsko Ameriko in njegovem vplivu na proizvajalce iz držav AKP in Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je 1. aprila 2010 sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU, o sporazumu o bananah med EU in Latinsko Ameriko in njegovem vplivu na proizvajalce iz držav AKP in Evropske unije,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila s štirinajstega ministrskega srečanja med Evropsko unijo in skupino iz Ria, ki je potekalo od 11. do 14. maja 2009 v Pragi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila s štirinajstega ministrskega srečanja med Evropsko unijo in skupino iz Ria, ki je potekalo od 11. do 14. maja 2009 v Pragi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2009 z naslovom Evropska unija in Latinska Amerika: partnerstvo svetovnih akterjev (KOM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2009 z naslovom Evropska unija in Latinska Amerika: partnerstvo svetovnih akterjev (KOM(2009)0495),

| — | ob upoštevanju tematskega dokumenta z dne 2. junija 2010, s katerim je Komisija sprožila javno razpravo o usmeritvi trgovinske politike EU v prihodnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskega dokumenta z dne 2. junija 2010, s katerim je Komisija sprožila javno razpravo o usmeritvi trgovinske politike EU v prihodnosti,

| — | ob upoštevanju zaključkov Sveta Evropske unije o odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko z dne 8. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov Sveta Evropske unije o odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko z dne 8. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 5. junija 2008 o predlogu uredbe Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in spremembi uredb (ES) št. 552/97, (ES) št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 964/2007 in (ES) št. 1100/2006 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 5. junija 2008 o predlogu uredbe Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in spremembi uredb (ES) št. 552/97, (ES) št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 964/2007 in (ES) št. 1100/2006 (14),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in sprememb uredb (ES) št. 552/97, (ES) št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 1100/2006 in (ES) št. 964/2007 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in sprememb uredb (ES) št. 552/97, (ES) št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 1100/2006 in (ES) št. 964/2007 (15),

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Marakeša o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Marakeša o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO),

| — | ob upoštevanju izjav z ministrske konference STO, sprejetih 14. novembra 2001 v Dohi in 18. decembra 2005 v Hongkongu, in predsednikovega povzetka, sprejetega 2. decembra 2009 v Ženevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav z ministrske konference STO, sprejetih 14. novembra 2001 v Dohi in 18. decembra 2005 v Hongkongu, in predsednikovega povzetka, sprejetega 2. decembra 2009 v Ženevi,

| — | ob upoštevanju poročila svetovalnega sveta pod predsedstvom Petra Sutherlanda o prihodnosti STO iz januarja 2005 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svetovalnega sveta pod predsedstvom Petra Sutherlanda o prihodnosti STO iz januarja 2005 (16),

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji tisočletja kot merila, ki jih je kolektivno določila mednarodna skupnost, da bi tako odpravili revščino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji tisočletja kot merila, ki jih je kolektivno določila mednarodna skupnost, da bi tako odpravili revščino,

| — | ob upoštevanju poročila o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2009 in poročila generalnega sekretarja ZN z dne 12. februarja 2010 o izvajanju deklaracije tisočletja z naslovom „Izpolnjevanje obljube: v prihodnost usmerjen pregled za spodbujanje dogovorjenega akcijskega programa za dosego razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2009 in poročila generalnega sekretarja ZN z dne 12. februarja 2010 o izvajanju deklaracije tisočletja z naslovom „Izpolnjevanje obljube: v prihodnost usmerjen pregled za spodbujanje dogovorjenega akcijskega programa za dosego razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015“,

| — | ob upoštevanju okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), kjotskega protokola k tej konvenciji ter izid 15. konference pogodbenic UNFCCC v Københavnu (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), kjotskega protokola k tej konvenciji ter izid 15. konference pogodbenic UNFCCC v Københavnu (17),

| — | ob upoštevanju 16. konference pogodbenic UNFCCC, ki bo potekala v Mehiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 16. konference pogodbenic UNFCCC, ki bo potekala v Mehiki,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, mednarodnih paktov o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, mednarodnih paktov o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, zlasti členov 3 in 21, ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, zlasti členov 3 in 21, ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju določb o človekovih pravicah v zunanjih sporazumih EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb o človekovih pravicah v zunanjih sporazumih EU,

| — | ob upoštevanju agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela in Globalnega pakta o zaposlovanju te organizacije, ki je bil z globalnim soglasjem sprejet 19. junija 2009 na Mednarodni konferenci dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela in Globalnega pakta o zaposlovanju te organizacije, ki je bil z globalnim soglasjem sprejet 19. junija 2009 na Mednarodni konferenci dela,

| — | ob upoštevanju Konvencije za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ki jo je leta 1979 sprejela Generalna skupščina ZN, in njenega neobveznega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ki jo je leta 1979 sprejela Generalna skupščina ZN, in njenega neobveznega protokola,

| — | ob upoštevanju Stiglitzevega poročila in dokumenta z zaključki s konference o svetovni finančni in gospodarski krizi ter njenem vplivu na razvoj (24.–26. junij 2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stiglitzevega poročila in dokumenta z zaključki s konference o svetovni finančni in gospodarski krizi ter njenem vplivu na razvoj (24.–26. junij 2009),

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0277/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0277/2010),

| A. | ker sta Latinska Amerika in Evropska unija poleg skupnih vrednot, zgodovine in kulture združeni tudi v strateškem partnerstvu, |
| --- | --- |

A.

ker sta Latinska Amerika in Evropska unija poleg skupnih vrednot, zgodovine in kulture združeni tudi v strateškem partnerstvu,

| B. | ker se je v zadnjih treh desetletjih odvil pomemben proces diverzifikacije mednarodnih trgovinskih odnosov Latinske Amerike, s čimer se je skušala zmanjšati njena odvisnost, |
| --- | --- |

B.

ker se je v zadnjih treh desetletjih odvil pomemben proces diverzifikacije mednarodnih trgovinskih odnosov Latinske Amerike, s čimer se je skušala zmanjšati njena odvisnost,

| C. | ker je Evropska unija okrepila svoje gospodarske in trgovinske odnose z Latinsko Ameriko in postala njen drugi najpomembnejši trgovinski partner ter vodilni trgovinski partner Mercosurja in Čila; ker se je po podatkih Eurostata obseg trgovine podvojil med letoma 1999 in 2008, uvoz EU iz Latinske Amerike se je povečal na 96,14 milijarde eurov, izvoz blaga v regijo pa na 76,81 milijarde eurov, medtem ko se je trgovina s storitvami enakomerno povečala; ker sta se zaradi dramatičnega učinka finančne in gospodarske krize ta zneska znižala v letu 2009 na 70,11 milijarde EUR (uvoz) in 61,57 milijarde EUR (izvoz), a sta zopet začela naraščati leta 2010; ker evropske države tvorijo največji vir neposrednih tujih naložb v Latinsko Ameriko, |
| --- | --- |

C.

ker je Evropska unija okrepila svoje gospodarske in trgovinske odnose z Latinsko Ameriko in postala njen drugi najpomembnejši trgovinski partner ter vodilni trgovinski partner Mercosurja in Čila; ker se je po podatkih Eurostata obseg trgovine podvojil med letoma 1999 in 2008, uvoz EU iz Latinske Amerike se je povečal na 96,14 milijarde eurov, izvoz blaga v regijo pa na 76,81 milijarde eurov, medtem ko se je trgovina s storitvami enakomerno povečala; ker sta se zaradi dramatičnega učinka finančne in gospodarske krize ta zneska znižala v letu 2009 na 70,11 milijarde EUR (uvoz) in 61,57 milijarde EUR (izvoz), a sta zopet začela naraščati leta 2010; ker evropske države tvorijo največji vir neposrednih tujih naložb v Latinsko Ameriko,

| D. | ker je Latinska Amerika, čeprav ima bogato zalogo naravnih virov, ena od tistih regij, ki niso uspele povečati svojega deleža mednarodne trgovine, in ker izgublja bitko z bolj konkurenčnim in dinamičnim gospodarstvom v Aziji, |
| --- | --- |

D.

ker je Latinska Amerika, čeprav ima bogato zalogo naravnih virov, ena od tistih regij, ki niso uspele povečati svojega deleža mednarodne trgovine, in ker izgublja bitko z bolj konkurenčnim in dinamičnim gospodarstvom v Aziji,

| E. | ker so bile številne države Latinske Amerike uvrščene med tri, za podnebne spremembe najbolj ranljive države na svetu ter ob upoštevanju znatnih učinkov krčenja gozdov in dezertifikacije, porasta ekstremnih vremenskih pojavov, kot so cikloni, in izumiranja vrst, ki v veliki meri zadevajo zlasti Latinsko Ameriko, kot tudi glede na konkretne skrb vzbujajoče in pomenljive primere svetovne grožnje, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, na primer stanje amazonskega deževnega gozda in tveganje, ki ga predstavljajo andski ledeniki, |
| --- | --- |

E.

ker so bile številne države Latinske Amerike uvrščene med tri, za podnebne spremembe najbolj ranljive države na svetu ter ob upoštevanju znatnih učinkov krčenja gozdov in dezertifikacije, porasta ekstremnih vremenskih pojavov, kot so cikloni, in izumiranja vrst, ki v veliki meri zadevajo zlasti Latinsko Ameriko, kot tudi glede na konkretne skrb vzbujajoče in pomenljive primere svetovne grožnje, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, na primer stanje amazonskega deževnega gozda in tveganje, ki ga predstavljajo andski ledeniki,

| F. | ker bi lahko po podatkih Ekonomske komisije za Latinsko Ameriko in Karibe (ECLAC) dosegli pomembne uspehe pri zmanjševanju revščine, saj se je stopnja revščine v Latinski Ameriki znižala s 44,4 % v letu 2003 na 33 % v letu 2010, medtem ko revščina in preseljevanje prizadevata vedno bolj ženske, in ker po podatkih ECLAC in UNICEF skoraj 63 % otrok in mladostnikov v Latinski Ameriki živi v revščini, |
| --- | --- |

F.

ker bi lahko po podatkih Ekonomske komisije za Latinsko Ameriko in Karibe (ECLAC) dosegli pomembne uspehe pri zmanjševanju revščine, saj se je stopnja revščine v Latinski Ameriki znižala s 44,4 % v letu 2003 na 33 % v letu 2010, medtem ko revščina in preseljevanje prizadevata vedno bolj ženske, in ker po podatkih ECLAC in UNICEF skoraj 63 % otrok in mladostnikov v Latinski Ameriki živi v revščini,

| G. | ker različne stopnje razvoja dokazujejo, da je trgovina med določenimi državami EU ter latinskoameriškimi in karibskimi državami asimetrična v smislu vrste blaga, ki se izvaža; ker je trgovinska izmenjava med obema regijama izjemno koncentrirana in ker se kljub več kot podvojitvi izmenjave od leta 1990 razvija počasneje kot izmenjava med regijama in drugimi deli sveta, |
| --- | --- |

G.

ker različne stopnje razvoja dokazujejo, da je trgovina med določenimi državami EU ter latinskoameriškimi in karibskimi državami asimetrična v smislu vrste blaga, ki se izvaža; ker je trgovinska izmenjava med obema regijama izjemno koncentrirana in ker se kljub več kot podvojitvi izmenjave od leta 1990 razvija počasneje kot izmenjava med regijama in drugimi deli sveta,

| H. | ker je bila rezultat vrhunskega srečanja med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi, ki je potekalo v Limi leta 2008, opredelitev glavnih osi dvoregionalnega strateškega partnerstva, katerega cilj je oblikovati mrežo pridružitvenih sporazumov med EU in različnimi podregionalnimi integracijskimi skupinami; ker je bil na vrhunskem srečanju med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi maja 2008 v Madridu dosežen napredek v zvezi s tem pristopom in ker je to srečanje omogočilo odprtje vseh trgovinskih pogajanj z Latinsko Ameriko in Karibi, ki so bila v zadnjih letih zaustavljena, |
| --- | --- |

H.

ker je bila rezultat vrhunskega srečanja med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi, ki je potekalo v Limi leta 2008, opredelitev glavnih osi dvoregionalnega strateškega partnerstva, katerega cilj je oblikovati mrežo pridružitvenih sporazumov med EU in različnimi podregionalnimi integracijskimi skupinami; ker je bil na vrhunskem srečanju med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi maja 2008 v Madridu dosežen napredek v zvezi s tem pristopom in ker je to srečanje omogočilo odprtje vseh trgovinskih pogajanj z Latinsko Ameriko in Karibi, ki so bila v zadnjih letih zaustavljena,

| I. | ker je namen oblikovanja mreže celovitih sporazumov, ki že veljajo, so zaključeni ali o njih potekajo pogajanja z različnimi skupinami držav Latinske Amerike, prispevati k okrepitvi sodelovanja dveh celin in obenem omogočiti potek procesov regionalnega povezovanja z različno hitrostjo, |
| --- | --- |

I.

ker je namen oblikovanja mreže celovitih sporazumov, ki že veljajo, so zaključeni ali o njih potekajo pogajanja z različnimi skupinami držav Latinske Amerike, prispevati k okrepitvi sodelovanja dveh celin in obenem omogočiti potek procesov regionalnega povezovanja z različno hitrostjo,

| J. | ker BDP na prebivalca v regiji sega od 1 211 USD na Haitiju in 2 635 USD v Nikaragvi do 11 225 USD v Braziliji in približno 15 000 USD v Argentini, Čilu in Mehiki, |
| --- | --- |

J.

ker BDP na prebivalca v regiji sega od 1 211 USD na Haitiju in 2 635 USD v Nikaragvi do 11 225 USD v Braziliji in približno 15 000 USD v Argentini, Čilu in Mehiki,

| K. | ker je breme dolga, pogosto podedovano iz preteklega obdobja, kljub občutnemu napredku pri upravljanju državnih financ ena najhujših ovir za naložbe, povezane s trgovino, razvoj in zdrave državne finance v vrsti latinskoameriških držav, |
| --- | --- |

K.

ker je breme dolga, pogosto podedovano iz preteklega obdobja, kljub občutnemu napredku pri upravljanju državnih financ ena najhujših ovir za naložbe, povezane s trgovino, razvoj in zdrave državne finance v vrsti latinskoameriških držav,

| L. | ker je v Latinski Ameriki čutiti splošno težnjo po povečanju gospodarskega pomena regije v globalnem gospodarstvu in ker je Latinska Amerika zmanjšala svojo gospodarsko odvisnost z aktivno diverzifikacijo svojih gospodarskih odnosov; ker bi morali Evropa in Latinska Amerika razumno delovati, da bi okrepili svojo vlogo kot zelo pomembni trgovski partnerici v ta namen, in ker ohranjata zavezo glede nadaljnje krepitve svojih strateških odnosov, ki temeljijo na skupnih načelih, vrednotah in interesih, |
| --- | --- |

L.

ker je v Latinski Ameriki čutiti splošno težnjo po povečanju gospodarskega pomena regije v globalnem gospodarstvu in ker je Latinska Amerika zmanjšala svojo gospodarsko odvisnost z aktivno diverzifikacijo svojih gospodarskih odnosov; ker bi morali Evropa in Latinska Amerika razumno delovati, da bi okrepili svojo vlogo kot zelo pomembni trgovski partnerici v ta namen, in ker ohranjata zavezo glede nadaljnje krepitve svojih strateških odnosov, ki temeljijo na skupnih načelih, vrednotah in interesih,

| M. | ker mora nova trgovinska politika EU, prilagojena strategiji Evropa 2020, upoštevati posebne razmere v latinskoameriški regiji, |
| --- | --- |

M.

ker mora nova trgovinska politika EU, prilagojena strategiji Evropa 2020, upoštevati posebne razmere v latinskoameriški regiji,

| N. | ker izvoz inteligentnih in izjemno kakovostnih proizvodov, ki jih predvideva strategija Evropa 2020, zahteva solventne kupce; ker je v interesu obeh strani, da sporazumi med Latinsko Ameriko in EU še naprej dejansko koristijo njunima družbama, |
| --- | --- |

N.

ker izvoz inteligentnih in izjemno kakovostnih proizvodov, ki jih predvideva strategija Evropa 2020, zahteva solventne kupce; ker je v interesu obeh strani, da sporazumi med Latinsko Ameriko in EU še naprej dejansko koristijo njunima družbama,

| O. | ker so bila leta 2004 pogajanja za vzpostavitev območja proste trgovine za 750 milijonov potrošnikov prekinjena po nesoglasju, ki je bilo v veliki meri povezano z dostopom izvoznikov iz Mercosurja na evropske kmetijske trge, |
| --- | --- |

O.

ker so bila leta 2004 pogajanja za vzpostavitev območja proste trgovine za 750 milijonov potrošnikov prekinjena po nesoglasju, ki je bilo v veliki meri povezano z dostopom izvoznikov iz Mercosurja na evropske kmetijske trge,

| 1. | poudarja, da Lizbonska pogodba opredeljuje trgovinsko politiko EU kot bistven in pomemben del celotnega zunanjega delovanja Unije in da ima trgovinska politika lahko odločilno in pozitivno vlogo pri ustvarjanju bogastva, krepitvi gospodarskih in političnih odnosov med narodi in državami, zagotavljanju miru ter obravnavanju razvojnih, okoljskih in socialnih ciljev, ter da se morajo te politike medsebojno dopolnjevati, da bi dosegli cilje iz Pogodbe o Evropski uniji; meni, da ima sodobna evropska trgovinska politika pomembno vlogo pri izpolnjevanju razvojnih ciljev tisočletja ZN in mednarodnih zavez v zvezi s človekovimi pravicami, varnostjo preskrbe s hrano in okoljsko trajnostjo; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da Lizbonska pogodba opredeljuje trgovinsko politiko EU kot bistven in pomemben del celotnega zunanjega delovanja Unije in da ima trgovinska politika lahko odločilno in pozitivno vlogo pri ustvarjanju bogastva, krepitvi gospodarskih in političnih odnosov med narodi in državami, zagotavljanju miru ter obravnavanju razvojnih, okoljskih in socialnih ciljev, ter da se morajo te politike medsebojno dopolnjevati, da bi dosegli cilje iz Pogodbe o Evropski uniji; meni, da ima sodobna evropska trgovinska politika pomembno vlogo pri izpolnjevanju razvojnih ciljev tisočletja ZN in mednarodnih zavez v zvezi s človekovimi pravicami, varnostjo preskrbe s hrano in okoljsko trajnostjo;

| 2. | pozdravlja dejstvo, da so trgovinski odnosi s partnerji v Latinski Ameriki postali prednostna naloga za Evropsko unijo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejstvo, da so trgovinski odnosi s partnerji v Latinski Ameriki postali prednostna naloga za Evropsko unijo;

| 3. | poudarja, da je trgovinska politika pomembno orodje za dosego cilja dvoregionalnega strateškega partnerstva med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko; s tem v zvezi podpira oblikovanje evro-latinskoameriškega medregionalnega partnerstva, ki temelji na modelu, združljivem z regionalizmom STO; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je trgovinska politika pomembno orodje za dosego cilja dvoregionalnega strateškega partnerstva med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko; s tem v zvezi podpira oblikovanje evro-latinskoameriškega medregionalnega partnerstva, ki temelji na modelu, združljivem z regionalizmom STO;

| 4. | ugotavlja, da so cilj poglobljenega povezovanja evropskega in latinskoameriškega gospodarskega okolja pogoji, v katerih bosta obe strani pridobili; poudarja, da bi lahko okrepljeni in pravični trgovinski odnosi v obeh regijah ustvarili več, tudi boljših, delovnih mest, in da morajo podpirati cilj učinkovitejših in okolju prijaznejših gospodarstev; vendar ugotavlja, da rast trgovine ne bi smela privesti do krčenja gozdov in povečanih emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so cilj poglobljenega povezovanja evropskega in latinskoameriškega gospodarskega okolja pogoji, v katerih bosta obe strani pridobili; poudarja, da bi lahko okrepljeni in pravični trgovinski odnosi v obeh regijah ustvarili več, tudi boljših, delovnih mest, in da morajo podpirati cilj učinkovitejših in okolju prijaznejših gospodarstev; vendar ugotavlja, da rast trgovine ne bi smela privesti do krčenja gozdov in povečanih emisij toplogrednih plinov;

| 5. | poziva Komisijo, naj dejavno podpira razvoj shem pravične trgovine in trgovine s trajnostno upravljanimi viri; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj dejavno podpira razvoj shem pravične trgovine in trgovine s trajnostno upravljanimi viri;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da je v deklaraciji iz Madrida izrecno priznano načelo suverene pravice držav, da upravljajo svoje naravne vire in zakonsko uredijo njihovo rabo, ob poudarku, da je treba upoštevati trajnostna merila; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da je v deklaraciji iz Madrida izrecno priznano načelo suverene pravice držav, da upravljajo svoje naravne vire in zakonsko uredijo njihovo rabo, ob poudarku, da je treba upoštevati trajnostna merila;

| 7. | vztraja pri dejstvu, da imajo vse države pravico vzpostaviti potrebne mehanizme za zaščito varnosti preskrbe s hrano in zagotoviti preživetje ter razvoj malih in srednje velikih proizvajalcev hrane; |
| --- | --- |

7.

vztraja pri dejstvu, da imajo vse države pravico vzpostaviti potrebne mehanizme za zaščito varnosti preskrbe s hrano in zagotoviti preživetje ter razvoj malih in srednje velikih proizvajalcev hrane;

| 8. | meni, da morajo vlade v obeh regijah, da bi bolj izkoristile svoje trgovinske odnose in ustrezno razdelile dobičke iz trgovine med svoje prebivalstvo, uporabiti te dobičke za izboljšanje socialne blaginje in sprejeti v povezavi s trgovinsko politiko ustrezne notranje in strukturne reforme, zlasti na socialnem in fiskalnem področju, obenem pa spodbujati odgovornost za trgovinske reforme ter dodatno razširiti in okrepiti institucionalne zmogljivosti, povezane s trgovino; |
| --- | --- |

8.

meni, da morajo vlade v obeh regijah, da bi bolj izkoristile svoje trgovinske odnose in ustrezno razdelile dobičke iz trgovine med svoje prebivalstvo, uporabiti te dobičke za izboljšanje socialne blaginje in sprejeti v povezavi s trgovinsko politiko ustrezne notranje in strukturne reforme, zlasti na socialnem in fiskalnem področju, obenem pa spodbujati odgovornost za trgovinske reforme ter dodatno razširiti in okrepiti institucionalne zmogljivosti, povezane s trgovino;

| 9. | poudarja, da je potrebno spodbujati izvajanje dopolnilnih politik, ki so opredeljene za vsako državo posebej, da bi povečali možnosti za trgovinsko izmenjavo med zainteresiranimi stranmi v skladu s specifičnimi razvojnimi cilji; meni, da je odločilno uporabiti pomoč za trgovino in izkoristiti povečanje trgovine za spodbujanje razvoja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je potrebno spodbujati izvajanje dopolnilnih politik, ki so opredeljene za vsako državo posebej, da bi povečali možnosti za trgovinsko izmenjavo med zainteresiranimi stranmi v skladu s specifičnimi razvojnimi cilji; meni, da je odločilno uporabiti pomoč za trgovino in izkoristiti povečanje trgovine za spodbujanje razvoja;

| 10. | pozdravlja pozitiven razvoj v tistih latinskoameriških državah, kjer so nove trgovinske politike in politike na področju virov skupaj z notranjimi reformami prispevale k zmanjšanju revščine in neenakosti, kar dokazuje izboljšanje Ginijevega koeficienta teh držav, ter meni, da ta razvoj ponazarja okoliščine, v katerih ima lahko trgovinska politika progresivne distributivne učinke; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja pozitiven razvoj v tistih latinskoameriških državah, kjer so nove trgovinske politike in politike na področju virov skupaj z notranjimi reformami prispevale k zmanjšanju revščine in neenakosti, kar dokazuje izboljšanje Ginijevega koeficienta teh držav, ter meni, da ta razvoj ponazarja okoliščine, v katerih ima lahko trgovinska politika progresivne distributivne učinke;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da se v Latinski Ameriki raziskujejo nove in ambiciozne oblike gospodarskega sodelovanja, ki so povezane s socialno-gospodarskimi politikami; poziva Komisijo, naj podpre takšen pristop do povezovanja jug-jug ter se izogne določbam v trgovinskih sporazumih EU, ki bi ogrozile pozitivne učinke pristopov do povezovanja; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da se v Latinski Ameriki raziskujejo nove in ambiciozne oblike gospodarskega sodelovanja, ki so povezane s socialno-gospodarskimi politikami; poziva Komisijo, naj podpre takšen pristop do povezovanja jug-jug ter se izogne določbam v trgovinskih sporazumih EU, ki bi ogrozile pozitivne učinke pristopov do povezovanja;

| 12. | poudarja, da je treba mobilizirati vire in tehnično pomoč, da se prepoznajo in financirajo programi, ki zagotavljajo lokalne in regionalne proizvodne priložnosti, da bi zagotovili varnost hrane in trajen dostop do trgov za izključene skupnosti na dnu družbenoekonomske piramide ter za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba mobilizirati vire in tehnično pomoč, da se prepoznajo in financirajo programi, ki zagotavljajo lokalne in regionalne proizvodne priložnosti, da bi zagotovili varnost hrane in trajen dostop do trgov za izključene skupnosti na dnu družbenoekonomske piramide ter za mala in srednja podjetja;

| 13. | meni, da bi morala pomoč, povezana s trgovino, proizvajalcem pomagati pri zmanjševanju transakcijskih stroškov, povezanih z izpolnjevanjem regulativnih standardov in standardov kakovosti, in da bi bilo treba razviti programe za pomoč podjetjem pri inšpekcijskih pregledih, testiranju in pridobivanju uradnih potrdil; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi morala pomoč, povezana s trgovino, proizvajalcem pomagati pri zmanjševanju transakcijskih stroškov, povezanih z izpolnjevanjem regulativnih standardov in standardov kakovosti, in da bi bilo treba razviti programe za pomoč podjetjem pri inšpekcijskih pregledih, testiranju in pridobivanju uradnih potrdil;

| 14. | poudarja pomen uveljavitve okoljskih standardov, standardov sledljivosti in zanesljive preskrbe s hrano za kmetijske izdelke, uvožene v okviru sporazumov med EU in državami Latinske Amerike; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen uveljavitve okoljskih standardov, standardov sledljivosti in zanesljive preskrbe s hrano za kmetijske izdelke, uvožene v okviru sporazumov med EU in državami Latinske Amerike;

| 15. | meni, da je za Latinsko Ameriko bistvenega pomena, da bolj razširi svojo trgovino, ki temelji v glavnem na surovinah, in da mora še napredovati na poti k trajnostni trgovini izdelkov in storitev z večjo dodano vrednostjo, da bi bila konkurenčna v svetovnem merilu; meni, da morata svetovni promet, povezan s sedanjimi dobavnimi verigami, in mednarodna delitev dela upoštevati okoljska vprašanja; |
| --- | --- |

15.

meni, da je za Latinsko Ameriko bistvenega pomena, da bolj razširi svojo trgovino, ki temelji v glavnem na surovinah, in da mora še napredovati na poti k trajnostni trgovini izdelkov in storitev z večjo dodano vrednostjo, da bi bila konkurenčna v svetovnem merilu; meni, da morata svetovni promet, povezan s sedanjimi dobavnimi verigami, in mednarodna delitev dela upoštevati okoljska vprašanja;

| 16. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med državami EU in latinskoameriškimi državami, da bi v skladu z zavezami iz deklaracije iz Madrida uskladile svoja prizadevanja za hitro sklenitev ambicioznega, pravičnega in celostnega sporazuma v okviru STO v Dohi; poudarja, da bo odprt večstranski trgovinski sistem, ki temelji na pravičnih pravilih, prispeval k okrevanju svetovnih gospodarstev po gospodarski krizi ter spodbujanju rasti in razvoja s postopnim in uravnoteženim zmanjševanjem tarifnih in netarifnih ovir, če je primerno, ter v skladu z načelom posebne in različne obravnave za države v razvoju, obenem pa učinkovito prispeval k zmanjševanju revščine; |
| --- | --- |

16.

poziva k tesnejšemu sodelovanju med državami EU in latinskoameriškimi državami, da bi v skladu z zavezami iz deklaracije iz Madrida uskladile svoja prizadevanja za hitro sklenitev ambicioznega, pravičnega in celostnega sporazuma v okviru STO v Dohi; poudarja, da bo odprt večstranski trgovinski sistem, ki temelji na pravičnih pravilih, prispeval k okrevanju svetovnih gospodarstev po gospodarski krizi ter spodbujanju rasti in razvoja s postopnim in uravnoteženim zmanjševanjem tarifnih in netarifnih ovir, če je primerno, ter v skladu z načelom posebne in različne obravnave za države v razvoju, obenem pa učinkovito prispeval k zmanjševanju revščine;

| 17. | obžaluje protekcionistične ukrepe, ki so jih med finančno krizo sprejele nekatere latinskoameriške države, zlasti Argentina; poziva Komisijo, da redno obravnava vprašanje dostopa na trg z državami v Latinski Ameriki; |
| --- | --- |

17.

obžaluje protekcionistične ukrepe, ki so jih med finančno krizo sprejele nekatere latinskoameriške države, zlasti Argentina; poziva Komisijo, da redno obravnava vprašanje dostopa na trg z državami v Latinski Ameriki;

| 18. | poudarja, da bi bilo treba izpolnitev vseh osmih razvojnih ciljev tisočletja OZN obravnavati kot odločilno nalogo v trenutnih večstranskih in dvostranskih pogajanjih; poudarja, da bo za izpolnitev zavez, obnovljenih v deklaraciji iz Madrida, o razvojnih ciljih tisočletja in izkoreninjanju revščine v svetu potrebno trgovinsko okolje, v katerem bodo imele države v razvoju v Latinski Ameriki dejansko dostop do trgov v razvitih državah in bodo lahko ohranile in razvile svojo lastno konkurenčno predelovalno in živilsko-predelovalno industrijo – okolje, v katerem se bodo izvajale pravičnejše trgovinske prakse ter uporabljali strogi predpisi na področju varovanja okolja in socialnih pravic; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi bilo treba izpolnitev vseh osmih razvojnih ciljev tisočletja OZN obravnavati kot odločilno nalogo v trenutnih večstranskih in dvostranskih pogajanjih; poudarja, da bo za izpolnitev zavez, obnovljenih v deklaraciji iz Madrida, o razvojnih ciljih tisočletja in izkoreninjanju revščine v svetu potrebno trgovinsko okolje, v katerem bodo imele države v razvoju v Latinski Ameriki dejansko dostop do trgov v razvitih državah in bodo lahko ohranile in razvile svojo lastno konkurenčno predelovalno in živilsko-predelovalno industrijo – okolje, v katerem se bodo izvajale pravičnejše trgovinske prakse ter uporabljali strogi predpisi na področju varovanja okolja in socialnih pravic;

| 19. | meni, da bi si Evropska unija morala prizadevati, da bi bile njene ponudbe privlačnejše in usmerjene v izpolnjevanje interesov gospodarskega razvoja naših partneric, da bi zagotovili njeno prisotnost v regiji, poleg ZDA in Kitajske; meni, da mora to vključevati dopolnilne ponudbe, na primer v zvezi z razvijanjem zmogljivosti in prenosom tehnologije; poudarja tudi, da je potrebno spoštljivo obravnavati naše partnerice in priznati asimetričnost potreb; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi si Evropska unija morala prizadevati, da bi bile njene ponudbe privlačnejše in usmerjene v izpolnjevanje interesov gospodarskega razvoja naših partneric, da bi zagotovili njeno prisotnost v regiji, poleg ZDA in Kitajske; meni, da mora to vključevati dopolnilne ponudbe, na primer v zvezi z razvijanjem zmogljivosti in prenosom tehnologije; poudarja tudi, da je potrebno spoštljivo obravnavati naše partnerice in priznati asimetričnost potreb;

| 20. | ponovno poudarja pomen vključevanja določb o človekovih pravicah, okoljskih in socialnih standardov v vse trgovinske sporazume, sklenjene med EU in tretjimi državami, vključno z državami Latinske Amerike, da bi dosegli usklajeno zunanje delovanje, ki odraža gospodarske interese EU ter spodbuja njene temeljne vrednote; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja pomen vključevanja določb o človekovih pravicah, okoljskih in socialnih standardov v vse trgovinske sporazume, sklenjene med EU in tretjimi državami, vključno z državami Latinske Amerike, da bi dosegli usklajeno zunanje delovanje, ki odraža gospodarske interese EU ter spodbuja njene temeljne vrednote;

| 21. | poudarja, da morajo biti zaradi pozitivnega tržnega razvoja po vsej vrednostni verigi mogoči ustrezni donosi, od profitnih marž pa bi morali imeti koristi vsi akterji vzdolž celotne vrednostne verige; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da morajo biti zaradi pozitivnega tržnega razvoja po vsej vrednostni verigi mogoči ustrezni donosi, od profitnih marž pa bi morali imeti koristi vsi akterji vzdolž celotne vrednostne verige;

| 22. | meni, da mora trgovinsko partnerstvo dobiti resnično evropsko razsežnost in da je treba povečati trgovinsko izmenjavo med državami Latinske Amerike in vsemi drugimi državami, tudi z državami Srednje in Vzhodne Evrope; meni, da je treba v izmenjavo vključiti več gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

22.

meni, da mora trgovinsko partnerstvo dobiti resnično evropsko razsežnost in da je treba povečati trgovinsko izmenjavo med državami Latinske Amerike in vsemi drugimi državami, tudi z državami Srednje in Vzhodne Evrope; meni, da je treba v izmenjavo vključiti več gospodarskih dejavnosti;

| 23. | poudarja, da bi morala imeti podjetja, ki imajo sedež v EU in delujejo v Latinski Ameriki, konstruktivno vlogo, in sicer z uveljavitvijo visokih okoljskih standardov, standardov socialne varnosti in standardov upravljanja kakovosti ter s ponujanjem dostojnega plačila in varnosti zaposlitve; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi morala imeti podjetja, ki imajo sedež v EU in delujejo v Latinski Ameriki, konstruktivno vlogo, in sicer z uveljavitvijo visokih okoljskih standardov, standardov socialne varnosti in standardov upravljanja kakovosti ter s ponujanjem dostojnega plačila in varnosti zaposlitve;

| 24. | se zaveda, da je prišlo v preteklosti do nekaterih primerov kršitev s strani podjetij, ki delujejo v Latinski Ameriki, vključno z ekološko degradacijo, primeri izkoriščanja delavcev ter resnimi kršitvami človekovih pravic; opominja, da morajo biti EU kot celota in podjetja s sedežem v EU, ki delujejo v Latinski Ameriki, v zgled glede vedenja na delovnopravnem in okoljskem področju v povezavi s preglednostjo in spoštovanjem človekovih pravic, kar mora zagotoviti zaščito vseh akterjev; poudarja, da so večnacionalna evropska podjetja pomemben del podobe EU v regiji in da morajo spodbujati njene vrednote, obenem pa spoštovati načela družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

24.

se zaveda, da je prišlo v preteklosti do nekaterih primerov kršitev s strani podjetij, ki delujejo v Latinski Ameriki, vključno z ekološko degradacijo, primeri izkoriščanja delavcev ter resnimi kršitvami človekovih pravic; opominja, da morajo biti EU kot celota in podjetja s sedežem v EU, ki delujejo v Latinski Ameriki, v zgled glede vedenja na delovnopravnem in okoljskem področju v povezavi s preglednostjo in spoštovanjem človekovih pravic, kar mora zagotoviti zaščito vseh akterjev; poudarja, da so večnacionalna evropska podjetja pomemben del podobe EU v regiji in da morajo spodbujati njene vrednote, obenem pa spoštovati načela družbene odgovornosti podjetij;

| 25. | priznava, da je sklenitev sporazumov STO o trgovini z bananami končala dolgotrajni spor z državami iz Latinske Amerike in državami AKP, ki dobavljajo banane, da bi lahko z njo pospešili napredek v krogih pogajanj iz Dohe in da je prispevala k zaključku pogajanj o raznih sporazumih s Srednjo Ameriko ter Kolumbijo in Perujem; kljub temu pa zahteva, da se upoštevajo sprejete obveznosti do partnerjev AKP in interesi proizvajalcev EU; v izogib dodatnim sporom zahteva, da se vsem trgovinskim partnerjem iz Latinske Amerike zagotovi pravična obravnava, tudi tistim, ki z EU niso sklenili trgovinskega sporazuma; |
| --- | --- |

25.

priznava, da je sklenitev sporazumov STO o trgovini z bananami končala dolgotrajni spor z državami iz Latinske Amerike in državami AKP, ki dobavljajo banane, da bi lahko z njo pospešili napredek v krogih pogajanj iz Dohe in da je prispevala k zaključku pogajanj o raznih sporazumih s Srednjo Ameriko ter Kolumbijo in Perujem; kljub temu pa zahteva, da se upoštevajo sprejete obveznosti do partnerjev AKP in interesi proizvajalcev EU; v izogib dodatnim sporom zahteva, da se vsem trgovinskim partnerjem iz Latinske Amerike zagotovi pravična obravnava, tudi tistim, ki z EU niso sklenili trgovinskega sporazuma;

| 26. | opozarja, da sporazumi, ki so bili sprejeti na ravni STO, in dvostranski sporazumi, o katerih se pogaja z nekaterimi državami članicami iz Latinske Amerike, vplivajo na občutljiva gospodarstva najbolj oddaljenih regij, saj so njihovi kmetijski sektorji podobni tistim v Latinski Ameriki; zato podpira pristop, s katerim bi v okviru trgovinskih sporazumov med EU in Latinsko Ameriko ohranili strateške in tradicionalne sektorje najbolj oddaljenih regij, zanje zagotovili ustrezna nadomestila ter jim posvetili posebno pozornost, da ne bi prekršili zavez, ki jih je v svoji evropski strategiji za najbolj oddaljene regije leta 2009 sprejela EU; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da sporazumi, ki so bili sprejeti na ravni STO, in dvostranski sporazumi, o katerih se pogaja z nekaterimi državami članicami iz Latinske Amerike, vplivajo na občutljiva gospodarstva najbolj oddaljenih regij, saj so njihovi kmetijski sektorji podobni tistim v Latinski Ameriki; zato podpira pristop, s katerim bi v okviru trgovinskih sporazumov med EU in Latinsko Ameriko ohranili strateške in tradicionalne sektorje najbolj oddaljenih regij, zanje zagotovili ustrezna nadomestila ter jim posvetili posebno pozornost, da ne bi prekršili zavez, ki jih je v svoji evropski strategiji za najbolj oddaljene regije leta 2009 sprejela EU;

| 27. | poudarja, da je treba pri izvajanju vseh pridružitvenih sporazumov upoštevati interese ljudi, ki jih sporazum zadeva, prav tako pa jih morajo ratificirati parlamenti ob upoštevanju vseh stebrov, torej političnega dialoga, sodelovanja in trgovine; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba pri izvajanju vseh pridružitvenih sporazumov upoštevati interese ljudi, ki jih sporazum zadeva, prav tako pa jih morajo ratificirati parlamenti ob upoštevanju vseh stebrov, torej političnega dialoga, sodelovanja in trgovine;

| 28. | ugotavlja, da so se pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Srednjo Ameriko pozitivno zaključila in bi ta sporazum kot prvi primer sporazuma med dvema regijama z ustreznimi spremljajočimi politikami moral povečati ne le blaginjo, ampak bi moral okrepiti tudi nadaljnje povezovanje držav Srednje Amerike; je seznanjen z odločitvijo Paname, da bo začela svoj proces vključitve v podsistem srednjeameriškega gospodarskega povezovanja; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da so se pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Srednjo Ameriko pozitivno zaključila in bi ta sporazum kot prvi primer sporazuma med dvema regijama z ustreznimi spremljajočimi politikami moral povečati ne le blaginjo, ampak bi moral okrepiti tudi nadaljnje povezovanje držav Srednje Amerike; je seznanjen z odločitvijo Paname, da bo začela svoj proces vključitve v podsistem srednjeameriškega gospodarskega povezovanja;

| 29. | opaža, da so bila pogajanja za večstranski trgovinski sporazum med EU in Kolumbijo ter Perujem pozitivno zaključena; ugotavlja, da je Bolivija sklenila umakniti zahtevek v zvezi z večstranskim trgovinskim sporazumom, ki ga je predložila sodišču Andske skupnosti; zato ustrezne strani poziva, naj si prizadevajo za to, da bi v prihodnje z Andsko skupnostjo podpisali pridružitveni sporazum, ki bi ga sklenili po pogajanjih z vsemi državami Andske skupnosti; |
| --- | --- |

29.

opaža, da so bila pogajanja za večstranski trgovinski sporazum med EU in Kolumbijo ter Perujem pozitivno zaključena; ugotavlja, da je Bolivija sklenila umakniti zahtevek v zvezi z večstranskim trgovinskim sporazumom, ki ga je predložila sodišču Andske skupnosti; zato ustrezne strani poziva, naj si prizadevajo za to, da bi v prihodnje z Andsko skupnostjo podpisali pridružitveni sporazum, ki bi ga sklenili po pogajanjih z vsemi državami Andske skupnosti;

| 30. | podpira ponovni začetek pogajanj o pridružitvenem sporazumu EU-Mercosur, saj bi bil takšen sporazum, ki je izjemno pomemben in vpliva na 700 milijonov ljudi, če bi bil hitro sklenjen, najbolj velikopotezen dvoregijski sporazum na svetu, zato poudarja, da mora biti Parlament vključen v vse faze pogajanj; se zaveda, da bodo vprašanja s področja kmetijstva najverjetneje ena najobčutljivejših tem v pogajanjih; poziva, da je treba uvoz kmetijskih proizvodov v EU dovoliti le, kadar so bili proizvedeni ob upoštevanju evropskih standardov za varstvo potrošnikov, zaščito živali, varstvo okolja ter minimalnih socialnih standardov; poudarja, da je treba na koncu doseči uravnotežen rezultat za obe strani ter zagotoviti, da bodo v pogajanjih v celoti upoštevani nedavni dogodki v svetovnem gospodarstvu, svetovni okoljski izzivi, na primer podnebne spremembe, ter zahteve in pomisleki, ki jih je posredoval Parlament; |
| --- | --- |

30.

podpira ponovni začetek pogajanj o pridružitvenem sporazumu EU-Mercosur, saj bi bil takšen sporazum, ki je izjemno pomemben in vpliva na 700 milijonov ljudi, če bi bil hitro sklenjen, najbolj velikopotezen dvoregijski sporazum na svetu, zato poudarja, da mora biti Parlament vključen v vse faze pogajanj; se zaveda, da bodo vprašanja s področja kmetijstva najverjetneje ena najobčutljivejših tem v pogajanjih; poziva, da je treba uvoz kmetijskih proizvodov v EU dovoliti le, kadar so bili proizvedeni ob upoštevanju evropskih standardov za varstvo potrošnikov, zaščito živali, varstvo okolja ter minimalnih socialnih standardov; poudarja, da je treba na koncu doseči uravnotežen rezultat za obe strani ter zagotoviti, da bodo v pogajanjih v celoti upoštevani nedavni dogodki v svetovnem gospodarstvu, svetovni okoljski izzivi, na primer podnebne spremembe, ter zahteve in pomisleki, ki jih je posredoval Parlament;

| 31. | poziva Komisijo, naj tesneje vključi Parlament v pogajanja o potrebni posodobitvi sporazumov s Čilom in Mehiko; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj tesneje vključi Parlament v pogajanja o potrebni posodobitvi sporazumov s Čilom in Mehiko;

| 32. | odločno podpira sprejetje skupnega izvedbenega načrta strateškega partnerstva Mehika–EU in pogajanja, s katerimi poskusili temeljito prenoviti trgovinske odnose, da bi izkoristili celoten potencial pridružitvenega sporazuma EU–Mehika, ki je od začetka veljave povzročil 122-odstotno povečanje v trgovinskih tokovih; |
| --- | --- |

32.

odločno podpira sprejetje skupnega izvedbenega načrta strateškega partnerstva Mehika–EU in pogajanja, s katerimi poskusili temeljito prenoviti trgovinske odnose, da bi izkoristili celoten potencial pridružitvenega sporazuma EU–Mehika, ki je od začetka veljave povzročil 122-odstotno povečanje v trgovinskih tokovih;

| 33. | odločno podpira časovni načrt in delovni program partnerstva za razvoj in inovacije Čile–EU ter obojestransko koristno povečanje v trgovini blaga in storitev, zagotovljeno s pridružitvenim sporazumom, po zaslugi katerega se je trgovinska izmenjava med Čilom in EU od leta 2003 dokazano več kot podvojila; |
| --- | --- |

33.

odločno podpira časovni načrt in delovni program partnerstva za razvoj in inovacije Čile–EU ter obojestransko koristno povečanje v trgovini blaga in storitev, zagotovljeno s pridružitvenim sporazumom, po zaslugi katerega se je trgovinska izmenjava med Čilom in EU od leta 2003 dokazano več kot podvojila;

| 34. | poudarja, da je treba izvesti predhodno oceno vpliva posledic sporazuma z Mercosurjem zaradi predvidenega povečanja uvoza mesa v Evropo (70 % za govedino in 25 % za perutnino), kar je ceneje, saj gre za izdelke, za katere pridelavo veljajo manj strogi sanitarni, okoljski in socialni standardi; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba izvesti predhodno oceno vpliva posledic sporazuma z Mercosurjem zaradi predvidenega povečanja uvoza mesa v Evropo (70 % za govedino in 25 % za perutnino), kar je ceneje, saj gre za izdelke, za katere pridelavo veljajo manj strogi sanitarni, okoljski in socialni standardi;

| 35. | poziva Komisijo in njene latinskoameriške partnerice, naj v oceno skladnosti s standardi na področju dela, človekovih pravic in okolja, vsebovanih v trgovinskih sporazumih, vključijo civilno družbo ter spodbujajo redni dialog s civilno družbo, ki ga predvidevajo pridružitveni sporazumi; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in njene latinskoameriške partnerice, naj v oceno skladnosti s standardi na področju dela, človekovih pravic in okolja, vsebovanih v trgovinskih sporazumih, vključijo civilno družbo ter spodbujajo redni dialog s civilno družbo, ki ga predvidevajo pridružitveni sporazumi;

| 36. | je globoko zaskrbljen zaradi nedavnih omejevalnih ukrepov, ki so jih sprejele argentinske oblasti za živila, uvožena iz tretjih držav, vključno z Evropsko unijo; meni, da so ti ukrepi resnična netarifna ovira, nezdružljiva z obveznostmi STO; zato poziva argentinske oblasti, naj odpravijo to nezakonito obremenitev za živila, saj bi lahko dajala slab zgled in pomenila resno oviro za tekoča pogajanja EU-Mercosur; |
| --- | --- |

36.

je globoko zaskrbljen zaradi nedavnih omejevalnih ukrepov, ki so jih sprejele argentinske oblasti za živila, uvožena iz tretjih držav, vključno z Evropsko unijo; meni, da so ti ukrepi resnična netarifna ovira, nezdružljiva z obveznostmi STO; zato poziva argentinske oblasti, naj odpravijo to nezakonito obremenitev za živila, saj bi lahko dajala slab zgled in pomenila resno oviro za tekoča pogajanja EU-Mercosur;

| 37. | poziva Komisijo, naj poveča preglednost trgovinskih pogajanj z zagotavljanjem zgodnjega dostopa do ključnih dokumentov in osnutkov sporazumov vsem socialnim partnerjem v sektorjih, na katere bi lahko vplivali trgovinski sporazumi, ob upoštevanju standardnih postopkov za dokumente, za katere veljajo zahteve o zaupnosti, ter z njimi vzpostavi trajen in formaliziran postopek posvetovanja; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj poveča preglednost trgovinskih pogajanj z zagotavljanjem zgodnjega dostopa do ključnih dokumentov in osnutkov sporazumov vsem socialnim partnerjem v sektorjih, na katere bi lahko vplivali trgovinski sporazumi, ob upoštevanju standardnih postopkov za dokumente, za katere veljajo zahteve o zaupnosti, ter z njimi vzpostavi trajen in formaliziran postopek posvetovanja;

| 38. | opozarja na pomembno vlogo, ki jo ima Zveza južnoameriških držav (UNASUR); |
| --- | --- |

38.

opozarja na pomembno vlogo, ki jo ima Zveza južnoameriških držav (UNASUR);

| 39. | poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve tesnega sodelovanja med dvema celinama, da bi razvili novo latinskoameriško železniško omrežje; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve tesnega sodelovanja med dvema celinama, da bi razvili novo latinskoameriško železniško omrežje;

| 40. | je seznanjen z odločitvijo o ustanovitvi Skupnosti držav Latinske Amerike in Karibov (CELAC); poudarja, da je regionalno povezovanje proces, ki je osrednjega pomena za pomoč Latinski Ameriki pri prilagajanju novim svetovnim izzivom; |
| --- | --- |

40.

je seznanjen z odločitvijo o ustanovitvi Skupnosti držav Latinske Amerike in Karibov (CELAC); poudarja, da je regionalno povezovanje proces, ki je osrednjega pomena za pomoč Latinski Ameriki pri prilagajanju novim svetovnim izzivom;

| 41. | meni, da se morajo okviri v zvezi s trgovino, energijo in podnebnimi spremembami vzajemno podpirati; |
| --- | --- |

41.

meni, da se morajo okviri v zvezi s trgovino, energijo in podnebnimi spremembami vzajemno podpirati;

| 42. | poziva Komisijo, naj podpre partnerje v Latinski Ameriki pri vzpostavljanju konkurenčnih proizvodnih zmogljivosti z dodano vrednostjo; predlaga ustanovitev regionalnih akademij za trgovino v regijah Latinske Amerike in v državah članicah EU, namenjenih razvijanju zmogljivosti med MSP z zagotavljanjem usposabljanja o pogojih za trgovanje s kmetijskimi izdelki, blagom in storitvami s partnersko regijo; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj podpre partnerje v Latinski Ameriki pri vzpostavljanju konkurenčnih proizvodnih zmogljivosti z dodano vrednostjo; predlaga ustanovitev regionalnih akademij za trgovino v regijah Latinske Amerike in v državah članicah EU, namenjenih razvijanju zmogljivosti med MSP z zagotavljanjem usposabljanja o pogojih za trgovanje s kmetijskimi izdelki, blagom in storitvami s partnersko regijo;

| 43. | poziva latinskoameriške države, naj si iskreno prizadevajo za boj proti podnebnim spremembam in zlasti za zaustavitev krčenja gozdov; |
| --- | --- |

43.

poziva latinskoameriške države, naj si iskreno prizadevajo za boj proti podnebnim spremembam in zlasti za zaustavitev krčenja gozdov;

| 44. | spodbuja podporo EU trgovskim sejmom v različnih evropskih in latinskoameriških državah, na katerih bi sodelovali EU in Latinska Amerika, da bi ustvarili platformo za stike in partnerske sporazume, zlasti med MSP; |
| --- | --- |

44.

spodbuja podporo EU trgovskim sejmom v različnih evropskih in latinskoameriških državah, na katerih bi sodelovali EU in Latinska Amerika, da bi ustvarili platformo za stike in partnerske sporazume, zlasti med MSP;

| 45. | meni, da mora naslednja reforma sistema splošnih preferencialov povečati njegovo učinkovitost in stabilnost ter zagotoviti, da bodo latinskoameriški proizvajalci poželi morebitne koristi te sheme preferencialov; meni, da bi morala pogajanja o trgovinskih sporazumih z državami, ki že koristijo shemo splošnega sistema preferencialov, omogočati stopnjo asimetrije, ki bi v veliki meri upoštevala raven preferencialov, uporabljenih v okviru te sheme; poudarja, da se lahko vse države svobodno odločijo, da ne bodo začele pogajanj, in lahko tako še naprej koristijo prednosti sistema splošnih preferencialov, dokler izpolnjujejo ustrezne pogoje; |
| --- | --- |

45.

meni, da mora naslednja reforma sistema splošnih preferencialov povečati njegovo učinkovitost in stabilnost ter zagotoviti, da bodo latinskoameriški proizvajalci poželi morebitne koristi te sheme preferencialov; meni, da bi morala pogajanja o trgovinskih sporazumih z državami, ki že koristijo shemo splošnega sistema preferencialov, omogočati stopnjo asimetrije, ki bi v veliki meri upoštevala raven preferencialov, uporabljenih v okviru te sheme; poudarja, da se lahko vse države svobodno odločijo, da ne bodo začele pogajanj, in lahko tako še naprej koristijo prednosti sistema splošnih preferencialov, dokler izpolnjujejo ustrezne pogoje;

| 46. | ugotavlja, da je bil ustanovljen nov sklad EU za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki, katerega glavni cilj mora biti, da deluje kot vzvod pri zbiranju dodatnih sredstev za financiranje diverzifikacije naložb v Latinski Ameriki, namenjenih spodbujanju napredka na prednostnih področjih, kot so učinkoviti sistemi javnega prometa in mobilnosti, varčevanje z energijo, obnovljiva energija, izobraževanje in raziskovanje; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da je bil ustanovljen nov sklad EU za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki, katerega glavni cilj mora biti, da deluje kot vzvod pri zbiranju dodatnih sredstev za financiranje diverzifikacije naložb v Latinski Ameriki, namenjenih spodbujanju napredka na prednostnih področjih, kot so učinkoviti sistemi javnega prometa in mobilnosti, varčevanje z energijo, obnovljiva energija, izobraževanje in raziskovanje;

| 47. | pozdravlja odločitev o oblikovanju fundacije EU–LAK, ki bo tudi na trgovinskem področju prispevala k okrepitvi dvoregijskega partnerstva, spodbujala njegovo prepoznavnost in uresničevala njegov potencial; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja odločitev o oblikovanju fundacije EU–LAK, ki bo tudi na trgovinskem področju prispevala k okrepitvi dvoregijskega partnerstva, spodbujala njegovo prepoznavnost in uresničevala njegov potencial;

| 48. | meni, da mora besedilo v poglavjih o zaščiti naložb v trgovinskih sporazumih prispevati k zagotovitvi pravne varnosti opravljenih naložb, ne da bi vplivalo na odzivnost vlad na okoljske, zdravstvene in socialne zahteve prebivalstva; |
| --- | --- |

48.

meni, da mora besedilo v poglavjih o zaščiti naložb v trgovinskih sporazumih prispevati k zagotovitvi pravne varnosti opravljenih naložb, ne da bi vplivalo na odzivnost vlad na okoljske, zdravstvene in socialne zahteve prebivalstva;

| 49. | priznava pomen revizije zunanjega dolga Ekvadorja, ki jo je izvedla mednarodna komisija, in spodbuja druge države, da uvedejo podobne postopke; poziva Komisijo in Svet, naj pospešita reševanje težave zunanjega dolga nekaterih latinskoameriških in karibskih držav, tako na dvostranski ravni kot tudi v mednarodnih finančnih institucijah; |
| --- | --- |

49.

priznava pomen revizije zunanjega dolga Ekvadorja, ki jo je izvedla mednarodna komisija, in spodbuja druge države, da uvedejo podobne postopke; poziva Komisijo in Svet, naj pospešita reševanje težave zunanjega dolga nekaterih latinskoameriških in karibskih držav, tako na dvostranski ravni kot tudi v mednarodnih finančnih institucijah;

| 50. | poziva Evropsko unijo, naj podpre nov koncept podpore varstvu okolja z nadomestili za izgubo potencialnih trgovinskih prihodkov in naj v skladu s predlogom ekvadorske vlade sofinancira ustanovitev odškodninskega sklada Yasuni ITT pod okriljem Združenih narodov za razvoj, iz katerega bi se izplačevala nadomestila ekvadorskim prebivalcem, da bi se vzdržali črpanja nafte iz naftnih polj v narodnem parku Yasuni; |
| --- | --- |

50.

poziva Evropsko unijo, naj podpre nov koncept podpore varstvu okolja z nadomestili za izgubo potencialnih trgovinskih prihodkov in naj v skladu s predlogom ekvadorske vlade sofinancira ustanovitev odškodninskega sklada Yasuni ITT pod okriljem Združenih narodov za razvoj, iz katerega bi se izplačevala nadomestila ekvadorskim prebivalcem, da bi se vzdržali črpanja nafte iz naftnih polj v narodnem parku Yasuni;

| 51. | vnovič poudarja, da mora EU dejavno in konkretno podpirati tiste države v razvoju, ki uporabljajo tako imenovane prožnosti, vgrajene v Sporazum TRIPS, da lahko v okviru svojih nacionalnih programov javnega zdravja zagotavljajo zdravila po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

51.

vnovič poudarja, da mora EU dejavno in konkretno podpirati tiste države v razvoju, ki uporabljajo tako imenovane prožnosti, vgrajene v Sporazum TRIPS, da lahko v okviru svojih nacionalnih programov javnega zdravja zagotavljajo zdravila po dostopnih cenah;

| 52. | poziva Komisijo, naj priporočila iz tega poročila uresniči v novi trgovinski strategiji EU, zlasti kar zadeva prihodnost trgovine med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj priporočila iz tega poročila uresniči v novi trgovinski strategiji EU, zlasti kar zadeva prihodnost trgovine med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi;

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 285 E, 22.11.2006, str. 126.

(2)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 155.

(3)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 261.

(4)  UL C 296 E, 6.12.2006, str. 123.

(5)  UL C 308 E, 16.12.2006, str. 182.

(6)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 291.

(7)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 591.

(8)  UL C 297 E, 20.11.2008, str. 193.

(9)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 64.

(10)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 77.

(11)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 5.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0089.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0141.

(14)  UL C 285 E, 26.11.2009, str. 126.

(15)  UL L 211, 6.8.2008, str. 1.

(16)  „Prihodnost STO – obravnavanje institucionalnih izzivov novega tisočletja“, poročilo svetovalnega sveta generalnemu direktorju Supačaju Paničpakdiju (STO, januar 2005).

(17)  Osnutek sklepa UNFCCC -/CP.15, Křbenhavnski sporazum, FCCC/CP/2009/L.7.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/88

---

Četrtek, 21. oktober 2010Prisilne izselitve v Zimbabveju

P7_TA(2010)0388

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o prisilnih izselitvah v Zimbabveju

2012/C 70 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih številnih predhodnih resolucij o Zimbabveju, zlasti resolucije z dne 8. julija 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih številnih predhodnih resolucij o Zimbabveju, zlasti resolucije z dne 8. julija 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 11 mednarodnega pakta o gospodarskih, družbenih in kulturnih pravicah, člena 17 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, člena 27(3) konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, člena 14(2) konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter členov 7(1)(d) in 7(2)(d) rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 mednarodnega pakta o gospodarskih, družbenih in kulturnih pravicah, člena 17 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, člena 27(3) konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, člena 14(2) konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter členov 7(1)(d) in 7(2)(d) rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2010/92/SZVP (2) z dne 15. februarja 2010 o podaljšanju omejitvenih ukrepov proti Zimbabveju do 20. februarja 2011, ki ga nalaga skupno stališče 2004/161/SZVP (3), ter Uredbe Komisije (ES) št.1226/2008 (4) z dne 8. decembra 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 314/2004 o nekaterih omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2010/92/SZVP (2) z dne 15. februarja 2010 o podaljšanju omejitvenih ukrepov proti Zimbabveju do 20. februarja 2011, ki ga nalaga skupno stališče 2004/161/SZVP (3), ter Uredbe Komisije (ES) št.1226/2008 (4) z dne 8. decembra 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 314/2004 o nekaterih omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 22. februarja 2010 o Zimbabveju ter sklepov 10. ministrskega političnega dialoga EU in Južne Afrike z dne 11. maja 2010 o Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 22. februarja 2010 o Zimbabveju ter sklepov 10. ministrskega političnega dialoga EU in Južne Afrike z dne 11. maja 2010 o Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je ratificiral Zimbabve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je ratificiral Zimbabve,

| — | ob upoštevanju poročila posebne odposlanke generalnega sekretarja Združenih narodov za vprašanja človeških naselij Anne Tibaijuka z julija 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne odposlanke generalnega sekretarja Združenih narodov za vprašanja človeških naselij Anne Tibaijuka z julija 2005,

| — | ob upoštevanju partnerskega sporazuma AKP–EU (sporazuma iz Cotonouja), podpisanega 23. junija 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega sporazuma AKP–EU (sporazuma iz Cotonouja), podpisanega 23. junija 2000,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker so do 20 000 ljudem, ki živijo na obrobju Harareja v neuradnem naselju, znanem kot Hatcliffe Extension, zagrozili s prisilno izselitvijo, ker niso plačali izredno visokih zakupnin za obnovo najema, ki so jim jih zaračunale oblasti, |
| --- | --- |

A.

ker so do 20 000 ljudem, ki živijo na obrobju Harareja v neuradnem naselju, znanem kot Hatcliffe Extension, zagrozili s prisilno izselitvijo, ker niso plačali izredno visokih zakupnin za obnovo najema, ki so jim jih zaračunale oblasti,

| B. | ker zahteva zimbabvejska vlada zakupnino za obnovo najema v višini 140 USD, ne da bi se z najemniki posvetovala o zakupninah ali postopku obnove, zaradi česar je obdobje, v katerem naj bi obnovili najemne pogodbe ali se bili prisiljeni izseliti, izjemno kratko; ker je pomanjkanje stanovanj za ljudi z nizkimi dohodki povzročilo gradnjo kolib in prizidkov na zadnjih dvoriščih, ki so v očitnem nasprotju z gradbenimi predpisi, |
| --- | --- |

B.

ker zahteva zimbabvejska vlada zakupnino za obnovo najema v višini 140 USD, ne da bi se z najemniki posvetovala o zakupninah ali postopku obnove, zaradi česar je obdobje, v katerem naj bi obnovili najemne pogodbe ali se bili prisiljeni izseliti, izjemno kratko; ker je pomanjkanje stanovanj za ljudi z nizkimi dohodki povzročilo gradnjo kolib in prizidkov na zadnjih dvoriščih, ki so v očitnem nasprotju z gradbenimi predpisi,

| C. | ker so prebivalci naselja Hatchliffe Extension med najrevnejšimi v Zimbabveju, državi z dohodkom, manjšim od 100 USD na prebivalca, in kronično, približno 90-odstotno brezposelnostjo; ker te prisilne izselitve uničujejo tudi neformalni sektor zaposlovanja in tako prikrajšajo družine za stalen dohodek, |
| --- | --- |

C.

ker so prebivalci naselja Hatchliffe Extension med najrevnejšimi v Zimbabveju, državi z dohodkom, manjšim od 100 USD na prebivalca, in kronično, približno 90-odstotno brezposelnostjo; ker te prisilne izselitve uničujejo tudi neformalni sektor zaposlovanja in tako prikrajšajo družine za stalen dohodek,

| D. | ker so bila večini prebivalcev dodeljena zemljišča potem, ko so jih oblasti prisilno izselile v okviru programa prisilnih izselitev v tej državi (operacija Murambatsvina) leta 2005, v katerem je približno 700 000 ljudi izgubilo domove in možnost za preživljanje, |
| --- | --- |

D.

ker so bila večini prebivalcev dodeljena zemljišča potem, ko so jih oblasti prisilno izselile v okviru programa prisilnih izselitev v tej državi (operacija Murambatsvina) leta 2005, v katerem je približno 700 000 ljudi izgubilo domove in možnost za preživljanje,

| E. | ker je bila operacija Garikai, ki naj bi poskrbela za žrtve izselitev, povsem neprimerna za reševanje hudih kršitev pravice do primernega bivališča, ki so bile povzročene v operaciji Murambatsvina, |
| --- | --- |

E.

ker je bila operacija Garikai, ki naj bi poskrbela za žrtve izselitev, povsem neprimerna za reševanje hudih kršitev pravice do primernega bivališča, ki so bile povzročene v operaciji Murambatsvina,

| F. | ker prebivalci naselij iz operacije Garikai pet let po množičnih prisilnih izselitvah životarijo v obsojanja vrednih razmerah in brez dostopa do osnovnih storitev, |
| --- | --- |

F.

ker prebivalci naselij iz operacije Garikai pet let po množičnih prisilnih izselitvah životarijo v obsojanja vrednih razmerah in brez dostopa do osnovnih storitev,

| G. | ker vprašanje pretiranih zakupnin za najem ne zadeva samo tega naselja in ker tudi drugim prebivalcem neuradnih naselij v državi grozijo prisilne izselitve, ki jih je odredila država, |
| --- | --- |

G.

ker vprašanje pretiranih zakupnin za najem ne zadeva samo tega naselja in ker tudi drugim prebivalcem neuradnih naselij v državi grozijo prisilne izselitve, ki jih je odredila država,

| H. | ker se grozljive humanitarne, politične in gospodarske razmere v Zimbabveju še naprej slabšajo, milijonom Zimbabvejcev pa nenehno grozi lakota in preživetje od pomoči v hrani v državi s četrtim najvišjim deležem pojavnosti virusa HIV, pomanjkanjem goriva in najostrejšo rastjo umrljivosti otrok, |
| --- | --- |

H.

ker se grozljive humanitarne, politične in gospodarske razmere v Zimbabveju še naprej slabšajo, milijonom Zimbabvejcev pa nenehno grozi lakota in preživetje od pomoči v hrani v državi s četrtim najvišjim deležem pojavnosti virusa HIV, pomanjkanjem goriva in najostrejšo rastjo umrljivosti otrok,

| 1. | zahteva, naj se grožnja množičnih prisilnih izselitev v Zimbabveju nemudoma preneha, in vztraja, naj dobijo organizacije za človekoljubno pomoč in humanitarne agencije neomejen dostop do ogroženih in drugih notranje razseljenih oseb; |
| --- | --- |

1.

zahteva, naj se grožnja množičnih prisilnih izselitev v Zimbabveju nemudoma preneha, in vztraja, naj dobijo organizacije za človekoljubno pomoč in humanitarne agencije neomejen dostop do ogroženih in drugih notranje razseljenih oseb;

| 2. | poziva zimbabvejsko vlado, naj takoj odpravi samovoljno postavljene zakupnine za obnovo najema, ki jih prebivalci preprosto nimajo s čim plačati; v zvezi s tem vztraja, da zimbabvejske oblasti ne uporabljajo več zakonov o razdelitvi v cone v povezavi s prisilnimi izselitvami za dosego strankarskih političnih ciljev, kot se je zgodilo med kampanjo operacija Murambatsvina leta 2005; zato poziva zimbabvejsko vlado, naj v posvetovanju z žrtvami prisilnih izselitev razvije stanovanjsko politiko, ki bo izpolnjevala potrebe prebivalcev; |
| --- | --- |

2.

poziva zimbabvejsko vlado, naj takoj odpravi samovoljno postavljene zakupnine za obnovo najema, ki jih prebivalci preprosto nimajo s čim plačati; v zvezi s tem vztraja, da zimbabvejske oblasti ne uporabljajo več zakonov o razdelitvi v cone v povezavi s prisilnimi izselitvami za dosego strankarskih političnih ciljev, kot se je zgodilo med kampanjo operacija Murambatsvina leta 2005; zato poziva zimbabvejsko vlado, naj v posvetovanju z žrtvami prisilnih izselitev razvije stanovanjsko politiko, ki bo izpolnjevala potrebe prebivalcev;

| 3. | opozarja zimbabvejsko vlado na njeno dolžnost po mednarodnih konvencijah, da zagotovi ustrezno stanovanje za vse tiste osebe z nizkimi dohodki, ki so bile nasilno izseljene iz domov, in jim zagotovi varstvo pravice do življenja, varnosti in hrane poleg tega, da vsem svojim državljanom zagotovi varstvo pred ciklusom negotovosti in nadaljnjih kršitev tako, da jim zagotovi varnost pred odpovedjo stanovanja in cenovno dostopne plačilne načrte za najemnine, med drugim iz dohodka premogovniškega sektorja, da se izpolnijo potrebe njenega prebivalstva; |
| --- | --- |

3.

opozarja zimbabvejsko vlado na njeno dolžnost po mednarodnih konvencijah, da zagotovi ustrezno stanovanje za vse tiste osebe z nizkimi dohodki, ki so bile nasilno izseljene iz domov, in jim zagotovi varstvo pravice do življenja, varnosti in hrane poleg tega, da vsem svojim državljanom zagotovi varstvo pred ciklusom negotovosti in nadaljnjih kršitev tako, da jim zagotovi varnost pred odpovedjo stanovanja in cenovno dostopne plačilne načrte za najemnine, med drugim iz dohodka premogovniškega sektorja, da se izpolnijo potrebe njenega prebivalstva;

| 4. | predlaga, naj zimbabvejska vlada izvede oceno materialne in socialne škode, ki so jo povzročile operacija Murambatsvina in druge prisilne izselitve, da bi povrnila škodo vsem tistim, ki so izgubili domove, možnost preživetja in socialno mrežo, tudi tistim, ki živijo blizu diamantnih polj v Marangeju, ter naj se posvetuje z lokalnimi skupnostmi, preden sprejme kakršno koli odločitev; |
| --- | --- |

4.

predlaga, naj zimbabvejska vlada izvede oceno materialne in socialne škode, ki so jo povzročile operacija Murambatsvina in druge prisilne izselitve, da bi povrnila škodo vsem tistim, ki so izgubili domove, možnost preživetja in socialno mrežo, tudi tistim, ki živijo blizu diamantnih polj v Marangeju, ter naj se posvetuje z lokalnimi skupnostmi, preden sprejme kakršno koli odločitev;

| 5. | vztraja, naj zimbabvejska vlada pregleda in spremeni operacijo Garikai, pri tem pa se dejansko posvetuje s preživelimi, da bi se spoprijela s stanovanjskimi potrebami vseh preživelih v operaciji Murambatsvina; |
| --- | --- |

5.

vztraja, naj zimbabvejska vlada pregleda in spremeni operacijo Garikai, pri tem pa se dejansko posvetuje s preživelimi, da bi se spoprijela s stanovanjskimi potrebami vseh preživelih v operaciji Murambatsvina;

| 6. | močno obžaluje, da bodo zimbabvejski poskusi doseganja razvojnih ciljev tisočletja, ki so že tako močno oddaljeni od cilja, zaradi takih množičnih izselitev še bolj ogroženi; |
| --- | --- |

6.

močno obžaluje, da bodo zimbabvejski poskusi doseganja razvojnih ciljev tisočletja, ki so že tako močno oddaljeni od cilja, zaradi takih množičnih izselitev še bolj ogroženi;

| 7. | opozarja, da vladne prakse zlorabe, kot so programi izselitev, ki so prekinili dostop do osnovnega zdravstvenega varstva in izobraževanja, ogrožajo boj proti HIV/aidsu in umrljivosti mater; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da vladne prakse zlorabe, kot so programi izselitev, ki so prekinili dostop do osnovnega zdravstvenega varstva in izobraževanja, ogrožajo boj proti HIV/aidsu in umrljivosti mater;

| 8. | poziva Južno Afriko in Južnoafriško razvojno skupnost, naj v lastnem interesu in interesu Zimbabveja ter širše afriške regije sprejmejo dodatne ukrepe, da se v Zimbabveju v celoti povrne demokracija in spoštovanje pravne države ter človekove pravice zimbabvejskega ljudstva; priznava, da ostajajo Robert Mugabe in njegovi najožji pristaši, ki ropajo gospodarske vire Zimbabveja za svojo lastno korist, stalen kamen spotike v procesu politične in gospodarske obnove ter sprave v Zimbabveju; |
| --- | --- |

8.

poziva Južno Afriko in Južnoafriško razvojno skupnost, naj v lastnem interesu in interesu Zimbabveja ter širše afriške regije sprejmejo dodatne ukrepe, da se v Zimbabveju v celoti povrne demokracija in spoštovanje pravne države ter človekove pravice zimbabvejskega ljudstva; priznava, da ostajajo Robert Mugabe in njegovi najožji pristaši, ki ropajo gospodarske vire Zimbabveja za svojo lastno korist, stalen kamen spotike v procesu politične in gospodarske obnove ter sprave v Zimbabveju;

| 9. | poudarja, kako pomemben je dialog med Evropsko unijo in Zimbabvejem, ter pozdravlja napredek v tej smeri; |
| --- | --- |

9.

poudarja, kako pomemben je dialog med Evropsko unijo in Zimbabvejem, ter pozdravlja napredek v tej smeri;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in kandidatk, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladama in parlamentoma Zimbabveja in Južne Afrike, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine EU in AKP, institucijam Afriške unije vključno z vseafriškim parlamentom, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Južnoafriške razvojne skupnosti in generalnemu sekretarju Commonwealtha. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in kandidatk, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladama in parlamentoma Zimbabveja in Južne Afrike, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine EU in AKP, institucijam Afriške unije vključno z vseafriškim parlamentom, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Južnoafriške razvojne skupnosti in generalnemu sekretarju Commonwealtha.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0288.

(2)  UL L 41, 16.2.2010, str. 6.

(3)  UL L 50, 20.2.2004, str. 66.

(4)  UL L 331, 10.12.2008, str. 11.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/90

---

Četrtek, 21. oktober 2010Kambodža, zlasti primer Sama Rainsyja

P7_TA(2010)0389

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o Kambodži, zlasti o primeru Sama Rainsyja

2012/C 70 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. januarja 2005 o trgovanju z ženskami in otroki v Kambodži (1), 10. marca 2005 o Kambodži (2), 1. decembra 2005 o položaju človekovih pravic v Kambodži, Laosu in Vietnamu (3), 19. januarja 2006 o političnem zatiranju v Kambodži (4) in svoje resolucije z dne 15. marca 2007 o Kambodži (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. januarja 2005 o trgovanju z ženskami in otroki v Kambodži (1), 10. marca 2005 o Kambodži (2), 1. decembra 2005 o položaju človekovih pravic v Kambodži, Laosu in Vietnamu (3), 19. januarja 2006 o političnem zatiranju v Kambodži (4) in svoje resolucije z dne 15. marca 2007 o Kambodži (5),

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju, sklenjenega leta 1997 med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo (6), zlasti člena 1 (spoštovanje človekovih pravic) in člena 19 (prekinitev sporazuma, če ena od strani krši člen 1) in Priloge I (v zvezi s členom 19) tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju, sklenjenega leta 1997 med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo (6), zlasti člena 1 (spoštovanje človekovih pravic) in člena 19 (prekinitev sporazuma, če ena od strani krši člen 1) in Priloge I (v zvezi s členom 19) tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, ki jih je Svet sprejel 14. junija 2004 in posodobil leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, ki jih je Svet sprejel 14. junija 2004 in posodobil leta 2008,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega dogovora o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah in Mednarodnega dogovora o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega dogovora o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah in Mednarodnega dogovora o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov o razmerah v zvezi s človekovimi pravicami v Kambodži z dne 17. junija 2010, v katerem obžaluje zunanja vmešavanja v delo sodstva (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov o razmerah v zvezi s človekovimi pravicami v Kambodži z dne 17. junija 2010, v katerem obžaluje zunanja vmešavanja v delo sodstva (7),

| — | ob upoštevanju sklepa, ki ga je sprejel odbor za človekove pravice poslancev Medparlamentarne unije na svoji seji od 12. do15. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, ki ga je sprejel odbor za človekove pravice poslancev Medparlamentarne unije na svoji seji od 12. do15. julija 2010,

| — | ob upoštevanju resolucije sveta Medparlamentarne unije z dne 6. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije sveta Medparlamentarne unije z dne 6. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so v Kambodži v zadnjih nekaj letih opazne zaskrbljujoče težnje k avtoritarizmu; ker se to kaže v poslabšanju razmer v zvezi s človekovimi pravicami, oviranju temeljnih svoboščin, brutalni politiki prilaščanja zemlje, ki prizadeva predvsem revne, zatiranju vseh oblik kritike in protesta, preganjanju parlamentarne opozicije in aktivistov civilne družbe, uporabi sodišč v politične namene in pomikanju k enostranskemu sistemu, |
| --- | --- |

A.

ker so v Kambodži v zadnjih nekaj letih opazne zaskrbljujoče težnje k avtoritarizmu; ker se to kaže v poslabšanju razmer v zvezi s človekovimi pravicami, oviranju temeljnih svoboščin, brutalni politiki prilaščanja zemlje, ki prizadeva predvsem revne, zatiranju vseh oblik kritike in protesta, preganjanju parlamentarne opozicije in aktivistov civilne družbe, uporabi sodišč v politične namene in pomikanju k enostranskemu sistemu,

| B. | ker vladajoča avtoritarna stranka in kamboška vlada preganjata Sama Rainsyja, poslanca kamboškega parlamenta in vodjo druge največje politične stranke v državi, |
| --- | --- |

B.

ker vladajoča avtoritarna stranka in kamboška vlada preganjata Sama Rainsyja, poslanca kamboškega parlamenta in vodjo druge največje politične stranke v državi,

| C. | ker je 23. septembra 2010 občinsko sodišče v Phnom Penhu vodjo opozicije Sama Rainsyja v nenavzočnosti obsodilo na deset let zaporne kazni zaradi obtožb dezinformiranja in ponarejanja javnih dokumentov; ker je njegova obsodba temeljila na dejanju državljanske nepokorščine, ki je vključevalo izkoreninjenje šestih začasnih lesenih mejnikov na meji med Vietnamom in Kambodžo, o čemer še vedno potekajo spori med državama; ker je bilo dejanje namenjeno v podporo vaščanom, ki so trdili, da so žrtve prilaščanja zemlje in da so Vietnamci nezakonito pomaknili mejnike na kamboška tla na njihova riževa polja ter da na njihove pritožbe lokalnim oblastem ni bilo odgovora, |
| --- | --- |

C.

ker je 23. septembra 2010 občinsko sodišče v Phnom Penhu vodjo opozicije Sama Rainsyja v nenavzočnosti obsodilo na deset let zaporne kazni zaradi obtožb dezinformiranja in ponarejanja javnih dokumentov; ker je njegova obsodba temeljila na dejanju državljanske nepokorščine, ki je vključevalo izkoreninjenje šestih začasnih lesenih mejnikov na meji med Vietnamom in Kambodžo, o čemer še vedno potekajo spori med državama; ker je bilo dejanje namenjeno v podporo vaščanom, ki so trdili, da so žrtve prilaščanja zemlje in da so Vietnamci nezakonito pomaknili mejnike na kamboška tla na njihova riževa polja ter da na njihove pritožbe lokalnim oblastem ni bilo odgovora,

| D. | ker se je 13. oktobra 2010 pritožbeno sodišče v Phnom Penhu odločilo, da bo ohranilo dveletno kazen, ki jo je 27. januarja 2010 izreklo sodišče province Svay Rieng zoper Sama Rainsyja v njegovi nenavzočnosti v zvezi s protestom proti domnevnim vietnamskim posegom na kamboško ozemlje, vendar se je odločilo, da bo dva vaščana, obsojena hkrati s Samom Rainsyjem, po devetih mesecih in 20 dneh v zaporu izpustilo, |
| --- | --- |

D.

ker se je 13. oktobra 2010 pritožbeno sodišče v Phnom Penhu odločilo, da bo ohranilo dveletno kazen, ki jo je 27. januarja 2010 izreklo sodišče province Svay Rieng zoper Sama Rainsyja v njegovi nenavzočnosti v zvezi s protestom proti domnevnim vietnamskim posegom na kamboško ozemlje, vendar se je odločilo, da bo dva vaščana, obsojena hkrati s Samom Rainsyjem, po devetih mesecih in 20 dneh v zaporu izpustilo,

| E. | ker je strategija vladajoče kamboške stranke uporabiti sodstvo, podrejeno politiki, da bi utišali vse kritike vlade, |
| --- | --- |

E.

ker je strategija vladajoče kamboške stranke uporabiti sodstvo, podrejeno politiki, da bi utišali vse kritike vlade,

| F. | ker je v Kambodži skrb vzbujajoče veliko ljudi zadržanih zaradi raznih pomanjkljivosti v kazenskopravnem sistemu in ker še vedno nista zagotovljeni neodvisnost in nepristranskost sodstva, |
| --- | --- |

F.

ker je v Kambodži skrb vzbujajoče veliko ljudi zadržanih zaradi raznih pomanjkljivosti v kazenskopravnem sistemu in ker še vedno nista zagotovljeni neodvisnost in nepristranskost sodstva,

| G. | ker nevladne organizacije za človekove pravice menijo, da je vlada izkoristila sodišča za utišanje kritik na njene odzive na prilaščanje zemlje, korupcijo in spore o meji, |
| --- | --- |

G.

ker nevladne organizacije za človekove pravice menijo, da je vlada izkoristila sodišča za utišanje kritik na njene odzive na prilaščanje zemlje, korupcijo in spore o meji,

| H. | ker je 30. avgusta 2010 sodišče province Takeo obsodilo člana nevladne organizacije Licadho Leanga Sokchoeuna na dveletno zaporno kazen, ker naj bi januarja 2010 razdeljeval protivladne letake; ker pa so sojenje zaznamovale hude napake v postopku, |
| --- | --- |

H.

ker je 30. avgusta 2010 sodišče province Takeo obsodilo člana nevladne organizacije Licadho Leanga Sokchoeuna na dveletno zaporno kazen, ker naj bi januarja 2010 razdeljeval protivladne letake; ker pa so sojenje zaznamovale hude napake v postopku,

| I. | ker je bil Mu Sochua, poslanec opozicije, obsojen zaradi obrekovanja predsednika vlade, |
| --- | --- |

I.

ker je bil Mu Sochua, poslanec opozicije, obsojen zaradi obrekovanja predsednika vlade,

| J. | ker je bil novinar Hang Chakra pridržan devet mesecev, po tem ko je prijavil korupcijo v spremstvu podpredsednika Soka Ana, |
| --- | --- |

J.

ker je bil novinar Hang Chakra pridržan devet mesecev, po tem ko je prijavil korupcijo v spremstvu podpredsednika Soka Ana,

| K. | ker je bil leta 1995 Sam Rainsy neustavno izključen iz narodne skupščine, vendar mu je na naslednjih volitvah uspelo ponovno dobiti sedež v parlamentu; ker se je uspel izmakniti več poskusom atentata, na primer napadu s smrtonosno granato leta 1997, vendar pa je bilo umorjenih približno osemdeset njegovih pristašev, |
| --- | --- |

K.

ker je bil leta 1995 Sam Rainsy neustavno izključen iz narodne skupščine, vendar mu je na naslednjih volitvah uspelo ponovno dobiti sedež v parlamentu; ker se je uspel izmakniti več poskusom atentata, na primer napadu s smrtonosno granato leta 1997, vendar pa je bilo umorjenih približno osemdeset njegovih pristašev,

| L. | ker mu je vladajoča stranka trikrat na vprašljivi osnovi odvzela parlamentarno imuniteto, da bi ga obsodili na zaporno kazen, |
| --- | --- |

L.

ker mu je vladajoča stranka trikrat na vprašljivi osnovi odvzela parlamentarno imuniteto, da bi ga obsodili na zaporno kazen,

| M. | ker EU največ prispeva Kambodži, |
| --- | --- |

M.

ker EU največ prispeva Kambodži,

| 1. | obsoja vse politično motivirane kazni zoper predstavnike opozicije in nevladnih organizacij, zlasti kazni z dne 23. septembra 2010, 13. oktobra 2010 in 27. januarja 2010 zoper Sama Rainsyja, pa tudi kazen z dne 30. avgusta 2010 zoper Leanga Sokchoeuna in kazni zoper Mu Sochuo ter novinarja Hanga Chakro; |
| --- | --- |

1.

obsoja vse politično motivirane kazni zoper predstavnike opozicije in nevladnih organizacij, zlasti kazni z dne 23. septembra 2010, 13. oktobra 2010 in 27. januarja 2010 zoper Sama Rainsyja, pa tudi kazen z dne 30. avgusta 2010 zoper Leanga Sokchoeuna in kazni zoper Mu Sochuo ter novinarja Hanga Chakro;

| 2. | opominja kamboško vlado, da mora izpolniti svoje obveznosti in zaveze glede demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, ki so bistveni del omenjenega sporazuma o sodelovanju, kot je določeno v členu 1 tega sporazuma; |
| --- | --- |

2.

opominja kamboško vlado, da mora izpolniti svoje obveznosti in zaveze glede demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, ki so bistveni del omenjenega sporazuma o sodelovanju, kot je določeno v členu 1 tega sporazuma;

| 3. | poziva kamboške oblasti, naj zagotovijo, da zakonodaja o nevladnih organizacijah, ki je v pripravi, ne bo omejevala dejavnosti kamboških organizacij civilne družbe na podlagi diskrecijskega tolmačenja in se ne bo uporabljala tako, da bi zapostavljali civilno družbo in opozicijo; |
| --- | --- |

3.

poziva kamboške oblasti, naj zagotovijo, da zakonodaja o nevladnih organizacijah, ki je v pripravi, ne bo omejevala dejavnosti kamboških organizacij civilne družbe na podlagi diskrecijskega tolmačenja in se ne bo uporabljala tako, da bi zapostavljali civilno družbo in opozicijo;

| 4. | poziva vse politične akterje, naj spodbujajo politiko dobrih sosedskih odnosov v regiji ter politiko sprave med etničnimi in kulturnimi skupinami v Kambodži; |
| --- | --- |

4.

poziva vse politične akterje, naj spodbujajo politiko dobrih sosedskih odnosov v regiji ter politiko sprave med etničnimi in kulturnimi skupinami v Kambodži;

| 5. | ugotavlja, da je posebni poročevalec ZN opozoril na napredek in prizadevanja kamboške vlade, ter želi videti praktične ukrepe, ki bi jih sprejeli, da bi dosegli opazno in trajno izboljšanje razmer v zvezi s človekovimi pravicami in neodvisnostjo sodišč; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je posebni poročevalec ZN opozoril na napredek in prizadevanja kamboške vlade, ter želi videti praktične ukrepe, ki bi jih sprejeli, da bi dosegli opazno in trajno izboljšanje razmer v zvezi s človekovimi pravicami in neodvisnostjo sodišč;

| 6. | poziva kamboške oblasti, naj:






  — | se posvetijo političnim in institucionalnim reformam, da bi vzpostavile demokratično državo, ki bo temeljila na vladavini prava in spoštovanju temeljnih svoboščin; |
| --- | --- | --- |

6.

poziva kamboške oblasti, naj:

—

se posvetijo političnim in institucionalnim reformam, da bi vzpostavile demokratično državo, ki bo temeljila na vladavini prava in spoštovanju temeljnih svoboščin;

| — | izrazijo svojo voljo, da bi se učinkovito borile proti endemičnim nadlogam korupcije, obsežnega krčenja gozdov, ki povzroča razseljevanje, ter industrije spolnega turizma, naj zavrnejo sedanjo kulturo nekaznovanosti ter privedejo pred sodišče vse, ki so vpleteni v te dejavnosti; |
| --- | --- |

—

izrazijo svojo voljo, da bi se učinkovito borile proti endemičnim nadlogam korupcije, obsežnega krčenja gozdov, ki povzroča razseljevanje, ter industrije spolnega turizma, naj zavrnejo sedanjo kulturo nekaznovanosti ter privedejo pred sodišče vse, ki so vpleteni v te dejavnosti;

| — | zagotovijo svobodno in pošteno politično izražanje brez ustrahovanja in nadlegovanja; |
| --- | --- |

—

zagotovijo svobodno in pošteno politično izražanje brez ustrahovanja in nadlegovanja;

| — | pripravijo akcijski program in časovni razpored za izvajanje priporočil, ki jih v poročilu zapisal posebni poročevalec; |
| --- | --- |

—

pripravijo akcijski program in časovni razpored za izvajanje priporočil, ki jih v poročilu zapisal posebni poročevalec;

| 7. | je zaskrbljen zaradi pregona vodje opozicije Sama Raisnyja in obsodbe na 12-letno zaporno kazen zaradi poteze, za katero meni, da je simbolične in očitno politične narave; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen zaradi pregona vodje opozicije Sama Raisnyja in obsodbe na 12-letno zaporno kazen zaradi poteze, za katero meni, da je simbolične in očitno politične narave;

| 8. | je zlasti zaskrbljen, da bi ta razsodba, če bo obveljala, preprečila Samu Rainsyju, da bi sodeloval na parlamentarnih volitvah leta 2013, in bi imela posledice daleč prek primera Sama Rainsyja, saj bo zagotovo prizadela opozicijo kot celoto, še toliko bolj, ker so nedavni pregoni številnih odkritih članov opozicije že zožili politični prostor, ter bi zato škodovala demokratičnemu procesu v Kambodži; |
| --- | --- |

8.

je zlasti zaskrbljen, da bi ta razsodba, če bo obveljala, preprečila Samu Rainsyju, da bi sodeloval na parlamentarnih volitvah leta 2013, in bi imela posledice daleč prek primera Sama Rainsyja, saj bo zagotovo prizadela opozicijo kot celoto, še toliko bolj, ker so nedavni pregoni številnih odkritih članov opozicije že zožili politični prostor, ter bi zato škodovala demokratičnemu procesu v Kambodži;

| 9. | zato poziva oblasti, naj preučijo načine in sredstva za rešitev teh vprašanj s političnim dialogom ter omogočijo Samu Rainsyju, da bi čim prej ponovno prevzel svoje parlamentarne dejavnosti; |
| --- | --- |

9.

zato poziva oblasti, naj preučijo načine in sredstva za rešitev teh vprašanj s političnim dialogom ter omogočijo Samu Rainsyju, da bi čim prej ponovno prevzel svoje parlamentarne dejavnosti;

| 10. | poziva kamboške oblasti, naj upoštevajo priporočila posebnega poročevalca Združenih narodov o razmerah v zvezi s človekovimi pravicami v Kambodži; naroča kamboškemu parlamentu, naj razpravlja o tem poročilu in sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bi izvajali njegova priporočila; |
| --- | --- |

10.

poziva kamboške oblasti, naj upoštevajo priporočila posebnega poročevalca Združenih narodov o razmerah v zvezi s človekovimi pravicami v Kambodži; naroča kamboškemu parlamentu, naj razpravlja o tem poročilu in sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bi izvajali njegova priporočila;

| 11. | poziva Evropsko unijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da se bodo spoštovale temeljne svoboščine, kot je zapisano v členu 1 zgoraj omenjenega sporazuma o sodelovanju, in da bodo imeli napadi na državljanske svoboščine posledice; poleg tega poziva Evropsko unijo, naj svojo nadaljnjo finančno pomoč pogoji z izboljšanjem razmer v zvezi s človekovimi pravicami v Kambodži; |
| --- | --- |

11.

poziva Evropsko unijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da se bodo spoštovale temeljne svoboščine, kot je zapisano v členu 1 zgoraj omenjenega sporazuma o sodelovanju, in da bodo imeli napadi na državljanske svoboščine posledice; poleg tega poziva Evropsko unijo, naj svojo nadaljnjo finančno pomoč pogoji z izboljšanjem razmer v zvezi s človekovimi pravicami v Kambodži;

| 12. | poziva k pripravi nujnega humanitarnega načrta, pri katerem bo sodelovala EU in ga bodo usklajevali ZN, da bi pomagali prebivalcem Kambodže, ki jih je kriza najbolj prizadela, zlasti tistim, ki delajo v tekstilni in gradbeni industriji in so izgubili službo; |
| --- | --- |

12.

poziva k pripravi nujnega humanitarnega načrta, pri katerem bo sodelovala EU in ga bodo usklajevali ZN, da bi pomagali prebivalcem Kambodže, ki jih je kriza najbolj prizadela, zlasti tistim, ki delajo v tekstilni in gradbeni industriji in so izgubili službo;

| 13. | naroča svoji delegaciji za odnose z državami jugovzhodne Azije in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN) ter svojemu Odboru za zunanje zadeve, naj spremljata razvoj dogodkov; |
| --- | --- |

13.

naroča svoji delegaciji za odnose z državami jugovzhodne Azije in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN) ter svojemu Odboru za zunanje zadeve, naj spremljata razvoj dogodkov;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, vladam in parlamentom držav članic, vladam držav članic ASEAN in ASEM, sekretariatu ASEM, generalnemu sekretarju ZN, visokemu komisarju ZN za človekove pravice ter vladi in narodni skupščini Kraljevine Kambodže. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, vladam in parlamentom držav članic, vladam držav članic ASEAN in ASEM, sekretariatu ASEM, generalnemu sekretarju ZN, visokemu komisarju ZN za človekove pravice ter vladi in narodni skupščini Kraljevine Kambodže.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0012.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0081.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0462.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0032.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0085.

(6)  UL L 269, 19.10.1999, str. 18.

(7)  http://www.un.org.kh/index.php?option=com_content&view=article&id=330:united-nations-special-rapporteur-on-the-situation-of-human-rights-in-cambodia-statement&catid=44:un-speeches-and-statements&Itemid=77

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/93 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/93

---

Četrtek, 21. oktober 2010Severni Kavkaz, zlasti primer Olega Orlova

P7_TA(2010)0390

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o stanju človekovih pravic v severnem Kavkazu (Ruska federacija) in kazenskem postopku proti Olegu Orlovu

2012/C 70 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o ubojih borcev za človekove pravice v Rusiji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o ubojih borcev za človekove pravice v Rusiji (1),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je 16. decembra 2009 podelil nagrado Saharova Olegu Orlovu, Sergeju Kovaljevu in Ljudmili Aleksejevi v imenu centra za človekove pravice Memorial in drugih zagovornikov človekovih pravic v Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je 16. decembra 2009 podelil nagrado Saharova Olegu Orlovu, Sergeju Kovaljevu in Ljudmili Aleksejevi v imenu centra za človekove pravice Memorial in drugih zagovornikov človekovih pravic v Rusiji,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Rusko federacijo, ki je začel veljati leta 1997 in je bil podaljšan do nadomestitve z novim sporazumom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Rusko federacijo, ki je začel veljati leta 1997 in je bil podaljšan do nadomestitve z novim sporazumom,

| — | ob upoštevanju pogajanj, ki so v teku za novi sporazum kot osnovo za nov celostni okvir odnosov med EU in Rusijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj, ki so v teku za novi sporazum kot osnovo za nov celostni okvir odnosov med EU in Rusijo,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, Deklaracije ZN o pravicah in odgovornosti posameznikov, skupin in organov družbe za uveljavljanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, Deklaracije ZN o pravicah in odgovornosti posameznikov, skupin in organov družbe za uveljavljanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| — | ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker se je Rusija kot članica Sveta Evrope ter Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in kot podpisnica deklaracij Združenih narodov zavezala k varovanju in spodbujanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in načel pravne države, |
| --- | --- |

A.

ker se je Rusija kot članica Sveta Evrope ter Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in kot podpisnica deklaracij Združenih narodov zavezala k varovanju in spodbujanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in načel pravne države,

| B. | ker teče pred Evropskim sodiščem za človekove pravice približno 20 000 postopkov v zvezi z Rusko federacijo, predvsem z regijo severnega Kavkaza; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v več kot 150 sodbah Rusko federacijo obsodilo zaradi hudih kršitev človekovih pravic in ker poudarja, da je treba te sodbe hitro in v celoti izvajati, |
| --- | --- |

B.

ker teče pred Evropskim sodiščem za človekove pravice približno 20 000 postopkov v zvezi z Rusko federacijo, predvsem z regijo severnega Kavkaza; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v več kot 150 sodbah Rusko federacijo obsodilo zaradi hudih kršitev človekovih pravic in ker poudarja, da je treba te sodbe hitro in v celoti izvajati,

Stanje človekovih pravic v severnem Kavkazu

| C. | ker je položaj zagovornikov človekovih pravic v regiji severnega Kavkaza, zlasti v Republiki Čečeniji, Ingušiji in Dagestanu, zelo zaskrbljujoč; ker so neodvisni novinarji, aktivisti civilne družbe, odvetniki in zagovorniki človekovih pravic v regiji pogosto žrtve groženj, nasilnih dejanj, nadlegovanja in ustrahovanja ter ker predstavniki organov pregona pogosto omejujejo njihove dejavnosti; ker so kršitelji človekovih pravic še vedno nekaznovani in se še vedno ignorirajo načela pravne države; ker je civilno prebivalstvo še vedno žrtev nasilja oboroženih opozicijskih skupin in organov pregona; ker so mučenja, slabo ravnanje in samovoljni pripor splošno razširjeni, nevladne organizacije, ki niso odvisne od nacionalne vlade, pa imajo pomembno vlogo pri razvoju civilne družbe, |
| --- | --- |

C.

ker je položaj zagovornikov človekovih pravic v regiji severnega Kavkaza, zlasti v Republiki Čečeniji, Ingušiji in Dagestanu, zelo zaskrbljujoč; ker so neodvisni novinarji, aktivisti civilne družbe, odvetniki in zagovorniki človekovih pravic v regiji pogosto žrtve groženj, nasilnih dejanj, nadlegovanja in ustrahovanja ter ker predstavniki organov pregona pogosto omejujejo njihove dejavnosti; ker so kršitelji človekovih pravic še vedno nekaznovani in se še vedno ignorirajo načela pravne države; ker je civilno prebivalstvo še vedno žrtev nasilja oboroženih opozicijskih skupin in organov pregona; ker so mučenja, slabo ravnanje in samovoljni pripor splošno razširjeni, nevladne organizacije, ki niso odvisne od nacionalne vlade, pa imajo pomembno vlogo pri razvoju civilne družbe,

| D. | ker v Čečeniji na splošno vlada strah, ne glede na nedvomne uspehe na področju obnove in veliko izboljšanje infrastrukture v tej regiji; ker stanje človekovih pravic in delovanje sodnega sistema ter demokratičnih institucij še naprej zbuja globoko zaskrbljenost, |
| --- | --- |

D.

ker v Čečeniji na splošno vlada strah, ne glede na nedvomne uspehe na področju obnove in veliko izboljšanje infrastrukture v tej regiji; ker stanje človekovih pravic in delovanje sodnega sistema ter demokratičnih institucij še naprej zbuja globoko zaskrbljenost,

| E. | ker so zaporedna izginotja nasprotnikov vlade in zagovornikov človekovih pravic še vedno nekaznovana in se ne raziskujejo s potrebno skrbnostjo, |
| --- | --- |

E.

ker so zaporedna izginotja nasprotnikov vlade in zagovornikov človekovih pravic še vedno nekaznovana in se ne raziskujejo s potrebno skrbnostjo,

| F. | ker je v Ingušiji, kljub konstruktivnemu dialogu med oblastmi in civilno družbo, od prihoda novega predsednika na oblast zaskrbljujoč ponovni izbruh nasilja od leta 2009, ki se v nekaterih primerih konča z umori in izginotji nasprotnikov vlade in novinarjev, za katere do danes ni še nobenega kazenskega pregona, |
| --- | --- |

F.

ker je v Ingušiji, kljub konstruktivnemu dialogu med oblastmi in civilno družbo, od prihoda novega predsednika na oblast zaskrbljujoč ponovni izbruh nasilja od leta 2009, ki se v nekaterih primerih konča z umori in izginotji nasprotnikov vlade in novinarjev, za katere do danes ni še nobenega kazenskega pregona,

| G. | ker narašča število izginulih prebivalcev republik severnega Kavkaza, ki so bili očitno nasilno odpeljani v druge ruske regije; ker za Alija Džanijeva, Jusupa Dobrijeva, Junusa Dobrijeva in Magomeda Adžijeva od okoli polnoči 28. decembra 2009 v Sankt Peterburgu ni znano, kje so; ker se od noči s 24. na 25. september 2010, ko so šli v zgodovinsko mošejo v Moskvi, za pet oseb (Zelimhan Ahmetovič Čibijev, Magomed Kajbulajevič Izrapilov, Džamal Zijanidovič Magomedov, Akil Džavathanovič Abdulajev in Dovar Nazimovič Asadov), od katerih so trije prebivalci severnega Kavkaza, ne ve, kje so, |
| --- | --- |

G.

ker narašča število izginulih prebivalcev republik severnega Kavkaza, ki so bili očitno nasilno odpeljani v druge ruske regije; ker za Alija Džanijeva, Jusupa Dobrijeva, Junusa Dobrijeva in Magomeda Adžijeva od okoli polnoči 28. decembra 2009 v Sankt Peterburgu ni znano, kje so; ker se od noči s 24. na 25. september 2010, ko so šli v zgodovinsko mošejo v Moskvi, za pet oseb (Zelimhan Ahmetovič Čibijev, Magomed Kajbulajevič Izrapilov, Džamal Zijanidovič Magomedov, Akil Džavathanovič Abdulajev in Dovar Nazimovič Asadov), od katerih so trije prebivalci severnega Kavkaza, ne ve, kje so,

| H. | ker je približno 80 000 ljudi v severnem Kavkazu notranje razseljenih še več kot 18 let potem, ko so bili prisiljeni zapustiti svoje domove zaradi več vojn, ki so izbruhnile med Ingušijo in Severno Osetijo leta 1992 in v Čečeniji leta 1994 in 1999; ker imajo te osebe težave pri iskanju nastanitve in podaljšanju registracije bivališča, zaradi tega pa omejen dostop do socialnih storitev, ter pri obnovi notranjega potnega lista in statusa „prisilnega migranta“, ki ga potrebujejo za dostop do dela, socialnih storitev in ugodnosti, |
| --- | --- |

H.

ker je približno 80 000 ljudi v severnem Kavkazu notranje razseljenih še več kot 18 let potem, ko so bili prisiljeni zapustiti svoje domove zaradi več vojn, ki so izbruhnile med Ingušijo in Severno Osetijo leta 1992 in v Čečeniji leta 1994 in 1999; ker imajo te osebe težave pri iskanju nastanitve in podaljšanju registracije bivališča, zaradi tega pa omejen dostop do socialnih storitev, ter pri obnovi notranjega potnega lista in statusa „prisilnega migranta“, ki ga potrebujejo za dostop do dela, socialnih storitev in ugodnosti,

| I. | ker je predsednik Buzek 3. septembra 2010 izrazil globoko solidarnost z družinami žrtev tragedije v Beslanu in je pozval predsednika Ruske federacije, naj družinam žrtev zagotovi polno spoštovanje pravic ter naj se končno razkrije resnica v ozadju dogodkov septembra 2004, |
| --- | --- |

I.

ker je predsednik Buzek 3. septembra 2010 izrazil globoko solidarnost z družinami žrtev tragedije v Beslanu in je pozval predsednika Ruske federacije, naj družinam žrtev zagotovi polno spoštovanje pravic ter naj se končno razkrije resnica v ozadju dogodkov septembra 2004,

| J. | ker uporabe vsesplošnega nasilja nad civilnim prebivalstvom ni mogoče z ničemer upravičiti, |
| --- | --- |

J.

ker uporabe vsesplošnega nasilja nad civilnim prebivalstvom ni mogoče z ničemer upravičiti,

| K. | ker je seznanjen s pobudo predstavnikov ruske in mednarodne civilne družbe, da se ustanovi dokumentacijski center Natalije Estemirove za morebitne vojne zločine in druge hude kršitve človekovih pravic, storjene med vojnami v Čečeniji, |
| --- | --- |

K.

ker je seznanjen s pobudo predstavnikov ruske in mednarodne civilne družbe, da se ustanovi dokumentacijski center Natalije Estemirove za morebitne vojne zločine in druge hude kršitve človekovih pravic, storjene med vojnami v Čečeniji,

Kazenska preiskava proti Olegu Orlovu

| L. | ker je delo organizacij za človekove pravice, kot je Memorial, nujno za oblikovanje stabilne in svobodne družbe v Rusiji, še posebej pa za vzpostavitev dejanske in trajne stabilnosti v severnem Kavkazu; ker so zato ruska vlada in vlade republik severnega Kavkaza lahko ponosne na pomembno vlogo teh organizacij, |
| --- | --- |

L.

ker je delo organizacij za človekove pravice, kot je Memorial, nujno za oblikovanje stabilne in svobodne družbe v Rusiji, še posebej pa za vzpostavitev dejanske in trajne stabilnosti v severnem Kavkazu; ker so zato ruska vlada in vlade republik severnega Kavkaza lahko ponosne na pomembno vlogo teh organizacij,

| M. | ker je bila Natalija Estemirova, vodja organizacije Memorial v Čečeniji, 15. julija 2009 ugrabljena v Groznem, nato pa so jo našli mrtvo v sosednji Ingušiji; ker v preiskavi njenega umora ni bil dosežen napredek pri iskanju morilcev in dejansko odgovornih, |
| --- | --- |

M.

ker je bila Natalija Estemirova, vodja organizacije Memorial v Čečeniji, 15. julija 2009 ugrabljena v Groznem, nato pa so jo našli mrtvo v sosednji Ingušiji; ker v preiskavi njenega umora ni bil dosežen napredek pri iskanju morilcev in dejansko odgovornih,

| N. | ker je moskovsko mestno civilno sodišče 21. januarja 2010 obsodilo Olega Orlova in center za človekove pravice Memorial na plačilo odškodnine predsedniku Čečenije Ramzanu Kadirovu, |
| --- | --- |

N.

ker je moskovsko mestno civilno sodišče 21. januarja 2010 obsodilo Olega Orlova in center za človekove pravice Memorial na plačilo odškodnine predsedniku Čečenije Ramzanu Kadirovu,

| O. | ker je 9. februarja 2010 Ramzan Kadirov javno izjavil, da bo opustil tožbe v kriminalnih postopkih zaradi obrekovanja, ki jih je sprožil proti Olegu Orlovu, predsedniku izvršnega odbora centra za človekove pravice Memorial, in Ljudmili Aleksejevi, predsednici moskovske helsinške skupine, |
| --- | --- |

O.

ker je 9. februarja 2010 Ramzan Kadirov javno izjavil, da bo opustil tožbe v kriminalnih postopkih zaradi obrekovanja, ki jih je sprožil proti Olegu Orlovu, predsedniku izvršnega odbora centra za človekove pravice Memorial, in Ljudmili Aleksejevi, predsednici moskovske helsinške skupine,

| P. | ker je bil Oleg Orlov 6. julija 2010 obtožen v skladu s členom 129 kazenskega zakonika in mu grozi kazen do treh let zapora, če bo spoznan za krivega, |
| --- | --- |

P.

ker je bil Oleg Orlov 6. julija 2010 obtožen v skladu s členom 129 kazenskega zakonika in mu grozi kazen do treh let zapora, če bo spoznan za krivega,

| Q. | ker je bil med kazensko preiskavo proti Olegu Orlovu resno kršen zakonik Ruske federacije o kazenskem postopku (zlasti člen 72), |
| --- | --- |

Q.

ker je bil med kazensko preiskavo proti Olegu Orlovu resno kršen zakonik Ruske federacije o kazenskem postopku (zlasti člen 72),

| R. | ker so med 13. in 16. septembrom 2010 v prostorih več vodilnih organizacij za človekove pravice, med njimi Memoriala, potekale preiskave, organizacijam pa je bilo ukazano, da v zelo kratkem roku predajo številne dokumente o svojih dejavnostih, |
| --- | --- |

R.

ker so med 13. in 16. septembrom 2010 v prostorih več vodilnih organizacij za človekove pravice, med njimi Memoriala, potekale preiskave, organizacijam pa je bilo ukazano, da v zelo kratkem roku predajo številne dokumente o svojih dejavnostih,

| 1. | obsoja vsa teroristična dejanja in poudarja, da uporabe vsesplošnega nasilja nad civilnim prebivalstvom ni mogoče z ničemer upravičiti; izraža sočutje in solidarnost prijateljem in družinam žrtev nasilja, tudi žrtev nedavnih bombnih napadov v moskovski podzemni železnici, nedavnega napada na čečenski parlament ter številnih in neprestanih napadov na prebivalstvo v kavkaških republikah; |
| --- | --- |

1.

obsoja vsa teroristična dejanja in poudarja, da uporabe vsesplošnega nasilja nad civilnim prebivalstvom ni mogoče z ničemer upravičiti; izraža sočutje in solidarnost prijateljem in družinam žrtev nasilja, tudi žrtev nedavnih bombnih napadov v moskovski podzemni železnici, nedavnega napada na čečenski parlament ter številnih in neprestanih napadov na prebivalstvo v kavkaških republikah;

| 2. | izraža največjo zaskrbljenost ob ponovnem izbruhu nasilja in terorističnih dejanj na severnem Kavkazu; na eni strani poziva k zaustavitvi terorizma, na drugi strani pa poziva ruske oblasti, naj naredijo konec splošno razširjenemu ozračju nekaznovanja za kršitve človekovih pravic in nespoštovanju pravne države v tej regiji; |
| --- | --- |

2.

izraža največjo zaskrbljenost ob ponovnem izbruhu nasilja in terorističnih dejanj na severnem Kavkazu; na eni strani poziva k zaustavitvi terorizma, na drugi strani pa poziva ruske oblasti, naj naredijo konec splošno razširjenemu ozračju nekaznovanja za kršitve človekovih pravic in nespoštovanju pravne države v tej regiji;

| 3. | priznava pravico Rusije do boja proti pravemu terorizmu in oboroženim uporom na severnem Kavkazu, vendar poziva oblasti, naj to izvajajo ob podpori mednarodnemu pravu o človekovih pravicah; svari, da bodo nadaljevanje zlorab in nezakonite metode zatiranja uporništva še dodatno izzvale prebivalstvo in namesto stabilnosti povzročile nadaljnje stopnjevanje nasilja v tej regiji; |
| --- | --- |

3.

priznava pravico Rusije do boja proti pravemu terorizmu in oboroženim uporom na severnem Kavkazu, vendar poziva oblasti, naj to izvajajo ob podpori mednarodnemu pravu o človekovih pravicah; svari, da bodo nadaljevanje zlorab in nezakonite metode zatiranja uporništva še dodatno izzvale prebivalstvo in namesto stabilnosti povzročile nadaljnje stopnjevanje nasilja v tej regiji;

| 4. | poziva ruske oblasti, naj storijo vse, kar je v njihovih močeh, da zagotovijo zaščito zagovornikov človekovih pravic, kot zagotavlja Deklaracija Združenih narodov o pravici in odgovornosti posameznikov, skupin in organov družbe za uveljavljanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

4.

poziva ruske oblasti, naj storijo vse, kar je v njihovih močeh, da zagotovijo zaščito zagovornikov človekovih pravic, kot zagotavlja Deklaracija Združenih narodov o pravici in odgovornosti posameznikov, skupin in organov družbe za uveljavljanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 5. | poudarja, da trajno nekaznovanje v Čečeniji prispeva k destabilizaciji v celotni regiji severnega Kavkaza; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da trajno nekaznovanje v Čečeniji prispeva k destabilizaciji v celotni regiji severnega Kavkaza;

| 6. | odločno obsoja vsako obliko kolektivnega kaznovanja posameznikov, osumljenih povezav z uporniki, vključno s prakso požiganja domov, ki so v lasti družin aktivnih ali osumljenih članov oborožene opozicije; zahteva, da oblasti sprejmejo konkretne ukrepe za preprečevanje kakršne koli ponovitve takšnih kršitev in kaznujejo uradnike, ki so zanje odgovorni, na vseh stopnjah; |
| --- | --- |

6.

odločno obsoja vsako obliko kolektivnega kaznovanja posameznikov, osumljenih povezav z uporniki, vključno s prakso požiganja domov, ki so v lasti družin aktivnih ali osumljenih članov oborožene opozicije; zahteva, da oblasti sprejmejo konkretne ukrepe za preprečevanje kakršne koli ponovitve takšnih kršitev in kaznujejo uradnike, ki so zanje odgovorni, na vseh stopnjah;

| 7. | poziva Rusijo, da zagotovi neoviran dostop do severnega Kavkaza mednarodnim organizacijam za človekove pravice, medijem in mednarodnim vladnim institucijam, kot so Svet Evrope, Mednarodni odbor Rdečega križa, OVSE in OZN; poleg tega poziva zlasti pristojne organe, naj ustvarijo pogoje, ki bodo omogočili centru za človekove pravice Memorial in drugim organizacijam za človekove pravice, da bodo v celoti nadaljevali svoje dejavnosti na severnem Kavkazu v varnem okolju; |
| --- | --- |

7.

poziva Rusijo, da zagotovi neoviran dostop do severnega Kavkaza mednarodnim organizacijam za človekove pravice, medijem in mednarodnim vladnim institucijam, kot so Svet Evrope, Mednarodni odbor Rdečega križa, OVSE in OZN; poleg tega poziva zlasti pristojne organe, naj ustvarijo pogoje, ki bodo omogočili centru za človekove pravice Memorial in drugim organizacijam za človekove pravice, da bodo v celoti nadaljevali svoje dejavnosti na severnem Kavkazu v varnem okolju;

| 8. | izraža globoko zaskrbljenost glede naraščajočega števila izginulih prebivalcev republik severnega Kavkaza, ki so bili očitno nasilno odpeljani v druge ruske regije, in pričakuje, da bo urad javnega tožilstva Ruske federacije pojasnil in zagotovil informacije, kje so ti državljani; |
| --- | --- |

8.

izraža globoko zaskrbljenost glede naraščajočega števila izginulih prebivalcev republik severnega Kavkaza, ki so bili očitno nasilno odpeljani v druge ruske regije, in pričakuje, da bo urad javnega tožilstva Ruske federacije pojasnil in zagotovil informacije, kje so ti državljani;

| 9. | poziva ruske zvezne oblasti, naj zagotovijo, da bodo dolgoročne rešitve za notranje razseljene osebe spremenjene v ukrepe; poziva k okrepljenim državnim vladnim ukrepom za podporo operacijam UNHCR, da bi nadaljevali stanovanjske programe za te osebe ter spodbujali ukrepe za njihov dostop do storitev in ugodnosti; poudarja, da je treba še spremljati notranje razseljene osebe, da bi zagotovili, da se njihove pravice ne bodo kršile še naprej; poziva rusko oblast, da uradno prizna pojem notranje razseljenih oseb in v skladu s tem prilagodi zakonodajo; |
| --- | --- |

9.

poziva ruske zvezne oblasti, naj zagotovijo, da bodo dolgoročne rešitve za notranje razseljene osebe spremenjene v ukrepe; poziva k okrepljenim državnim vladnim ukrepom za podporo operacijam UNHCR, da bi nadaljevali stanovanjske programe za te osebe ter spodbujali ukrepe za njihov dostop do storitev in ugodnosti; poudarja, da je treba še spremljati notranje razseljene osebe, da bi zagotovili, da se njihove pravice ne bodo kršile še naprej; poziva rusko oblast, da uradno prizna pojem notranje razseljenih oseb in v skladu s tem prilagodi zakonodajo;

| 10. | poziva ruske zvezne oblasti, naj hitro, temeljito in učinkovito preiščejo umor Natalije Estemirove in privedejo odgovorne za njen okrutni umor ter tiste, ki so pri njem sodelovali, pred sodišče; |
| --- | --- |

10.

poziva ruske zvezne oblasti, naj hitro, temeljito in učinkovito preiščejo umor Natalije Estemirove in privedejo odgovorne za njen okrutni umor ter tiste, ki so pri njem sodelovali, pred sodišče;

| 11. | zavrača in obsoja cinične ter nesmiselne poskuse, da bi vpletli Memorial v kaznivo dejanje pomoči terorističnim organizacijam; |
| --- | --- |

11.

zavrača in obsoja cinične ter nesmiselne poskuse, da bi vpletli Memorial v kaznivo dejanje pomoči terorističnim organizacijam;

| 12. | obsoja začetek kazenske preiskave proti Olegu Orlovu in poziva pristojne oblasti, naj ponovno preučijo sklep o začetku kazenskega postopka; poudarja, da so izjave, kot so izjave Orlova, v demokraciji zakonite in se ne bi smele kaznovati ne po civilnem ne po kazenskem pravu; |
| --- | --- |

12.

obsoja začetek kazenske preiskave proti Olegu Orlovu in poziva pristojne oblasti, naj ponovno preučijo sklep o začetku kazenskega postopka; poudarja, da so izjave, kot so izjave Orlova, v demokraciji zakonite in se ne bi smele kaznovati ne po civilnem ne po kazenskem pravu;

| 13. | poziva ruske oblasti – če se bo sodni postopek nadaljeval – naj zagotovijo, da ne pride do nadaljnjih kršitev zakona med preiskavo in sodnim postopkom proti Olegu Orlovu ter naj v vseh okoliščinah spoštujejo Deklaracijo Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, Univerzalno deklaracijo o človekovih pravicah ter mednarodne in regionalne instrumente o človekovih pravicah, ki jih je ratificirala Ruska federacija; |
| --- | --- |

13.

poziva ruske oblasti – če se bo sodni postopek nadaljeval – naj zagotovijo, da ne pride do nadaljnjih kršitev zakona med preiskavo in sodnim postopkom proti Olegu Orlovu ter naj v vseh okoliščinah spoštujejo Deklaracijo Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, Univerzalno deklaracijo o človekovih pravicah ter mednarodne in regionalne instrumente o človekovih pravicah, ki jih je ratificirala Ruska federacija;

| 14. | opozarja, da je Evropski parlament leta 2009 Olegu Orlovu podelil nagrado Saharova in je torej pod posebno moralno in politično zaščito Evropskega parlamenta; poziva rusko vlado, naj omogoči Olegu Orlovu, da se udeleži slovesnosti ob podelitvi nagrade Saharova za leto 2010 v Strasbourgu brez ovir; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je Evropski parlament leta 2009 Olegu Orlovu podelil nagrado Saharova in je torej pod posebno moralno in politično zaščito Evropskega parlamenta; poziva rusko vlado, naj omogoči Olegu Orlovu, da se udeleži slovesnosti ob podelitvi nagrade Saharova za leto 2010 v Strasbourgu brez ovir;

| 15. | obsoja zastrašujoče preiskovanje uradov organizacij za človekove pravice in pričakuje pojasnilo o zakonitosti in namenu teh ukrepov; |
| --- | --- |

15.

obsoja zastrašujoče preiskovanje uradov organizacij za človekove pravice in pričakuje pojasnilo o zakonitosti in namenu teh ukrepov;

| 16. | obžaluje dejstvo, da imajo zlorabe človekovih pravic, ki se nadaljujejo, zelo negativen vpliv na podobo Rusije in verodostojnost v svetu ter mečejo senco na odnose med Evropsko unijo in Rusko federacijo, ki so pomembni in bi se morali razviti v strateško partnerstvo glede na medsebojno odvisnost in različne skupne interese obeh strani, zlasti v zvezi z vprašanji političnega, varnostnega, gospodarskega in energetskega sodelovanja, a tudi glede na demokratična načela in postopke ter temeljne človekove pravice; |
| --- | --- |

16.

obžaluje dejstvo, da imajo zlorabe človekovih pravic, ki se nadaljujejo, zelo negativen vpliv na podobo Rusije in verodostojnost v svetu ter mečejo senco na odnose med Evropsko unijo in Rusko federacijo, ki so pomembni in bi se morali razviti v strateško partnerstvo glede na medsebojno odvisnost in različne skupne interese obeh strani, zlasti v zvezi z vprašanji političnega, varnostnega, gospodarskega in energetskega sodelovanja, a tudi glede na demokratična načela in postopke ter temeljne človekove pravice;

| 17. | odločno podpira priporočila resolucije, ki jo je sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope 22. junija 2010, o pravnih sredstvih za kršitve človekovih pravic na severnem Kavkazu, ki bi lahko v veliki meri prispevala k odpravi nekaznovanja kršiteljev človekovih pravic in obnovitvi zaupanja ljudi v organe kazenskega pregona; |
| --- | --- |

17.

odločno podpira priporočila resolucije, ki jo je sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope 22. junija 2010, o pravnih sredstvih za kršitve človekovih pravic na severnem Kavkazu, ki bi lahko v veliki meri prispevala k odpravi nekaznovanja kršiteljev človekovih pravic in obnovitvi zaupanja ljudi v organe kazenskega pregona;

| 18. | poziva ruske oblasti, naj spoštujejo vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in izvedejo ukrepe za popravo kršitev v posameznih primerih, vključno z zagotavljanjem učinkovitih preiskav in pregonom kršiteljev, ter sprejmejo splošne ukrepe za izvajanje sodb, vključno s političnimi in pravnimi spremembami za preprečevanje ponovitve podobnih kršitev; |
| --- | --- |

18.

poziva ruske oblasti, naj spoštujejo vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in izvedejo ukrepe za popravo kršitev v posameznih primerih, vključno z zagotavljanjem učinkovitih preiskav in pregonom kršiteljev, ter sprejmejo splošne ukrepe za izvajanje sodb, vključno s političnimi in pravnimi spremembami za preprečevanje ponovitve podobnih kršitev;

| 19. | priporoča, da državni organi na zvezni, regionalni in lokalni ravni začnejo konstruktiven dialog z aktivisti civilne družbe, da bi omogočili delovanje demokratičnih struktur; |
| --- | --- |

19.

priporoča, da državni organi na zvezni, regionalni in lokalni ravni začnejo konstruktiven dialog z aktivisti civilne družbe, da bi omogočili delovanje demokratičnih struktur;

| 20. | poziva k pospešitvi posvetovanj o človekovih pravicah med EU in Rusijo in k odprtemu postopku posvetovanja, da bodo k njemu dejansko prispevali Evropski parlament, duma, ruski pravosodni organi ter organizacije civilne družbe in organizacije za človekove pravice; poziva Rusijo, da v celoti spoštuje svoje obveznosti kot članica OVSE in Sveta Evrope; |
| --- | --- |

20.

poziva k pospešitvi posvetovanj o človekovih pravicah med EU in Rusijo in k odprtemu postopku posvetovanja, da bodo k njemu dejansko prispevali Evropski parlament, duma, ruski pravosodni organi ter organizacije civilne družbe in organizacije za človekove pravice; poziva Rusijo, da v celoti spoštuje svoje obveznosti kot članica OVSE in Sveta Evrope;

| 21. | zlasti opozarja na položaj tisočev beguncev s severnega Kavkaza v državah članicah EU, še posebej na diasporo iz Čečenije, ki živi v Avstriji in šteje vsaj 20 000 oseb, vključno s številnimi mladoletnimi; s tem v zvezi izraža resno zaskrbljenost zaradi umora čečenskega begunca maja 2010 na Dunaju in resnih domnev glede vpletenosti čečenskega predsednika v ta zločin; poziva države članice EU, naj izvajajo bolj usklajeno, skladnejšo in vidnejšo politiko v zvezi z zaščito beguncev s severnega Kavkaza na evropskem ozemlju v skladu s svojimi obveznostmi glede humanitarnih in človekovih pravic; |
| --- | --- |

21.

zlasti opozarja na položaj tisočev beguncev s severnega Kavkaza v državah članicah EU, še posebej na diasporo iz Čečenije, ki živi v Avstriji in šteje vsaj 20 000 oseb, vključno s številnimi mladoletnimi; s tem v zvezi izraža resno zaskrbljenost zaradi umora čečenskega begunca maja 2010 na Dunaju in resnih domnev glede vpletenosti čečenskega predsednika v ta zločin; poziva države članice EU, naj izvajajo bolj usklajeno, skladnejšo in vidnejšo politiko v zvezi z zaščito beguncev s severnega Kavkaza na evropskem ozemlju v skladu s svojimi obveznostmi glede humanitarnih in človekovih pravic;

*

* *

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter Svetu Evrope.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0022.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 20. oktober 2010

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/98 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/98

---

Sreda, 20. oktober 2010Revizija okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo

P7_TA(2010)0366

Sklep Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2010/2118(ACI))

2012/C 70 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 26. maja 2005 o pregledu Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (1) in svoje resolucije z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Evropskim parlamentom in Komisijo za naslednje zakonodajno obdobje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 26. maja 2005 o pregledu Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (1) in svoje resolucije z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Evropskim parlamentom in Komisijo za naslednje zakonodajno obdobje (2),

| — | ob upoštevanju sklepov konference predsednikov z dne 26. novembra 2009 in 1. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov konference predsednikov z dne 26. novembra 2009 in 1. julija 2010,

| — | ob upoštevanju osnutka revidiranega okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (v nadaljevanju „revidirani sporazum“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka revidiranega okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (v nadaljevanju „revidirani sporazum“),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 20. oktobra 2010 o prilagoditvi poslovnika Parlamenta na revidirani okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 20. oktobra 2010 o prilagoditvi poslovnika Parlamenta na revidirani okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (3),

| — | ob upoštevanju členov 25(3) in 127 ter Priloge VII, točka XVIII(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 25(3) in 127 ter Priloge VII, točka XVIII(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0279/2010),

| A. | ker pogodbe zdaj, prvič, določajo izrecno pravno podlago za medinstitucionalne sporazume, |
| --- | --- |

A.

ker pogodbe zdaj, prvič, določajo izrecno pravno podlago za medinstitucionalne sporazume,

| B. | ker Lizbonska pogodba daje Parlamentu in Komisiji nove pristojnosti in zagotavlja novo medinstitucionalno ravnotežje, ki se mora odražati v revidiranem sporazumu, |
| --- | --- |

B.

ker Lizbonska pogodba daje Parlamentu in Komisiji nove pristojnosti in zagotavlja novo medinstitucionalno ravnotežje, ki se mora odražati v revidiranem sporazumu,

| C. | ker Lizbonska pogodba znatno poglablja demokracijo v EU, saj državljanom Unije zlasti prek Parlamenta daje večji nadzor nad Komisijo, |
| --- | --- |

C.

ker Lizbonska pogodba znatno poglablja demokracijo v EU, saj državljanom Unije zlasti prek Parlamenta daje večji nadzor nad Komisijo,

| D. | ker Lizbonska pogodba v rednem zakonodajnem postopku in proračunskih zadevah Parlamentu daje položaj, enakovreden položaju Sveta, in v skladu z ustreznimi določbami krepi vlogo Parlamenta pri zunanji politiki EU, vključno s skupno zunanjo in varnostno politiko, |
| --- | --- |

D.

ker Lizbonska pogodba v rednem zakonodajnem postopku in proračunskih zadevah Parlamentu daje položaj, enakovreden položaju Sveta, in v skladu z ustreznimi določbami krepi vlogo Parlamenta pri zunanji politiki EU, vključno s skupno zunanjo in varnostno politiko,

| E. | ker revidirani sporazum odraža te spremembe, čeprav zahteva nekatera pojasnila, ki so navedena spodaj, |
| --- | --- |

E.

ker revidirani sporazum odraža te spremembe, čeprav zahteva nekatera pojasnila, ki so navedena spodaj,

| 1. | meni, da je revidirani sporazum pomembna prelomnica za Parlament pri njegovem sodelovanju s Komisijo; |
| --- | --- |

1.

meni, da je revidirani sporazum pomembna prelomnica za Parlament pri njegovem sodelovanju s Komisijo;

| 2. | opozarja na tradicionalne pristojnosti, ki jih imajo parlamenti v skladu z doktrino o delitvi oblasti, in ki bodo ob popolnem spoštovanju Lizbonske pogodbe predstavljale okvir za dosežke revidiranega sporazuma: zakonodajne pristojnosti, parlamentarni nadzor izvršilne veje oblasti (vključno z razsežnostjo mednarodnih odnosov), dolžnost obveščanja ter prisotnost izvršilne veje oblasti v Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

opozarja na tradicionalne pristojnosti, ki jih imajo parlamenti v skladu z doktrino o delitvi oblasti, in ki bodo ob popolnem spoštovanju Lizbonske pogodbe predstavljale okvir za dosežke revidiranega sporazuma: zakonodajne pristojnosti, parlamentarni nadzor izvršilne veje oblasti (vključno z razsežnostjo mednarodnih odnosov), dolžnost obveščanja ter prisotnost izvršilne veje oblasti v Parlamentu;

| 3. | zlasti pozdravlja naslednje izboljšave, ki jih vsebuje revidirani sporazum:






  — | zakonodajni postopek in načrtovanje: medsebojno sodelovanje






  (a) | revidirane določbe o delovnem programu Komisije in o načrtovanju EU, ki povečujejo vključenost Parlamenta (točke 33, 36 in 53 ter Priloga 4), |
| --- | --- | --- | --- |

3.

zlasti pozdravlja naslednje izboljšave, ki jih vsebuje revidirani sporazum:

—

zakonodajni postopek in načrtovanje: medsebojno sodelovanje

(a)

revidirane določbe o delovnem programu Komisije in o načrtovanju EU, ki povečujejo vključenost Parlamenta (točke 33, 36 in 53 ter Priloga 4),

| (b) | revizija vseh predlogov, o katerih teče postopek, na začetku mandata vsake nove Komisije, ob ustreznem upoštevanju mnenj, ki jih je izrazil Parlament (točka 39), |
| --- | --- |

(b)

revizija vseh predlogov, o katerih teče postopek, na začetku mandata vsake nove Komisije, ob ustreznem upoštevanju mnenj, ki jih je izrazil Parlament (točka 39),

| (c) | zahteva, na področjih, na katerih je Parlament navadno vključen v zakonodajni postopek, da Komisija uporabi nezavezujoče akte le v upravičenih primerih in po posvetovanju s Parlamentom (točka 43), |
| --- | --- |

(c)

zahteva, na področjih, na katerih je Parlament navadno vključen v zakonodajni postopek, da Komisija uporabi nezavezujoče akte le v upravičenih primerih in po posvetovanju s Parlamentom (točka 43),

| (d) | zaveza Komisije o čim hitrejši prilagoditvi pravnega reda Skupnosti novi ureditvi delegiranih aktov (točka 51), |
| --- | --- |

(d)

zaveza Komisije o čim hitrejši prilagoditvi pravnega reda Skupnosti novi ureditvi delegiranih aktov (točka 51),

| (e) | zaveza Komisije, da bo poročala o konkretnih nadaljnjih ukrepi v zvezi z vsako zahtevo za zakonodajno pobudo po členu 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

(e)

zaveza Komisije, da bo poročala o konkretnih nadaljnjih ukrepi v zvezi z vsako zahtevo za zakonodajno pobudo po členu 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | parlamentarni nadzor






  (f) | natančne določbe o izvolitvi predsednika Komisije in Komisije kot organa, o njeni sestavi ter o možnih spremembah in prerazporeditvah njenih članov, |
| --- | --- | --- |

—

parlamentarni nadzor

(f)

natančne določbe o izvolitvi predsednika Komisije in Komisije kot organa, o njeni sestavi ter o možnih spremembah in prerazporeditvah njenih članov,

| (g) | nove določbe za sodelovanje komisarjev v volilnih kampanjah (točka 4), |
| --- | --- |

(g)

nove določbe za sodelovanje komisarjev v volilnih kampanjah (točka 4),

| (h) | obveznost Komisije, da Parlament vpraša za mnenje, ko namerava opraviti revizijo kodeksa ravnanja komisarjev, |
| --- | --- |

(h)

obveznost Komisije, da Parlament vpraša za mnenje, ko namerava opraviti revizijo kodeksa ravnanja komisarjev,

| (i) | obveznost za kandidate za mesta izvršnih direktorjev regulativnih agencij, da se predstavijo pristojnim parlamentarnim odborom (točka 32), |
| --- | --- |

(i)

obveznost za kandidate za mesta izvršnih direktorjev regulativnih agencij, da se predstavijo pristojnim parlamentarnim odborom (točka 32),

| — | medinstitucionalna razsežnost mednarodnih odnosov EU






  (j) | podrobne določbe v zvezi s povečano vlogo Parlamenta v mednarodnih pogajanjih, vključno z obvezo Komisije, da bo z ustreznimi postopki in varovali posredovala zaupne dokumente v zvezi s temi pogajanji (točke 23 do 27 in Priloga 3), |
| --- | --- | --- |

—

medinstitucionalna razsežnost mednarodnih odnosov EU

(j)

podrobne določbe v zvezi s povečano vlogo Parlamenta v mednarodnih pogajanjih, vključno z obvezo Komisije, da bo z ustreznimi postopki in varovali posredovala zaupne dokumente v zvezi s temi pogajanji (točke 23 do 27 in Priloga 3),

| — | dolžnost obveščanja






  (k) | priznanje Komisije o vlogi, ki jo Parlamentu in Svetu podeljujejo pogodbe, zlasti v zvezi s temeljnim načelom enakega obravnavanja, zlasti kar zadeva dostop do sestankov in posredovanje prispevkov ali drugih informacij, zlasti o zakonodajnih in proračunskih zadevah (točka 9), |
| --- | --- | --- |

—

dolžnost obveščanja

(k)

priznanje Komisije o vlogi, ki jo Parlamentu in Svetu podeljujejo pogodbe, zlasti v zvezi s temeljnim načelom enakega obravnavanja, zlasti kar zadeva dostop do sestankov in posredovanje prispevkov ali drugih informacij, zlasti o zakonodajnih in proračunskih zadevah (točka 9),

| (l) | vzpostavitev rednega dialoga med predsednikoma Komisije in Parlamenta o ključnih horizontalnih vprašanjih in glavnih zakonodajnih predlogih, brez poseganja v vlogo konference predsednikov ali zakonske proračunske in zakonodajne postopke (točka 11, druga alineja), |
| --- | --- |

(l)

vzpostavitev rednega dialoga med predsednikoma Komisije in Parlamenta o ključnih horizontalnih vprašanjih in glavnih zakonodajnih predlogih, brez poseganja v vlogo konference predsednikov ali zakonske proračunske in zakonodajne postopke (točka 11, druga alineja),

| (m) | podrobne določbe o informacijah, ki naj se dajo Parlamentu o srečanjih Komisije z nacionalnimi strokovnjaki ter pripravi in izvrševanju zakonodaje ter nezavezujočih aktov Unije (točka 15 in Priloga 1), |
| --- | --- |

(m)

podrobne določbe o informacijah, ki naj se dajo Parlamentu o srečanjih Komisije z nacionalnimi strokovnjaki ter pripravi in izvrševanju zakonodaje ter nezavezujočih aktov Unije (točka 15 in Priloga 1),

| (n) | načini sodelovanja na področju odnosov z nacionalnimi parlamenti (točka 18), |
| --- | --- |

(n)

načini sodelovanja na področju odnosov z nacionalnimi parlamenti (točka 18),

| (o) | natančna določba o dostopu Parlamenta do zaupnih informacij, vključno z zaupnimi dokumenti (Priloga 2), |
| --- | --- |

(o)

natančna določba o dostopu Parlamenta do zaupnih informacij, vključno z zaupnimi dokumenti (Priloga 2),

| — | prisotnost Komisije v Parlamentu






  (p) | zaveza Komisije, da bo dajala prednost svoji prisotnosti, če je ta zahtevana, na plenarnih zasedanjih ali sejah drugih organov Parlamenta (točka 45), |
| --- | --- | --- |

—

prisotnost Komisije v Parlamentu

(p)

zaveza Komisije, da bo dajala prednost svoji prisotnosti, če je ta zahtevana, na plenarnih zasedanjih ali sejah drugih organov Parlamenta (točka 45),

| (q) | nova ura za vprašanja vsem članom Komisije, po vzoru ure za vprašanja predsedniku Komisije (točka 46), |
| --- | --- |

(q)

nova ura za vprašanja vsem članom Komisije, po vzoru ure za vprašanja predsedniku Komisije (točka 46),

| (r) | izboljšave pri času za govor, spoštovanje okvirne razdelitve časa, |
| --- | --- |

(r)

izboljšave pri času za govor, spoštovanje okvirne razdelitve časa,

| (s) | vabilo k udeležbi na sejah konference predsednikov in konference predsednikov odborov (točka 11, tretja alineja); |
| --- | --- |

(s)

vabilo k udeležbi na sejah konference predsednikov in konference predsednikov odborov (točka 11, tretja alineja);

| 4. | poziva pristojni odbor, da Parlament ob reviziji Poslovnika glede odnosov s Komisijo, to prosi za mnenje; |
| --- | --- |

4.

poziva pristojni odbor, da Parlament ob reviziji Poslovnika glede odnosov s Komisijo, to prosi za mnenje;

| 5. | meni, da je mnenje iz člena 8 revidiranega sporazuma takšno, da ga mora posredovati predsednik Parlamenta potem, ko je konferenca predsednikov sprejela sklep; meni, da bi morala konferenca predsednikov pred sprejetjem takega sklepa od konference predsednikov odborov pridobiti stališče o revidiranemu kodeksu ravnanja komisarjev v zvezi z navzkrižjem interesov in etičnim ravnanjem; |
| --- | --- |

5.

meni, da je mnenje iz člena 8 revidiranega sporazuma takšno, da ga mora posredovati predsednik Parlamenta potem, ko je konferenca predsednikov sprejela sklep; meni, da bi morala konferenca predsednikov pred sprejetjem takega sklepa od konference predsednikov odborov pridobiti stališče o revidiranemu kodeksu ravnanja komisarjev v zvezi z navzkrižjem interesov in etičnim ravnanjem;

| 6. | ugotavlja, da ima Komisija nalogo, da na vseh mednarodnih konferencah poslancem Parlamenta podeli status opazovalcev in jim omogoči udeležbo na vseh pomembnih sestankih, zlasti usklajevalnih, na katerih mora Komisija Parlament obvestiti o svojem stališču v pogajanjih; ugotavlja, da lahko Komisija statusa opazovalcev poslancem Parlamenta ne podeli le v izjemnih primerih, na podlagi pomanjkanja pravnih, tehničnih ali diplomatskih možnosti, vendar meni, da je treba te primere Parlamentu obrazložiti vnaprej in da jih mora Komisija razlagati zelo restriktivno; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da ima Komisija nalogo, da na vseh mednarodnih konferencah poslancem Parlamenta podeli status opazovalcev in jim omogoči udeležbo na vseh pomembnih sestankih, zlasti usklajevalnih, na katerih mora Komisija Parlament obvestiti o svojem stališču v pogajanjih; ugotavlja, da lahko Komisija statusa opazovalcev poslancem Parlamenta ne podeli le v izjemnih primerih, na podlagi pomanjkanja pravnih, tehničnih ali diplomatskih možnosti, vendar meni, da je treba te primere Parlamentu obrazložiti vnaprej in da jih mora Komisija razlagati zelo restriktivno;

| 7. | razume, da je treba izraz „mednarodne konference“ iz točk 25 in 27 revidiranega sporazuma razumeti tako, da vključuje ne le večstranskih, temveč tudi dvostranske sporazume posebnega političnega pomena (zlasti sporazume o pomembnem političnem sodelovanju, trgovini ali ribištvu), o katerih je v vsakem primeru obvezna odobritev Parlamenta; |
| --- | --- |

7.

razume, da je treba izraz „mednarodne konference“ iz točk 25 in 27 revidiranega sporazuma razumeti tako, da vključuje ne le večstranskih, temveč tudi dvostranske sporazume posebnega političnega pomena (zlasti sporazume o pomembnem političnem sodelovanju, trgovini ali ribištvu), o katerih je v vsakem primeru obvezna odobritev Parlamenta;

| 8. | meni, da izraz „sestanki organov, ki jih ustanovijo večstranski mednarodni sporazumi“ iz točke 26 revidiranega sporazuma vključuje tudi organe, ustanovljene z dvostranskimi sporazumi, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz navedene točke; |
| --- | --- |

8.

meni, da izraz „sestanki organov, ki jih ustanovijo večstranski mednarodni sporazumi“ iz točke 26 revidiranega sporazuma vključuje tudi organe, ustanovljene z dvostranskimi sporazumi, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz navedene točke;

| 9. | ugotavlja, da člen 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije od Komisije zahteva, da Evropski parlament nemudoma in izčrpno obvesti, če namerava začasno uporabiti mednarodni sporazum ali predlagati, da sporazum začasno preneha veljati, in da mora stališča Parlamenta upoštevati, preden Svet sprejme ustrezne odločitve; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da člen 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije od Komisije zahteva, da Evropski parlament nemudoma in izčrpno obvesti, če namerava začasno uporabiti mednarodni sporazum ali predlagati, da sporazum začasno preneha veljati, in da mora stališča Parlamenta upoštevati, preden Svet sprejme ustrezne odločitve;

| 10. | poziva Komisijo, naj Parlamentu da vse informacije o pogajanjih o mednarodnih sporazumih, vključno z „zaupnimi informacijami“ v smislu točke 1.2.1. Priloge 2 revidiranega sporazuma, v skladu z natančno ureditvijo iz te priloge; meni, da to velja tudi za zaupne dokumente iz držav članic ali tretjih držav, pod pogojem, da avtor soglaša; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj Parlamentu da vse informacije o pogajanjih o mednarodnih sporazumih, vključno z „zaupnimi informacijami“ v smislu točke 1.2.1. Priloge 2 revidiranega sporazuma, v skladu z natančno ureditvijo iz te priloge; meni, da to velja tudi za zaupne dokumente iz držav članic ali tretjih držav, pod pogojem, da avtor soglaša;

| 11. | razume, da koncept nezavezujočih pravnih aktov v kontekstu sporazuma vključuje priporočila, razlagalna sporočila, prostovoljne sporazume in neobvezne instrumente; |
| --- | --- |

11.

razume, da koncept nezavezujočih pravnih aktov v kontekstu sporazuma vključuje priporočila, razlagalna sporočila, prostovoljne sporazume in neobvezne instrumente;

| 12. | odobri revidirani sporazum, priložen temu sklepu; |
| --- | --- |

12.

odobri revidirani sporazum, priložen temu sklepu;

| 13. | sklene, da revidirani sporazum priloži svojemu poslovniku in z njim nadomesti Prilogo XIV poslovnika ter s tem olajša njegovo dostopnost in zagotovi preglednost; |
| --- | --- |

13.

sklene, da revidirani sporazum priloži svojemu poslovniku in z njim nadomesti Prilogo XIV poslovnika ter s tem olajša njegovo dostopnost in zagotovi preglednost;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in njegovo prilogo posreduje v vednost Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in njegovo prilogo posreduje v vednost Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 117E, 18.5.2006, str. 123.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0009.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0367.

---

Sreda, 20. oktober 2010PRILOGA

Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo

Evropski parlament in
  Evropska
  komisija ▐ (v nadaljevanju „instituciji“),

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji
  (PEU)
  , Pogodbe o
  delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 295 Pogodbe,
  in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljevanju „Pogodbe“),

ob upoštevanju medinstitucionalnih sporazumov in besedil, ki urejajo odnose med institucijama,

ob upoštevanju Poslovnika Evropskega parlamenta (1) in zlasti členov
  105, 106
  in
  127 Poslovnika ter Prilog VIII in XIV k Poslovniku
  ,

ob upoštevanju političnih smernic in ustreznih izjav novoizvoljenega predsednika Komisije 15. septembra 2009 in 9. februarja 2010 ter izjav vseh kandidatov za člane Komisije med njihovimi predstavitvami v parlamentarnih odborih,

| A. | ker
  Lizbonska pogodba krepi
  demokratično legitimnost postopka odločanja Unije, |
| --- | --- |

A.

ker
  Lizbonska pogodba krepi
  demokratično legitimnost postopka odločanja Unije,

| B. | ker instituciji pripisujeta velik pomen učinkovitemu prenosu in izvajanju zakonodaje
  Unije
  , |
| --- | --- |

B.

ker instituciji pripisujeta velik pomen učinkovitemu prenosu in izvajanju zakonodaje
  Unije
  ,

| C. | ker ta okvirni sporazum ne vpliva na pooblastila in pristojnosti Parlamenta, Komisije ali katere koli druge institucije ali organa Unije, temveč želi zagotoviti, da bi se ta pooblastila in pristojnosti kar najbolj učinkovito
  in pregledno
  izvajala, |
| --- | --- |

C.

ker ta okvirni sporazum ne vpliva na pooblastila in pristojnosti Parlamenta, Komisije ali katere koli druge institucije ali organa Unije, temveč želi zagotoviti, da bi se ta pooblastila in pristojnosti kar najbolj učinkovito
  in pregledno
  izvajala,

| D. | ker bi bilo treba ta okvirni sporazum razlagati v skladu z institucionalnim okvirom, kakor je urejen s Pogodbami, |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba ta okvirni sporazum razlagati v skladu z institucionalnim okvirom, kakor je urejen s Pogodbami,

| E. | ker bo Komisija ustrezno upoštevala vloge, ki jih Pogodbe podeljujejo Parlamentu in Svetu, zlasti v zvezi s temeljnim načelom enakega obravnavanja iz točke 9, |
| --- | --- |

E.

ker bo Komisija ustrezno upoštevala vloge, ki jih Pogodbe podeljujejo Parlamentu in Svetu, zlasti v zvezi s temeljnim načelom enakega obravnavanja iz točke 9,

| F. | ker je treba posodobiti okvirni sporazum, sklenjen
  maja 2005

   (2), in ga nadomestiti z naslednjim besedilom, |
| --- | --- |

F.

ker je treba posodobiti okvirni sporazum, sklenjen
  maja 2005

   (2), in ga nadomestiti z naslednjim besedilom,

se sporazumeta o naslednjem:

I.   PODROČJE UPORABE

| 1. | Da bi se bolje odrazilo novo „posebno partnerstvo“ med Parlamentom in Komisijo se instituciji
  sporazumeta o naslednjih ukrepih za okrepitev politične odgovornosti in legitimnosti Komisije, širitev konstruktivnega dialoga, izboljšanje pretoka informacij med institucijama ter
  sodelovanja pri postopkih
  in
  načrtovanju
  .
  Sporazumeta se tudi o specifičnih
  določbah:








  — | o srečanjih Komisije z nacionalnimi strokovnjaki, kakor določa Priloga 1; |
| --- | --- | --- |

1.

Da bi se bolje odrazilo novo „posebno partnerstvo“ med Parlamentom in Komisijo se instituciji
  sporazumeta o naslednjih ukrepih za okrepitev politične odgovornosti in legitimnosti Komisije, širitev konstruktivnega dialoga, izboljšanje pretoka informacij med institucijama ter
  sodelovanja pri postopkih
  in
  načrtovanju
  .

Sporazumeta se tudi o specifičnih
  določbah:

—

o srečanjih Komisije z nacionalnimi strokovnjaki, kakor določa Priloga 1;

| — | o pošiljanju
  zaupnih informacij
  Parlamentu
  ,
  kakor določa Priloga 2
  , |
| --- | --- |

—

o pošiljanju
  zaupnih informacij
  Parlamentu
  ,
  kakor določa Priloga 2
  ,

| — | o pogajanjih o mednarodnih sporazumih in njihovi sklenitvi, kakor določa Priloga 3; in |
| --- | --- |

—

o pogajanjih o mednarodnih sporazumih in njihovi sklenitvi, kakor določa Priloga 3; in

| — | ter o časovnem razporedu ▐ delovnega programa Komisije, navedenem v
  Prilogi 4
  . |
| --- | --- |

—

ter o časovnem razporedu ▐ delovnega programa Komisije, navedenem v
  Prilogi 4
  .

II.   POLITIČNA ODGOVORNOST

| 2. | Kandidat za predsednika Komisije bo po tem, ko ga imenuje Evropski svet, Parlamentu predložil politične smernice za svoj mandat, da omogoči informirano izmenjavo mnenj s Parlamentom, preden Parlament glasuje o njegovi izvolitvi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Parlament se v skladu s členom 106 svojega poslovnika pravočasno pred začetkom postopkov za odobritev nove Komisije posvetuje z izvoljenim predsednikom Komisije. Parlament upošteva pripombe izvoljenega predsednika.



  Kandidati za člane Komisije zagotovijo popolno razkritje vseh pomembnih podatkov v skladu z načelom neodvisnosti iz člena 245 PDEU.




  Postopki so zasnovani tako, da zagotavljajo odprto, pošteno in dosledno oceno predlagane Komisije kot celote. |
| --- | --- |

3.

Kandidati za člane Komisije zagotovijo popolno razkritje vseh pomembnih podatkov v skladu z načelom neodvisnosti iz člena 245 PDEU.

Postopki so zasnovani tako, da zagotavljajo odprto, pošteno in dosledno oceno predlagane Komisije kot celote.

| 4. | Vsak član Komisije prevzema politično odgovornost za ukrepe na področju, za katerega je pristojen, brez poseganja v načelo kolegialnosti znotraj Komisije.
  Predsednik Komisije je v celoti odgovoren za ugotavljanje kakršnega koli navzkrižja interesov, ki članu Komisije onemogoča opravljanje njegovih dolžnosti.
  Predsednik Komisije je odgovoren tudi za vse nadaljnje ukrepe, sprejete v tovrstnih okoliščinah;
  in
  o tem nemudoma pisno obvesti predsednika Parlamenta


  Sodelovanje članov Komisije v volilnih kampanjah urejajo pravila ravnanja komisarjev.




  Člani Komisije, ki dejavno sodelujejo v volilnih kampanjah kot kandidati na volitvah v Evropski parlament, bi morali vzeti neplačan volilni dopust s pričetkom po koncu zadnjega delnega zasedanja pred volitvami.




  Predsednik Komisije pravočasno obvesti Parlament o svoji odločitvi, da odobri tak dopust, in kateri član Komisije bo za obdobje dopusta prevzel ustrezne pristojnosti. |
| --- | --- |

4.

Vsak član Komisije prevzema politično odgovornost za ukrepe na področju, za katerega je pristojen, brez poseganja v načelo kolegialnosti znotraj Komisije.

Predsednik Komisije je v celoti odgovoren za ugotavljanje kakršnega koli navzkrižja interesov, ki članu Komisije onemogoča opravljanje njegovih dolžnosti.

Predsednik Komisije je odgovoren tudi za vse nadaljnje ukrepe, sprejete v tovrstnih okoliščinah;
  in
  o tem nemudoma pisno obvesti predsednika Parlamenta

Sodelovanje članov Komisije v volilnih kampanjah urejajo pravila ravnanja komisarjev.

Člani Komisije, ki dejavno sodelujejo v volilnih kampanjah kot kandidati na volitvah v Evropski parlament, bi morali vzeti neplačan volilni dopust s pričetkom po koncu zadnjega delnega zasedanja pred volitvami.

Predsednik Komisije pravočasno obvesti Parlament o svoji odločitvi, da odobri tak dopust, in kateri član Komisije bo za obdobje dopusta prevzel ustrezne pristojnosti.

| 5. | Če Parlament
  predsednika Komisije pozove, naj izreče svoje nezaupanje posameznemu članu Komisije, ta resno premisli, ali bo zahteval odstop tega člana v skladu s členom 17(6) PEU. Predsednik od tega člana zahteva odstop ali pa na naslednjem delnem zasedanju Parlamenta pojasni, zakaj tega ni storil. |
| --- | --- |

5.

Če Parlament
  predsednika Komisije pozove, naj izreče svoje nezaupanje posameznemu članu Komisije, ta resno premisli, ali bo zahteval odstop tega člana v skladu s členom 17(6) PEU. Predsednik od tega člana zahteva odstop ali pa na naslednjem delnem zasedanju Parlamenta pojasni, zakaj tega ni storil.

| 6. | Kadar je zamenjava določenega člana Komisije v času njegovega mandata v skladu
  z drugim odstavkom člena 246 PDEU
  neizogibna, predsednik
  Komisije, preden poda svoje soglasje k odločitvi Sveta, resno pretehta izid posvetovanja s Parlamentom.


  Parlament zagotovi čimprejšnjo izvedbo njegovih postopkov, da se predsedniku Komisije omogoči, da
  resno pretehta mnenje Parlamenta
  , preden
  je
  kandidat
  imenovan.




  Podobno, v skladu s tretjim odstavkom člena 246 PDEU, ko je preostanek mandata Komisije kratek, predsednik Komisije resno pretehta stališče Parlamenta. |
| --- | --- |

6.

Kadar je zamenjava določenega člana Komisije v času njegovega mandata v skladu
  z drugim odstavkom člena 246 PDEU
  neizogibna, predsednik
  Komisije, preden poda svoje soglasje k odločitvi Sveta, resno pretehta izid posvetovanja s Parlamentom.

Parlament zagotovi čimprejšnjo izvedbo njegovih postopkov, da se predsedniku Komisije omogoči, da
  resno pretehta mnenje Parlamenta
  , preden
  je
  kandidat
  imenovan.

Podobno, v skladu s tretjim odstavkom člena 246 PDEU, ko je preostanek mandata Komisije kratek, predsednik Komisije resno pretehta stališče Parlamenta.

| 7. | Če namerava
  predsednik Komisije
  med trajanjem svojega mandata prerazporediti pristojnosti med člani Komisije v skladu s členom 248 PDEU, o tem
  obvesti Parlament
  pravočasno za zadevno parlamentarno posvetovanje o teh spremembah. Predsednikova odločitev o prerazporeditvi resorjev lahko začne veljati takoj. |
| --- | --- |

7.

Če namerava
  predsednik Komisije
  med trajanjem svojega mandata prerazporediti pristojnosti med člani Komisije v skladu s členom 248 PDEU, o tem
  obvesti Parlament
  pravočasno za zadevno parlamentarno posvetovanje o teh spremembah. Predsednikova odločitev o prerazporeditvi resorjev lahko začne veljati takoj.

| 8. | Če Komisija predlaga revizijo
  pravil ravnanja
  komisarjev
  , povezanih z navzkrižjem interesov ali etičnim ravnanjem,
  prosi Parlament za mnenje.


  ▐ |
| --- | --- |

8.

Če Komisija predlaga revizijo
  pravil ravnanja
  komisarjev
  , povezanih z navzkrižjem interesov ali etičnim ravnanjem,
  prosi Parlament za mnenje.

▐

III.   KONSTRUKTIVNI DIALOG IN PRETOK INFORMACIJ

(i)   Splošne določbe

| 9. | Komisija zagotovi, da bo spoštovala temeljno načelo enake obravnave Parlamenta in Sveta, zlasti glede dostopa do sestankov in posredovanja prispevkov ali drugih informacij, zlasti o zakonodajnih in proračunskih zadevah. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisija
  v okviru svojih pristojnosti
  sprejme ukrepe za
  večjo vključitev
  Parlamenta, tako da kar najbolj upošteva njegova mnenja
  na področju skupne zunanje in varnostne politike. |
| --- | --- |

10.

Komisija
  v okviru svojih pristojnosti
  sprejme ukrepe za
  večjo vključitev
  Parlamenta, tako da kar najbolj upošteva njegova mnenja
  na področju skupne zunanje in varnostne politike.

| 11. | Sprejmejo se naslednji ukrepi za uresničitev „posebnega partnerstva“ med Parlamentom in Komisijo:







  — | predsednik Komisije se bo na zahtevo Parlamenta najmanj dvakrat letno sestal s konferenco predsednikov, da bi razpravljali o zadevah v skupnem interesu; |
| --- | --- | --- |

11.

—

predsednik Komisije se bo na zahtevo Parlamenta najmanj dvakrat letno sestal s konferenco predsednikov, da bi razpravljali o zadevah v skupnem interesu;

| — | predsednik Komisije bo redno vodil dialog s predsednikom Evropskega parlamenta o ključnih horizontalnih vprašanjih in glavnih zakonodajnih predlogih. Takšen dialog bi moral vključevati tudi vabila predsedniku Parlamenta, naj se udeleži sestankov kolegija komisarjev; |
| --- | --- |

—

predsednik Komisije bo redno vodil dialog s predsednikom Evropskega parlamenta o ključnih horizontalnih vprašanjih in glavnih zakonodajnih predlogih. Takšen dialog bi moral vključevati tudi vabila predsedniku Parlamenta, naj se udeleži sestankov kolegija komisarjev;

| — | predsednika Komisije ali podpredsednika, odgovornega za medinstitucionalne odnose, se povabi, da se udeležita sestankov konference predsednikov in konference predsednikov odborov, ko se obravnavajo posebna vprašanja v zvezi določanjem dnevnega reda plenarnega zasedanja, medinstitucionalnimi odnosi med Parlamentom in Komisijo ter zakonodajnimi in proračunskimi zadevami; |
| --- | --- |

—

predsednika Komisije ali podpredsednika, odgovornega za medinstitucionalne odnose, se povabi, da se udeležita sestankov konference predsednikov in konference predsednikov odborov, ko se obravnavajo posebna vprašanja v zvezi določanjem dnevnega reda plenarnega zasedanja, medinstitucionalnimi odnosi med Parlamentom in Komisijo ter zakonodajnimi in proračunskimi zadevami;

| — | organizirajo se letni sestanki med konferenco predsednikov in konferenco predsednikov odborov na eni ter kolegija komisarjev na drugi strani, kjer se obravnavajo pomembna vprašanja, vključno s pripravo in izvedbo delovnega programa Komisije; |
| --- | --- |

—

organizirajo se letni sestanki med konferenco predsednikov in konferenco predsednikov odborov na eni ter kolegija komisarjev na drugi strani, kjer se obravnavajo pomembna vprašanja, vključno s pripravo in izvedbo delovnega programa Komisije;

| — | konferenca predsednikov in konferenca predsednikov odborov pravočasno obvestita Komisijo o izidih njihovih razprav z medinstitucionalno razsežnostjo. Parlament prav tako popolnoma in redno obvešča Komisijo o izidih svojih sestankov, na katerih se obravnava priprava delnih zasedanj, ob upoštevanju mnenj Komisije, vse ne glede na točko 45; |
| --- | --- |

—

konferenca predsednikov in konferenca predsednikov odborov pravočasno obvestita Komisijo o izidih njihovih razprav z medinstitucionalno razsežnostjo. Parlament prav tako popolnoma in redno obvešča Komisijo o izidih svojih sestankov, na katerih se obravnava priprava delnih zasedanj, ob upoštevanju mnenj Komisije, vse ne glede na točko 45;

| — | generalna sekretarja Parlamenta in Komisije se redno sestajata, da se zagotovi reden pretok pomembnih informacij med institucijama. |
| --- | --- |

—

generalna sekretarja Parlamenta in Komisije se redno sestajata, da se zagotovi reden pretok pomembnih informacij med institucijama.

| 12. | Vsak član Komisije zagotovi reden in neposreden pretok informacij med njim in predsednikom zadevnega parlamentarnega odbora. |
| --- | --- |

12.

Vsak član Komisije zagotovi reden in neposreden pretok informacij med njim in predsednikom zadevnega parlamentarnega odbora.

| 13. | Komisija ne objavi nobenega zakonodajnega predloga ali pomembne pobude oziroma odločitve, preden o tem pisno ne obvesti Parlamenta.
  Na osnovi ▐ delovnega programa Komisije ▐ instituciji v medsebojnem soglasju vnaprej določita
  ključne
  pobude
  , ki bodo predstavljene
  na plenarnem zasedanju ▐.
  Načeloma bo Komisija predstavila te pobude najprej na plenarnem zasedanju in šele nato javnosti.


  Podobno določita tiste predloge in pobude, ki se predstavijo konferenci predsednikov ali o katerih se na ustrezen način obvesti pristojni parlamentarni odbor ali njegovega predsednika.
  Ti sklepi se sprejmejo v okviru rednega dialoga med institucijama, predvidenega v
  točki 11
  , ter se redno posodabljajo, ob upoštevanju morebitnih političnih dogodkov. |
| --- | --- |

13.

Komisija ne objavi nobenega zakonodajnega predloga ali pomembne pobude oziroma odločitve, preden o tem pisno ne obvesti Parlamenta.

Na osnovi ▐ delovnega programa Komisije ▐ instituciji v medsebojnem soglasju vnaprej določita
  ključne
  pobude
  , ki bodo predstavljene
  na plenarnem zasedanju ▐.
  Načeloma bo Komisija predstavila te pobude najprej na plenarnem zasedanju in šele nato javnosti.

Podobno določita tiste predloge in pobude, ki se predstavijo konferenci predsednikov ali o katerih se na ustrezen način obvesti pristojni parlamentarni odbor ali njegovega predsednika.

Ti sklepi se sprejmejo v okviru rednega dialoga med institucijama, predvidenega v
  točki 11
  , ter se redno posodabljajo, ob upoštevanju morebitnih političnih dogodkov.

| 14. | Če se interni dokument Komisije, o katerem Parlament ni bil obveščen v skladu s
  tem okvirnim sporazumom
  , razširja zunaj institucij, lahko predsednik Parlamenta zahteva, da se zadevni dokument nemudoma pošlje Parlamentu, da se ga posreduje poslancem, ki ga morebiti zahtevajo. |
| --- | --- |

14.

Če se interni dokument Komisije, o katerem Parlament ni bil obveščen v skladu s
  tem okvirnim sporazumom
  , razširja zunaj institucij, lahko predsednik Parlamenta zahteva, da se zadevni dokument nemudoma pošlje Parlamentu, da se ga posreduje poslancem, ki ga morebiti zahtevajo.

| 15. | Komisija bo dala na voljo vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru priprave in izvajanje zakonodaje Unije, vključno z nezavezujočimi in delegiranimi akti. Če parlament to zahteva, lahko Komisija na te sestanke povabi tudi strokovnjake.



  Določbe v zvezi s tem so opredeljene v Prilogi 1. |
| --- | --- |

15.

Določbe v zvezi s tem so opredeljene v Prilogi 1.

| 16. | V treh mesecih po sprejetju resolucije parlamenta
  Komisija ▐ v pisni obliki
  sporoči Parlamentu
  informacije o ukrepih, sprejetih kot odgovor na posebne zahteve, ki jih je Parlament v svojih resolucijah naslovil nanjo, vključno v primerih, ko mnenj Parlamenta ni mogla upoštevati.
  Kadar je zahteva nujna, se obdobje lahko skrajša. Lahko se podaljša za en mesec, če je zaradi zahteve potrebno bolj izčrpno delo in če se to primerno utemelji. Parlament zagotovi, da se te informacije razširijo po vsej instituciji.




  Parlament si bo prizadeval, da se izogne postavljanju vprašanj za ustni ali pisni odgovor o zadevah, o katerih je Komisija s pisnim sporočilom že obvestila Parlament o svojem stališču.


  ▐
  Komisija
  se zaveže, da bo poročala o konkretnih nadaljnjih ukrepih v zvezi z vsemi zahtevami za predložitev predloga po členu 225 PDEU (zakonodajno samoiniciativno poročilo) v treh mesecih po sprejetju ustrezne resolucije na plenarnem zasedanju. Komisija poda zakonodajni predlog najpozneje v enem letu ali ta predlog uvrsti v svoj delovni program za naslednje leto. Če Komisija ne predloži predloga, Parlamentu natančno obrazloži razloge.




  Komisija se tudi zaveže k tesnemu in zgodnjemu sodelovanju med Parlamentom in Komisijo pri vseh zakonodajnih pobudah, ki izhajajo iz državljanskih pobud.




  V zvezi s postopkom podelitve razrešnice se uporabljajo posebne določbe iz točke 31.


  ▐ |
| --- | --- |

16.

V treh mesecih po sprejetju resolucije parlamenta
  Komisija ▐ v pisni obliki
  sporoči Parlamentu
  informacije o ukrepih, sprejetih kot odgovor na posebne zahteve, ki jih je Parlament v svojih resolucijah naslovil nanjo, vključno v primerih, ko mnenj Parlamenta ni mogla upoštevati.
  Kadar je zahteva nujna, se obdobje lahko skrajša. Lahko se podaljša za en mesec, če je zaradi zahteve potrebno bolj izčrpno delo in če se to primerno utemelji. Parlament zagotovi, da se te informacije razširijo po vsej instituciji.

Parlament si bo prizadeval, da se izogne postavljanju vprašanj za ustni ali pisni odgovor o zadevah, o katerih je Komisija s pisnim sporočilom že obvestila Parlament o svojem stališču.

▐

Komisija
  se zaveže, da bo poročala o konkretnih nadaljnjih ukrepih v zvezi z vsemi zahtevami za predložitev predloga po členu 225 PDEU (zakonodajno samoiniciativno poročilo) v treh mesecih po sprejetju ustrezne resolucije na plenarnem zasedanju. Komisija poda zakonodajni predlog najpozneje v enem letu ali ta predlog uvrsti v svoj delovni program za naslednje leto. Če Komisija ne predloži predloga, Parlamentu natančno obrazloži razloge.

Komisija se tudi zaveže k tesnemu in zgodnjemu sodelovanju med Parlamentom in Komisijo pri vseh zakonodajnih pobudah, ki izhajajo iz državljanskih pobud.

V zvezi s postopkom podelitve razrešnice se uporabljajo posebne določbe iz točke 31.

▐

| 17. | Kadar
  se pobude, priporočila ali zahteve po zakonodajnih aktih vložijo
  v skladu s členom
  289(4) PDEU
  , Komisija obvesti Parlament, če ta tako zahteva, o svojem stališču
  o teh predlogih
  pred pristojnim parlamentarnim odborom. |
| --- | --- |

17.

Kadar
  se pobude, priporočila ali zahteve po zakonodajnih aktih vložijo
  v skladu s členom
  289(4) PDEU
  , Komisija obvesti Parlament, če ta tako zahteva, o svojem stališču
  o teh predlogih
  pred pristojnim parlamentarnim odborom.

| 18. | Instituciji soglašata, da bosta sodelovali na področju odnosov z nacionalnimi parlamenti.



  Parlament in Komisija sodelujeta pri izvajanju Protokola št. 2 k PDEU o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti. Tako sodelovanje vključuje dogovore v zvezi z vsakim potrebnim prevodom obrazloženih mnenj, ki jih predložijo nacionalni parlamenti.




  Ko se dosežejo pragovi iz člena 7 Protokola št. 2 k PDEU, Komisija skupaj s svojim mnenjem o zadevi predloži prevode vseh obrazloženih mnenj, ki jih predložijo nacionalni parlamenti. |
| --- | --- |

18.

Parlament in Komisija sodelujeta pri izvajanju Protokola št. 2 k PDEU o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti. Tako sodelovanje vključuje dogovore v zvezi z vsakim potrebnim prevodom obrazloženih mnenj, ki jih predložijo nacionalni parlamenti.

Ko se dosežejo pragovi iz člena 7 Protokola št. 2 k PDEU, Komisija skupaj s svojim mnenjem o zadevi predloži prevode vseh obrazloženih mnenj, ki jih predložijo nacionalni parlamenti.

| 19. | Komisija obvesti Parlament o seznamu skupin strokovnjakov, ustanovljenih z namenom, da Komisiji pomagajo pri izvrševanju njene pravice do zakonodajne pobude. Seznam se redno posodablja in je javen.
  V tem okviru Komisija na ustrezen način obvesti pristojni parlamentarni odbor, na posebno in obrazloženo zahtevo njegovega predsednika, o dejavnostih in sestavi takšnih skupin. |
| --- | --- |

19.

Komisija obvesti Parlament o seznamu skupin strokovnjakov, ustanovljenih z namenom, da Komisiji pomagajo pri izvrševanju njene pravice do zakonodajne pobude. Seznam se redno posodablja in je javen.

V tem okviru Komisija na ustrezen način obvesti pristojni parlamentarni odbor, na posebno in obrazloženo zahtevo njegovega predsednika, o dejavnostih in sestavi takšnih skupin.

| 20. | S pomočjo ustreznih mehanizmov instituciji vodita konstruktivni dialog o vprašanjih v zvezi s pomembnimi upravnimi zadevami, zlasti o vprašanjih, ki neposredno vplivajo na upravo samega Parlamenta. |
| --- | --- |

20.

S pomočjo ustreznih mehanizmov instituciji vodita konstruktivni dialog o vprašanjih v zvezi s pomembnimi upravnimi zadevami, zlasti o vprašanjih, ki neposredno vplivajo na upravo samega Parlamenta.

| 21. | Ko Parlament pripravi revizijo Poslovnika v zvezi z odnosi s Komisijo, bo prosil Komisijo za mnenje. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kadar se uveljavlja zaupnost v zvezi s katero koli informacijo, posredovano na podlagi tega okvirnega sporazuma, se uporabljajo določbe iz
  Priloge 2
  . |
| --- | --- |

22.

Kadar se uveljavlja zaupnost v zvezi s katero koli informacijo, posredovano na podlagi tega okvirnega sporazuma, se uporabljajo določbe iz
  Priloge 2
  .

(ii)   ▐ Mednarodni sporazumi in širitev

| 23. | Parlament je nemudoma in popolnoma obveščen na vseh stopnjah pogajanj o mednarodnih sporazumih in njihovi sklenitvi, vključno z določitvijo smernic za pogajanja. Komisija deluje tako, da v celoti izvršuje svoje obveznosti po členu 218 PDEU, hkrati pa spoštuje vlogo vsake institucije v skladu s členom 13(2) PEU.



  Komisija uporabi ureditev iz Priloge 3. |
| --- | --- |

23.

Komisija uporabi ureditev iz Priloge 3.

| 24. | Informacije iz
  točke 23
  se Parlamentu zagotovijo dovolj zgodaj, da lahko slednji po potrebi izrazi svoje mnenje in da lahko Komisija ta mnenja čim bolj upošteva. Te informacije se
  načeloma
  zagotovijo
  Parlamentu
  prek
  pristojnega
  parlamentarnega odbora in po potrebi na plenarnem zasedanju.
  V primerih, ko je to upravičeno, se te informacije zagotovijo več kot enemu parlamentarnemu odboru.


  Parlament
  in Komisija
  se
  zavežeta
  , da
  bosta vzpostavila
  ustrezne postopke in jamstva
  za pošiljanje zaupnih informacij od Komisije Parlamentu
  v skladu z določbami
  Priloge 2
  .
  ▐ |
| --- | --- |

24.

Informacije iz
  točke 23
  se Parlamentu zagotovijo dovolj zgodaj, da lahko slednji po potrebi izrazi svoje mnenje in da lahko Komisija ta mnenja čim bolj upošteva. Te informacije se
  načeloma
  zagotovijo
  Parlamentu
  prek
  pristojnega
  parlamentarnega odbora in po potrebi na plenarnem zasedanju.
  V primerih, ko je to upravičeno, se te informacije zagotovijo več kot enemu parlamentarnemu odboru.

Parlament
  in Komisija
  se
  zavežeta
  , da
  bosta vzpostavila
  ustrezne postopke in jamstva
  za pošiljanje zaupnih informacij od Komisije Parlamentu
  v skladu z določbami
  Priloge 2
  .

▐

| 25. | Instituciji priznavata, da zaradi njunih različnih institucionalnih vlog Komisija predstavlja Evropsko unijo v mednarodnih pogajanjih, z izjemo tistih, ki zadevajo skupno zunanjo in varnostno politiko, in drugih primerov, določenih v Pogodbah.

  Kadar Komisija zastopa
  Unijo na mednarodnih konferencah
  , na zahtevo Parlamenta olajša vključitev
  delegacije
  poslancev Evropskega parlamenta kot opazovalcev v delegacije
  Unije
  ,
  tako da je nemudoma in popolnoma obveščen o odvijanju konference.
  Komisija se zavezuje
  , kadar je to ustrezno, da bo sistematično obveščala delegacijo Parlamenta o izidu pogajanj.


  Poslanci Evropskega parlamenta ▐ ne smejo neposredno
  sodelovati v teh pogajanjih. Komisija jim lahko ob upoštevanju pravnih, tehničnih in diplomatskih možnosti podeli status opazovalcev. V primeru zavrnitve, bo Komisija obvestila Parlament o razlogih za to.




  Poleg tega Komisija olajša vključitev poslancev Evropskega parlamenta kot opazovalcev v vse pomembne sestanke, za katere je odgovorna, pred pogajalskimi sejami in po njih. |
| --- | --- |

25.

Kadar Komisija zastopa
  Unijo na mednarodnih konferencah
  , na zahtevo Parlamenta olajša vključitev
  delegacije
  poslancev Evropskega parlamenta kot opazovalcev v delegacije
  Unije
  ,
  tako da je nemudoma in popolnoma obveščen o odvijanju konference.
  Komisija se zavezuje
  , kadar je to ustrezno, da bo sistematično obveščala delegacijo Parlamenta o izidu pogajanj.

Poslanci Evropskega parlamenta ▐ ne smejo neposredno
  sodelovati v teh pogajanjih. Komisija jim lahko ob upoštevanju pravnih, tehničnih in diplomatskih možnosti podeli status opazovalcev. V primeru zavrnitve, bo Komisija obvestila Parlament o razlogih za to.

Poleg tega Komisija olajša vključitev poslancev Evropskega parlamenta kot opazovalcev v vse pomembne sestanke, za katere je odgovorna, pred pogajalskimi sejami in po njih.

| 26. | Komisija pod enakimi pogoji sistematično obvešča Parlament o sestankih organov, ki jih ustanovijo večstranski mednarodni sporazumi, v katere je vključena Unije, ter olajša dostop kot opazovalcem poslancem Evropskega parlamenta, ki so del delegacij Unije, do teh sestankov, kadarkoli se te organe pozove, da sprejmejo odločitve, za katere se zahteva odobritev Parlamenta ali zaradi izvajanja katerih je lahko potrebno sprejetje pravnih aktov v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Komisija ob teh priložnostih delegaciji Parlamenta, vključeni v delegacije Unije v mednarodnih konferencah, da tudi možnost uporabe vseh sredstev delegacije Unije, v skladu s splošnim načelom dobrega sodelovanja med institucijami in ob upoštevanju logističnih zmogljivosti.



  Predsednik Parlamenta predsedniku Komisije pošlje predlog o vključitvi delegacije Parlamenta v delegacijo Unije najpozneje 4 tedne pred začetkom konference ter navede vodjo delegacije Parlamenta in število poslancev Evropskega parlamenta, ki naj se vključijo. V posebno upravičenih primerih se ta rok lahko izjemoma skrajša.




  Število poslancev Evropskega parlamenta, vključenih v delegacijo Parlamenta, in podpornega osebja je sorazmerno celotni velikosti delegacije Unije. |
| --- | --- |

27.

Predsednik Parlamenta predsedniku Komisije pošlje predlog o vključitvi delegacije Parlamenta v delegacijo Unije najpozneje 4 tedne pred začetkom konference ter navede vodjo delegacije Parlamenta in število poslancev Evropskega parlamenta, ki naj se vključijo. V posebno upravičenih primerih se ta rok lahko izjemoma skrajša.

Število poslancev Evropskega parlamenta, vključenih v delegacijo Parlamenta, in podpornega osebja je sorazmerno celotni velikosti delegacije Unije.

| 28. | Komisija izčrpno obvešča Parlament o napredku pristopnih pogajanj, zlasti o njihovih glavnih vidikih in razvoju, da lahko slednji svoja stališča pravočasno izrazi preko ustreznih parlamentarnih postopkov. |
| --- | --- |

28.

Komisija izčrpno obvešča Parlament o napredku pristopnih pogajanj, zlasti o njihovih glavnih vidikih in razvoju, da lahko slednji svoja stališča pravočasno izrazi preko ustreznih parlamentarnih postopkov.

| 29. | Ko Parlament o ▐ zadevah
  iz točke 28
  na podlagi
  člena 90(5)
  svojega poslovnika sprejme priporočilo in če se Komisija iz pomembnih razlogov odloči, da takega priporočila ne more podpreti, obrazloži razloge pred Parlamentom na plenarnem zasedanju ali na prihodnji seji pristojnega parlamentarnega odbora. |
| --- | --- |

29.

Ko Parlament o ▐ zadevah
  iz točke 28
  na podlagi
  člena 90(5)
  svojega poslovnika sprejme priporočilo in če se Komisija iz pomembnih razlogov odloči, da takega priporočila ne more podpreti, obrazloži razloge pred Parlamentom na plenarnem zasedanju ali na prihodnji seji pristojnega parlamentarnega odbora.

(iii)   Izvrševanje proračuna

| 30. | Preden na donatorskih konferencah Komisija obljubi finančno pomoč, ki pomeni nove finančne obveznosti in za katero je potrebna privolitev proračunskega organa, proračunski organ o tem obvesti in preuči njegove pripombe. |
| --- | --- |

30.

| 31. | V zvezi z letno razrešnico, ki jo ureja člen
  319 PDEU
  , Komisija pošlje vse informacije, potrebne za nadzor izvrševanja proračuna za zadevno leto, ki jih v ta namen zahteva predsednik parlamentarnega odbora, pristojnega za postopek podelitve razrešnice na podlagi
  Priloge VII
  Poslovnika Parlamenta.
  Če se pojavijo nove okoliščine v zvezi s preteklimi leti, za katera je bila razrešnica že podeljena, Komisija posreduje vse potrebne informacije o zadevi z namenom, da se doseže rešitev, ki je sprejemljiva za obe strani. |
| --- | --- |

31.

V zvezi z letno razrešnico, ki jo ureja člen
  319 PDEU
  , Komisija pošlje vse informacije, potrebne za nadzor izvrševanja proračuna za zadevno leto, ki jih v ta namen zahteva predsednik parlamentarnega odbora, pristojnega za postopek podelitve razrešnice na podlagi
  Priloge VII
  Poslovnika Parlamenta.

Če se pojavijo nove okoliščine v zvezi s preteklimi leti, za katera je bila razrešnica že podeljena, Komisija posreduje vse potrebne informacije o zadevi z namenom, da se doseže rešitev, ki je sprejemljiva za obe strani.

(iv)
     
  Odnos z regulativnimi agencijami

| 32. | Kandidati za mesto izvršnega direktorja regulativnih agencij bi se morali udeležiti predstavitev v parlamentarnih odborih.



  Poleg tega si bosta Komisija in Parlament v zvezi z razpravami medinstitucionalne delovne skupine o agencijah, ustanovljene marca 2009, prizadevala za skupni pristop k vlogi in položaju decentraliziranih agencij v institucionalnem ustroju Unije, s skupnimi smernicami za ustanavljanje, strukturo in delovanje teh agencij, skupaj z vprašanji financiranja, proračuna, nadzora in upravljanja. |
| --- | --- |

32.

Poleg tega si bosta Komisija in Parlament v zvezi z razpravami medinstitucionalne delovne skupine o agencijah, ustanovljene marca 2009, prizadevala za skupni pristop k vlogi in položaju decentraliziranih agencij v institucionalnem ustroju Unije, s skupnimi smernicami za ustanavljanje, strukturo in delovanje teh agencij, skupaj z vprašanji financiranja, proračuna, nadzora in upravljanja.

IV.   SODELOVANJE NA PODROČJU ZAKONODAJNIH POSTOPKOV IN NAČRTOVANJA

(i)   
  Delovni program Komisije in načrtovanje Evropske unije

| 33. | Komisija
  začne letno in
  večletno načrtovanje programov ▐ Unije z namenom, da se
  dosežejo medinstitucionalni sporazumi. |
| --- | --- |

33.

Komisija
  začne letno in
  večletno načrtovanje programov ▐ Unije z namenom, da se
  dosežejo medinstitucionalni sporazumi.

| 34. | ▐ Komisija
  vsako leto
  predstavi svoj
  delovni
  program. |
| --- | --- |

34.

▐ Komisija
  vsako leto
  predstavi svoj
  delovni
  program.

| 35. | Instituciji
  sodelujeta v skladu s časovnim razporedom iz
  Priloge 4
  .
  Komisija upošteva naloge, ki jih je Parlament ocenil kot prednostne.
  Komisija zagotovi zadostno količino podrobnih informacij o tem, kaj se načrtuje pod vsako točko
  njenega
  delovnega programa. |
| --- | --- |

35.

Instituciji
  sodelujeta v skladu s časovnim razporedom iz
  Priloge 4
  .

Komisija upošteva naloge, ki jih je Parlament ocenil kot prednostne.

Komisija zagotovi zadostno količino podrobnih informacij o tem, kaj se načrtuje pod vsako točko
  njenega
  delovnega programa.

| 36. | Komisija pojasni kdaj ne more predložiti posamičnih predlogov v njenem delovnem programu za zadevno leto, ali ko se oddalji od svojega programa.

  Podpredsednik Komisije, pristojen za medinstitucionalne odnose, se zavezuje, da bo
  redno
  poročal konferenci predsednikov o političnem izvajanju delovnega programa
  Komisije
  za zadevno leto ▐. |
| --- | --- |

36.

Podpredsednik Komisije, pristojen za medinstitucionalne odnose, se zavezuje, da bo
  redno
  poročal konferenci predsednikov o političnem izvajanju delovnega programa
  Komisije
  za zadevno leto ▐.

(ii)   ▐ Postopki za sprejetje aktov

| 37. | Komisija se zavezuje, da bo natančno preučila spremembe k svojim zakonodajnim predlogom, ki jih je sprejel Parlament, z namenom njihovega upoštevanja v katerem koli spremenjenem predlogu.
  Komisija se zavezuje, da bo pri tem, ko bo v skladu s členom
  294 PDEU
  podala mnenje o spremembah Parlamenta, kar najbolj upoštevala spremembe, sprejete med drugo obravnavo; če se zaradi pomembnih razlogov in po presoji kolegija odloči, da ne bo sprejela ali podprla takih sprememb, obrazloži svojo odločitev v Parlamentu, vsekakor pa v svojem mnenju o spremembah Parlamenta v skladu s točko (c)
  ▐
  člena
  294(7) PDEU
  . |
| --- | --- |

37.

Komisija se zavezuje, da bo natančno preučila spremembe k svojim zakonodajnim predlogom, ki jih je sprejel Parlament, z namenom njihovega upoštevanja v katerem koli spremenjenem predlogu.

Komisija se zavezuje, da bo pri tem, ko bo v skladu s členom
  294 PDEU
  podala mnenje o spremembah Parlamenta, kar najbolj upoštevala spremembe, sprejete med drugo obravnavo; če se zaradi pomembnih razlogov in po presoji kolegija odloči, da ne bo sprejela ali podprla takih sprememb, obrazloži svojo odločitev v Parlamentu, vsekakor pa v svojem mnenju o spremembah Parlamenta v skladu s točko (c)
  ▐
  člena
  294(7) PDEU
  .

| 38. | Parlament se zaveže, da pri obravnavi pobude, ki jo preloži najmanj četrtina držav članic v skladu s členom 76 PDEU, ne bo sprejel poročila v ustreznem odboru, preden od Komisije ne dobi mnenja o pobudi.



  Komisija se zaveže, da bo o taki pobudi podala svoje mnenje najkasneje v 10 tednih po tem, ko je bila pobuda vložena. |
| --- | --- |

38.

Komisija se zaveže, da bo o taki pobudi podala svoje mnenje najkasneje v 10 tednih po tem, ko je bila pobuda vložena.

| 39. | Komisija
  pravočasno in podrobno obrazloži umik katerega koli od
  svojih predlogov
  , o katerem je Parlament že podal svoje mnenje v prvi obravnavi.




  Komisija na začetku svojega mandata opravi revizijo vseh predlogov, o katerih tečejo postopki, z namenom, da jih politično potrdi ali umakne, ob upoštevanju mnenj, ki ga jih izrazil Parlament. |
| --- | --- |

39.

Komisija
  pravočasno in podrobno obrazloži umik katerega koli od
  svojih predlogov
  , o katerem je Parlament že podal svoje mnenje v prvi obravnavi.

Komisija na začetku svojega mandata opravi revizijo vseh predlogov, o katerih tečejo postopki, z namenom, da jih politično potrdi ali umakne, ob upoštevanju mnenj, ki ga jih izrazil Parlament.

| 40. | Za
  posebne
  zakonodajne postopke,
  o katerih se je treba posvetovati s Parlamentom, vključno z drugimi postopki, kot so tisti iz člena 148 PDEU
  , Komisija:








  (i) | sprejme ukrepe, da bolje vključi Parlament, in sicer tako, da čim bolj upošteva mnenja Parlamenta, zlasti zato, da zagotovi, da ima Parlament dovolj časa za preučitev predloga Komisije; |
| --- | --- | --- |

40.

Za
  posebne
  zakonodajne postopke,
  o katerih se je treba posvetovati s Parlamentom, vključno z drugimi postopki, kot so tisti iz člena 148 PDEU
  , Komisija:

(i)

sprejme ukrepe, da bolje vključi Parlament, in sicer tako, da čim bolj upošteva mnenja Parlamenta, zlasti zato, da zagotovi, da ima Parlament dovolj časa za preučitev predloga Komisije;

| (ii) | zagotovi, da so organi Sveta pravočasno opozorjeni, naj ne dosežejo političnega sporazuma o njenih predlogih, preden Parlament ni sprejel svojega mnenja. Zaprosi, naj se razprava na ministrski ravni zaključi šele po tem, ko so imeli člani Sveta na voljo dovolj časa za preučitev mnenja Parlamenta; |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi, da so organi Sveta pravočasno opozorjeni, naj ne dosežejo političnega sporazuma o njenih predlogih, preden Parlament ni sprejel svojega mnenja. Zaprosi, naj se razprava na ministrski ravni zaključi šele po tem, ko so imeli člani Sveta na voljo dovolj časa za preučitev mnenja Parlamenta;

| (iii) | zagotovi, da Svet upošteva pravila, ki jih je razvilo Sodišče
  Evropske unije
  , po katerih je v primeru, ko Svet bistveno spremeni predlog Komisije, potrebno ponovno posvetovanje s Parlamentom. Komisija obvesti Parlament o vsakem opozorilu Svetu glede potrebe po ponovnem posvetovanju; |
| --- | --- |

(iii)

zagotovi, da Svet upošteva pravila, ki jih je razvilo Sodišče
  Evropske unije
  , po katerih je v primeru, ko Svet bistveno spremeni predlog Komisije, potrebno ponovno posvetovanje s Parlamentom. Komisija obvesti Parlament o vsakem opozorilu Svetu glede potrebe po ponovnem posvetovanju;

| (iv) | se zavezuje, da bo po potrebi umaknila zakonodajni predlog, ki ga je Parlament zavrnil. Če se Komisija zaradi pomembnih razlogov in po presoji kolegija odloči ohraniti svoj predlog, razloge za tako odločitev predstavi v izjavi pred Parlamentom. |
| --- | --- |

(iv)

se zavezuje, da bo po potrebi umaknila zakonodajni predlog, ki ga je Parlament zavrnil. Če se Komisija zaradi pomembnih razlogov in po presoji kolegija odloči ohraniti svoj predlog, razloge za tako odločitev predstavi v izjavi pred Parlamentom.

| 41. | Po drugi strani se za izboljšanje zakonodajnega načrtovanja Parlament zavezuje:






  (i) | načrtovati zakonodajne dele svojih dnevnih redov, tako da bodo v skladu z
  delovnim
  programom
  Komisije
  in resolucijami, ki jih je sprejel v zvezi s tem programom
  , zlasti ob upoštevanju boljšega načrtovanja prednostnih razprav
  ; |
| --- | --- | --- |

41.

Po drugi strani se za izboljšanje zakonodajnega načrtovanja Parlament zavezuje:

(i)

načrtovati zakonodajne dele svojih dnevnih redov, tako da bodo v skladu z
  delovnim
  programom
  Komisije
  in resolucijami, ki jih je sprejel v zvezi s tem programom
  , zlasti ob upoštevanju boljšega načrtovanja prednostnih razprav
  ;

| (ii) | kolikor je koristno za postopek, upoštevati primerne roke pri sprejetju svojega
  stališča
  v prvi obravnavi, in sicer v
  rednem zakonodajnem
  postopku
  ali svojega mnenja
  v postopku posvetovanja; |
| --- | --- |

(ii)

kolikor je koristno za postopek, upoštevati primerne roke pri sprejetju svojega
  stališča
  v prvi obravnavi, in sicer v
  rednem zakonodajnem
  postopku
  ali svojega mnenja
  v postopku posvetovanja;

| (iii) | po možnosti čim prej po sprejetju
  delovnega
  programa
  Komisije
  imenovati poročevalce o prihodnjih predlogih; |
| --- | --- |

(iii)

po možnosti čim prej po sprejetju
  delovnega
  programa
  Komisije
  imenovati poročevalce o prihodnjih predlogih;

| (iv) | absolutno prednostno preučiti zahteve po ponovnem posvetovanju, kolikor so mu bile posredovane vse potrebne informacije. |
| --- | --- |

(iv)

absolutno prednostno preučiti zahteve po ponovnem posvetovanju, kolikor so mu bile posredovane vse potrebne informacije.

▐

(iii)
     
  Vprašanja v zvezi z boljšo pripravo zakonodaje

| 42. | Komisija zagotovi, da se njene presoje vpliva opravijo pod njeno pristojnostjo in po preglednem postopku, ki omogoči neodvisno oceno. Presoje vpliva se objavijo pravočasno, ob upoštevanju različnih scenarijev, vključno z možnostjo „ne storiti ničesar“, in se načeloma predstavijo v pristojnem parlamentarnem odboru v fazi posvetovanja z nacionalnimi parlamenti po protokolih št. 1 in št. 2 k PDEU. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Na področjih, kjer je Parlament navadno vključen v zakonodajni postopek, uporabi Komisija nezavezujoče akte, kjer je to primerno, in le iz res utemeljenih razlogov, potem ko Parlamentu da možnost, da izrazi svoje mnenje. Komisija Parlamentu natančno obrazloži, kako se je pri sprejemanju predloga upoštevalo mnenje Parlamenta. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Za zagotovitev boljšega spremljanja prenosa in uporabe prava Unije si Komisija in Parlament prizadevata za vključitev obveznih korelacijskih tabel in zavezujočega roka za prenos, ki pri direktivah običajno ne bi smel presegati dveh let.



  Poleg posebnih poročil in letnega poročila o uporabi prava Unije Komisija da Parlamentu na razpolago strnjene informacije v zvezi z vsemi postopki o kršitvah od uradnega opomina, od primera do primera in ob spoštovanju pravil zaupnosti, zlasti tistih, ki jih priznava Sodišče Evropske unije, pa tudi podatke o vprašanjih, ki so povezana s postopkom o kršitvah, če Parlament to zahteva. |
| --- | --- |

44.

Poleg posebnih poročil in letnega poročila o uporabi prava Unije Komisija da Parlamentu na razpolago strnjene informacije v zvezi z vsemi postopki o kršitvah od uradnega opomina, od primera do primera in ob spoštovanju pravil zaupnosti, zlasti tistih, ki jih priznava Sodišče Evropske unije, pa tudi podatke o vprašanjih, ki so povezana s postopkom o kršitvah, če Parlament to zahteva.

V.   SODELOVANJE KOMISIJE V PARLAMENTARNIH POSTOPKIH

| 45. | Komisija v primeru istočasnih dogodkov ali vabil daje prednost svoji prisotnosti, če je zahtevana, na plenarnih zasedanjih ali sejah drugih organov Parlamenta.



  Komisija zlasti zagotovi, da so člani Komisije na zahtevo Parlamenta praviloma navzoči na plenarnih zasedanjih glede točk dnevnega reda, ki sodijo v njihovo pristojnost. To velja za osnutke dnevnega reda, ki jih sprejme konferenca predsednikov med prejšnjim delnim zasedanjem.


  Parlament si prizadeva zagotoviti, da so točke
  dnevnega reda delnega zasedanja
  , ki sodijo v pristojnost člana Komisije, praviloma zbrane skupaj na dnevnem redu. |
| --- | --- |

45.

Komisija zlasti zagotovi, da so člani Komisije na zahtevo Parlamenta praviloma navzoči na plenarnih zasedanjih glede točk dnevnega reda, ki sodijo v njihovo pristojnost. To velja za osnutke dnevnega reda, ki jih sprejme konferenca predsednikov med prejšnjim delnim zasedanjem.

Parlament si prizadeva zagotoviti, da so točke
  dnevnega reda delnega zasedanja
  , ki sodijo v pristojnost člana Komisije, praviloma zbrane skupaj na dnevnem redu.

| 46. | Na zahtevo Parlamenta se predvidi redna ura za vprašanja predsedniku Komisije. Ura za vprašanja bo obsegala dva dela: prvi del z vodji političnih skupin ali njihovimi predstavniki, kjer so vprašanja popolnoma prosta; drugi del posvečen specifični politični temi, o kateri se dogovori vnaprej, najkasneje v četrtek pred zadevnim delnim zasedanjem, vendar brez vnaprej pripravljenih vprašanj.



  Nadalje se po vzorcu sedanje ureditve ure za vprašanja predsedniku Komisije uvede ura za vprašanja članom Komisije, vključno s podpredsednikom za zunanje odnose/visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, z namenom prenove obstoječega časa za vprašanja. Ta ura za vprašanja je v zvezi z resorji zadevnih članov Komisije. |
| --- | --- |

46.

Nadalje se po vzorcu sedanje ureditve ure za vprašanja predsedniku Komisije uvede ura za vprašanja članom Komisije, vključno s podpredsednikom za zunanje odnose/visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, z namenom prenove obstoječega časa za vprašanja. Ta ura za vprašanja je v zvezi z resorji zadevnih članov Komisije.

| 47. | Člani Komisije lahko govorijo na svojo prošnjo.


  Ne glede na člen 230 PDEU se instituciji dogovorita o splošnih pravilih v zvezi z razporeditvijo časa za govor med institucijama.




  Instituciji soglašata, da bi bilo treba okvirno razporeditev časa za govor spoštovati. |
| --- | --- |

47.

Člani Komisije lahko govorijo na svojo prošnjo.

Ne glede na člen 230 PDEU se instituciji dogovorita o splošnih pravilih v zvezi z razporeditvijo časa za govor med institucijama.

Instituciji soglašata, da bi bilo treba okvirno razporeditev časa za govor spoštovati.

| 48. | Za zagotovitev navzočnosti članov Komisije se Parlament zavezuje prizadevati si držati se svojih končnih osnutkov dnevnih redov.
  Kadar Parlament spremeni svoj končni osnutek dnevnega reda ali kadar spremeni vrstni red točk na dnevnem redu delnega zasedanja, o tem nemudoma obvesti Komisijo. Komisija se kar najbolj potrudi, da zagotovi navzočnost pristojnega člana Komisije. |
| --- | --- |

48.

Za zagotovitev navzočnosti članov Komisije se Parlament zavezuje prizadevati si držati se svojih končnih osnutkov dnevnih redov.

Kadar Parlament spremeni svoj končni osnutek dnevnega reda ali kadar spremeni vrstni red točk na dnevnem redu delnega zasedanja, o tem nemudoma obvesti Komisijo. Komisija se kar najbolj potrudi, da zagotovi navzočnost pristojnega člana Komisije.

| 49. | Komisija lahko predlaga uvrstitev točk na dnevni red najpozneje na seji konference predsednikov, ki določi končni osnutek dnevnega reda delnega zasedanja. Parlament v največji možni meri upošteva take predloge.
  ▐ |
| --- | --- |

49.

Komisija lahko predlaga uvrstitev točk na dnevni red najpozneje na seji konference predsednikov, ki določi končni osnutek dnevnega reda delnega zasedanja. Parlament v največji možni meri upošteva take predloge.

▐

| 50. | Parlamentarni odbori si prizadevajo, da se držijo svojih osnutkov dnevnega reda in dnevnega reda.
  Kadar parlamentarni odbor spremeni osnutek svojega dnevnega reda ali svoj dnevni red, o tem nemudoma obvesti Komisijo.
  Parlamentarni odbori se zlasti zavežejo, da bodo spoštovali razumen rok, s katerim omogočijo prisotnost članov Komisije na svojih sejah.


  Kadar navzočnost člana Komisije na seji parlamentarnega odbora ni izrecno zahtevana, Komisija zagotovi, da jo zastopa pristojni uradnik ustreznega položaja.


  Parlamentarni odbori si bodo prizadevali za uskladitev svojega dela, vključno s tem, da se bodo izogibali istočasnim sejam o istem vprašanju, in si bodo prizadevali, da ne bodo odstopali o končnega osnutka dnevnega reda, zato da lahko Komisija zagotovi zastopanost na ustrezni ravni.




  Če se na seji odbora, ki obravnava predlog Komisije, zahteva prisotnost visokega uradnika (generalnega direktorja ali direktorja), se predstavniku Komisije dovoli, da prevzame besedo. |
| --- | --- |

50.

Parlamentarni odbori si prizadevajo, da se držijo svojih osnutkov dnevnega reda in dnevnega reda.

Kadar parlamentarni odbor spremeni osnutek svojega dnevnega reda ali svoj dnevni red, o tem nemudoma obvesti Komisijo.
  Parlamentarni odbori se zlasti zavežejo, da bodo spoštovali razumen rok, s katerim omogočijo prisotnost članov Komisije na svojih sejah.

Kadar navzočnost člana Komisije na seji parlamentarnega odbora ni izrecno zahtevana, Komisija zagotovi, da jo zastopa pristojni uradnik ustreznega položaja.

Parlamentarni odbori si bodo prizadevali za uskladitev svojega dela, vključno s tem, da se bodo izogibali istočasnim sejam o istem vprašanju, in si bodo prizadevali, da ne bodo odstopali o končnega osnutka dnevnega reda, zato da lahko Komisija zagotovi zastopanost na ustrezni ravni.

Če se na seji odbora, ki obravnava predlog Komisije, zahteva prisotnost visokega uradnika (generalnega direktorja ali direktorja), se predstavniku Komisije dovoli, da prevzame besedo.

VI.   KONČNE DOLOČBE

▐

| 51. | Komisija potrjuje svojo zavezo, da bo, takoj ko bo mogoče, pregledala zakonodajne akte, ki pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe niso bili usklajeni z regulativnim postopkom s pregledom, da bi ocenila, ali je treba te instrumente prilagoditi ureditvi delegiranih aktov, ki jo uvaja člen 290 PDEU.



  Končni cilj je doseči celovit sistem delegiranih in izvedbenih aktov, v celoti skladen s Pogodbo, in sicer s postopno oceno narave in vsebine ukrepov, za katere se trenutno uporablja regulativni postopek s pregledom, da se jih pravočasno prilagodi ureditvi iz člena 290 PDEU. |
| --- | --- |

51.

Končni cilj je doseči celovit sistem delegiranih in izvedbenih aktov, v celoti skladen s Pogodbo, in sicer s postopno oceno narave in vsebine ukrepov, za katere se trenutno uporablja regulativni postopek s pregledom, da se jih pravočasno prilagodi ureditvi iz člena 290 PDEU.

| 52. | Določbe tega okvirnega sporazuma dopolnjujejo Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje (3), ne da bi nanj vplivale in ne da bi posegale v njegovo morebitno nadaljnjo revizijo. Brez poseganja v prihodnja pogajanja med Parlamentom, Komisijo in Svetom se instituciji zavežeta, da se bosta sporazumeli o glavnih spremembah pri pripravljanju prihodnjih pogajanj o prilagoditvi Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje novim določbam iz Lizbonske pogodbe, ob upoštevanju obstoječe prakse in tega okvirnega sporazuma.



  Soglašata tudi, da je treba izboljšati obstoječi mehanizem medinstitucionalnih stikov na politični in tehnični ravni v povezavi z boljšo pripravo zakonodaje, da se zagotovi učinkovito medinstitucionalno sodelovanje med Parlamentom, Komisijo in Svetom. |
| --- | --- |

52.

Soglašata tudi, da je treba izboljšati obstoječi mehanizem medinstitucionalnih stikov na politični in tehnični ravni v povezavi z boljšo pripravo zakonodaje, da se zagotovi učinkovito medinstitucionalno sodelovanje med Parlamentom, Komisijo in Svetom.

| 53. | Komisija se zavezuje, da bo čim prej začela pripravljati letne in večletne programe Unije, kar bo omogočilo sprejetje medinstitucionalnih sporazumov v skladu s členom 17 PEU.



  Delovni program Komisije je prispevek Komisije k letnim in večletnim programom Unije. Potem ko ga Komisija sprejme, se skličejo tristranski pogovori med Parlamentom, Svetom in Komisijo, da bi dosegli dogovor o programih Unije.




  Takoj ko Parlament, Svet in Komisija dosežejo dogovor o programih Unije, instituciji v kontekstu tega pregledata določbe tega okvirnega sporazuma, ki se nanašajo na programe.




  Parlament in Komisija pozoveta Svet, naj se čim prej udeleži razprave o programih Unije, kot predvideva člen 17 PEU. |
| --- | --- |

53.

Delovni program Komisije je prispevek Komisije k letnim in večletnim programom Unije. Potem ko ga Komisija sprejme, se skličejo tristranski pogovori med Parlamentom, Svetom in Komisijo, da bi dosegli dogovor o programih Unije.

Takoj ko Parlament, Svet in Komisija dosežejo dogovor o programih Unije, instituciji v kontekstu tega pregledata določbe tega okvirnega sporazuma, ki se nanašajo na programe.

Parlament in Komisija pozoveta Svet, naj se čim prej udeleži razprave o programih Unije, kot predvideva člen 17 PEU.

| 54. | Instituciji redno ocenjujeta izvajanje tega okvirnega sporazuma in njegovih prilog
  v praksi
  .
  Konec leta 2011 se opravi revizija
  , glede na praktične izkušnje ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

54.

Instituciji redno ocenjujeta izvajanje tega okvirnega sporazuma in njegovih prilog
  v praksi
  .
  Konec leta 2011 se opravi revizija
  , glede na praktične izkušnje ▐.

▐

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Komisijo

Predsednik

PRILOGA 1

Srečanja Komisije z nacionalnimi strokovnjaki

Ta priloga podrobno opredeljuje točko 15 okvirnega sporazuma.

1.
     
  Področje uporabe

Določbe iz točke 15 okvirnega sporazuma se nanašajo na naslednja srečanja:

| (1) | srečanja Komisije v okviru skupin strokovnjakov, ki jih ustanovi Komisija, na katera so povabljeni nacionalni organi vseh držav članic, kadar srečanja zadevajo pripravo in izvajanje zakonodaje Unije, vključno z nezavezujočimi in delegiranimi akti; |
| --- | --- |

(1)

srečanja Komisije v okviru skupin strokovnjakov, ki jih ustanovi Komisija, na katera so povabljeni nacionalni organi vseh držav članic, kadar srečanja zadevajo pripravo in izvajanje zakonodaje Unije, vključno z nezavezujočimi in delegiranimi akti;

| (2) | ad hoc srečanja Komisije, na katera so povabljeni nacionalni strokovnjaki iz vseh držav članic, kadar srečanja zadevajo pripravo in izvajanje zakonodaje Unije, vključno z nezavezujočimi in delegiranimi akti.



  Srečanja komitoloških odborov so izvzeta, brez poseganja v obstoječe in prihodnje posebne ureditve glede posredovanja informacij Parlamentu v zvezi z uresničevanju izvedbenih pooblastil Komisije (4). |
| --- | --- |

(2)

ad hoc srečanja Komisije, na katera so povabljeni nacionalni strokovnjaki iz vseh držav članic, kadar srečanja zadevajo pripravo in izvajanje zakonodaje Unije, vključno z nezavezujočimi in delegiranimi akti.

2.
     
  Informacije, ki se posredujejo Parlamentu

Komisija se zaveže, da bo Parlamentu v zvezi z omenjenimi srečanji poslala enako dokumentacijo kot nacionalnim organom. Komisija te dokumente, vključno z dnevnimi redi, pošlje v delujoči poštni predal Parlamenta ob istem času, kot jih pošlje nacionalnim strokovnjakom.

3.
     
  Povabilo strokovnjakov Parlamenta

Komisija se lahko na prošnjo Parlamenta odloči, da bo slednjega povabila, naj pošlje strokovnjake Parlamenta na srečanja Komisije z nacionalnimi strokovnjaki, opisana v točki (1).

PRILOGA 2

Posredovanje zaupnih ▐ informacij Parlamentu

1.   Področje uporabe

| 1.1. | Ta priloga ureja posredovanje zaupnih informacij Komisije Parlamentu in njegovo ravnanje s takšnimi informacijami,
  kot določa točka 1.2.
  , v okviru izvajanja pristojnosti
  in pooblastil Parlamenta
  . Instituciji delujeta v skladu s svojimi obojestranskimi dolžnostmi lojalnega sodelovanja, v duhu medsebojnega zaupanja in ob upoštevanju ustreznih določb Pogodbe ▐. |
| --- | --- |

1.1.

Ta priloga ureja posredovanje zaupnih informacij Komisije Parlamentu in njegovo ravnanje s takšnimi informacijami,
  kot določa točka 1.2.
  , v okviru izvajanja pristojnosti
  in pooblastil Parlamenta
  . Instituciji delujeta v skladu s svojimi obojestranskimi dolžnostmi lojalnega sodelovanja, v duhu medsebojnega zaupanja in ob upoštevanju ustreznih določb Pogodbe ▐.

| 1.2. | „Informacije“ pomenijo kakršno koli pisno ali ustno informacijo ne glede na obliko in avtorja.








  1.2.1. | „Zaupne informacije“ pomenijo tajne podatke EU in netajne „druge zaupne informacije“. |
| --- | --- | --- |

1.2.

„Informacije“ pomenijo kakršno koli pisno ali ustno informacijo ne glede na obliko in avtorja.

1.2.1.

„Zaupne informacije“ pomenijo tajne podatke EU in netajne „druge zaupne informacije“.

| 1.2.2. | „Tajni podatki EU“ pomenijo informacije in gradivo, ki imajo oznako „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“ ali „RESTREINT UE“ oziroma ustrezno nacionalno ali mednarodno klasifikacijsko oznako, njihovo nedovoljeno razkritje pa bi lahko v različni meri škodovalo interesom Unije oziroma ene ali več držav članic, ne glede na to, ali ti podatki izvirajo iz Unije, držav članic, tretjih držav ali mednarodnih organizacij.




  (a)
     TRÈS SECRET EU/EU TOP SECRET:

  ta stopnja tajnosti se uporablja le za informacije in gradivo, katerih nedovoljeno razkritje bi lahko povzročilo izjemno hude posledice za temeljne interese Unije in ene ali več držav članic.



  (b)
     SECRET UE:

  ta stopnja tajnosti se uporablja le za informacije in gradivo, katerih nedovoljeno razkritje bi lahko resno škodovalo temeljnim interesom Unije ali ene ali več držav članic.



  (c)
     CONFIDENTIEL UE:

  ta stopnja tajnosti se uporablja za informacije in gradivo, katerih nedovoljeno razkritje bi lahko škodovalo temeljnim interesom Unije ali ene ali več držav članic.



  (d)
     RESTREINT UE:

  ta stopnja tajnosti se uporablja le za informacije in gradivo, katerih nedovoljeno razkritje bi bilo lahko škodljivo za interese Unije ali ene ali več držav članic. |
| --- | --- |

1.2.2.

„Tajni podatki EU“ pomenijo informacije in gradivo, ki imajo oznako „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“ ali „RESTREINT UE“ oziroma ustrezno nacionalno ali mednarodno klasifikacijsko oznako, njihovo nedovoljeno razkritje pa bi lahko v različni meri škodovalo interesom Unije oziroma ene ali več držav članic, ne glede na to, ali ti podatki izvirajo iz Unije, držav članic, tretjih držav ali mednarodnih organizacij.

(a)
     TRÈS SECRET EU/EU TOP SECRET:

(b)
     SECRET UE:

(c)
     CONFIDENTIEL UE:

(d)
     RESTREINT UE:

| 1.2.3 | „Druge zaupne informacije“ pomeni vse druge zaupne informacije, vključno s tistimi, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, ki jih zahteva Parlament in/ali posreduje Komisija. |
| --- | --- |

1.2.3

„Druge zaupne informacije“ pomeni vse druge zaupne informacije, vključno s tistimi, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, ki jih zahteva Parlament in/ali posreduje Komisija.

| 1.3. | Komisija zagotovi, da se Parlamentu v skladu z določbami te priloge zagotovi dostop do
  zaupnih
  informacij, kadar od enega izmed parlamentarnih organov
  ali nosilcev funkcij
  , navedenih v točki 1.4., prejme zahtevo glede posredovanja zaupnih informacij.
  Poleg tega lahko Komisija v skladu z določbami te priloge Parlamentu posreduje zaupne informacije na lastno pobudo. |
| --- | --- |

1.3.

Komisija zagotovi, da se Parlamentu v skladu z določbami te priloge zagotovi dostop do
  zaupnih
  informacij, kadar od enega izmed parlamentarnih organov
  ali nosilcev funkcij
  , navedenih v točki 1.4., prejme zahtevo glede posredovanja zaupnih informacij.
  Poleg tega lahko Komisija v skladu z določbami te priloge Parlamentu posreduje zaupne informacije na lastno pobudo.

| 1.4. | V okviru te priloge lahko zaupne informacije od Komisije zahtevajo naslednji:






  — | predsednik Parlamenta |
| --- | --- | --- |

1.4.

V okviru te priloge lahko zaupne informacije od Komisije zahtevajo naslednji:

—

predsednik Parlamenta

| — | predsedniki zadevnih parlamentarnih odborov, |
| --- | --- |

—

predsedniki zadevnih parlamentarnih odborov,

| — | predsedstvo in konferenca predsednikov,
  in |
| --- | --- |

—

predsedstvo in konferenca predsednikov,
  in

| — | vodja delegacije Parlamenta, ki je del delegacije Unije na mednarodni konferenci
  . |
| --- | --- |

—

vodja delegacije Parlamenta, ki je del delegacije Unije na mednarodni konferenci
  .

| 1.5. | Informacije o postopkih glede ugotavljanja kršitev in postopkih v zvezi s konkurenco so izvzete iz
  področja uporabe
  te priloge, kolikor na dan prejema zahteve enega izmed parlamentarnih organov
  ali nosilcev funkcij iz točke 1.4.
  še ni bila sprejeta dokončna odločitev Komisije
  ali sodba Sodišča Evropske unije oziroma če za informacije velja zaščita finančnih interesov Unije
  .
  To ne posega v točko 44 okvirnega sporazuma in pravico Parlamenta do proračunskega nadzora. |
| --- | --- |

1.5.

Informacije o postopkih glede ugotavljanja kršitev in postopkih v zvezi s konkurenco so izvzete iz
  področja uporabe
  te priloge, kolikor na dan prejema zahteve enega izmed parlamentarnih organov
  ali nosilcev funkcij iz točke 1.4.
  še ni bila sprejeta dokončna odločitev Komisije
  ali sodba Sodišča Evropske unije oziroma če za informacije velja zaščita finančnih interesov Unije
  .
  To ne posega v točko 44 okvirnega sporazuma in pravico Parlamenta do proračunskega nadzora.

| 1.6. | Te določbe se uporabljajo brez poseganja v Sklep št. 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta (5), in zadevne določbe Sklepa Komisije št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (6). |
| --- | --- |

1.6.

Te določbe se uporabljajo brez poseganja v Sklep št. 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta (5), in zadevne določbe Sklepa Komisije št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (6).

2.   Splošne določbe

| 2.1. | Na zahtevo enega izmed
  parlamentarnih
  organov
  ali nosilcev funkcij
  iz točke 1.4. Komisija kar najhitreje posreduje temu
  parlamentarnemu
  organu
  ali nosilcu funkcije
  vse zaupne informacije, ki so potrebne za izvajanje
  pooblastil in pristojnosti
  Parlamenta. Instituciji v skladu s svojimi pooblastili in pristojnostmi spoštujeta:






  — | temeljne človekove pravice, vključno s pravico do poštenega sojenja in pravico varovanja zasebnosti; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Na zahtevo enega izmed
  parlamentarnih
  organov
  ali nosilcev funkcij
  iz točke 1.4. Komisija kar najhitreje posreduje temu
  parlamentarnemu
  organu
  ali nosilcu funkcije
  vse zaupne informacije, ki so potrebne za izvajanje
  pooblastil in pristojnosti
  Parlamenta. Instituciji v skladu s svojimi pooblastili in pristojnostmi spoštujeta:

—

temeljne človekove pravice, vključno s pravico do poštenega sojenja in pravico varovanja zasebnosti;

| — | določbe, ki urejajo sodne in disciplinske postopke; |
| --- | --- |

—

določbe, ki urejajo sodne in disciplinske postopke;

| — | varovanje poklicne skrivnosti in poslovnih povezav; |
| --- | --- |

—

varovanje poklicne skrivnosti in poslovnih povezav;

| — | zaščito interesov Unije, zlasti tistih v zvezi z javno varnostjo,
  obrambo,
  mednarodnimi odnosi, monetarno stabilnostjo in finančnimi interesi. |
| --- | --- |

—

zaščito interesov Unije, zlasti tistih v zvezi z javno varnostjo,
  obrambo,
  mednarodnimi odnosi, monetarno stabilnostjo in finančnimi interesi.

V primeru nestrinjanja se zadeva predloži predsednikoma institucij, da razrešita spor.

Zaupne informacije države, institucije ali mednarodne organizacije se posredujejo le z njenim soglasjem.

| 2.2. | Tajni podatki EU se posredujejo Parlamentu, ta pa z njimi ravna in jih zaščiti v skladu s skupnimi minimalnimi standardi varnosti, ki jih uporabljajo druge institucije Unije, predvsem Komisija.



  Komisija pri klasifikaciji zaupnih informacij, katerih vir je sama, uporabi primerne stopnje zaupnosti v skladu z mednarodnimi standardi in opredelitvami ter internimi pravili, pri tem pa ustrezno upošteva, da mora imeti Parlament dostop do zaupnih dokumentov, če želi učinkovito izvajati svoja pooblastila in pristojnosti. |
| --- | --- |

2.2.

Komisija pri klasifikaciji zaupnih informacij, katerih vir je sama, uporabi primerne stopnje zaupnosti v skladu z mednarodnimi standardi in opredelitvami ter internimi pravili, pri tem pa ustrezno upošteva, da mora imeti Parlament dostop do zaupnih dokumentov, če želi učinkovito izvajati svoja pooblastila in pristojnosti.

| 2.3. | V primeru dvoma glede zaupne narave posamezne informacije
  oziroma pravilnosti njene klasifikacije,
  ali če je treba določiti ustrezne načine, da bi bila posredovana v skladu z eno izmed možnosti, navedenih v točki 3.2., se
  instituciji posvetujeta
  nemudoma
  in še pred posredovanjem dokumenta
  .
  Na tem posvetu Parlament zastopa
  predsednik
  zadevnega
  parlamentarnega
  organa
  , ki ga po potrebi spremlja poročevalec,
  ali nosilec funkcije, ki je posredoval zahtevo. Komisijo zastopa
  član Komisije, pristojen za to področje
  , in sicer po posvetovanju s članom Komisije, pristojnim za varnostna vprašanja
  . V primeru nestrinjanja se zadeva predloži predsednikoma institucij, da razrešita spor. |
| --- | --- |

2.3.

V primeru dvoma glede zaupne narave posamezne informacije
  oziroma pravilnosti njene klasifikacije,
  ali če je treba določiti ustrezne načine, da bi bila posredovana v skladu z eno izmed možnosti, navedenih v točki 3.2., se
  instituciji posvetujeta
  nemudoma
  in še pred posredovanjem dokumenta
  .
  Na tem posvetu Parlament zastopa
  predsednik
  zadevnega
  parlamentarnega
  organa
  , ki ga po potrebi spremlja poročevalec,
  ali nosilec funkcije, ki je posredoval zahtevo. Komisijo zastopa
  član Komisije, pristojen za to področje
  , in sicer po posvetovanju s članom Komisije, pristojnim za varnostna vprašanja
  . V primeru nestrinjanja se zadeva predloži predsednikoma institucij, da razrešita spor.

| 2.4. | Če na koncu postopka iz točke
  2.3.
  sporazum ni dosežen, predsednik Parlamenta na obrazloženo zahtevo zadevnega parlamentarnega
  organa ali nosilca funkcije, ki je zahtevo predložil,
  pozove Komisijo, naj v pravilno navedenem in ustreznem roku posreduje zadevne zaupne informacije, pri čemer način posredovanja izbere izmed možnosti, navedenih v
  točki 3.2.
  te priloge. Pred iztekom tega roka Komisija pisno obvesti Parlament o svojem dokončnem stališču, glede česar si Parlament pridržuje pravico, da po potrebi izvršuje svojo pravico do uporabe pravnih sredstev. |
| --- | --- |

2.4.

Če na koncu postopka iz točke
  2.3.
  sporazum ni dosežen, predsednik Parlamenta na obrazloženo zahtevo zadevnega parlamentarnega
  organa ali nosilca funkcije, ki je zahtevo predložil,
  pozove Komisijo, naj v pravilno navedenem in ustreznem roku posreduje zadevne zaupne informacije, pri čemer način posredovanja izbere izmed možnosti, navedenih v
  točki 3.2.
  te priloge. Pred iztekom tega roka Komisija pisno obvesti Parlament o svojem dokončnem stališču, glede česar si Parlament pridržuje pravico, da po potrebi izvršuje svojo pravico do uporabe pravnih sredstev.

| 2.5. | Dostop do tajnih podatkov EU se dovoli v skladu z veljavnimi pravili za varnostno preverjanje oseb.









  2.5.1. | Dostop do informacij, označenih s stopnjo tajnosti „TRÈS SECRET EU/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“ in „CONFIDENTIAL EU“, se dovoli samo uradnikom Parlamenta in zaposlenim v političnih skupinah Parlamenta, ki te podatke nujno potrebujejo, ki jih je parlamentarni organ ali nosilec funkcije že vnaprej določil kot osebe, ki morajo vedeti, in ki so bili ustrezno varnostno preverjeni. |
| --- | --- | --- |

2.5.

2.5.1.

Dostop do informacij, označenih s stopnjo tajnosti „TRÈS SECRET EU/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“ in „CONFIDENTIAL EU“, se dovoli samo uradnikom Parlamenta in zaposlenim v političnih skupinah Parlamenta, ki te podatke nujno potrebujejo, ki jih je parlamentarni organ ali nosilec funkcije že vnaprej določil kot osebe, ki morajo vedeti, in ki so bili ustrezno varnostno preverjeni.

| 2.5.2 | Glede na pooblastila in pristojnosti Parlamenta imajo poslanci, ki niso bili varnostno preverjeni, vpogled v dokumente z oznako „CONFIDENTIEL UE“ v skladu s praktično ureditvijo, opredeljeno v soglasju, kar med drugim vključuje podpis slovesne izjave, da ne bodo razkrili vsebine teh dokumentov nobeni tretji osebi.



  Vpogled v dokumente z oznako „SECRET UE“ se dovoli poslancem, ki so bili ustrezno varnostno preverjeni. |
| --- | --- |

2.5.2

Glede na pooblastila in pristojnosti Parlamenta imajo poslanci, ki niso bili varnostno preverjeni, vpogled v dokumente z oznako „CONFIDENTIEL UE“ v skladu s praktično ureditvijo, opredeljeno v soglasju, kar med drugim vključuje podpis slovesne izjave, da ne bodo razkrili vsebine teh dokumentov nobeni tretji osebi.

| 2.5.3. | S pomočjo Komisije se poišče rešitev za to, da lahko Parlament v postopku varnostnega preverjanja po potrebi čim hitreje zagotovi sodelovanje državnih organov.



  Skupaj z zahtevo se posredujejo tudi podrobnosti o kategoriji ali kategorijah oseb, ki naj bi dobile dovoljenje za ogled zaupnih podatkov.


  Preden se posamezniku dovoli vpogled v takšne informacije, je obveščen o svoji stopnji zaupnosti in varnostnih obveznostih, ki jih ta prinaša.


  Glede na revizijo te priloge in prihodnjo varnostno ureditev iz točk 4.1. in 4.2. bo varnostno preverjanje znova obravnavano. |
| --- | --- |

2.5.3.

S pomočjo Komisije se poišče rešitev za to, da lahko Parlament v postopku varnostnega preverjanja po potrebi čim hitreje zagotovi sodelovanje državnih organov.

3.   Ureditev za dostop do zaupnih informacij in ravnanje z njimi

| 3.1. | Zaupne informacije, posredovane v skladu s postopki iz točke
  2.3.
  in po potrebi iz točke
  2.4.,
  se na odgovornost predsednika ali člana Komisije
  in v skladu z naslednjimi pogoji dajo na voljo
  parlamentarnemu
  organu ali nosilcu funkcije
  , ki je podal zahtevo
  :




  Parlament in Komisija zagotovita registracijo in sledljivost zaupnih informacij.




  Natančneje, tajne podatke EU s stopnjo zaupnosti „CONFIDENTIEL UE“ in „SECRET UE“ centralni registrski urad generalnega sekretariata Komisije posreduje službi Parlamenta z enakovrednimi pristojnostmi, ki poskrbi za to, da so v skladu z dogovorjeno ureditvijo na voljo parlamentarnemu organu ali nosilcu funkcije, ki je posredoval zahtevo.




  Tajni podatki EU označeni kot „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ se posredujejo v skladu z nadaljnjimi ureditvami, o katerih se dogovorita Komisija in parlamentarni organ ali nosilec funkcije, ki je podatke zahteval, da se zagotovi raven zaščite, ustrezna tej stopnji zaupnosti. |
| --- | --- |

3.1.

Zaupne informacije, posredovane v skladu s postopki iz točke
  2.3.
  in po potrebi iz točke
  2.4.,
  se na odgovornost predsednika ali člana Komisije
  in v skladu z naslednjimi pogoji dajo na voljo
  parlamentarnemu
  organu ali nosilcu funkcije
  , ki je podal zahtevo
  :

Parlament in Komisija zagotovita registracijo in sledljivost zaupnih informacij.

Natančneje, tajne podatke EU s stopnjo zaupnosti „CONFIDENTIEL UE“ in „SECRET UE“ centralni registrski urad generalnega sekretariata Komisije posreduje službi Parlamenta z enakovrednimi pristojnostmi, ki poskrbi za to, da so v skladu z dogovorjeno ureditvijo na voljo parlamentarnemu organu ali nosilcu funkcije, ki je posredoval zahtevo.

Tajni podatki EU označeni kot „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ se posredujejo v skladu z nadaljnjimi ureditvami, o katerih se dogovorita Komisija in parlamentarni organ ali nosilec funkcije, ki je podatke zahteval, da se zagotovi raven zaščite, ustrezna tej stopnji zaupnosti.

| 3.2. | Brez poseganja v določbe točk
  2.2. in 2.4. ter v prihodnjo varnostno ureditev iz točke 4.1.
  se dostop in načini pošiljanja, namenjeni ohranjanju zaupnosti informacij, določijo s soglasjem
  še pred posredovanjem informacij
  .
  To soglasje
  med članom Komisije, pristojnim za zadevno
  politično
  področje, in parlamentarnim organom, ki ga zastopa
  njegov predsednik ali nosilec funkcije, ki je posredoval zahtevo
  ,
  predvideva izbor
  ene izmed ▐ možnosti
  , določenih v točkah 3.2.1. in 3.2.2., da se zagotovi ustrezna raven zaupnosti.










  3.2.1. | V zvezi z naslovniki zaupnih informacij bi bilo treba predvideti eno od naslednjih teh možnosti:








  — | ▐ informacije, namenjene samo predsedniku Parlamenta
  , v primerih, utemeljenih z absolutno izjemnimi razlogi; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Brez poseganja v določbe točk
  2.2. in 2.4. ter v prihodnjo varnostno ureditev iz točke 4.1.
  se dostop in načini pošiljanja, namenjeni ohranjanju zaupnosti informacij, določijo s soglasjem
  še pred posredovanjem informacij
  .
  To soglasje
  med članom Komisije, pristojnim za zadevno
  politično
  področje, in parlamentarnim organom, ki ga zastopa
  njegov predsednik ali nosilec funkcije, ki je posredoval zahtevo
  ,
  predvideva izbor
  ene izmed ▐ možnosti
  , določenih v točkah 3.2.1. in 3.2.2., da se zagotovi ustrezna raven zaupnosti.

3.2.1.

V zvezi z naslovniki zaupnih informacij bi bilo treba predvideti eno od naslednjih teh možnosti:

—

▐ informacije, namenjene samo predsedniku Parlamenta
  , v primerih, utemeljenih z absolutno izjemnimi razlogi;

| — | predsedstvo in/ali konferenca predsednikov; |
| --- | --- |

—

predsedstvo in/ali konferenca predsednikov;

| — | predsednik in poročevalec pristojnega parlamentarnega odbora; |
| --- | --- |

—

predsednik in poročevalec pristojnega parlamentarnega odbora;

| — | vsi člani (polnopravni in namestniki) pristojnega parlamentarnega odbora; |
| --- | --- |

—

vsi člani (polnopravni in namestniki) pristojnega parlamentarnega odbora;

| — | vsi poslanci Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

—

vsi poslanci Evropskega parlamenta.

Zadevne
  zaupne
  informacije se
  brez privolitve Komisije
  ne smejo objaviti ali posredovati drugim naslovnikom.

| 3.2.2. | V zvezi z ravnanjem z zaupnimi informacijami bi bilo treba predvideti eno od naslednjih možnosti:










  (a) | ogled dokumentov v zavarovani čitalnici, če so informacije označene s stopnjo zaupnosti „CONFIDENTIEL UE“ ali višjo; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

V zvezi z ravnanjem z zaupnimi informacijami bi bilo treba predvideti eno od naslednjih možnosti:

(a)

ogled dokumentov v zavarovani čitalnici, če so informacije označene s stopnjo zaupnosti „CONFIDENTIEL UE“ ali višjo;

| (b) | seja, zaprta za javnost, ki se je udeležijo samo člani predsedstva, člani konference predsednikov ali polnopravni člani oziroma namestniki pristojnega parlamentarnega odbora, pa tudi uradniki Parlamenta in zaposleni v političnih skupinah Parlamenta, ki jih je predsednik že vnaprej določil kot osebe, ki morajo vedeti, katerih navzočnost je nujna in ki so bili ustrezno varnostno preverjeni, ob upoštevanju naslednjih zahtev:








  — | dokumenti, ki so oštevilčeni, se na začetku seje razdelijo, na koncu pa poberejo. Ni dovoljeno delati zapiskov vsebine teh dokumentov in jih fotokopirati; |
| --- | --- | --- |

(b)

seja, zaprta za javnost, ki se je udeležijo samo člani predsedstva, člani konference predsednikov ali polnopravni člani oziroma namestniki pristojnega parlamentarnega odbora, pa tudi uradniki Parlamenta in zaposleni v političnih skupinah Parlamenta, ki jih je predsednik že vnaprej določil kot osebe, ki morajo vedeti, katerih navzočnost je nujna in ki so bili ustrezno varnostno preverjeni, ob upoštevanju naslednjih zahtev:

—

dokumenti, ki so oštevilčeni, se na začetku seje razdelijo, na koncu pa poberejo. Ni dovoljeno delati zapiskov vsebine teh dokumentov in jih fotokopirati;

| — | v zapisniku seje se podrobnosti razprave o točki, obravnavani po zaupnem postopku, ne navedejo. |
| --- | --- |

—

v zapisniku seje se podrobnosti razprave o točki, obravnavani po zaupnem postopku, ne navedejo.

Za zaupne informacije, ki se prejemnikom v Parlamentu posredujejo ustno, velja enaka raven zaščite kot za zaupne informacije, predložene v pisni obliki
  .
  Ta zaščita lahko zajema slovesno izjavo prejemnikov informacij, da njihove vsebine ne bodo razkrili nobeni tretji osebi.

| 3.2.3 | Pred ogledovanjem zaupnih informacij v pisni obliki v zavarovani čitalnici Parlament zagotovi naslednje:








  — | varen sistem
  shranjevanja zaupnih informacij
  ; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Pred ogledovanjem zaupnih informacij v pisni obliki v zavarovani čitalnici Parlament zagotovi naslednje:

—

varen sistem
  shranjevanja zaupnih informacij
  ;

| — | varno čitalnico ▐ brez fotokopirnih strojev, telefonov, telefaksa, optičnih bralnikov in druge tehnične opreme za razmnoževanje ali posredovanje dokumentov ipd.▐; |
| --- | --- |

—

varno čitalnico ▐ brez fotokopirnih strojev, telefonov, telefaksa, optičnih bralnikov in druge tehnične opreme za razmnoževanje ali posredovanje dokumentov ipd.▐;

| — | varnostne določbe, ki urejajo dostop do čitalnice, vključno z obveznim podpisom v register obiskovalcev in slovesno izjavo o nerazširjanju preučevanih zaupnih informacij. |
| --- | --- |

—

varnostne določbe, ki urejajo dostop do čitalnice, vključno z obveznim podpisom v register obiskovalcev in slovesno izjavo o nerazširjanju preučevanih zaupnih informacij.

| 3.2.4. | To ne izključuje drugih enakovrednih ureditev, o katerih se dogovorita instituciji. |
| --- | --- |

3.2.4.

To ne izključuje drugih enakovrednih ureditev, o katerih se dogovorita instituciji.

| 3.3. | V primeru nespoštovanja navedene ureditve se
  za poslance
  uporabijo določbe v zvezi s sankcijami, navedene v
  Prilogi VIII
  k poslovniku Parlamenta,
  za uradnike in druge zaposlene v Parlamenta pa ustrezne določbe člena 86 kadrovskih predpisov

   (7)

  oziroma člena 49 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti
  . ▐ |
| --- | --- |

3.3.

V primeru nespoštovanja navedene ureditve se
  za poslance
  uporabijo določbe v zvezi s sankcijami, navedene v
  Prilogi VIII
  k poslovniku Parlamenta,
  za uradnike in druge zaposlene v Parlamenta pa ustrezne določbe člena 86 kadrovskih predpisov

   (7)

  oziroma člena 49 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti
  . ▐

4.
     
  Končne določbe

| 4.1. | Komisija
  in Parlament
  sprejmeta vse potrebne ukrepe za izvajanje določb te priloge.


  V ta namen pristojne službe Komisije in Parlamenta tesno usklajujejo izvajanje te priloge. To usklajevanje zajema preverjanje sledljivosti zaupnih informacij ter redno skupno nadziranje uporabljenih varnostnih ureditev in standardov.




  Parlament se zavezuje, da bo za namene izvajanja varnostnih pravil za zaupne informacije iz te priloge po potrebi prilagodil svoje interne določbe.




  Parlament se zavezuje, da bo takoj, ko bo mogoče, sprejel nove varnostne ureditve in jih preveril v dogovoru s Komisijo, da se vzpostavijo enakovredni varnostni standardi. Tako bo mogoče uveljavljati to prilogo, kar zadeva:








  — | tehnične varnostne določbe in standarde v zvezi z ravnanjem z zaupnimi informacijami in njihovim shranjevanjem, vključno z varnostnimi ukrepi na področju fizične varnosti ter varnosti uslužbencev, dokumentov in informacijske tehnologije; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisija
  in Parlament
  sprejmeta vse potrebne ukrepe za izvajanje določb te priloge.

V ta namen pristojne službe Komisije in Parlamenta tesno usklajujejo izvajanje te priloge. To usklajevanje zajema preverjanje sledljivosti zaupnih informacij ter redno skupno nadziranje uporabljenih varnostnih ureditev in standardov.

Parlament se zavezuje, da bo za namene izvajanja varnostnih pravil za zaupne informacije iz te priloge po potrebi prilagodil svoje interne določbe.

Parlament se zavezuje, da bo takoj, ko bo mogoče, sprejel nove varnostne ureditve in jih preveril v dogovoru s Komisijo, da se vzpostavijo enakovredni varnostni standardi. Tako bo mogoče uveljavljati to prilogo, kar zadeva:

—

tehnične varnostne določbe in standarde v zvezi z ravnanjem z zaupnimi informacijami in njihovim shranjevanjem, vključno z varnostnimi ukrepi na področju fizične varnosti ter varnosti uslužbencev, dokumentov in informacijske tehnologije;

| — | ustanovitev posebnega nadzornega odbora, sestavljenega iz ustrezno varnostno preverjenih poslancev, za ravnanje s tajnimi podatki EU s stopnjo zaupnosti „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET“. |
| --- | --- |

—

ustanovitev posebnega nadzornega odbora, sestavljenega iz ustrezno varnostno preverjenih poslancev, za ravnanje s tajnimi podatki EU s stopnjo zaupnosti „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET“.

| 4.2. | Parlament in Komisija najpozneje med revizijo iz točke 54 okvirnega sporazuma pregledata to prilogo in jo po potrebi prilagodita, ob upoštevanju okoliščin v zvezi z:







  — | prihodnjimi varnostnimi ureditvami, ki jih sprejmeta Parlament in Komisija; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

prihodnjimi varnostnimi ureditvami, ki jih sprejmeta Parlament in Komisija;

| — | drugimi sporazumi ali zakonodajnimi akti, ki zadevajo posredovanje informacij med institucijama. |
| --- | --- |

—

drugimi sporazumi ali zakonodajnimi akti, ki zadevajo posredovanje informacij med institucijama.

PRILOGA 3

Pogajanje o mednarodnih sporazumih in njihovo sklepanje

Ta priloga določa podrobno ureditev za posredovanje informacij o pogajanjih o mednarodnih sporazumih iz točk 23, 24 in 25 okvirnega sporazuma ter o njihovem sklepanju Parlamentu:

| 1. | Komisija obvesti Parlament, da namerava predlagati začetek pogajanj, ob istem času, kot obvesti Svet. |
| --- | --- |

1.

Komisija obvesti Parlament, da namerava predlagati začetek pogajanj, ob istem času, kot obvesti Svet.

| 2. | Kadar Komisija predlaga osnutke pogajalskih smernic, ki naj bi jih sprejel Svet, jih v skladu z določbami iz točke 24 okvirnega sporazuma sočasno predloži tudi Parlamentu. |
| --- | --- |

2.

Kadar Komisija predlaga osnutke pogajalskih smernic, ki naj bi jih sprejel Svet, jih v skladu z določbami iz točke 24 okvirnega sporazuma sočasno predloži tudi Parlamentu.

| 3. | Komisija ustrezno upošteva pripombe Parlamenta v celotnem pogajalskem procesu. |
| --- | --- |

3.

Komisija ustrezno upošteva pripombe Parlamenta v celotnem pogajalskem procesu.

| 4. | V skladu z določbami točke 23 okvirnega sporazuma Komisija redno in nemudoma obvešča Parlament o poteku pogajanj, dokler sporazum ni parafiran, ter pojasni, ali in kako so bile pripombe Parlamenta vključene v besedila, ki so predmet pogajanj, če pripombe niso bile upoštevane, pa pojasni razloge za to. |
| --- | --- |

4.

V skladu z določbami točke 23 okvirnega sporazuma Komisija redno in nemudoma obvešča Parlament o poteku pogajanj, dokler sporazum ni parafiran, ter pojasni, ali in kako so bile pripombe Parlamenta vključene v besedila, ki so predmet pogajanj, če pripombe niso bile upoštevane, pa pojasni razloge za to.

| 5. | V primeru mednarodnih sporazumov, za sklenitev katerih je potrebna odobritev Parlamenta, Komisija Parlamentu med pogajalskim procesom posreduje vse zadevne informacije, ki jih posreduje tudi Svetu (ali posebnemu odboru, ki ga imenuje Svet). Te informacije zajemajo predloge spremembe k sprejetim pogajalskim smernicam, osnutke besedil za pogajanja, člene, o katerih je bil dosežen dogovor, dogovorjeni datum za parafiranje sporazuma in besedilo sporazuma, ki bo parafiran. Komisija Parlamentu – tako kot Svetu (ali posebnemu odboru, ki ga imenuje Svet) – posreduje tudi vse zadevne dokumente, ki jih je prejela od tretjih strani, če je za to pridobila privolitev vira teh dokumentov. Komisija pristojni parlamentarni odbor obvešča o poteku pogajanj in zlasti pojasni, kako so bila upoštevana mnenja Parlamenta. |
| --- | --- |

5.

V primeru mednarodnih sporazumov, za sklenitev katerih je potrebna odobritev Parlamenta, Komisija Parlamentu med pogajalskim procesom posreduje vse zadevne informacije, ki jih posreduje tudi Svetu (ali posebnemu odboru, ki ga imenuje Svet). Te informacije zajemajo predloge spremembe k sprejetim pogajalskim smernicam, osnutke besedil za pogajanja, člene, o katerih je bil dosežen dogovor, dogovorjeni datum za parafiranje sporazuma in besedilo sporazuma, ki bo parafiran. Komisija Parlamentu – tako kot Svetu (ali posebnemu odboru, ki ga imenuje Svet) – posreduje tudi vse zadevne dokumente, ki jih je prejela od tretjih strani, če je za to pridobila privolitev vira teh dokumentov. Komisija pristojni parlamentarni odbor obvešča o poteku pogajanj in zlasti pojasni, kako so bila upoštevana mnenja Parlamenta.

| 6. | V primeru mednarodnih sporazumov, za sklenitev katerih odobritev Parlamenta ni potrebna, Komisija zagotovi, da je Parlament nemudoma in izčrpno obveščen, tako da posreduje informacije, ki vsebujejo vsaj osnutek pogajalskih smernic, sprejete pogajalske smernice, potek pogajanj in njihovo sklenitev. |
| --- | --- |

6.

V primeru mednarodnih sporazumov, za sklenitev katerih odobritev Parlamenta ni potrebna, Komisija zagotovi, da je Parlament nemudoma in izčrpno obveščen, tako da posreduje informacije, ki vsebujejo vsaj osnutek pogajalskih smernic, sprejete pogajalske smernice, potek pogajanj in njihovo sklenitev.

| 7. | V skladu z določbami točke 24 okvirnega sporazuma Komisija Parlamentu pravočasno posreduje izčrpne informacije, ko je mednarodni sporazum parafiran, prav tako pa ga takoj, ko je mogoče, obvesti, kadar namerava Svetu predlagati začasno uporabo tega sporazuma, in mu pojasni vzroke za to, razen če ji to preprečujejo nujni razlogi. |
| --- | --- |

7.

V skladu z določbami točke 24 okvirnega sporazuma Komisija Parlamentu pravočasno posreduje izčrpne informacije, ko je mednarodni sporazum parafiran, prav tako pa ga takoj, ko je mogoče, obvesti, kadar namerava Svetu predlagati začasno uporabo tega sporazuma, in mu pojasni vzroke za to, razen če ji to preprečujejo nujni razlogi.

| 8. | Komisija sočasno in pravočasno obvesti Svet in Parlament o tem, da namerava Svetu predlagati začasno odložitev izvajanja mednarodnega sporazuma, in jima posreduje razloge za to. |
| --- | --- |

8.

Komisija sočasno in pravočasno obvesti Svet in Parlament o tem, da namerava Svetu predlagati začasno odložitev izvajanja mednarodnega sporazuma, in jima posreduje razloge za to.

| 9. | V primeru mednarodnih sporazumov, za katere se po PDEU uporablja postopek odobritve, Komisija pred odobritvijo sprememb sporazuma, kot jih je potrdil Svet, z uporabo odstopanja v skladu s členom 218(7) PDEU izčrpno obvešča Parlament. |
| --- | --- |

9.

V primeru mednarodnih sporazumov, za katere se po PDEU uporablja postopek odobritve, Komisija pred odobritvijo sprememb sporazuma, kot jih je potrdil Svet, z uporabo odstopanja v skladu s členom 218(7) PDEU izčrpno obvešča Parlament.

PRILOGA 4

Časovni razpored za ▐ delovni program Komisije

Delovnemu programu Komisije je priložen seznam zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov za prihodnje leto. Delovni program Komisije se nanaša na naslednje leto in vsebuje podrobne informacije o prednostnih nalogah Komisije v prihodnjih letih. Kot tak je delovni program Komisije lahko osnova za strukturiran dialog s Parlamentom, katerega namen je doseči dogovor.

Delovni program Komisije vsebuje tudi načrtovane pobude za nezavezujoče akte, preklice in poenostavitve.

| 1. | V prvi polovici leta se člani Komisije udeležujejo stalnih in rednih pogovorov z ustreznimi parlamentarnimi odbori o izvajanju delovnega programa Komisije za tekoče leto in o pripravi prihodnjega delovnega programa Komisije. Vsak parlamentarni odbor o izidu tega rednega dialoga poroča konferenci predsednikov odborov. |
| --- | --- |

1.

V prvi polovici leta se člani Komisije udeležujejo stalnih in rednih pogovorov z ustreznimi parlamentarnimi odbori o izvajanju delovnega programa Komisije za tekoče leto in o pripravi prihodnjega delovnega programa Komisije. Vsak parlamentarni odbor o izidu tega rednega dialoga poroča konferenci predsednikov odborov.

| 2. | Konferenca predsednikov odborov sočasno redno izmenjuje mnenja s podpredsednikom Komisije, pristojnim za medinstitucionalne odnose, da ocenita izvajanje trenutnega delovnega programa Komisije, razpravljata o pripravi prihodnjega delovnega programa Komisije in preučita izide stalnega dvostranskega dialoga, ki poteka med pristojnimi parlamentarnimi odbori in zadevnimi člani Komisije. |
| --- | --- |

2.

Konferenca predsednikov odborov sočasno redno izmenjuje mnenja s podpredsednikom Komisije, pristojnim za medinstitucionalne odnose, da ocenita izvajanje trenutnega delovnega programa Komisije, razpravljata o pripravi prihodnjega delovnega programa Komisije in preučita izide stalnega dvostranskega dialoga, ki poteka med pristojnimi parlamentarnimi odbori in zadevnimi člani Komisije.

| 3. | Konferenca predsednikov odborov junija konferenci predsednikov predloži zbirno poročilo, ki vsebuje rezultate pregleda izvajanja delovnega programa Komisije in prednostne naloge Parlamenta za naslednji delovni program Komisije
  ,
  Parlament pa nato o tem obvesti Komisijo. |
| --- | --- |

3.

Konferenca predsednikov odborov junija konferenci predsednikov predloži zbirno poročilo, ki vsebuje rezultate pregleda izvajanja delovnega programa Komisije in prednostne naloge Parlamenta za naslednji delovni program Komisije
  ,
  Parlament pa nato o tem obvesti Komisijo.

| 4. | Parlament na podlagi zbirnega poročila na julijskem zasedanju sprejme resolucijo, v kateri predstavi svoje stališče, ki vključuje zlasti zahteve na osnovi zakonodajnih samoiniciativnih poročil. |
| --- | --- |

4.

Parlament na podlagi zbirnega poročila na julijskem zasedanju sprejme resolucijo, v kateri predstavi svoje stališče, ki vključuje zlasti zahteve na osnovi zakonodajnih samoiniciativnih poročil.

| 5. | Vsako leto na prvem septembrskem zasedanju poteka razprava o razmerah v Uniji, med katero ima predsednik Komisije nagovor, v katerem povzame rezultate trenutnega leta in prednostne naloge v prihodnjih letih. V ta namen predsednik Komisije sočasno v pisni obliki Parlamentu predstavi glavne oporne točke za pripravo delovnega programa Komisije za naslednje leto. |
| --- | --- |

5.

Vsako leto na prvem septembrskem zasedanju poteka razprava o razmerah v Uniji, med katero ima predsednik Komisije nagovor, v katerem povzame rezultate trenutnega leta in prednostne naloge v prihodnjih letih. V ta namen predsednik Komisije sočasno v pisni obliki Parlamentu predstavi glavne oporne točke za pripravo delovnega programa Komisije za naslednje leto.

| 6. | Od začetka septembra se lahko
  pristojni odbori in zadevni člani Komisije
  udeležujejo podrobnejše izmenjave mnenj o
  prihodnjih
  prednostnih nalogah
  na vsakem
  od političnih
  področij.
  Ta srečanja se sklenejo s srečanjem
  konference predsednikov odborov
  in kolegija komisarjev ter s srečanjem konference predsednikov in predsednika Komisije, kot je ustrezno.
  ▐ |
| --- | --- |

6.

Od začetka septembra se lahko
  pristojni odbori in zadevni člani Komisije
  udeležujejo podrobnejše izmenjave mnenj o
  prihodnjih
  prednostnih nalogah
  na vsakem
  od političnih
  področij.
  Ta srečanja se sklenejo s srečanjem
  konference predsednikov odborov
  in kolegija komisarjev ter s srečanjem konference predsednikov in predsednika Komisije, kot je ustrezno.
  ▐

| 7. | Komisija oktobra sprejme delovni program za prihodnje leto. Predsednik Komisije nato ta delovni program predstavi Parlamentu na ustrezni ravni. |
| --- | --- |

7.

Komisija oktobra sprejme delovni program za prihodnje leto. Predsednik Komisije nato ta delovni program predstavi Parlamentu na ustrezni ravni.

| 8. | Parlament lahko o tem razpravlja in sprejme resolucijo na decembrskem zasedanju. |
| --- | --- |

8.

Parlament lahko o tem razpravlja in sprejme resolucijo na decembrskem zasedanju.

| 9. | Ta časovni razpored se uporablja za vsako redno obdobje načrtovanja, razen za leto volitev v Parlament, ki sovpada z letom izteka mandata Komisije. |
| --- | --- |

9.

Ta časovni razpored se uporablja za vsako redno obdobje načrtovanja, razen za leto volitev v Parlament, ki sovpada z letom izteka mandata Komisije.

| 10. | Ta časovni razpored ne vpliva na prihodnje sporazume o medinstitucionalnem načrtovanju. |
| --- | --- |

10.

Ta časovni razpored ne vpliva na prihodnje sporazume o medinstitucionalnem načrtovanju.

---

(1)  UL L 44, 15.2.2005, str. 1.

1

(2)  UL C 117 E, 18.5.2006, str. 125.

2

(3)  

  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

3

UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(4)  
  Informacije, ki se posredujejo Parlamentu o delu komitoloških odborov in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju komitoloških postopkov, so jasno določene v drugih instrumentih: (1) Sklepu Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za izvajanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23); (2) Medinstitucionalnem sporazumu z dne 3. junija 2008 med Parlamentom in Komisijo o komitoloških postopkih; in (3) instrumentih, potrebnih za izvajanje člena 291 PDEU.

4

Informacije, ki se posredujejo Parlamentu o delu komitoloških odborov in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju komitoloških postopkov, so jasno določene v drugih instrumentih: (1) Sklepu Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za izvajanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23); (2) Medinstitucionalnem sporazumu z dne 3. junija 2008 med Parlamentom in Komisijo o komitoloških postopkih; in (3) instrumentih, potrebnih za izvajanje člena 291 PDEU.

(5)  UL L 113, 19.5.1995, str. 1.

5

(6)  UL L 136, 31.5.1999, str. 20.

6

(7)  Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 Sveta z dne 29 februarja 1968 o določitvi kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropski Skupnosti in uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije.

7

Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 Sveta z dne 29 februarja 1968 o določitvi kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropski Skupnosti in uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/119

---

Sreda, 20. oktober 2010Prilagoditvev poslovnika Parlamenta na revidirani okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo

P7_TA(2010)0367

Sklep Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o prilagoditvi poslovnika Parlamenta na revidirani okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2010/2127(REG))

2012/C 70 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 127, 211 in 212 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 127, 211 in 212 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0278/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0278/2010),

| 1. | se odloči spremeniti svoj poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti svoj poslovnik, kot sledi;

| 2. | opozarja, da bodo predlogi sprememb začeli veljati prvi dan po začetku veljavnosti revidiranega okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bodo predlogi sprememb začeli veljati prvi dan po začetku veljavnosti revidiranega okvirnega sporazuma;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| SEDANJE BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 9 – odstavek 2 |
| 2.   Ravnanje poslancev izhaja iz medsebojnega spoštovanja, temelji na vrednotah in načelih, določenih v temeljnih besedilih Evropske unije, ohranja dostojanstvo Parlamenta in ne sme ogroziti poteka parlamentarnega dela kakor tudi ne miru v vseh parlamentarnih stavbah. | 2.   Ravnanje poslancev izhaja iz medsebojnega spoštovanja, temelji na vrednotah in načelih, določenih v temeljnih besedilih Evropske unije, ohranja dostojanstvo Parlamenta in ne sme ogroziti poteka parlamentarnega dela kakor tudi ne miru v vseh parlamentarnih stavbah.
  Poslanci ravnajo v skladu s pravili Parlamenta o ravnanju z zaupnimi informacijami. |
| Nespoštovanje teh elementov lahko pripelje do uporabe ukrepov
  , predvidenih v členih
  152, 153 in 154. | Nespoštovanje teh elementov
  in pravil
  lahko pripelje do uporabe ukrepov
  v skladu s členi
  152, 153 in 154. |
| Sprememba 2 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 23 – odstavek 11 a (novo) |
| | 11a.
     
  Predsedstvo določi pravila o obravnavanju zaupnih informacij v Parlamentu in njegovih telesih, s strani nosilcev funkcij in drugih poslancev, pri čemer upošteva vse medinstitucionalne dogovore, ki so bili sprejeti o tej zadevi. Ta pravila se objavijo v Uradnem listu Evropske unije in se priložijo temu poslovniku. |
| | (Priloga VIII – del A – odstavek 1 – pododstavek 4 se črta) |
| Sprememba 3 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 35 |
| Zakonodajni in delovni program
  Komisije | Delovni program
  Komisije |
| 1.   Parlament sodeluje s Komisijo in Svetom pri določitvi zakonodajnega programa Evropske unije. | 1.   Parlament sodeluje s Komisijo in Svetom pri določitvi zakonodajnega programa Evropske unije. |
| Parlament in Komisija sodelujeta pri pripravljanju
  zakonodajnega in delovnega programa
  Komisije v skladu s časovnim razporedom in ureditvijo, o katerih se ti instituciji dogovorita in ki sta priložena temu poslovniku. | Parlament in Komisija sodelujeta pri pripravljanju
  delovnega programa
  Komisije –
  ki je prispevek Komisije k letnemu in večletnemu načrtovanju Unije –
  v skladu s časovnim razporedom in ureditvijo, o katerih se ti instituciji dogovorita in ki sta priložena temu poslovniku |
| 2.   V nujnih in nepredvidenih primerih lahko institucija na lastno pobudo in v skladu s postopki, določenimi v Pogodbah, predlaga, da se zakonodajnim ukrepom, predlaganim
  v letnem zakonodajnem in delovnem programu
  , doda ukrep. | 2.   V nujnih in nepredvidenih primerih lahko institucija na lastno pobudo in v skladu s postopki, določenimi v Pogodbah, predlaga, da se zakonodajnim ukrepom, predlaganim v
  delovnem programu Komisije
  , doda ukrep. |
| 3.   Predsednik resolucijo, ki jo je sprejel Parlament, posreduje vsem ostalim institucijam, ki sodelujejo v zakonodajnem postopku Evropske unije, in parlamentom držav članic. | 3.   Predsednik resolucijo, ki jo je sprejel Parlament, posreduje vsem ostalim institucijam, ki sodelujejo v zakonodajnem postopku Evropske unije, in parlamentom držav članic. |
| Predsednik prosi Svet za mnenje o
  letnem zakonodajnem programu
  Komisije in resoluciji Parlamenta. | Predsednik prosi Svet za mnenje o
  delovnem programu
  Komisije in resoluciji Parlamenta. |
| 4.   Kadar se institucija ne more držati določenega časovnega razporeda, drugim institucijam sporoči razloge za zamudo in predlaga nov časovni razpored. | 4.   Kadar se institucija ne more držati določenega časovnega razporeda, drugim institucijam sporoči razloge za zamudo in predlaga nov časovni razpored. |
| Sprememba 4 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 43 – odstavek 1 – pododstavek 3 |
| Kadar je predlog naveden v
  letnem zakonodajnem programu
  , lahko pristojni odbor sklene, da bo imenoval poročevalca za spremljanje pripravljalne faze predloga. | Kadar je predlog naveden v
  delovnem programu Komisije
  , lahko pristojni odbor sklene, da bo imenoval poročevalca za spremljanje pripravljalne faze predloga. |
| Sprememba 5 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 44 – odstavek 3 |
| 3.   Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, če
  je pripravila stališče
  o pobudi, in če je temu tako, od nje zahteva, da svoje stališče predstavi odboru. | 3.   Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, če
  pripravlja mnenje
  o pobudi.
  Če je odgovor pritrdilen, odbor ne sprejme poročila pred prejetjem mnenja Komisije. |
| Sprememba 6 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 45 – odstavek 2 |
| 2.   Po sklepu o postopku, ki se bo uporabil, če se ne uporabi člen 46, odbor izmed svojih članov ali stalnih namestnikov imenuje poročevalca za predlog zakonodajnega akta, če tega ni že storil na podlagi
  letnega zakonodajnega programa
  , dogovorjenega v skladu s členom 35. | 2.   Po sklepu o postopku, ki se bo uporabil, če se ne uporabi člen 46, odbor izmed svojih članov ali stalnih namestnikov imenuje poročevalca za predlog zakonodajnega akta, če tega ni že storil na podlagi
  delovnega programa Komisije
  , dogovorjenega v skladu s členom 35. |
| Sprememba 7 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 90 – odstavek 1 |
| 1.   Kadar se načrtuje začetek pogajanj za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma,
  vključno s sporazumi na posebnih področjih, na primer pri monetarnih zadevah ali trgovini,
  se pristojni odbor lahko odloči, da bo pripravil poročilo ali drugače spremljal postopek, in o svoji odločitvi obvesti konferenco predsednikov odborov. Po potrebi se druge odbore lahko zaprosi za mnenje v skladu s členom 49(1). Če ustreza, se uporabljajo členi 188(2), 50 in 51. | 1.   Kadar se načrtuje začetek pogajanj za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma, se pristojni odbor lahko odloči, da bo pripravil poročilo ali drugače spremljal postopek, in o svoji odločitvi obvesti konferenco predsednikov odborov. Po potrebi se druge odbore lahko zaprosi za mnenje v skladu s členom 49(1). Če ustreza, se uporabljajo členi 188(2), 50 in 51. |
| Predsedniki in poročevalci pristojnega odbora oziroma pridruženih odborov skupaj sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da
  Komisija predloži Parlamentu vse informacije o priporočilih za pogajalski mandat
  , po potrebi zaupno, pa tudi informacije iz
  odstavkov 3 in 4
  . | Predsedniki in poročevalci pristojnega odbora oziroma pridruženih odborov skupaj sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da
  se Parlamentu predložijo takojšnje, redne in popolne informacije
  , po potrebi zaupno,
  na vseh stopnjah pogajanj o mednarodnih sporazumih in njihovih sklepanj, vključno z osnutkom in končnim sprejetim besedilom pogajalskih direktiv,
  pa tudi informacije iz
  odstavka 3,








  — | s strani Komisije v skladu z njenimi obveznostmi po Pogodbi o delovanju Evropske unije in zavezami po Okvirnem sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, ter |

SEDANJE BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 2

2.   Ravnanje poslancev izhaja iz medsebojnega spoštovanja, temelji na vrednotah in načelih, določenih v temeljnih besedilih Evropske unije, ohranja dostojanstvo Parlamenta in ne sme ogroziti poteka parlamentarnega dela kakor tudi ne miru v vseh parlamentarnih stavbah.

2.   Ravnanje poslancev izhaja iz medsebojnega spoštovanja, temelji na vrednotah in načelih, določenih v temeljnih besedilih Evropske unije, ohranja dostojanstvo Parlamenta in ne sme ogroziti poteka parlamentarnega dela kakor tudi ne miru v vseh parlamentarnih stavbah.
  Poslanci ravnajo v skladu s pravili Parlamenta o ravnanju z zaupnimi informacijami.

Nespoštovanje teh elementov lahko pripelje do uporabe ukrepov
  , predvidenih v členih
  152, 153 in 154.

Nespoštovanje teh elementov
  in pravil
  lahko pripelje do uporabe ukrepov
  v skladu s členi
  152, 153 in 154.

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 23 – odstavek 11 a (novo)

11a.
     
  Predsedstvo določi pravila o obravnavanju zaupnih informacij v Parlamentu in njegovih telesih, s strani nosilcev funkcij in drugih poslancev, pri čemer upošteva vse medinstitucionalne dogovore, ki so bili sprejeti o tej zadevi. Ta pravila se objavijo v Uradnem listu Evropske unije in se priložijo temu poslovniku.

(Priloga VIII – del A – odstavek 1 – pododstavek 4 se črta)

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 35

Zakonodajni in delovni program
  Komisije

Delovni program
  Komisije

1.   Parlament sodeluje s Komisijo in Svetom pri določitvi zakonodajnega programa Evropske unije.

1.   Parlament sodeluje s Komisijo in Svetom pri določitvi zakonodajnega programa Evropske unije.

Parlament in Komisija sodelujeta pri pripravljanju
  zakonodajnega in delovnega programa
  Komisije v skladu s časovnim razporedom in ureditvijo, o katerih se ti instituciji dogovorita in ki sta priložena temu poslovniku.

Parlament in Komisija sodelujeta pri pripravljanju
  delovnega programa
  Komisije –
  ki je prispevek Komisije k letnemu in večletnemu načrtovanju Unije –
  v skladu s časovnim razporedom in ureditvijo, o katerih se ti instituciji dogovorita in ki sta priložena temu poslovniku

2.   V nujnih in nepredvidenih primerih lahko institucija na lastno pobudo in v skladu s postopki, določenimi v Pogodbah, predlaga, da se zakonodajnim ukrepom, predlaganim
  v letnem zakonodajnem in delovnem programu
  , doda ukrep.

2.   V nujnih in nepredvidenih primerih lahko institucija na lastno pobudo in v skladu s postopki, določenimi v Pogodbah, predlaga, da se zakonodajnim ukrepom, predlaganim v
  delovnem programu Komisije
  , doda ukrep.

3.   Predsednik resolucijo, ki jo je sprejel Parlament, posreduje vsem ostalim institucijam, ki sodelujejo v zakonodajnem postopku Evropske unije, in parlamentom držav članic.

3.   Predsednik resolucijo, ki jo je sprejel Parlament, posreduje vsem ostalim institucijam, ki sodelujejo v zakonodajnem postopku Evropske unije, in parlamentom držav članic.

Predsednik prosi Svet za mnenje o
  letnem zakonodajnem programu
  Komisije in resoluciji Parlamenta.

Predsednik prosi Svet za mnenje o
  delovnem programu
  Komisije in resoluciji Parlamenta.

4.   Kadar se institucija ne more držati določenega časovnega razporeda, drugim institucijam sporoči razloge za zamudo in predlaga nov časovni razpored.

4.   Kadar se institucija ne more držati določenega časovnega razporeda, drugim institucijam sporoči razloge za zamudo in predlaga nov časovni razpored.

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 43 – odstavek 1 – pododstavek 3

Kadar je predlog naveden v
  letnem zakonodajnem programu
  , lahko pristojni odbor sklene, da bo imenoval poročevalca za spremljanje pripravljalne faze predloga.

Kadar je predlog naveden v
  delovnem programu Komisije
  , lahko pristojni odbor sklene, da bo imenoval poročevalca za spremljanje pripravljalne faze predloga.

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 44 – odstavek 3

3.   Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, če
  je pripravila stališče
  o pobudi, in če je temu tako, od nje zahteva, da svoje stališče predstavi odboru.

3.   Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, če
  pripravlja mnenje
  o pobudi.
  Če je odgovor pritrdilen, odbor ne sprejme poročila pred prejetjem mnenja Komisije.

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 45 – odstavek 2

2.   Po sklepu o postopku, ki se bo uporabil, če se ne uporabi člen 46, odbor izmed svojih članov ali stalnih namestnikov imenuje poročevalca za predlog zakonodajnega akta, če tega ni že storil na podlagi
  letnega zakonodajnega programa
  , dogovorjenega v skladu s členom 35.

2.   Po sklepu o postopku, ki se bo uporabil, če se ne uporabi člen 46, odbor izmed svojih članov ali stalnih namestnikov imenuje poročevalca za predlog zakonodajnega akta, če tega ni že storil na podlagi
  delovnega programa Komisije
  , dogovorjenega v skladu s členom 35.

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 90 – odstavek 1

1.   Kadar se načrtuje začetek pogajanj za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma,
  vključno s sporazumi na posebnih področjih, na primer pri monetarnih zadevah ali trgovini,
  se pristojni odbor lahko odloči, da bo pripravil poročilo ali drugače spremljal postopek, in o svoji odločitvi obvesti konferenco predsednikov odborov. Po potrebi se druge odbore lahko zaprosi za mnenje v skladu s členom 49(1). Če ustreza, se uporabljajo členi 188(2), 50 in 51.

1.   Kadar se načrtuje začetek pogajanj za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma, se pristojni odbor lahko odloči, da bo pripravil poročilo ali drugače spremljal postopek, in o svoji odločitvi obvesti konferenco predsednikov odborov. Po potrebi se druge odbore lahko zaprosi za mnenje v skladu s členom 49(1). Če ustreza, se uporabljajo členi 188(2), 50 in 51.

Predsedniki in poročevalci pristojnega odbora oziroma pridruženih odborov skupaj sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da
  Komisija predloži Parlamentu vse informacije o priporočilih za pogajalski mandat
  , po potrebi zaupno, pa tudi informacije iz
  odstavkov 3 in 4
  .

Predsedniki in poročevalci pristojnega odbora oziroma pridruženih odborov skupaj sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da
  se Parlamentu predložijo takojšnje, redne in popolne informacije
  , po potrebi zaupno,
  na vseh stopnjah pogajanj o mednarodnih sporazumih in njihovih sklepanj, vključno z osnutkom in končnim sprejetim besedilom pogajalskih direktiv,
  pa tudi informacije iz
  odstavka 3,

—

s strani Komisije v skladu z njenimi obveznostmi po Pogodbi o delovanju Evropske unije in zavezami po Okvirnem sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, ter

| — | s strani Sveta v skladu z njegovimi obveznostmi po Pogodbi o delovanju Evropske unije
  . |
| --- | --- |

—

s strani Sveta v skladu z njegovimi obveznostmi po Pogodbi o delovanju Evropske unije
  .

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 90 – odstavek 4

4.
     
  Med pogajanji Komisija in Svet redno in temeljito obveščata pristojni odbor o napredku pri pogajanjih, po potrebi zaupno.

črtano

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 91

Kadar
  sta
  Komisija
  in/ali Svet zavezana k takojšnjemu in celovitemu obveščanju Parlamenta
  v skladu
  s členom 218(10)
  Pogodbe o delovanju Evropske unije, se na plenarnem zasedanju da izjava, ki ji sledi razprava. Parlament lahko izda priporočila v skladu s členom 90 ali 97 tega poslovnika.

Kadar Komisija v skladu
  s svojimi obveznostmi iz
  Pogodbe o delovanju Evropske unije
  in Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo obvesti Parlament in Svet o svojem namenu, da predlaga začasno uporabo ali odložitev izvajanja mednarodnega sporazuma
  , se na plenarnem zasedanju da izjava, ki ji sledi razprava. Parlament lahko izda priporočila v skladu s členom 90 ali 97 tega poslovnika.

Enak postopek se uporabi, ko Komisija obvesti Parlament o predlogu v zvezi s stališči, ki naj se v imenu Unije zagovarjajo v telesu, ustanovljenem z mednarodnim sporazumom.

Sprememba 10

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 137 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Pred vsakim delnim zasedanjem konferenca predsednikov pripravi osnutek dnevnega reda na podlagi priporočil konference predsednikov odborov in ob upoštevanju dogovorjenega
  letnega zakonodajnega in delovnega programa
  iz člena 35.

1.   Pred vsakim delnim zasedanjem konferenca predsednikov pripravi osnutek dnevnega reda na podlagi priporočil konference predsednikov odborov in ob upoštevanju dogovorjenega
  delovnega programa Komisije
  iz člena 35.

Sprememba 11

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 193 – odstavek 2 – razlaga pododstavka 3a (novo)

Določbe tega odstavka se razlagajo v skladu z odstavkom 50 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo.

Sprememba 12

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga II – del A – odstavek 3

| 3. | Vprašanje ni dopustno, če je bilo enako ali podobno vprašanje v preteklih treh mesecih že postavljeno in je bilo nanj odgovorjeno, razen če je prišlo do novih sprememb ali če spraševalec prosi za nadaljnje informacije. V prvem primeru se spraševalcu izroči kopija vprašanja in odgovora. |
| --- | --- |

3.

Vprašanje ni dopustno, če je bilo enako ali podobno vprašanje v preteklih treh mesecih že postavljeno in je bilo nanj odgovorjeno, razen če je prišlo do novih sprememb ali če spraševalec prosi za nadaljnje informacije. V prvem primeru se spraševalcu izroči kopija vprašanja in odgovora.

| 3. | Vprašanje ni dopustno, če je bilo enako ali podobno vprašanje v preteklih treh mesecih že postavljeno in je bilo nanj odgovorjeno,
  ali v primeru, da zahteva le take informacije o nadaljnjih ukrepih po določeni resoluciji Parlamenta, ki jih je Komisija že dala v pisnem sporočilu o nadaljnjih ukrepih,
  razen če je prišlo do novih sprememb ali če spraševalec prosi za nadaljnje informacije. V prvem primeru se spraševalcu izroči kopija vprašanja in odgovora. |
| --- | --- |

3.

Vprašanje ni dopustno, če je bilo enako ali podobno vprašanje v preteklih treh mesecih že postavljeno in je bilo nanj odgovorjeno,
  ali v primeru, da zahteva le take informacije o nadaljnjih ukrepih po določeni resoluciji Parlamenta, ki jih je Komisija že dala v pisnem sporočilu o nadaljnjih ukrepih,
  razen če je prišlo do novih sprememb ali če spraševalec prosi za nadaljnje informacije. V prvem primeru se spraševalcu izroči kopija vprašanja in odgovora.

Sprememba 13

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga III – odstavek 3

| 3. | Če je bilo enako ali podobno vprašanje zastavljeno v predhodnih šestih mesecih in je nanj že prispel odgovor, sekretariat pošlje avtorju kopijo predhodnega vprašanja in odgovora. Ponovno vprašanje se pošlje naprej naslovnikom samo, če avtor v njem navaja nova pomembna dejstva ali želi dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

3.

Če je bilo enako ali podobno vprašanje zastavljeno v predhodnih šestih mesecih in je nanj že prispel odgovor, sekretariat pošlje avtorju kopijo predhodnega vprašanja in odgovora. Ponovno vprašanje se pošlje naprej naslovnikom samo, če avtor v njem navaja nova pomembna dejstva ali želi dobiti dodatne informacije.

| 3. | Če je bilo enako ali podobno vprašanje zastavljeno v predhodnih šestih mesecih in je nanj že prispel odgovor,
  ali v primeru, da zahteva le take informacije o nadaljnjih ukrepih po določeni resoluciji Parlamenta, ki jih je Komisija že dala v pisnem sporočilu o nadaljnjih ukrepih,
  sekretariat pošlje avtorju kopijo predhodnega vprašanja in odgovora. Ponovno vprašanje se pošlje naprej naslovnikom samo, če avtor v njem navaja nova pomembna dejstva ali želi dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

3.

Če je bilo enako ali podobno vprašanje zastavljeno v predhodnih šestih mesecih in je nanj že prispel odgovor,
  ali v primeru, da zahteva le take informacije o nadaljnjih ukrepih po določeni resoluciji Parlamenta, ki jih je Komisija že dala v pisnem sporočilu o nadaljnjih ukrepih,
  sekretariat pošlje avtorju kopijo predhodnega vprašanja in odgovora. Ponovno vprašanje se pošlje naprej naslovnikom samo, če avtor v njem navaja nova pomembna dejstva ali želi dobiti dodatne informacije.

Sprememba 14

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga III – del A – odstavek 5

| 5. | Sankcije: v primeru kršitve predsednik odbora
  po posvetovanju s podpredsedniki v obrazloženem sklepu izreče sankcije (graja, krajša, daljša ali trajna izključitev iz odbora).




  Zadevni član lahko zoper ta sklep vloži pritožbo, ki ne odloži izvršitve. Pritožbo skupaj obravnavata konferenca predsednikov Evropskega parlamenta in predsedstvo zadevnega odbora. Njuna večinska odločitev je dokončna.




  Če je bilo dokazano, da zaupnosti ni upošteval uradnik, se uporabljajo sankcije, predvidene v Kadrovskih predpisih. |
| --- | --- |

5.

Sankcije: v primeru kršitve predsednik odbora
  po posvetovanju s podpredsedniki v obrazloženem sklepu izreče sankcije (graja, krajša, daljša ali trajna izključitev iz odbora).

Zadevni član lahko zoper ta sklep vloži pritožbo, ki ne odloži izvršitve. Pritožbo skupaj obravnavata konferenca predsednikov Evropskega parlamenta in predsedstvo zadevnega odbora. Njuna večinska odločitev je dokončna.

Če je bilo dokazano, da zaupnosti ni upošteval uradnik, se uporabljajo sankcije, predvidene v Kadrovskih predpisih.

| 5. | Sankcije: v primeru kršitve predsednik odbora
  ravna v skladu s členi 9(2), 152, 153 in 154
  . |
| --- | --- |

5.

Sankcije: v primeru kršitve predsednik odbora
  ravna v skladu s členi 9(2), 152, 153 in 154
  .

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0366.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 19. oktober 2010

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/124 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/124

---

Torek, 19. oktober 2010Statistična poročila glede prevoza blaga in potnikov po morju ***I

P7_TA(2010)0358

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju (KOM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD))

2012/C 70 E/14

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0065),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0068/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0068/2010),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. septembra 2010, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. septembra 2010, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0217/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0217/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 19. oktober 2010P7_TC1-COD(2010)0041

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 19. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2009/42/ES o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1090/2010.)

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/125

---

Torek, 19. oktober 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Nordjylland/Danska

P7_TA(2010)0359

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/001 DK/Nordjylland, Danska) (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD))

2012/C 70 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0270/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0270/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Danska zaprosila za pomoč v zvezi z 951 presežnimi delavci v 45 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 28 NACE Revizija 2 (proizvodnja strojev in opreme), v regiji Nordjylland na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Danska zaprosila za pomoč v zvezi z 951 presežnimi delavci v 45 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 28 NACE Revizija 2 (proizvodnja strojev in opreme), v regiji Nordjylland na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila predloži tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila predloži tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva ESPG; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva ESPG;

| 6. | ugotavlja, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritev plačil prerazporedila iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje, da Komisija izvaja okvirne programe o konkurenčnosti in inovacijah s hudimi pomanjkljivostmi, zlasti med gospodarsko krizo, ko je potreba po tej podpori občutno povečana; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritev plačil prerazporedila iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje, da Komisija izvaja okvirne programe o konkurenčnosti in inovacijah s hudimi pomanjkljivostmi, zlasti med gospodarsko krizo, ko je potreba po tej podpori občutno povečana;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 19. oktober 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne ...

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/001 DK/Nordjylland, Danska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Danska je 22. januarja 2010 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v sektorju proizvodnje strojev in opreme v regiji Nordjylland ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 28. aprila 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 7 521 359 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Danska je 22. januarja 2010 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v sektorju proizvodnje strojev in opreme v regiji Nordjylland ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 28. aprila 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 7 521 359 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Danska. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Danska.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 7 521 359 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V ...,

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/128

---

Torek, 19. oktober 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: NXP Semiconductors/Nizozemska

P7_TA(2010)0360

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Nizozemska) (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD))

2012/C 70 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), ter zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), ter zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0269/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0269/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Nizozemska zaprosila za pomoč v zvezi s 512 presežnimi delavci v podjetju NXP Semiconductors Netherlands, ki deluje v elektronskem sektorju v regijah Gelderland in Eindhoven na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska zaprosila za pomoč v zvezi s 512 presežnimi delavci v podjetju NXP Semiconductors Netherlands, ki deluje v elektronskem sektorju v regijah Gelderland in Eindhoven na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje, da Komisija izvaja okvirne programe o konkurenčnosti in inovacijah s hudimi pomanjkljivostmi, zlasti med gospodarsko krizo, ko je potreba po tej podpori občutno povečana; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje, da Komisija izvaja okvirne programe o konkurenčnosti in inovacijah s hudimi pomanjkljivostmi, zlasti med gospodarsko krizo, ko je potreba po tej podpori občutno povečana;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobrava sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobrava sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 19. oktober 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne ...

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Nizozemska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Nizozemska je 26. marca 2010 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju NXP Semiconductors Netherlands BV in jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 3. junija 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 809 434 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je 26. marca 2010 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju NXP Semiconductors Netherlands BV in jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 3. junija 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 809 434 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 1 809 434 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/131

---

Torek, 19. oktober 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Qimonda/Portugalska

P7_TA(2010)0361

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugalska) (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD))

2012/C 70 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0271/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0271/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Portugalska zaprosila za pomoč v zvezi s 839 presežnimi delavci v mednarodnem podjetju Qimonda AG, ki deluje v panogi elektronike v regiji Norte na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Portugalska zaprosila za pomoč v zvezi s 839 presežnimi delavci v mednarodnem podjetju Qimonda AG, ki deluje v panogi elektronike v regiji Norte na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila predloži tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila predloži tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva ESPG; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva ESPG;

| 6. | ugotavlja, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritev plačil prerazporedila iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje, da Komisija izvaja okvirne programe o konkurenčnosti in inovacijah s hudimi pomanjkljivostmi, zlasti med gospodarsko krizo, ko je potreba po tej podpori občutno povečana; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritev plačil prerazporedila iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje, da Komisija izvaja okvirne programe o konkurenčnosti in inovacijah s hudimi pomanjkljivostmi, zlasti med gospodarsko krizo, ko je potreba po tej podpori občutno povečana;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006 v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 19. oktober 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne ...

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugalska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Portugalska je 17. decembra 2009 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Qimonda Portugal S.A ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 28. aprila 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 405 671 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Portugalska je 17. decembra 2009 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Qimonda Portugal S.A ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 28. aprila 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 405 671 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Portugalska. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Portugalska.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 2 405 671 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/134

---

Torek, 19. oktober 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Cataluña automoción/Španija

P7_TA(2010)0362

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD))

2012/C 70 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0272/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0272/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za odpuščene delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Španija zaprosila za pomoč v zvezi s 1 429 presežnimi delavci v 23 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, priklopnikov in polpriklopnikov), v regiji Katalonija na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Španija zaprosila za pomoč v zvezi s 1 429 presežnimi delavci v 23 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, priklopnikov in polpriklopnikov), v regiji Katalonija na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila predloži tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letna poročila predloži tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja, da se bodo za uporabo sredstev ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem in inovacijam; obžaluje, da Komisija izvaja okvirne programe o konkurenčnosti in inovacijah s hudimi pomanjkljivostmi, zlasti med gospodarsko krizo, ko je potreba po tej podpori občutno povečana; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se bodo za uporabo sredstev ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem in inovacijam; obžaluje, da Komisija izvaja okvirne programe o konkurenčnosti in inovacijah s hudimi pomanjkljivostmi, zlasti med gospodarsko krizo, ko je potreba po tej podpori občutno povečana;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 19. oktober 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne ...

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni kot posledica velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni kot posledica velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Španija je 29. januarja 2010 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 23 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, priklopnikov in polpriklopnikov), v eni regiji po ravni NUTS II, in sicer Kataloniji (ES51), ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 26. aprila 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 752 935 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Španija je 29. januarja 2010 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 23 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, priklopnikov in polpriklopnikov), v eni regiji po ravni NUTS II, in sicer Kataloniji (ES51), ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 26. aprila 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 752 935 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba z uporabo sredstev ESPG zagotoviti finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba z uporabo sredstev ESPG zagotoviti finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 2 752 935 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/137

---

Torek, 19. oktober 2010Sistem nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju, zajetem v Konvenciji o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika ***I

P7_TA(2010)0363

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu uredbe Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju, zajetem v Konvenciji o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika (KOM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD))

2012/C 70 E/19

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0151), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0151),

| — | ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0009/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0009/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0260/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0260/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, priložene tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Torek, 19. oktober 2010P7_TC1-COD(2009)0051

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 19. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2791/1999

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1236/2010.)

PRILOGA

Izjave o členu 48

opozarjajo, da lahko katera koli od nebistvenih določb osnovnega zakonodajnega akta, ki so zdaj naštete v členu 48 te uredbe (prenos pooblastil), kadar koli v prihodnje postane s političnega vidika pomemben element obstoječega sistema nadzora NEAFC. V tem primeru Evropski parlament, Svet in Komisija opozarjajo, da lahko katerikoli od zakonodajalcev, Svet ali Parlament, nemudoma uveljavljata bodisi pravico do nasprotovanja osnutku delegiranega akta Komisije bodisi pravico do preklica pooblastil, kakor je določeno v členu 46(b) in členu 46(c) te uredbe.

se strinjata, da vključitev katere koli določbe o sistemu nadzora NEAFC v to uredbo, ki so zdaj naštete v členu 48, kot nebistvenega elementa sama po sebi ne pomeni, da bodo zakonodajalci takšne določbe avtomatično šteli za nebistvene v kateri koli prihodnji uredbi.

izjavljajo, da določbe te uredbe ne posegajo v katero koli prihodnje stališče institucij glede izvajanja člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali v posamezne zakonodajne akte, ki vsebujejo omenjene določbe.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/138

---

Torek, 19. oktober 2010Odobritev sprememb Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika ***

P7_TA(2010)0364

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2010 o predlogu sklepa Sveta o odobritvi, v imenu Evropske unije, sprememb Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE))

2012/C 70 E/20

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (11076/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (11076/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7- 0181/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7- 0181/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A7-0262/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A7-0262/2010),

| 1. | se strinja s predlaganimi spremembami konvencije; |
| --- | --- |

1.

se strinja s predlaganimi spremembami konvencije;

| 2. | zahteva, naj Svet in Komisija oblikujeta sheme za zagotavljanje ustreznega sodelovanja opazovalcev Parlamenta, preden se začnejo pogajanja o reviziji določb v okviru regionalnih ribiških organizacij, ki jo mora opraviti EU; |
| --- | --- |

2.

zahteva, naj Svet in Komisija oblikujeta sheme za zagotavljanje ustreznega sodelovanja opazovalcev Parlamenta, preden se začnejo pogajanja o reviziji določb v okviru regionalnih ribiških organizacij, ki jo mora opraviti EU;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Organizaciji za ribištvo severozahodnega Atlantika. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Organizaciji za ribištvo severozahodnega Atlantika.

---

Sreda, 20. oktober 2010

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/139

---

Sreda, 20. oktober 2010Sprememba Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih Skupnosti, v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje ***I

P7_TA(2010)0368

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje (KOM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD))

2012/C 70 E/21

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0085), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0085),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0086/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0086/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 29. aprila 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 29. aprila 2010 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. oktobra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. oktobra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor v skladu s členom 51 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor v skladu s členom 51 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za ustavne zadeve (A7-0263/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za ustavne zadeve (A7-0263/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 145, 3.6.2010, str. 4.

---

Sreda, 20. oktober 2010P7_TC1-COD(2010)0054

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (E, Euratom) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU, Euratom) št. 1081/2010.)

Sreda, 20. oktober 2010PRILOGA

Izjava Komisije

Komisija bo obravnavala vprašanje instrumenta Evropskega razvojnega sklada, da bi ga vključila v proračun Unije v okviru svojega predloga, povezanega z naslednjim večletnim finančnim okvirom.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/140

---

Sreda, 20. oktober 2010Sprememba Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ***I

P7_TA(2010)0369

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (KOM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD))

2012/C 70 E/22

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0309), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0309),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 336 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7–0146/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 336 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7–0146/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. oktobra 2010, da bo odobril stališče, ki ga je sprejel Parlament, v skladu s 294(4) členom Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. oktobra 2010, da bo odobril stališče, ki ga je sprejel Parlament, v skladu s 294(4) členom Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A7–0288/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A7–0288/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | je seznanjen z izjavami podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavami podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 201, 3.8.2010, str. 30.

---

Sreda, 20. oktober 2010P7_TC1-COD(2010)0171

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU, Euratom) št. 1080/2010.)

Sreda, 20. oktober 2010PRILOGA

Izjava visoke predstavnice o geografski uravnoteženosti v ESZD

Visoka predstavnica meni, da je zelo pomembno zaposlovati na čim širši geografski podlagi iz vrst državljanov držav članic Unije ter da je treba v službi zagotoviti primerno in pomembno število državljanov iz vseh držav članic.

ESZD bi morala čim bolje izkoristiti raznolike in bogate strokovne izkušnje in znanje, ki jih premorejo različne zunanje službe Unije.

Visoka predstavnica bo izkoristila vse možnosti, ki jih ponuja izvajanje postopka imenovanja v ESZD, da doseže te cilje. Temu vprašanju bo posvetila poglavje v svojem letnem poročilu o zasedenosti delovnih mest v ESZD.

Izjava visoke predstavnice o geografski uravnoteženosti v ESZD

Visoka predstavnica meni, da je spodbujanje uravnoteženosti na podlagi spola v kadrovski sestavi ESZD zelo pomembno.

Ključnega pomena pri promociji uravnoteženosti na podlagi spola je spodbujanje prijav žensk na delovna mesta v ESZD in odstranitev ovir, ki bi to preprečevale. Na podlagi izkušenj iz postopka imenovanja vodij delegacij ob rotaciji leta 2010 bomo v ESZD razmislili o tem, kako v prihodnjih postopkih imenovanja bolje upoštevati pogosto nelinearne vzorce prijav žensk ter kako odstraniti vse ostale morebitne ovire. Visoka predstavnica bo tudi zbrala najboljše prakse iz nacionalnih diplomatskih služb in jih, kadar bo le mogoče, uporabila v ESZD.

Visoka predstavnica bo v celoti izkoristila vse možnosti, ki jih ponujata člena 1d(2) in (3) kadrovskih predpisov za promocijo zaposlovanja žensk v ESZD.

Vprašanju uravnoteženosti na podlagi spola bo visoka predstavnica posvetila poglavje v svojem letnem poročilu o zasedenosti delovnih mest v ESZD.

Izjava Komisije v zvezi s členom 95(2) Kadrovskih predpisov

Komisija pred visokim predstavnikom ustrezno obrazloži vsako negativno mnenje, ki ga izreče glede osebe na seznamu kandidatov.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/142

---

Sreda, 20. oktober 2010Predlog spremembe proračuna št. 6/2010: Oddelek II – Evropski svet in Svet; Oddelek III – Komisija; Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje

P7_TA(2010)0370

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010: Oddelek II – Evropski svet in Svet; Oddelek III – Komisija; Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD))

2012/C 70 E/23

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 navedene pogodbe, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a navedene pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 navedene pogodbe, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a navedene pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kot je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kot je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predložila 17. junija 2010 (KOM(2010)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predložila 17. junija 2010 (KOM(2010)0315),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2010, ki ga je Svet določil 13. septembra 2010 (13475/2010 – C7-0262/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2010, ki ga je Svet določil 13. septembra 2010 (13475/2010 – C7-0262/2010),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0283/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0283/2010),

| A. | ker je ta sprememba proračuna tretji in zadnji del zakonodaje, potrebne za izvajanje političnega dogovora in poznejšega sklepa Sveta o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), medtem ko sta druga dva dokumenta sprememba finančne uredbe in sprememba kadrovskih predpisov, |
| --- | --- |

A.

ker je ta sprememba proračuna tretji in zadnji del zakonodaje, potrebne za izvajanje političnega dogovora in poznejšega sklepa Sveta o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), medtem ko sta druga dva dokumenta sprememba finančne uredbe in sprememba kadrovskih predpisov,

| B. | ker morajo ustanovitev ESZD voditi načela stroškovne učinkovitosti, proračunske nevtralnosti ter dobrega in učinkovitega poslovodenja, ob popolnem upoštevanju vpliva gospodarske krize na javne finance in potreb po proračunski strogosti, |
| --- | --- |

B.

ker morajo ustanovitev ESZD voditi načela stroškovne učinkovitosti, proračunske nevtralnosti ter dobrega in učinkovitega poslovodenja, ob popolnem upoštevanju vpliva gospodarske krize na javne finance in potreb po proračunski strogosti,

| C. | ker si je treba tudi prizadevati za preprečevanje podvajanja in morebitnega navzkrižja glede pristojnosti, zlasti ker to ne bi vodilo samo k manj učinkovitim zunanjim politikam, ampak tudi k neučinkoviti uporabi skromnih proračunskih virov, |
| --- | --- |

C.

ker si je treba tudi prizadevati za preprečevanje podvajanja in morebitnega navzkrižja glede pristojnosti, zlasti ker to ne bi vodilo samo k manj učinkovitim zunanjim politikam, ampak tudi k neučinkoviti uporabi skromnih proračunskih virov,

| D. | ker so potrebe za leto 2011 zajete v spremembi proračuna št. 1/2010 k proračunu za leto 2011 in bodo vključene v splošni postopek proračuna za to leto, |
| --- | --- |

D.

ker so potrebe za leto 2011 zajete v spremembi proračuna št. 1/2010 k proračunu za leto 2011 in bodo vključene v splošni postopek proračuna za to leto,

| E. | ker bo večji del potrebnih sredstev enostavno prerazporejen iz oddelkov Evropskega sveta, Sveta in Komisije, vendar se v zvezi z uslužbenci in pogodbenimi uslužbenci zahteva omejen znesek novih virov, |
| --- | --- |

E.

ker bo večji del potrebnih sredstev enostavno prerazporejen iz oddelkov Evropskega sveta, Sveta in Komisije, vendar se v zvezi z uslužbenci in pogodbenimi uslužbenci zahteva omejen znesek novih virov,

| F. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 6/2010 uradno vključiti to proračunsko spremembo v proračun za leto 2010, vključno z oblikovanjem novega, ločenega oddelka X, ki je del političnega dogovora, |
| --- | --- |

F.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 6/2010 uradno vključiti to proračunsko spremembo v proračun za leto 2010, vključno z oblikovanjem novega, ločenega oddelka X, ki je del političnega dogovora,

| G. | ker morajo biti pravice Parlamenta glede proračunske razrešnice zaščitene, |
| --- | --- |

G.

ker morajo biti pravice Parlamenta glede proračunske razrešnice zaščitene,

| H. | ker je treba ponovno opozoriti, da je za EU bistvenega pomena, da lahko upravlja celotni niz svojih zunanjih instrumentov v okviru skladne strukture, in ker je politični namen te resolucije zagotoviti proračunska sredstva za leto 2010 za vzpostavitev takšne strukture v začetni fazi, |
| --- | --- |

H.

ker je treba ponovno opozoriti, da je za EU bistvenega pomena, da lahko upravlja celotni niz svojih zunanjih instrumentov v okviru skladne strukture, in ker je politični namen te resolucije zagotoviti proračunska sredstva za leto 2010 za vzpostavitev takšne strukture v začetni fazi,

| I. | ker je Svet sprejel svoje stališče 13. septembra 2010, |
| --- | --- |

I.

ker je Svet sprejel svoje stališče 13. septembra 2010,

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 6/2010; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 6/2010;

| 2. | odobrava stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2010 brez predlogov sprememb in naroča svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 6/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

odobrava stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2010 brez predlogov sprememb in naroča svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 6/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter drugim zadevnim institucijam in organom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter drugim zadevnim institucijam in organom.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 64, 12.3.2010.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/144

---

Sreda, 20. oktober 2010Predlog spremembe proračuna št. 3/2010: Oddelek III – Komisija

P7_TA(2010)0371

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta glede predloga spremembe proračuna št. 3/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD))

2012/C 70 E/24

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 310 in 314 navedene pogodbe ter Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 310 in 314 navedene pogodbe ter Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in zlasti člena 37 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in zlasti člena 37 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki je bil dokončno sprejet dne 17. decembra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki je bil dokončno sprejet dne 17. decembra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predložila dne 8. aprila 2010 (KOM(2010)0149), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predložila dne 8. aprila 2010 (KOM(2010)0149),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti, ki ga je Komisija predložila 8. aprila 2010 (KOM(2010)0150), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti, ki ga je Komisija predložila 8. aprila 2010 (KOM(2010)0150),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, ki ga je Komisija predložila 17. marca 2010 (KOM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, ki ga je Komisija predložila 17. marca 2010 (KOM(2010)0102),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2010, ki ga je Svet pripravil dne 13. septembra 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2010, ki ga je Svet pripravil dne 13. septembra 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010),

| — | ob upoštevanju člena 75b Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0281/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0281/2010),

| A. | ker Komisija predlaga spremembo Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da se v letih 2010 do 2013 omogoči financiranje spremljevalnih ukrepov za sektor banan (BAM) s skupnim proračunom 190 milijonov EUR in z možnostjo dodelitve dodatnih 10 milijonov EUR, če zgornje meje v proračunu to dovolijo, |
| --- | --- |

A.

ker Komisija predlaga spremembo Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4), da se v letih 2010 do 2013 omogoči financiranje spremljevalnih ukrepov za sektor banan (BAM) s skupnim proračunom 190 milijonov EUR in z možnostjo dodelitve dodatnih 10 milijonov EUR, če zgornje meje v proračunu to dovolijo,

| B. | ker predlagana letna razdelitev finančne pomoči za BAM predvideva 75 milijonov EUR za leto 2010, |
| --- | --- |

B.

ker predlagana letna razdelitev finančne pomoči za BAM predvideva 75 milijonov EUR za leto 2010,

| C. | ker zaradi potrebe po čim večjem financiranju prednostnih nalog EU v vlogi globalnega akterja v letu 2010 razpoložljiva razlika v razdelku 4 znaša samo 875 530 EUR, |
| --- | --- |

C.

ker zaradi potrebe po čim večjem financiranju prednostnih nalog EU v vlogi globalnega akterja v letu 2010 razpoložljiva razlika v razdelku 4 znaša samo 875 530 EUR,

| D. | ker največji del te finančne pomoči v letu 2010 izhaja iz prerazporeditve v razdelku 4 proračuna (55,8 milijona EUR od 75 milijonov EUR), |
| --- | --- |

D.

ker največji del te finančne pomoči v letu 2010 izhaja iz prerazporeditve v razdelku 4 proračuna (55,8 milijona EUR od 75 milijonov EUR),

| E. | ker predlagana prerazporeditev vpliva na instrumente in ukrepe, ki sta jih EU in še posebej Evropski parlament opredelila kot zelo pomembne, |
| --- | --- |

E.

ker predlagana prerazporeditev vpliva na instrumente in ukrepe, ki sta jih EU in še posebej Evropski parlament opredelila kot zelo pomembne,

| F. | ker potreba po finančni pomoči za BAM ob sprejemanju sedanjega večletnega finančnega okvira ni bila predvidena, |
| --- | --- |

F.

ker potreba po finančni pomoči za BAM ob sprejemanju sedanjega večletnega finančnega okvira ni bila predvidena,

| G. | ker je bila ta postavka v zadnjih proračunskih postopkih pod izjemnim pritiskom, |
| --- | --- |

G.

ker je bila ta postavka v zadnjih proračunskih postopkih pod izjemnim pritiskom,

| H. | ker finančna pomoč državam AKP, ki so dobaviteljice banan in jih je prizadela liberalizacija na področju držav z največjimi ugodnostmi v STO, ne sme biti vprašljiva in ker proračunskih prizadevanj ne bi smeli preložiti, |
| --- | --- |

H.

ker finančna pomoč državam AKP, ki so dobaviteljice banan in jih je prizadela liberalizacija na področju držav z največjimi ugodnostmi v STO, ne sme biti vprašljiva in ker proračunskih prizadevanj ne bi smeli preložiti,

| I. | ker se je Parlament načeloma pripravljen v okviru spravnega postopka pogajati z drugo vejo proračunskega organa, |
| --- | --- |

I.

ker se je Parlament načeloma pripravljen v okviru spravnega postopka pogajati z drugo vejo proračunskega organa,

| J. | ker bi bilo mogoče preostalo razliko v višini 875 530 EUR uporabiti za financiranje BAM, |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo mogoče preostalo razliko v višini 875 530 EUR uporabiti za financiranje BAM,

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 3/2010 in stališčem Sveta; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 3/2010 in stališčem Sveta;

| 2. | poudarja svoje načelno stališče, da je treba nove prednostne naloge financirati z novimi sredstvi; |
| --- | --- |

2.

poudarja svoje načelno stališče, da je treba nove prednostne naloge financirati z novimi sredstvi;

| 3. | meni, da financiranje BAM izpolnjuje pogoje iz točke 27 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o uporabi instrumenta prilagodljivosti; |
| --- | --- |

3.

meni, da financiranje BAM izpolnjuje pogoje iz točke 27 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o uporabi instrumenta prilagodljivosti;

| 4. | poziva Komisijo, naj pripravi nov predlog za uporabo instrumenta prilagodljivosti za preostali del v višini 74 124 470; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj pripravi nov predlog za uporabo instrumenta prilagodljivosti za preostali del v višini 74 124 470;

| 5. | se je odločil za spremembo stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št 3/2010, kakor je določena v nadaljevanju; |
| --- | --- |

5.

se je odločil za spremembo stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št 3/2010, kakor je določena v nadaljevanju;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s spremembo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s spremembo posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

ODDELEK III:   Komisija

| | Proračun 2010 | Komisija
  PSP 3/2010 | Stališče Sveta | Sprememba EP | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 07 02 04 Pripravljalni ukrep – Okoljsko spremljanje območja Črnega morja |
| Odobrena sredstva | 2 000 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 1 500 000 | 0 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Proračun 2010

Komisija

PSP 3/2010

Stališče Sveta

Sprememba EP

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

07 02 04 Pripravljalni ukrep – Okoljsko spremljanje območja Črnega morja

Odobrena sredstva

2 000 000

2 000 000

500 000

2 000 000

500 000

2 000 000

1 500 000

0

2 000 000

2 000 000

Rezerva

| | Proračun 2010 | Komisija
  PSP 3/2010 | Stališče Sveta | Sprememba EP | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 19 06 08 – Nujni ukrepi za ublažitev učinkov finančne in gospodarske krize v državah v razvoju |
| Odobrena sredstva | 3 000 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 2 500 000 | 0 | 3 000 000 | 2 000 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Proračun 2010

Komisija

PSP 3/2010

Stališče Sveta

Sprememba EP

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

19 06 08 – Nujni ukrepi za ublažitev učinkov finančne in gospodarske krize v državah v razvoju

Odobrena sredstva

3 000 000

2 000 000

500 000

2 000 000

500 000

2 000 000

2 500 000

0

3 000 000

2 000 000

Rezerva

| | Proračun 2010 | Komisija
  PSP 3/2010 | Stališče Sveta | Sprememba EP | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 19 09 01 – Sodelovanje z državami v razvoju v Latinski Ameriki |
| Odobrena sredstva | 356 268 000 | 306 484 268 | 355 268 000 | 306 484 268 | 355 268 000 | 306 484 268 | 1 000 000 | 0 | 356 268 000 | 306 484 268 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Proračun 2010

Komisija

PSP 3/2010

Stališče Sveta

Sprememba EP

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

19 09 01 – Sodelovanje z državami v razvoju v Latinski Ameriki

Odobrena sredstva

356 268 000

306 484 268

355 268 000

306 484 268

355 268 000

306 484 268

1 000 000

0

356 268 000

306 484 268

Rezerva

| | Proračun 2010 | Komisija
  PSP 3/2010 | Stališče Sveta | Sprememba EP | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 19 10 01 01 – Sodelovanje z državami v razvoju v Aziji |
| Odobrena sredstva | 523 450 000 | 483 097 103 | 521 450 000 | 483 097 103 | 521 450 000 | 483 097 103 | 2 000 000 | 0 | 523 450 000 | 483 097 103 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Proračun 2010

Komisija

PSP 3/2010

Stališče Sveta

Sprememba EP

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

19 10 01 01 – Sodelovanje z državami v razvoju v Aziji

Odobrena sredstva

523 450 000

483 097 103

521 450 000

483 097 103

521 450 000

483 097 103

2 000 000

0

523 450 000

483 097 103

Rezerva

| | Proračun 2010 | Komisija
  PSP 3/2010 | Stališče Sveta | Sprememba EP | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 21 02 01 – Varnost preskrbe s hrano |
| Odobrena sredstva | 238 766 452 | 190 000 000 | 237 766 452 | 190 000 000 | 237 766 452 | 190 000 000 | 1 000 000 | 0 | 238 766 452 | 190 000 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Proračun 2010

Komisija

PSP 3/2010

Stališče Sveta

Sprememba EP

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

21 02 01 – Varnost preskrbe s hrano

Odobrena sredstva

238 766 452

190 000 000

237 766 452

190 000 000

237 766 452

190 000 000

1 000 000

0

238 766 452

190 000 000

Rezerva

| | Proračun 2010 | Komisija
  PSP 3/2010 | Stališče Sveta | Sprememba EP | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 21 05 01 01 – Zdravje |
| Odobrena sredstva | 45 885 491 | 16 271 430 | 44 885 491 | 16 271 430 | 44 885 491 | 16 271 430 | 1 000 000 | 0 | 45 885 491 | 16 817 430 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Proračun 2010

Komisija

PSP 3/2010

Stališče Sveta

Sprememba EP

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

21 05 01 01 – Zdravje

Odobrena sredstva

45 885 491

16 271 430

44 885 491

16 271 430

44 885 491

16 271 430

1 000 000

0

45 885 491

16 817 430

Rezerva

| | Proračun 2010 | Komisija
  PSP 3/2010 | Stališče Sveta | Sprememba EP | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 21 05 01 06 – Pripravljalni ukrep za prenos farmacevtske tehnologije v korist držav v razvoju |
| Odobrena sredstva | 3 300 000 | 3 000 000 | p.m. | 3 000 000 | p.m. | 3 000 000 | 3 300 000 | 0 | 3 300 000 | 3 000 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Proračun 2010

Komisija

PSP 3/2010

Stališče Sveta

Sprememba EP

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

21 05 01 06 – Pripravljalni ukrep za prenos farmacevtske tehnologije v korist držav v razvoju

Odobrena sredstva

3 300 000

3 000 000

p.m.

3 000 000

p.m.

3 000 000

3 300 000

0

3 300 000

3 000 000

Rezerva

| | Proračun 2010 | Komisija
  PSP 3/2010 | Stališče Sveta | Sprememba EP | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 21 06 03 – Prilagoditvena podpora za države podpisnice protokola o sladkorju |
| Odobrena sredstva | 175 756 786 | 80 000 000 | 151 432 316 | 80 000 000 | 151 432 316 | 80 000 000 | 24 324 470 | 0 | 175 756 786 | 80 000 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Proračun 2010

Komisija

PSP 3/2010

Stališče Sveta

Sprememba EP

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

21 06 03 – Prilagoditvena podpora za države podpisnice protokola o sladkorju

Odobrena sredstva

175 756 786

80 000 000

151 432 316

80 000 000

151 432 316

80 000 000

24 324 470

0

175 756 786

80 000 000

Rezerva

| | Proračun 2010 | Komisija
  PSP 3/2010 | Stališče Sveta | Sprememba EP | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 21 07 04 – Sporazumi o osnovnih proizvodih |
| Odobrena sredstva | 4 600 000 | 4 600 000 | 2 800 000 | 4 600 000 | 2 800 000 | 4 600 000 | 1 800 000 | 1 800 000 | 4 600 000 | 4 600 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Proračun 2010

Komisija

PSP 3/2010

Stališče Sveta

Sprememba EP

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

21 07 04 – Sporazumi o osnovnih proizvodih

Odobrena sredstva

4 600 000

4 600 000

2 800 000

4 600 000

2 800 000

4 600 000

1 800 000

1 800 000

4 600 000

4 600 000

Rezerva

| | Proračun 2010 | Komisija
  PSP 3/2010 | Stališče Sveta | Sprememba EP | Novi znesek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| 21 02 03 – Pomoč za hitri odziv na hitro rastoče cene živil v državah v razvoju |
| Odobrena sredstva | 162 700 000 | 342 700 000 | 145 300 000 | 342 700 000 | 145 300 000 | 342 700 000 | 17 400 000 | 0 | 162 700 000 | 342 700 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Proračun 2010

Komisija

PSP 3/2010

Stališče Sveta

Sprememba EP

Novi znesek

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

21 02 03 – Pomoč za hitri odziv na hitro rastoče cene živil v državah v razvoju

Odobrena sredstva

162 700 000

342 700 000

145 300 000

342 700 000

145 300 000

342 700 000

17 400 000

0

162 700 000

342 700 000

Rezerva

Nomenklatura:

nespremenjena

Opombe:

nespremenjene

Obrazložitev

Glej resolucijo, ki jo je sprejel Parlament o stališču Sveta.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 64, 12.3.2010.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/149 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/149

---

Sreda, 20. oktober 2010Stališče Parlamenta o predlogu proračuna za leto 2011, kot ga je spremenil Svet - vsi oddelki

P7_TA(2010)0372

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 – vsi oddelki (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD))

2012/C 70 E/25

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011, oddelek III – Komisija (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011, oddelek III – Komisija (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o pooblastilu za tristranska pogajanja o predlogu proračuna za leto 2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o pooblastilu za tristranska pogajanja o predlogu proračuna za leto 2011 (5),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predstavila 27. aprila 2010 (KOM(2010)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predstavila 27. aprila 2010 (KOM(2010)0300),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu proračuna Evropske unije, ki ga je Svet sprejel 12. avgusta 2010 (12699/2010 – C7-0202/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu proračuna Evropske unije, ki ga je Svet sprejel 12. avgusta 2010 (12699/2010 – C7-0202/2010),

| — | ob upoštevanju pisnega predloga spremembe št. 1/2011 k splošnemu proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predstavila 15. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisnega predloga spremembe št. 1/2011 k splošnemu proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predstavila 15. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju člena 75b Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0284/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0284/2010),

ODDELEK III

Osrednja vprašanja in prednostne naloge za proračun 2011

| 1. | je trdno prepričan, da novi proračunski postopek v okviru Pogodbe o delovanju Evropske unije zahteva popolno politično udeležbo vseh zadevnih institucij na visoki ravni; poudarja, da je cilj spravnega postopka uskladiti stališča obeh vej proračunskega organa in da bosta morali skupno besedilo proračuna 2011 še zmeraj potrditi obe veji v skladu z njunimi lastnimi predpisi in členom 314(7) PDEU; |
| --- | --- |

1.

je trdno prepričan, da novi proračunski postopek v okviru Pogodbe o delovanju Evropske unije zahteva popolno politično udeležbo vseh zadevnih institucij na visoki ravni; poudarja, da je cilj spravnega postopka uskladiti stališča obeh vej proračunskega organa in da bosta morali skupno besedilo proračuna 2011 še zmeraj potrditi obe veji v skladu z njunimi lastnimi predpisi in členom 314(7) PDEU;

| 2. | meni, da je pisni postopek, po katerem je bilo sprejeto stališče Sveta, še posebej neprimeren za proračunski postopek in tudi vprašljiv, ker Svet na ministrski ravni ni javno in nedvoumno izrazil politične odobritve tega bistvenega dela zakonodaje EU; |
| --- | --- |

2.

meni, da je pisni postopek, po katerem je bilo sprejeto stališče Sveta, še posebej neprimeren za proračunski postopek in tudi vprašljiv, ker Svet na ministrski ravni ni javno in nedvoumno izrazil politične odobritve tega bistvenega dela zakonodaje EU;

| 3. | je poleg tega precej zaskrbljen glede tega, kako oceniti stališče Sveta o predlogu proračuna za leto 2011, saj predlagana zmanjšanja ne ustrezajo jasno opredeljenim ciljem, temveč se zdi, da so povsem naključna in uporabljena za celotni proračun; meni, da neutemeljeno zmanjševanje sredstev ni v skladu z dobrim proračunskim načrtovanjem; |
| --- | --- |

3.

je poleg tega precej zaskrbljen glede tega, kako oceniti stališče Sveta o predlogu proračuna za leto 2011, saj predlagana zmanjšanja ne ustrezajo jasno opredeljenim ciljem, temveč se zdi, da so povsem naključna in uporabljena za celotni proračun; meni, da neutemeljeno zmanjševanje sredstev ni v skladu z dobrim proračunskim načrtovanjem;

| 4. | meni, da bi morala Evropska unija po začetku veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki krepi politike EU in ustvarja nove pristojnosti, zlasti na področju skupne zunanje in varnostne politike, konkurenčnosti in inovativnosti, vesoljske tehnologije, energetske politike, turizma, boja proti podnebnim spremembam, športa, mladine, socialne politike ter pravosodja in notranjih zadev, in pomeni „lizbonizacijo“ proračuna, imeti na voljo potrebna finančna sredstva za uresničevanje svojih ciljev, zaradi česar morata biti obe veji proračunskega organa pri ravnanju z okrepljenimi finančnimi sposobnostmi usklajeni in dosledni; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morala Evropska unija po začetku veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki krepi politike EU in ustvarja nove pristojnosti, zlasti na področju skupne zunanje in varnostne politike, konkurenčnosti in inovativnosti, vesoljske tehnologije, energetske politike, turizma, boja proti podnebnim spremembam, športa, mladine, socialne politike ter pravosodja in notranjih zadev, in pomeni „lizbonizacijo“ proračuna, imeti na voljo potrebna finančna sredstva za uresničevanje svojih ciljev, zaradi česar morata biti obe veji proračunskega organa pri ravnanju z okrepljenimi finančnimi sposobnostmi usklajeni in dosledni;

| 5. | opozarja, da proračun EU kljub zaporednim spremembam pogodbe in večjim pristojnostim, ki so se prenesle na raven Unije, znaša skromnih 1 % BND; posledično nasprotuje precejšnjim zmanjšanjem, ki jih je sprejel Svet; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da proračun EU kljub zaporednim spremembam pogodbe in večjim pristojnostim, ki so se prenesle na raven Unije, znaša skromnih 1 % BND; posledično nasprotuje precejšnjim zmanjšanjem, ki jih je sprejel Svet;

| 6. | razume zadržke, ki so jih izrazile nekatere delegacije v Svetu, češ da so pritiski na državne proračune za proračunsko leto 2011 še posebej veliki in da je varčevanje zato še toliko bolj potrebno, vendar meni, da neutemeljeno zmanjševanje odobritev plačil ni v skladu z dobrim proračunskim načrtovanjem in da neutemeljeno zmanjševanje odobritev za prevzem obveznosti ogroža izvajanje že sprejetih politik in programov Unije; |
| --- | --- |

6.

razume zadržke, ki so jih izrazile nekatere delegacije v Svetu, češ da so pritiski na državne proračune za proračunsko leto 2011 še posebej veliki in da je varčevanje zato še toliko bolj potrebno, vendar meni, da neutemeljeno zmanjševanje odobritev plačil ni v skladu z dobrim proračunskim načrtovanjem in da neutemeljeno zmanjševanje odobritev za prevzem obveznosti ogroža izvajanje že sprejetih politik in programov Unije;

| 7. | poleg tega tako Svet kot Komisijo opominja na svojo resolucijo z dne 29. marca 2007 o prihodnosti lastnih sredstev Evropske unije (6), v kateri je poudaril, da so zaradi obstoječega sistema lastnih sredstev EU – 70 % vseh prihodkov Unije se zbere neposredno iz državnih proračunov – prispevki za Evropsko unijo razumljeni kot dodatno breme za državne proračune; je trdno prepričan, da bi se morale institucije EU sporazumeti o jasnem in zavezujočem urniku za dogovor o novem sistemu lastnih sredstev še pred začetkom veljavnosti naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2013; izraža pripravljenost raziskati vse možnosti v zvezi s tem; |
| --- | --- |

7.

poleg tega tako Svet kot Komisijo opominja na svojo resolucijo z dne 29. marca 2007 o prihodnosti lastnih sredstev Evropske unije (6), v kateri je poudaril, da so zaradi obstoječega sistema lastnih sredstev EU – 70 % vseh prihodkov Unije se zbere neposredno iz državnih proračunov – prispevki za Evropsko unijo razumljeni kot dodatno breme za državne proračune; je trdno prepričan, da bi se morale institucije EU sporazumeti o jasnem in zavezujočem urniku za dogovor o novem sistemu lastnih sredstev še pred začetkom veljavnosti naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2013; izraža pripravljenost raziskati vse možnosti v zvezi s tem;

| 8. | znova opozarja, da proračuna EU ne bi smeli nikakor razumeti in vrednotiti kot finančni element, ki je dodatno breme državnim proračunom, temveč bi ga morali dojemati kot priložnost za nadgradnjo tistih pobud in naložb, ki so v interesu celotne EU in ji prinašajo dodano vrednost, pri čemer jih večino sprejmeta Parlament in Svet v postopku soodločanja, zato so upravičene tudi na nacionalni ravni; poziva institucije EU, naj vzpostavijo ustrezen mehanizem za ocenjevanje in vrednotenje stroškov „Neevrope“, ki bi poudaril prihranke v nacionalnih proračunih, ustvarjene z združevanjem virov; |
| --- | --- |

8.

znova opozarja, da proračuna EU ne bi smeli nikakor razumeti in vrednotiti kot finančni element, ki je dodatno breme državnim proračunom, temveč bi ga morali dojemati kot priložnost za nadgradnjo tistih pobud in naložb, ki so v interesu celotne EU in ji prinašajo dodano vrednost, pri čemer jih večino sprejmeta Parlament in Svet v postopku soodločanja, zato so upravičene tudi na nacionalni ravni; poziva institucije EU, naj vzpostavijo ustrezen mehanizem za ocenjevanje in vrednotenje stroškov „Neevrope“, ki bi poudaril prihranke v nacionalnih proračunih, ustvarjene z združevanjem virov;

| 9. | ponavlja, da posebne narave proračuna EU, ki je dopolnilo državnim proračunom, in spodbud, ki jih ustvarja, ne bi smeli brzdati in ovirati s samovoljnimi zmanjšanji, ki predstavljajo neskončno majhen delež (manj kot 0,02 %) v primerjavi s seštevkom proračunov vseh 27 držav članic; |
| --- | --- |

9.

ponavlja, da posebne narave proračuna EU, ki je dopolnilo državnim proračunom, in spodbud, ki jih ustvarja, ne bi smeli brzdati in ovirati s samovoljnimi zmanjšanji, ki predstavljajo neskončno majhen delež (manj kot 0,02 %) v primerjavi s seštevkom proračunov vseh 27 držav članic;

| 10. | opominja, da je Parlament politike na področju mladine, izobraževanja in mobilnosti opredelil kot prednostne naloge proračuna 2011, ker so bistven in nujen del strategije EU za gospodarsko okrevanje in strategije Evropa 2020, kakor je Parlament navedel v svoji resoluciji o pooblastilu za tristranske pogovore, sprejeti junija 2010; poudarja, da predlagano povečanje sredstev za izbrano število proračunskih postavk služi tako kratko- kot dolgoročnim strategijam za prihodnost EU; |
| --- | --- |

10.

opominja, da je Parlament politike na področju mladine, izobraževanja in mobilnosti opredelil kot prednostne naloge proračuna 2011, ker so bistven in nujen del strategije EU za gospodarsko okrevanje in strategije Evropa 2020, kakor je Parlament navedel v svoji resoluciji o pooblastilu za tristranske pogovore, sprejeti junija 2010; poudarja, da predlagano povečanje sredstev za izbrano število proračunskih postavk služi tako kratko- kot dolgoročnim strategijam za prihodnost EU;

| 11. | znova izraža trdno prepričanje, da bi bilo treba glede na pomanjkanje finančnih sredstev in svetovno gospodarsko recesijo financiranje politik podrobno spremljati, da se bo mogoče izogniti izdatkom, ki nimajo jasnega in opredeljivega cilja, pri tem pa upoštevati evropsko dodano vrednost, ki jo prinaša proračun EU, saj gre pri združevanju finančnih virov, ki bi bili sicer razpršeni na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, za izraz solidarnosti in učinkovitosti; prav tako poudarja, da se precejšen del odhodkov iz proračuna EU namenja dolgoročnim naložbam, potrebnim za spodbujanje gospodarske rasti EU; |
| --- | --- |

11.

znova izraža trdno prepričanje, da bi bilo treba glede na pomanjkanje finančnih sredstev in svetovno gospodarsko recesijo financiranje politik podrobno spremljati, da se bo mogoče izogniti izdatkom, ki nimajo jasnega in opredeljivega cilja, pri tem pa upoštevati evropsko dodano vrednost, ki jo prinaša proračun EU, saj gre pri združevanju finančnih virov, ki bi bili sicer razpršeni na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, za izraz solidarnosti in učinkovitosti; prav tako poudarja, da se precejšen del odhodkov iz proračuna EU namenja dolgoročnim naložbam, potrebnim za spodbujanje gospodarske rasti EU;

| 12. | opozarja, da razlike do zgornje meje v večletnem finančnem okviru ne dopuščajo resničnega manevrskega prostora, zlasti v podrazdelkih 1a in 3b ter v razdelku 4, in zmanjšujejo zmogljivost EU za odzivanje na spremembe politik in nepredvidene potrebe ob ohranjanju prednostnih nalog; poudarja, da bi bili zaradi obsega izzivov, s katerimi se srečuje EU, potrebna sredstva, ki bi precej presegala sedanje zgornje meje večletnega finančnega okvira; v zvezi s tem ponavlja, da je nujno potreben obsežen proračunski pregled in da je takojšnja revizija zgornje meje sedanjega večletnega finančnega okvira ter nekaterih določb Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju postala neizbežna zaradi različnih izzivov in novih prednostnih nalog, ki so se pojavile; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da razlike do zgornje meje v večletnem finančnem okviru ne dopuščajo resničnega manevrskega prostora, zlasti v podrazdelkih 1a in 3b ter v razdelku 4, in zmanjšujejo zmogljivost EU za odzivanje na spremembe politik in nepredvidene potrebe ob ohranjanju prednostnih nalog; poudarja, da bi bili zaradi obsega izzivov, s katerimi se srečuje EU, potrebna sredstva, ki bi precej presegala sedanje zgornje meje večletnega finančnega okvira; v zvezi s tem ponavlja, da je nujno potreben obsežen proračunski pregled in da je takojšnja revizija zgornje meje sedanjega večletnega finančnega okvira ter nekaterih določb Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju postala neizbežna zaradi različnih izzivov in novih prednostnih nalog, ki so se pojavile;

| 13. | poziva Svet, naj v celoti upošteva jasne pogoje, določene v resoluciji z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 ((KOM(2010)0072-2010/0048(APP)) (7), na podlagi katere bo Parlament dal soglasje k novi uredbi o večletnem finančnem okviru, kakor predvideva PDEU; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet, naj v celoti upošteva jasne pogoje, določene v resoluciji z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 ((KOM(2010)0072-2010/0048(APP)) (7), na podlagi katere bo Parlament dal soglasje k novi uredbi o večletnem finančnem okviru, kakor predvideva PDEU;

| 14. | opominja, da financiranje njegovih prednostnih nalog in novih politik, ki izhajajo iz začetka veljavnosti PDEU, v okviru zgornjih meja večletnega finančnega okvira ni mogoče; poudarja, da je zato, da bi olajšal pogajanja o proračunu za leto 2011 v spravnem odboru, na račun hudih kompromisov predlagal financiranje omenjenih politik v okviru zgornjih meja; kljub temu opozarja, da bo to mogoče samo z zmanjšanjem proračunskih sredstev za določene proračunske vrstice, ki jih je skrbno izbral; |
| --- | --- |

14.

opominja, da financiranje njegovih prednostnih nalog in novih politik, ki izhajajo iz začetka veljavnosti PDEU, v okviru zgornjih meja večletnega finančnega okvira ni mogoče; poudarja, da je zato, da bi olajšal pogajanja o proračunu za leto 2011 v spravnem odboru, na račun hudih kompromisov predlagal financiranje omenjenih politik v okviru zgornjih meja; kljub temu opozarja, da bo to mogoče samo z zmanjšanjem proračunskih sredstev za določene proračunske vrstice, ki jih je skrbno izbral;

| 15. | odločno podpira uvedbo jamstvenega sklada, povezanega z evropskim mehanizmom za finančno stabilizacijo, v proračunu EU; vztraja, da pri odločitvah o aktiviranju tega mehanizma sodelujeta obe veji proračunskega organa; zahteva, da bi se morale vse proračunske potrebe, vezane na ta mehanizem, financirati s priložnostno revizijo obstoječega večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 ali Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, da se pravočasno zagotovi zadostna vključenost proračunskega organa; |
| --- | --- |

15.

odločno podpira uvedbo jamstvenega sklada, povezanega z evropskim mehanizmom za finančno stabilizacijo, v proračunu EU; vztraja, da pri odločitvah o aktiviranju tega mehanizma sodelujeta obe veji proračunskega organa; zahteva, da bi se morale vse proračunske potrebe, vezane na ta mehanizem, financirati s priložnostno revizijo obstoječega večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 ali Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, da se pravočasno zagotovi zadostna vključenost proračunskega organa;

| 16. | ne more sprejeti skupnega zneska proračunskih sredstev za plačila v stališču Sveta, saj je bil določen s povečevanjem oziroma zmanjševanjem odhodkov v različnih proračunskih vrsticah brez poglobljene ocene dejanskih potreb; |
| --- | --- |

16.

ne more sprejeti skupnega zneska proračunskih sredstev za plačila v stališču Sveta, saj je bil določen s povečevanjem oziroma zmanjševanjem odhodkov v različnih proračunskih vrsticah brez poglobljene ocene dejanskih potreb;

| 17. | opozarja, da utegne ta praksa Sveta vplivati na stopnjo izvrševanja obveznosti v istem letu, saj bo upočasnila podpisovanje novih pogodb, zlasti v zadnjem četrtletju, in tako ovirala večletne cikle programov EU; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da utegne ta praksa Sveta vplivati na stopnjo izvrševanja obveznosti v istem letu, saj bo upočasnila podpisovanje novih pogodb, zlasti v zadnjem četrtletju, in tako ovirala večletne cikle programov EU;

| 18. | v splošnem je prepričan, da ne bi smeli zmanjšati upravnih odhodkov v podporo programom EU, da se zagotovi gladko izvajanje teh programov, pa tudi njihovo kakovost in ustrezno spremljanje; zato je obnovil vse zneske v proračunskih vrsticah za upravno poslovodenje teh programov, ki jih je Svet zmanjšal; |
| --- | --- |

18.

v splošnem je prepričan, da ne bi smeli zmanjšati upravnih odhodkov v podporo programom EU, da se zagotovi gladko izvajanje teh programov, pa tudi njihovo kakovost in ustrezno spremljanje; zato je obnovil vse zneske v proračunskih vrsticah za upravno poslovodenje teh programov, ki jih je Svet zmanjšal;

Podrazdelek 1a

| 19. | opominja, da horizontalne prednostne naloge Evropskega parlamenta za proračun za leto 2011 – mladina, izobraževanje in mobilnost – v okviru različnih politik zahtevajo medsektorsko usmerjene naložbe, kot sredstvo za spodbujanje rasti in razvoja EU; zato je odločen, da bo povečal sredstva za vse programe, povezane s temi prednostnimi nalogami, kot so vseživljenjsko učenje, program „Ljudje“ in Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

19.

opominja, da horizontalne prednostne naloge Evropskega parlamenta za proračun za leto 2011 – mladina, izobraževanje in mobilnost – v okviru različnih politik zahtevajo medsektorsko usmerjene naložbe, kot sredstvo za spodbujanje rasti in razvoja EU; zato je odločen, da bo povečal sredstva za vse programe, povezane s temi prednostnimi nalogami, kot so vseživljenjsko učenje, program „Ljudje“ in Erasmus Mundus;

| 20. | meni, da je zlasti zaposlitvena mobilnost mladih ključno orodje za razvoj konkurenčnega in razgibanega evropskega trga delovne sile in da jo je kot tako treba spodbuditi; zato se zavzema za povečanje proračunskih sredstev za evropsko službo za zaposlovanje in odločno podpira zagon pripravljalnega ukrepa „Prva zaposlitev EURES“, katerega namen je olajšati vstop mladih na trg dela oziroma njihov dostop do specializiranih delovnih mest v drugih državah članicah, kar je prvi korak k posebnemu neakademskemu programu za mobilnost mladih; |
| --- | --- |

20.

meni, da je zlasti zaposlitvena mobilnost mladih ključno orodje za razvoj konkurenčnega in razgibanega evropskega trga delovne sile in da jo je kot tako treba spodbuditi; zato se zavzema za povečanje proračunskih sredstev za evropsko službo za zaposlovanje in odločno podpira zagon pripravljalnega ukrepa „Prva zaposlitev EURES“, katerega namen je olajšati vstop mladih na trg dela oziroma njihov dostop do specializiranih delovnih mest v drugih državah članicah, kar je prvi korak k posebnemu neakademskemu programu za mobilnost mladih;

| 21. | se zaveda dodane vrednosti raziskav, ki jih financira EU, kar daje zagon nepovezanim nacionalnim prizadevanjem in naložbam na področju raziskav, zlasti raziskav v zvezi z energijo, vključno s področjem obnovljive energije, ter osrednje vloge, ki jo imajo mala in srednje velika podjetja pri evropski gospodarski rasti in zaposlovanju; glede na to znova zagotavlja podporo okvirnemu programu za konkurenčnost in inovacije, zlasti programom za podjetništvo in inovacije ter inteligentno energijo, in sicer s povečanjem obveznosti in plačil v izbranem številu proračunskih vrstic; ugotavlja, da je za uresničitev tega cilja treba zagotoviti tekoče izvajanje raziskovalnih in razvojnih programov, da bi preprečili prerazporeditev sredstev ob zaključku proračunskega obdobja, ki ni v skladu z njihovo predvideno uporabo; |
| --- | --- |

21.

se zaveda dodane vrednosti raziskav, ki jih financira EU, kar daje zagon nepovezanim nacionalnim prizadevanjem in naložbam na področju raziskav, zlasti raziskav v zvezi z energijo, vključno s področjem obnovljive energije, ter osrednje vloge, ki jo imajo mala in srednje velika podjetja pri evropski gospodarski rasti in zaposlovanju; glede na to znova zagotavlja podporo okvirnemu programu za konkurenčnost in inovacije, zlasti programom za podjetništvo in inovacije ter inteligentno energijo, in sicer s povečanjem obveznosti in plačil v izbranem številu proračunskih vrstic; ugotavlja, da je za uresničitev tega cilja treba zagotoviti tekoče izvajanje raziskovalnih in razvojnih programov, da bi preprečili prerazporeditev sredstev ob zaključku proračunskega obdobja, ki ni v skladu z njihovo predvideno uporabo;

| 22. | je izjemno zaskrbljen zaradi nezadostnih sredstev, ki so na voljo za financiranje politik, ključnih za konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ter zaradi poslabšanja tega položaja, ki je posledica načrtovanega financiranja strategije Evropa 2020; opozarja, da bo imelo vlaganje v politike, kot so izobraževanje, raziskave, inovacije, promet (zlasti vseevropska energetska omrežja) in turizem, odločilno vlogo pri pospeševanju rasti in zaposlovanja; |
| --- | --- |

22.

je izjemno zaskrbljen zaradi nezadostnih sredstev, ki so na voljo za financiranje politik, ključnih za konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ter zaradi poslabšanja tega položaja, ki je posledica načrtovanega financiranja strategije Evropa 2020; opozarja, da bo imelo vlaganje v politike, kot so izobraževanje, raziskave, inovacije, promet (zlasti vseevropska energetska omrežja) in turizem, odločilno vlogo pri pospeševanju rasti in zaposlovanja;

| 23. | meni, da je izrednega pomena, da se novi evropski finančni organi od začetka financirajo na ustrezen način in zadostno, kar jim omogoča, da prispevajo k stabilnosti evropskega in mednarodnega finančnega sistema; |
| --- | --- |

23.

meni, da je izrednega pomena, da se novi evropski finančni organi od začetka financirajo na ustrezen način in zadostno, kar jim omogoča, da prispevajo k stabilnosti evropskega in mednarodnega finančnega sistema;

| 24. | je prepričan, da bi bilo treba znova pretehtati financiranje evropskega skupnega podjetja za ITER v luči predloga Komisije o financiranju projekta ITER v letih 2012 in 2013; ni pripravljen odobriti prerazporeditev v obstoječem sedmem okvirnem programu za raziskave za financiranje vse večjih finančnih potreb, ki niso več v skladu s prvotnim predlogom; zato meni, da je glede na zamude pri izvajanju in za začetek pogajanj s Svetom o financiranju projekta ITER v prihodnje zmanjšanje obveznosti in plačil v vrstici 08 20 02 za 47 milijonov EUR najustreznejša proračunska možnost; |
| --- | --- |

24.

je prepričan, da bi bilo treba znova pretehtati financiranje evropskega skupnega podjetja za ITER v luči predloga Komisije o financiranju projekta ITER v letih 2012 in 2013; ni pripravljen odobriti prerazporeditev v obstoječem sedmem okvirnem programu za raziskave za financiranje vse večjih finančnih potreb, ki niso več v skladu s prvotnim predlogom; zato meni, da je glede na zamude pri izvajanju in za začetek pogajanj s Svetom o financiranju projekta ITER v prihodnje zmanjšanje obveznosti in plačil v vrstici 08 20 02 za 47 milijonov EUR najustreznejša proračunska možnost;

| 25. | podpira predlog Komisije glede uvedbe odobritev plačil v okviru proračunske vrstice Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, da bi poenostavili finančne postopke za vloge, ki sta jih odobrili obe veji proračunskega organa; tako obnavlja prvotni znesek, vendar opozarja, da morda ne bo zadostil potrebam v letu 2011; |
| --- | --- |

25.

podpira predlog Komisije glede uvedbe odobritev plačil v okviru proračunske vrstice Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, da bi poenostavili finančne postopke za vloge, ki sta jih odobrili obe veji proračunskega organa; tako obnavlja prvotni znesek, vendar opozarja, da morda ne bo zadostil potrebam v letu 2011;

| 26 | je prepričan, da je potrebna strateška perspektiva o razmerah na področju energetike v Evropi; ugotavlja, da je Komisija oblikovala strateški načrt za energetsko tehnologijo (SET), katerega financiranje še vedno ni dorečeno; je zato ustvaril vrstice z zaznamkom (p. m.) za več področij načrta SET, ki naj bi kmalu postala aktivna; |
| --- | --- |

26

je prepričan, da je potrebna strateška perspektiva o razmerah na področju energetike v Evropi; ugotavlja, da je Komisija oblikovala strateški načrt za energetsko tehnologijo (SET), katerega financiranje še vedno ni dorečeno; je zato ustvaril vrstice z zaznamkom (p. m.) za več področij načrta SET, ki naj bi kmalu postala aktivna;

Podrazdelek 1b

| 27. | ugotavlja, da Svet v svojem stališču ni spremenil zneska obveznosti, ki ga je predlagala Komisija, in poudarja, da je to povsem v skladu z zneski, predvidenimi v večletnem finančnem okviru, ob upoštevanju tehnične prilagoditve finančnega okvira za leto 2011, kot določa točka 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. junija 2006; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da Svet v svojem stališču ni spremenil zneska obveznosti, ki ga je predlagala Komisija, in poudarja, da je to povsem v skladu z zneski, predvidenimi v večletnem finančnem okviru, ob upoštevanju tehnične prilagoditve finančnega okvira za leto 2011, kot določa točka 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. junija 2006;

| 28. | obžaluje omejevalni pristop Sveta glede plačil, ki so bila zmanjšana za 1 075 milijonov EUR (polovica tega zneska je bila namenjena dokončanju programskega obdobja 2006–2010) v primerjavi z napovedjo Komisije o potrebah po proračunskih sredstvih za plačila v letu 2011; poudarja, da je Evropski parlament omenjene potrebe že ocenil in ugotovil, da so najverjetneje podcenjene, ter meni, da bi pristop Sveta utegnil ogroziti potrebno pospešeno izvajanje programov, ki je bilo v začetku obdobja 2007–2013 prepočasno, pa tudi nedavne zakonodajne spremembe, o katerih sta se Evropski parlament in Svet dogovorila v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva; |
| --- | --- |

28.

obžaluje omejevalni pristop Sveta glede plačil, ki so bila zmanjšana za 1 075 milijonov EUR (polovica tega zneska je bila namenjena dokončanju programskega obdobja 2006–2010) v primerjavi z napovedjo Komisije o potrebah po proračunskih sredstvih za plačila v letu 2011; poudarja, da je Evropski parlament omenjene potrebe že ocenil in ugotovil, da so najverjetneje podcenjene, ter meni, da bi pristop Sveta utegnil ogroziti potrebno pospešeno izvajanje programov, ki je bilo v začetku obdobja 2007–2013 prepočasno, pa tudi nedavne zakonodajne spremembe, o katerih sta se Evropski parlament in Svet dogovorila v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva;

| 29. | zato obnavlja zneske plačil, ki jih je Svet zmanjšal, na raven iz predloga proračuna, hkrati pa ne odstopa od prvotnega stališča, da morata Komisija in Svet hitro predstaviti in sprejeti spremembo proračuna, če se izkaže, da sredstva za plačila ne zadostujejo potrebam; pozdravlja izjavo Sveta v zvezi s tem; |
| --- | --- |

29.

zato obnavlja zneske plačil, ki jih je Svet zmanjšal, na raven iz predloga proračuna, hkrati pa ne odstopa od prvotnega stališča, da morata Komisija in Svet hitro predstaviti in sprejeti spremembo proračuna, če se izkaže, da sredstva za plačila ne zadostujejo potrebam; pozdravlja izjavo Sveta v zvezi s tem;

| 30. | opominja, da akcijski načrt glede strategije EU za območje Baltskega morja navaja, da bi se morali predlagani ukrepi, kolikor je le mogoče, financirati iz obstoječih virov, vključno s strukturnimi in kohezijskimi skladi; poudarja, da se v sklepih Sveta o strategiji EU za območje Baltskega morja navaja, da je strategija odvisna od učinkovitejše uporabe obstoječih instrumentov in skladov EU ter drugih obstoječih virov in finančnih instrumentov; poudarja, da je treba to strategijo ustrezno priznati in ji nameniti ustrezna finančna sredstva; |
| --- | --- |

30.

opominja, da akcijski načrt glede strategije EU za območje Baltskega morja navaja, da bi se morali predlagani ukrepi, kolikor je le mogoče, financirati iz obstoječih virov, vključno s strukturnimi in kohezijskimi skladi; poudarja, da se v sklepih Sveta o strategiji EU za območje Baltskega morja navaja, da je strategija odvisna od učinkovitejše uporabe obstoječih instrumentov in skladov EU ter drugih obstoječih virov in finančnih instrumentov; poudarja, da je treba to strategijo ustrezno priznati in ji nameniti ustrezna finančna sredstva;

Razdelek 2

| 31. | poudarja, da bi moral biti osrednji cilj skupne kmetijske politike zagotavljati stabilnost trga, zanesljivo oskrbo s hrano ter poštene cene za kmete, vključno z varstvom okolja in krajine, zato poziva Komisijo, naj v proračunu za leto 2011 poskrbi za finančno rezervo za enostaven dostop do financiranja, če bi bila tržna gibanja v tem letu znova nestanovitna; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi moral biti osrednji cilj skupne kmetijske politike zagotavljati stabilnost trga, zanesljivo oskrbo s hrano ter poštene cene za kmete, vključno z varstvom okolja in krajine, zato poziva Komisijo, naj v proračunu za leto 2011 poskrbi za finančno rezervo za enostaven dostop do financiranja, če bi bila tržna gibanja v tem letu znova nestanovitna;

| 32. | se zaveda koristi izrednega financiranja za mlekarsko industrijo v višini 300 milijonov EUR, zagotovljenega v proračunu za leto 2010; zato podpira oblikovanje nove proračunske vrstice, ki bi imela vlogo „sklada za mlekarstvo“ in bi zagotavljala podporo modernizaciji, razširitvi dejavnosti in prestrukturiranju ter boljšemu trženju in pogajalskemu izhodišču proizvajalcev mleka, s čimer bi se odzvali na vse večjo tržno moč predelovalcev in trgovcev na drobno v prehranski verigi; poudarja, da je Komisija sklad za mlekarstvo že odobrila; |
| --- | --- |

32.

se zaveda koristi izrednega financiranja za mlekarsko industrijo v višini 300 milijonov EUR, zagotovljenega v proračunu za leto 2010; zato podpira oblikovanje nove proračunske vrstice, ki bi imela vlogo „sklada za mlekarstvo“ in bi zagotavljala podporo modernizaciji, razširitvi dejavnosti in prestrukturiranju ter boljšemu trženju in pogajalskemu izhodišču proizvajalcev mleka, s čimer bi se odzvali na vse večjo tržno moč predelovalcev in trgovcev na drobno v prehranski verigi; poudarja, da je Komisija sklad za mlekarstvo že odobrila;

| 33. | meni, da je treba ohraniti nacionalne programe za podporo vinarstvu, čeprav nekoliko omejene; poudarja, da je Komisija v času reforme ureditve trga vina izrecno izjavila, da ta reforma ne sme vplivati na proračun; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba ohraniti nacionalne programe za podporo vinarstvu, čeprav nekoliko omejene; poudarja, da je Komisija v času reforme ureditve trga vina izrecno izjavila, da ta reforma ne sme vplivati na proračun;

| 34. | priznava, da sta programa razdeljevanja sadja v šolah in mleka za šole z vidika spodbujanja zdrave prehrane otrok zelo pomembna; pozdravlja predlog Komisije, da bo povečala sredstva za ta programa, in je sklenil proračunski znesek zanju nadalje povečati; poudarja pomen programa za prikrajšane osebe in je sklenil povečati sredstva zanj, vendar opozarja, da ga je treba izvajati ob upoštevanju postopkov na splošnem sodišču; |
| --- | --- |

34.

priznava, da sta programa razdeljevanja sadja v šolah in mleka za šole z vidika spodbujanja zdrave prehrane otrok zelo pomembna; pozdravlja predlog Komisije, da bo povečala sredstva za ta programa, in je sklenil proračunski znesek zanju nadalje povečati; poudarja pomen programa za prikrajšane osebe in je sklenil povečati sredstva zanj, vendar opozarja, da ga je treba izvajati ob upoštevanju postopkov na splošnem sodišču;

| 35. | v skladu s svojimi prednostnimi nalogami podpira pripravo pilotnega projekta za spodbujanje izmenjave praktičnih zgledov med mladimi kmeti, zlasti v zvezi z izzivi, s katerimi se sooča evropsko kmetijstvo; |
| --- | --- |

35.

v skladu s svojimi prednostnimi nalogami podpira pripravo pilotnega projekta za spodbujanje izmenjave praktičnih zgledov med mladimi kmeti, zlasti v zvezi z izzivi, s katerimi se sooča evropsko kmetijstvo;

| 36. | je prepričan, da je treba še okrepiti LIFE+ (finančni instrument za okolje za obdobje 2007–2013), da bo usklajen z dodatnimi ukrepi; poudarja, da so okoljska vprašanja v okoljski in kmetijski politiki prednostnega pomena in da je povečanje sredstev ključno za ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti; meni, da je treba poleg programa LIFE+ zagotoviti tudi splošno uveljavljanje meril trajnostnega razvoja v okviru vseh ustreznih instrumentov EU; |
| --- | --- |

36.

je prepričan, da je treba še okrepiti LIFE+ (finančni instrument za okolje za obdobje 2007–2013), da bo usklajen z dodatnimi ukrepi; poudarja, da so okoljska vprašanja v okoljski in kmetijski politiki prednostnega pomena in da je povečanje sredstev ključno za ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti; meni, da je treba poleg programa LIFE+ zagotoviti tudi splošno uveljavljanje meril trajnostnega razvoja v okviru vseh ustreznih instrumentov EU;

Podrazdelek 3a

| 37. | meni, da je več programov, kot je program za preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom, osrednjega pomena za izvajanje stockholmskega programa, ter znova izraža podporo programu Daphne za boj proti nasilju, v okviru katerega zaradi pomanjkanja sredstev ni mogoče financirati vseh programov, ki so vredni finančne podpore, in podporo programu za preprečevanje uporabe drog in obveščanje o njih; v zvezi s tem namenja posebno pozornost preprečevanju nasilja nad ženskami, kar vključuje prisilno prekinitev nosečnosti, pohabljanje ženskih spolnih organov, prisilno sterilizacijo ali katero koli drugo okrutno, nečloveško ali ponižujoče ravnanje; |
| --- | --- |

37.

meni, da je več programov, kot je program za preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom, osrednjega pomena za izvajanje stockholmskega programa, ter znova izraža podporo programu Daphne za boj proti nasilju, v okviru katerega zaradi pomanjkanja sredstev ni mogoče financirati vseh programov, ki so vredni finančne podpore, in podporo programu za preprečevanje uporabe drog in obveščanje o njih; v zvezi s tem namenja posebno pozornost preprečevanju nasilja nad ženskami, kar vključuje prisilno prekinitev nosečnosti, pohabljanje ženskih spolnih organov, prisilno sterilizacijo ali katero koli drugo okrutno, nečloveško ali ponižujoče ravnanje;

| 38. | ker Parlamentu niso bile predložene zadostne informacije o prihodnjih korakih v projektu SIS II, meni, da je uvrstitev proračunskih sredstev v rezervo najustreznejši način, da se pridobi zahtevane informacije o potrebnih izboljšavah; |
| --- | --- |

38.

ker Parlamentu niso bile predložene zadostne informacije o prihodnjih korakih v projektu SIS II, meni, da je uvrstitev proračunskih sredstev v rezervo najustreznejši način, da se pridobi zahtevane informacije o potrebnih izboljšavah;

| 39. | meni, da so načrti iz delovnega dokumenta osebja Komisije z dne 21. septembra 2010 nezadostni, da bi izpolnili zahteve Parlamenta po informacijah o potrebnih izboljšavah in celotnem pregledu nad oblikovanjem proračuna SIS II; |
| --- | --- |

39.

meni, da so načrti iz delovnega dokumenta osebja Komisije z dne 21. septembra 2010 nezadostni, da bi izpolnili zahteve Parlamenta po informacijah o potrebnih izboljšavah in celotnem pregledu nad oblikovanjem proračuna SIS II;

Podrazdelek 3b

| 40. | znova opominja, da razdelek 3b zajema politike, ki imajo neposreden vpliv na vsakodnevno življenje evropskih državljanov, in je docela prepričan, da dejanskih možnosti, ki jih ta razdelek ponuja, ni mogoče v celoti izkoristiti z omejeno zgornjo mejo, ki jo določa obstoječi večletni finančni okvir; opozarja, da financiranje teh instrumentov, kot ga predlaga Svet, ni zadostno za osrednje prednostne naloge, ki jih zajema ta razdelek, in še posebej poudarja, da dosedanje izjemno visoke stopnje izvrševanja programov, povezanih z mladino, dokazujejo, da si to področje zasluži precej večje naložbe; |
| --- | --- |

40.

znova opominja, da razdelek 3b zajema politike, ki imajo neposreden vpliv na vsakodnevno življenje evropskih državljanov, in je docela prepričan, da dejanskih možnosti, ki jih ta razdelek ponuja, ni mogoče v celoti izkoristiti z omejeno zgornjo mejo, ki jo določa obstoječi večletni finančni okvir; opozarja, da financiranje teh instrumentov, kot ga predlaga Svet, ni zadostno za osrednje prednostne naloge, ki jih zajema ta razdelek, in še posebej poudarja, da dosedanje izjemno visoke stopnje izvrševanja programov, povezanih z mladino, dokazujejo, da si to področje zasluži precej večje naložbe;

| 41. | znova izraža namero, da bo povečal sredstva za program „Mladi v akciji“, svetovne specialne poletne olimpijske igre, informacijske urade in že potekajoč pripravljalni ukrep na področju športa; je seznanjen s pobudo Sveta, da bo predstavil nov pripravljalni ukrep za obeležja v Evropi, in meni, da bi lahko ta pripravljalni ukrep spodbujal državljanstvo EU z ohranjanjem zgodovinskih krajev v skupnem evropskem spominu in omogočanjem dostopa do njih; |
| --- | --- |

41.

znova izraža namero, da bo povečal sredstva za program „Mladi v akciji“, svetovne specialne poletne olimpijske igre, informacijske urade in že potekajoč pripravljalni ukrep na področju športa; je seznanjen s pobudo Sveta, da bo predstavil nov pripravljalni ukrep za obeležja v Evropi, in meni, da bi lahko ta pripravljalni ukrep spodbujal državljanstvo EU z ohranjanjem zgodovinskih krajev v skupnem evropskem spominu in omogočanjem dostopa do njih;

| 42. | meni, da bi morala Komisija pripraviti celovito strategijo za boljšo komunikacijo z državljani EU in oblikovanje evropske javne sfere, v skladu z medinstitucionalno skupno izjavo „Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“ iz oktobra 2008; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi morala Komisija pripraviti celovito strategijo za boljšo komunikacijo z državljani EU in oblikovanje evropske javne sfere, v skladu z medinstitucionalno skupno izjavo „Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“ iz oktobra 2008;

Razdelek 4

| 43. | je docela prepričan, da vloge EU kot globalnega akterja ni mogoče ustrezno financirati v okviru zgornjih meja, ki jih določa večletni finančni okvir, in da tega pomanjkanja sredstev ne bi smeli reševati s kompromisom med vejama proračunskega organa v zadnjem trenutku, brez ustreznega premisleka o srednjeročnih potrebah; opominja, da sta revizija večletnega finančnega okvira in revizija zgornje meje razdelka 4, da se upoštevajo potrebe, ki so se pojavile in ki jih leta 2006 še ni bilo mogoče predvideti, nujna pogoja za upravljivost in trajnost tega razdelka; |
| --- | --- |

43.

je docela prepričan, da vloge EU kot globalnega akterja ni mogoče ustrezno financirati v okviru zgornjih meja, ki jih določa večletni finančni okvir, in da tega pomanjkanja sredstev ne bi smeli reševati s kompromisom med vejama proračunskega organa v zadnjem trenutku, brez ustreznega premisleka o srednjeročnih potrebah; opominja, da sta revizija večletnega finančnega okvira in revizija zgornje meje razdelka 4, da se upoštevajo potrebe, ki so se pojavile in ki jih leta 2006 še ni bilo mogoče predvideti, nujna pogoja za upravljivost in trajnost tega razdelka;

| 44. | meni, da je zaradi izjemno majhnega manevrskega prostora v tem razdelku in prizadevanj Sveta za varčevanje financiranje prednostnih nalog mogoče zagotoviti samo s pretehtanim zmanjšanjem sredstev v omejenih proračunskih vrsticah; meni, da bi bilo mogoče proračunska sredstva, predvidena za pomoč za obnovo Afganistana in makrofinančno pomoč, delno zmanjšati, ne da bi to občutno škodovalo operacijam; v tem duhu je sklenil obnoviti znesek proračunskih sredstev za skupno zunanjo in varnostno politiko iz proračuna 2010, kot dopušča točka 42 Medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

44.

meni, da je zaradi izjemno majhnega manevrskega prostora v tem razdelku in prizadevanj Sveta za varčevanje financiranje prednostnih nalog mogoče zagotoviti samo s pretehtanim zmanjšanjem sredstev v omejenih proračunskih vrsticah; meni, da bi bilo mogoče proračunska sredstva, predvidena za pomoč za obnovo Afganistana in makrofinančno pomoč, delno zmanjšati, ne da bi to občutno škodovalo operacijam; v tem duhu je sklenil obnoviti znesek proračunskih sredstev za skupno zunanjo in varnostno politiko iz proračuna 2010, kot dopušča točka 42 Medinstitucionalnega sporazuma;

| 45. | potrjuje svojo zavezo, da ne bo dopustil samovoljnega zmanjšanja sredstev za pomoč Palestini, mirovnemu procesu in agenciji UNRWA; kljub temu znova izraža trdno prepričanje, da protislovje med finančno pomočjo na svetovni ravni – EU je kot celota največja donatorka – in omejenim vplivom na mirovni proces ni ne upravičeno ne razumljivo in ga je treba temeljito obravnavati, zlasti glede na ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

45.

potrjuje svojo zavezo, da ne bo dopustil samovoljnega zmanjšanja sredstev za pomoč Palestini, mirovnemu procesu in agenciji UNRWA; kljub temu znova izraža trdno prepričanje, da protislovje med finančno pomočjo na svetovni ravni – EU je kot celota največja donatorka – in omejenim vplivom na mirovni proces ni ne upravičeno ne razumljivo in ga je treba temeljito obravnavati, zlasti glede na ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje;

| 46. | znova izraža odločno nasprotovanje predlagani prerazporeditvi proračunskih sredstev iz več instrumentov in programov v vrstico za spremljevalne ukrepe za banane in vrstico instrumenta za sodelovanje z industrializiranimi državami (ICI+), katerih financiranje ob sprejetju sedanjega večletnega finančnega okvira ni bilo predvideno, kljub temu pa izraža podporo tem instrumentom; poudarja, da instrument za razvojno sodelovanje ni sklad, ki bi ga lahko uporabili za financiranje morebitnih novih potreb na področju razdelka 4, saj je bil ustvarjen in namenjen za specifičen seznam ciljev, za katere se je EU ob več priložnostih zavezala, da jih bo dosegla; zato poziva Svet, da se dogovori o večletnem financiranju teh ukrepov z vsemi sredstvi, predvidenimi v medinstitucionalnem sporazumu; |
| --- | --- |

46.

znova izraža odločno nasprotovanje predlagani prerazporeditvi proračunskih sredstev iz več instrumentov in programov v vrstico za spremljevalne ukrepe za banane in vrstico instrumenta za sodelovanje z industrializiranimi državami (ICI+), katerih financiranje ob sprejetju sedanjega večletnega finančnega okvira ni bilo predvideno, kljub temu pa izraža podporo tem instrumentom; poudarja, da instrument za razvojno sodelovanje ni sklad, ki bi ga lahko uporabili za financiranje morebitnih novih potreb na področju razdelka 4, saj je bil ustvarjen in namenjen za specifičen seznam ciljev, za katere se je EU ob več priložnostih zavezala, da jih bo dosegla; zato poziva Svet, da se dogovori o večletnem financiranju teh ukrepov z vsemi sredstvi, predvidenimi v medinstitucionalnem sporazumu;

| 47. | sklene, da se del sredstev za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo, uvrsti v rezervo, dokler Komisija ne predstavi politično zavezujočega dokumenta, ki dokazuje, da je podnebni finančni sveženj za hiter začetek dejansko dodaten in dodeljuje evropska sredstva partnerskim regijam na geografsko uravnotežen način ter ne škodi obstoječim programom za razvojno sodelovanje, kot tudi jasnih informacij o merilih za izbiro upravičenk in podrobnosti o sporazumih z državami v razvoju; |
| --- | --- |

47.

sklene, da se del sredstev za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo, uvrsti v rezervo, dokler Komisija ne predstavi politično zavezujočega dokumenta, ki dokazuje, da je podnebni finančni sveženj za hiter začetek dejansko dodaten in dodeljuje evropska sredstva partnerskim regijam na geografsko uravnotežen način ter ne škodi obstoječim programom za razvojno sodelovanje, kot tudi jasnih informacij o merilih za izbiro upravičenk in podrobnosti o sporazumih z državami v razvoju;

| 48. | daje pobudo, da se podpora EU pošteni trgovini vključi v vse proračunske naslove; |
| --- | --- |

48.

daje pobudo, da se podpora EU pošteni trgovini vključi v vse proračunske naslove;

| 49. | meni, da si je treba glede na štiristranska pogajanja o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje prizadevati za boljše opredeljevanje misij skupne zunanje in varnostne ter skupne obrambne in varnostne politike, saj bo to prispevalo k večji preglednosti in olajšalo proračunski nadzor; iz tega razloga je sklenil oblikovati ločene proračunske vrstice 19 03 01, 19 03 03 in 19 03 07 za EUMM v Gruziji, EULEX na Kosovu in EUPOL v Afganistanu, največje misije, ki se bodo v letu 2011 izvajale v okviru skupne zunanje in varnostne ter skupne obrambne in varnostne politike; |
| --- | --- |

49.

meni, da si je treba glede na štiristranska pogajanja o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje prizadevati za boljše opredeljevanje misij skupne zunanje in varnostne ter skupne obrambne in varnostne politike, saj bo to prispevalo k večji preglednosti in olajšalo proračunski nadzor; iz tega razloga je sklenil oblikovati ločene proračunske vrstice 19 03 01, 19 03 03 in 19 03 07 za EUMM v Gruziji, EULEX na Kosovu in EUPOL v Afganistanu, največje misije, ki se bodo v letu 2011 izvajale v okviru skupne zunanje in varnostne ter skupne obrambne in varnostne politike;

| 50. | se sprašuje, zakaj se nekdanjim komisarjem še vedno nakazujejo plačila, čeprav so že našli novo zaposlitev; odločno poziva Komisijo, da začne podrobno analizo sedanjih postopkov in Parlamentu do 30. aprila 2011 predloži izčrpno poročilo; |
| --- | --- |

50.

se sprašuje, zakaj se nekdanjim komisarjem še vedno nakazujejo plačila, čeprav so že našli novo zaposlitev; odločno poziva Komisijo, da začne podrobno analizo sedanjih postopkov in Parlamentu do 30. aprila 2011 predloži izčrpno poročilo;

| 51. | v skladu s svojo resolucijo o čezatlantskih odnosih meni, da je treba strateško partnerstvo EU-ZDA jasno opredeliti z oblikovanjem posebne proračunske vrstice za sodelovanje z Združenimi državami; |
| --- | --- |

51.

v skladu s svojo resolucijo o čezatlantskih odnosih meni, da je treba strateško partnerstvo EU-ZDA jasno opredeliti z oblikovanjem posebne proračunske vrstice za sodelovanje z Združenimi državami;

| 52. | je prepričan, da je dodatno povečanje finančnih sredstev za podporo turške skupnosti na Cipru potrebno, da se zagotovijo zadostna finančna sredstva za delovanja Odbora za pogrešane osebe na Cipru ter za projekte obnove Tehničnega odbora za kulturno dediščino; meni, da je delo teh odborov izrednega pomena za obe skupnosti na Cipru; |
| --- | --- |

52.

je prepričan, da je dodatno povečanje finančnih sredstev za podporo turške skupnosti na Cipru potrebno, da se zagotovijo zadostna finančna sredstva za delovanja Odbora za pogrešane osebe na Cipru ter za projekte obnove Tehničnega odbora za kulturno dediščino; meni, da je delo teh odborov izrednega pomena za obe skupnosti na Cipru;

Razdelek 5

| 53. | zavrača splošno stališče Sveta glede odhodkov v razdelku 5, namreč skupno zmanjšanje sredstev za več kot 115 milijonov EUR, opravljeno na račun tega, da v proračunu ni bila upoštevana prilagoditev plač in pokojnin za 1,85 % ter da so bila zmanjšana sredstva v vseh vrsticah za evropske šole, kar je v nasprotju s prednostnimi nalogami Parlamenta v zvezi z mladino, izobraževanjem in mobilnostjo; |
| --- | --- |

53.

zavrača splošno stališče Sveta glede odhodkov v razdelku 5, namreč skupno zmanjšanje sredstev za več kot 115 milijonov EUR, opravljeno na račun tega, da v proračunu ni bila upoštevana prilagoditev plač in pokojnin za 1,85 % ter da so bila zmanjšana sredstva v vseh vrsticah za evropske šole, kar je v nasprotju s prednostnimi nalogami Parlamenta v zvezi z mladino, izobraževanjem in mobilnostjo;

| 54. | poudarja, da tako omejevalen pristop sicer lahko omogoči kratkoročne prihranke za proračun EU in države članice, vendar hkrati ogroža izvajanje politik in programov EU; opozarja tudi, da je treba institucijam zagotoviti zadostna sredstva za opravljanje njihovih nalog, zlasti po začetku veljavnosti PDEU; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da tako omejevalen pristop sicer lahko omogoči kratkoročne prihranke za proračun EU in države članice, vendar hkrati ogroža izvajanje politik in programov EU; opozarja tudi, da je treba institucijam zagotoviti zadostna sredstva za opravljanje njihovih nalog, zlasti po začetku veljavnosti PDEU;

| 55. | zato v splošnem obnavlja zneske, ki jih je Svet zmanjšal, hkrati pa uvršča v rezervo sredstva za 1,85-odstotno prilagoditev plač, dokler ne bo o tem razsodilo Sodišče Evropske unije; meni, da je uvrstitev teh odhodkov v proračun v skladu z dobrim in preudarnim proračunskim upravljanjem; |
| --- | --- |

55.

zato v splošnem obnavlja zneske, ki jih je Svet zmanjšal, hkrati pa uvršča v rezervo sredstva za 1,85-odstotno prilagoditev plač, dokler ne bo o tem razsodilo Sodišče Evropske unije; meni, da je uvrstitev teh odhodkov v proračun v skladu z dobrim in preudarnim proračunskim upravljanjem;

| 56. | obnavlja zneske iz predloga proračuna Komisije za vse zgoraj omenjene postavke, ki so bile zmanjšane, razen tistih za konference, srečanja in odbore; meni, da je zmanjšanje proračuna evropskih šol nesprejemljivo; poleg tega se sprašuje, kako lahko Svet morebitno kadrovsko zasedbo v službah Komisije predvidi natančneje kot Komisija sama; |
| --- | --- |

56.

obnavlja zneske iz predloga proračuna Komisije za vse zgoraj omenjene postavke, ki so bile zmanjšane, razen tistih za konference, srečanja in odbore; meni, da je zmanjšanje proračuna evropskih šol nesprejemljivo; poleg tega se sprašuje, kako lahko Svet morebitno kadrovsko zasedbo v službah Komisije predvidi natančneje kot Komisija sama;

| 57. | poziva Svet, da nemudoma sprejme pisni predlog spremembe proračuna št. 1/2011, da bo lahko Evropska služba za zunanje delovanje že takoj v začetku leta 2011 delovala z ustreznimi viri, vendar sredstva uvršča v rezervo, dokler se podpredsednica Komisije in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z ustreznimi organi Parlamenta ne bo posvetovala o prednostnih nalogah, ki bodo uresničene s sredstvi, ki bodo sproščena ob spojitvi obstoječih struktur Komisije in Sveta; |
| --- | --- |

57.

poziva Svet, da nemudoma sprejme pisni predlog spremembe proračuna št. 1/2011, da bo lahko Evropska služba za zunanje delovanje že takoj v začetku leta 2011 delovala z ustreznimi viri, vendar sredstva uvršča v rezervo, dokler se podpredsednica Komisije in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z ustreznimi organi Parlamenta ne bo posvetovala o prednostnih nalogah, ki bodo uresničene s sredstvi, ki bodo sproščena ob spojitvi obstoječih struktur Komisije in Sveta;

| 58. | je oblikoval rezerve v nekaterih vrsticah za upravne odhodke, dokler Komisija ne bo izvedla določenih ukrepov oziroma spremljanja, pripravila predlogov ali posredovala dodatnih informacij; zlasti zahteva revizijo kodeksa ravnanja za komisarje in njegovo strogo izvajanje glede načinov dodeljevanja pokojnin nekdanjim članom, da se lahko sprostijo nekatere od teh rezerv; |
| --- | --- |

58.

je oblikoval rezerve v nekaterih vrsticah za upravne odhodke, dokler Komisija ne bo izvedla določenih ukrepov oziroma spremljanja, pripravila predlogov ali posredovala dodatnih informacij; zlasti zahteva revizijo kodeksa ravnanja za komisarje in njegovo strogo izvajanje glede načinov dodeljevanja pokojnin nekdanjim članom, da se lahko sprostijo nekatere od teh rezerv;

Agencije

| 59. | v splošnem odobrava oceno Komisije o proračunskih potrebah agencij in zavrača načela, na katerih temelji stališče Sveta o proračunih decentraliziranih agencij EU v primerjavi z letom 2010, in sicer:






  — | omejitev povečanja sredstev na 1,5 % za doseganje normalnega obratovanja agencij, |
| --- | --- | --- |

59.

v splošnem odobrava oceno Komisije o proračunskih potrebah agencij in zavrača načela, na katerih temelji stališče Sveta o proračunih decentraliziranih agencij EU v primerjavi z letom 2010, in sicer:

—

omejitev povečanja sredstev na 1,5 % za doseganje normalnega obratovanja agencij,

| — | omejitev povečanja sredstev na 3 % za agencije, ki so jim bile zaupane nove naloge, samo s polovico zahtevanih delovnih mest, |
| --- | --- |

—

omejitev povečanja sredstev na 3 % za agencije, ki so jim bile zaupane nove naloge, samo s polovico zahtevanih delovnih mest,

| — | nespremenjen predlog Komisije za nove agencije; |
| --- | --- |

—

nespremenjen predlog Komisije za nove agencije;

| 60. | kljub temu meni, da subvencij EU agencijam, ki pobirajo pristojbine, ne bi smeli zmanjšati za znesek namenskih prejemkov, da bodo tako imele ustrezno proračunsko prilagodljivost v primeru nihanja zbranih pristojbin; |
| --- | --- |

60.

kljub temu meni, da subvencij EU agencijam, ki pobirajo pristojbine, ne bi smeli zmanjšati za znesek namenskih prejemkov, da bodo tako imele ustrezno proračunsko prilagodljivost v primeru nihanja zbranih pristojbin;

| 61. | prav tako je sklenil v letu 2011 povečati proračunska sredstva za tri nove agencije za finančni nadzor v skladu z razpoložljivo oceno proračunskega učinka pogajanj s Svetom, prenesti sredstva Evropske policijske akademije v rezervo, dokler ne bo znan izid postopka razrešnice za leto 2008, ter povečati sredstva EU za evropsko fundacijo za usposabljanje v skladu s prednostnimi nalogami Parlamenta in proračunska sredstva za agencijo za nadzor ribištva, da bo lahko izvajala nadzorne obveznosti v mednarodnih vodah; |
| --- | --- |

61.

prav tako je sklenil v letu 2011 povečati proračunska sredstva za tri nove agencije za finančni nadzor v skladu z razpoložljivo oceno proračunskega učinka pogajanj s Svetom, prenesti sredstva Evropske policijske akademije v rezervo, dokler ne bo znan izid postopka razrešnice za leto 2008, ter povečati sredstva EU za evropsko fundacijo za usposabljanje v skladu s prednostnimi nalogami Parlamenta in proračunska sredstva za agencijo za nadzor ribištva, da bo lahko izvajala nadzorne obveznosti v mednarodnih vodah;

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 62. | poudarja, da je temeljito pretehtal in ocenil pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, sprejete v omejenem številu, tudi ob upoštevanju koristne in konstruktivne prve ocene Komisije v juliju 2010, da bi se izognili podvajanju ukrepov, ki jih že zajemajo obstoječi programi EU; opominja, da pilotni projekti in pripravljalni ukrepi služijo oblikovanju političnih prednostnih nalog in uvajajo nove pobude, ki se utegnejo razviti v dejavnosti in programe EU; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je temeljito pretehtal in ocenil pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, sprejete v omejenem številu, tudi ob upoštevanju koristne in konstruktivne prve ocene Komisije v juliju 2010, da bi se izognili podvajanju ukrepov, ki jih že zajemajo obstoječi programi EU; opominja, da pilotni projekti in pripravljalni ukrepi služijo oblikovanju političnih prednostnih nalog in uvajajo nove pobude, ki se utegnejo razviti v dejavnosti in programe EU;

ODDELKI I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Splošni okvir

| 63. | znova opozarja, da bi morale institucije svoje proračune oblikovati v skladu z dobrim in uspešnim poslovodenjem, si zaradi posledic gospodarske krize prizadevati za čim učinkovitejšo porabo sredstev, ki jim bo omogočila uresničevanje obveznosti po Lizbonski pogodbi, hkrati pa iskati možnosti za prihranke, kjer je le mogoče; |
| --- | --- |

63.

znova opozarja, da bi morale institucije svoje proračune oblikovati v skladu z dobrim in uspešnim poslovodenjem, si zaradi posledic gospodarske krize prizadevati za čim učinkovitejšo porabo sredstev, ki jim bo omogočila uresničevanje obveznosti po Lizbonski pogodbi, hkrati pa iskati možnosti za prihranke, kjer je le mogoče;

| 64. | opozarja na potekajoči postopek na Sodišču Evropske unije, ki ga je sprožila Komisija v zvezi s prilagoditvijo plač, in je na osnovi načela proračunske previdnosti sklenil prenesti sredstva v rezervo, ki bo zadostovala za kritje učinkov za leto 2011, če bi sodišče razsodilo v prid Komisiji in 1,85-odstotni prilagoditvi plač; |
| --- | --- |

64.

opozarja na potekajoči postopek na Sodišču Evropske unije, ki ga je sprožila Komisija v zvezi s prilagoditvijo plač, in je na osnovi načela proračunske previdnosti sklenil prenesti sredstva v rezervo, ki bo zadostovala za kritje učinkov za leto 2011, če bi sodišče razsodilo v prid Komisiji in 1,85-odstotni prilagoditvi plač;

| 65. | ugotavlja, da je Svet zmanjšal proračunska sredstva za Hrvaško na podlagi drugačne delovne hipoteze o datumu pristopa te države, kot jo je uporabila Komisija; ker ni novih elementov, ki bi v tem trenutku upravičevali spremembe, je sklenil slediti pristopu Komisije; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da je Svet zmanjšal proračunska sredstva za Hrvaško na podlagi drugačne delovne hipoteze o datumu pristopa te države, kot jo je uporabila Komisija; ker ni novih elementov, ki bi v tem trenutku upravičevali spremembe, je sklenil slediti pristopu Komisije;

| 66. | po preučitvi zahtev posameznih institucij je odločen delno obnoviti proračunske zneske, ki jih je zmanjšal Svet, v primerih, ko so posebne zahteve institucij ustrezno utemeljene; |
| --- | --- |

66.

po preučitvi zahtev posameznih institucij je odločen delno obnoviti proračunske zneske, ki jih je zmanjšal Svet, v primerih, ko so posebne zahteve institucij ustrezno utemeljene;

| 67. | poudarja, da dejstvo, da Svet še vedno ni sprejel stališča glede predloga spremembe proračuna št. 2/2010 za Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor, ne pušča druge možnosti, kot da se vsebina tega predloga spremembe proračuna vključi v razpravo o proračunu za leto 2011; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da dejstvo, da Svet še vedno ni sprejel stališča glede predloga spremembe proračuna št. 2/2010 za Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor, ne pušča druge možnosti, kot da se vsebina tega predloga spremembe proračuna vključi v razpravo o proračunu za leto 2011;

Oddelek 1 –
     
  Evropski parlament

Splošni okvir

| 68. | poudarja, da so pogajanja potekala na dveh predspravnih srečanjih marca in aprila 2010 ter da so bili v fazi priprave načrta prihodkov in odhodkov v zvezi s številnimi vprašanji doseženi jasni rezultati; pozdravlja dobro voljo in konstruktivno naravo teh srečanj; pozdravlja dejstvo, da pisni predlog spremembe proračuna, ki ga je predsedstvo sprejelo septembra 2010, ne prinaša večjih sprememb načrta prihodkov in odhodkov; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da so pogajanja potekala na dveh predspravnih srečanjih marca in aprila 2010 ter da so bili v fazi priprave načrta prihodkov in odhodkov v zvezi s številnimi vprašanji doseženi jasni rezultati; pozdravlja dobro voljo in konstruktivno naravo teh srečanj; pozdravlja dejstvo, da pisni predlog spremembe proračuna, ki ga je predsedstvo sprejelo septembra 2010, ne prinaša večjih sprememb načrta prihodkov in odhodkov;

| 69. | se zaveda, da je treba doseči težavno, a zadovoljivo ravnovesje med nujnim polnim izpolnjevanjem nalog Parlamenta, kot jih določa Lizbonska pogodba in ki zahtevajo dodatna sredstva, ter izvajanjem načela dobrega proračunskega poslovodenja in varčevanja v času finančne krize; zato je podrobno pregledal različne proračunske vrstice in jih prilagodil glede na proračunska sredstva, predvidena v načrtu prihodkov in odhodkov; |
| --- | --- |

69.

se zaveda, da je treba doseči težavno, a zadovoljivo ravnovesje med nujnim polnim izpolnjevanjem nalog Parlamenta, kot jih določa Lizbonska pogodba in ki zahtevajo dodatna sredstva, ter izvajanjem načela dobrega proračunskega poslovodenja in varčevanja v času finančne krize; zato je podrobno pregledal različne proračunske vrstice in jih prilagodil glede na proračunska sredstva, predvidena v načrtu prihodkov in odhodkov;

| 70. | poudarja, da njegov skupni proračun znaša 170 034 928 EUR oziroma 20,21 % vseh odhodkov v razdelku 5 (upravni odhodki) večletnega finančnega okvira, kar je v skladu z njegovimi prejšnjimi sklepi o tem, da naj bi njegovi odhodki znašali približno 20 % tega razdelka; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da njegov skupni proračun znaša 170 034 928 EUR oziroma 20,21 % vseh odhodkov v razdelku 5 (upravni odhodki) večletnega finančnega okvira, kar je v skladu z njegovimi prejšnjimi sklepi o tem, da naj bi njegovi odhodki znašali približno 20 % tega razdelka;

| 71. | v zvezi s tem poudarja, da so v tem znesku upoštevane večje potrebe po kadrovskih in drugih virih, ki so posledica občutnega povečanja pristojnosti zaradi Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

71.

v zvezi s tem poudarja, da so v tem znesku upoštevane večje potrebe po kadrovskih in drugih virih, ki so posledica občutnega povečanja pristojnosti zaradi Lizbonske pogodbe;

| 72. | ugotavlja, da je končni znesek, ki ga je določil proračunski organ, za 6 198 071 EUR neto nižji od zneska iz predloga proračuna in za 25 029 014 EUR nižji od prvotnega proračuna, predlaganega pred posvetovanjem s predsedstvom; |
| --- | --- |

72.

ugotavlja, da je končni znesek, ki ga je določil proračunski organ, za 6 198 071 EUR neto nižji od zneska iz predloga proračuna in za 25 029 014 EUR nižji od prvotnega proračuna, predlaganega pred posvetovanjem s predsedstvom;

| 73. | vztraja pri stališču, da sta iskanje prihrankov, kjer so le mogoči, ter stalno prizadevanje za reorganizacijo in prerazporeditev obstoječih virov v vsakem primeru ključna elementa njegove proračunske politike, zlasti v obdobju gospodarske krize; |
| --- | --- |

73.

vztraja pri stališču, da sta iskanje prihrankov, kjer so le mogoči, ter stalno prizadevanje za reorganizacijo in prerazporeditev obstoječih virov v vsakem primeru ključna elementa njegove proračunske politike, zlasti v obdobju gospodarske krize;

Človeški viri

| 74. | ugotavlja, da je precejšnja pozornost namenjena posredni pomoči poslancem, ki jo je predlagalo predsedstvo, Odbor za proračun pa potrdil, in sicer z očitno krepitvijo področij, kot so zmogljivosti Parlamenta za raziskave in politične analize, knjižnične storitve, tematski oddelki in sorodna področja; opominja, da je to ustrezna dopolnitev – glede na novo, močnejšo vlogo parlamenta – neposredne pomoči, ki je bila že izboljšana v proračunu 2010 in spremembi proračuna št. 1/2010; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da je precejšnja pozornost namenjena posredni pomoči poslancem, ki jo je predlagalo predsedstvo, Odbor za proračun pa potrdil, in sicer z očitno krepitvijo področij, kot so zmogljivosti Parlamenta za raziskave in politične analize, knjižnične storitve, tematski oddelki in sorodna področja; opominja, da je to ustrezna dopolnitev – glede na novo, močnejšo vlogo parlamenta – neposredne pomoči, ki je bila že izboljšana v proračunu 2010 in spremembi proračuna št. 1/2010;

| 75. | znova opozarja na svojo resolucijo z dne 18. maja 2010 o načrtu prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2011 (8) ter na priloženi kadrovski načrt; je sklenil narediti nekaj prilagoditev, pojasnjenih v naslednjih odstavkih; |
| --- | --- |

75.

znova opozarja na svojo resolucijo z dne 18. maja 2010 o načrtu prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2011 (8) ter na priloženi kadrovski načrt; je sklenil narediti nekaj prilagoditev, pojasnjenih v naslednjih odstavkih;

| 76. | spominja na svojo odločitev, da zmogljivosti knjižnice v letu 2011 poveča za 15 novih delovnih mest, kot del tega procesa pa 13 mest za pogodbene uslužbence preoblikuje v stalna delovna mesta; je sklenil zmanjšati sredstva za 8 od omenjenih mest, ker bo zaposlovanje potekalo postopoma v obdobju dveh let; |
| --- | --- |

76.

spominja na svojo odločitev, da zmogljivosti knjižnice v letu 2011 poveča za 15 novih delovnih mest, kot del tega procesa pa 13 mest za pogodbene uslužbence preoblikuje v stalna delovna mesta; je sklenil zmanjšati sredstva za 8 od omenjenih mest, ker bo zaposlovanje potekalo postopoma v obdobju dveh let;

| 77. | namerava sredstva za 30 delovnih mest (6 AD5 in 24 AST1) v drugih sektorjih obdržati v rezervi, dokler ne bodo na voljo nadaljnje zahtevane informacije; |
| --- | --- |

77.

namerava sredstva za 30 delovnih mest (6 AD5 in 24 AST1) v drugih sektorjih obdržati v rezervi, dokler ne bodo na voljo nadaljnje zahtevane informacije;

| 78. | namerava odobriti internalizacijo službe za akreditacijo, kot je predlagano v pisni spremembi proračuna, posledično ustvariti 16 novih delovnih mest v kadrovskem načrtu (1 AD5 in 15 AST1) in zagotoviti ustrezna sredstva zanje; |
| --- | --- |

78.

namerava odobriti internalizacijo službe za akreditacijo, kot je predlagano v pisni spremembi proračuna, posledično ustvariti 16 novih delovnih mest v kadrovskem načrtu (1 AD5 in 15 AST1) in zagotoviti ustrezna sredstva zanje;

| 79. | v skladu s pisno spremembo proračuna je odobril naslednje proračunsko nevtralne ukrepe:






  — | pretvorbo 5 obstoječih začasnih delovnih mest v stalna (1 AD9T v 1 AD5P, 1 AD8T v 1 AD5P, 1 AD5T v 1 AD5P in 2 AST3T v 2 AST1P), |
| --- | --- | --- |

79.

v skladu s pisno spremembo proračuna je odobril naslednje proračunsko nevtralne ukrepe:

—

pretvorbo 5 obstoječih začasnih delovnih mest v stalna (1 AD9T v 1 AD5P, 1 AD8T v 1 AD5P, 1 AD5T v 1 AD5P in 2 AST3T v 2 AST1P),

| — | povišanje dveh začasnih mest AD11 v AD12, |
| --- | --- |

—

povišanje dveh začasnih mest AD11 v AD12,

| — | pretvorbo 15 mest AST (5 AST10, 5 AST6 in 5 AST5) v 15 mest AD5; |
| --- | --- |

—

pretvorbo 15 mest AST (5 AST10, 5 AST6 in 5 AST5) v 15 mest AD5;

| 80. | znesek 3 milijone EUR, povezan s pristopom Hrvaške, je sprostil iz rezerve v skladu s svojim sklepom o prerazporeditvi C1/2010; sredstva je prerazporedil v proračunsko postavko za zaposlovanje pogodbenih delavcev; |
| --- | --- |

80.

znesek 3 milijone EUR, povezan s pristopom Hrvaške, je sprostil iz rezerve v skladu s svojim sklepom o prerazporeditvi C1/2010; sredstva je prerazporedil v proračunsko postavko za zaposlovanje pogodbenih delavcev;

Neposredna pomoč poslancem

| 81. | na podlagi poglobljene razprave o nadomestilu za parlamentarno pomoč v povezavi s spremembo proračuna št. 1/2010 in predlogov predsedstva za drugi val okrepitev v letu 2011 je sklenil ta sredstva obdržati v rezervi; je seznanjen z odgovori uprave, vendar ocenjuje, da v tej fazi ne upravičujejo nadaljnjega povečanja; ponavlja svojo zahtevo po informacijah, kakor je bilo izglasovano v resoluciji z dne 25. marca 2010 o smernicah za proračunski postopek 2011 (9); |
| --- | --- |

81.

na podlagi poglobljene razprave o nadomestilu za parlamentarno pomoč v povezavi s spremembo proračuna št. 1/2010 in predlogov predsedstva za drugi val okrepitev v letu 2011 je sklenil ta sredstva obdržati v rezervi; je seznanjen z odgovori uprave, vendar ocenjuje, da v tej fazi ne upravičujejo nadaljnjega povečanja; ponavlja svojo zahtevo po informacijah, kakor je bilo izglasovano v resoluciji z dne 25. marca 2010 o smernicah za proračunski postopek 2011 (9);

| 82. | zavrača zahtevo predsedstva za povišanje pomočnikov kvestorjev iz razreda AST 4 v AST 8; |
| --- | --- |

82.

zavrača zahtevo predsedstva za povišanje pomočnikov kvestorjev iz razreda AST 4 v AST 8;

Politika na področju nepremičnin

| 83. | je spremenil naslov proračunski postavki 2008, da bi zagotovil še večjo preglednost posameznih nepremičninskih projektov; |
| --- | --- |

83.

je spremenil naslov proračunski postavki 2008, da bi zagotovil še večjo preglednost posameznih nepremičninskih projektov;

| 84. | zahteva, da se ga redno obvešča o napredku nepremičninskih projektov, ki imajo občutne proračunske posledice, kot je na primer prizidek stavbe KAD, in pričakuje odgovore o proračunskih posledicah morebitnih vzporednih nepremičninskih projektov v Bruslju; |
| --- | --- |

84.

zahteva, da se ga redno obvešča o napredku nepremičninskih projektov, ki imajo občutne proračunske posledice, kot je na primer prizidek stavbe KAD, in pričakuje odgovore o proračunskih posledicah morebitnih vzporednih nepremičninskih projektov v Bruslju;

Komunikacijska in informacijska politika

| 85. | je seznanjen z odgovorom glede trenutnega stanja na področju sistema za upravljanje znanja, vendar v sedanji projektni fazi še ni mogoče oceniti, ali bo projekt izpolnil pričakovanja; poudarja potrebo po časovnem razporedu za izvajanje tega sistema; ponavlja svojo zahtevo iz resolucije o smernicah, da bi bil tak sistem za evropske državljane lahko enostavno dostopen prek interneta; zahteva informacije o tem, kako bi bilo mogoče privarčevati sredstva po uvedbi sistema za upravljanje znanja; |
| --- | --- |

85.

je seznanjen z odgovorom glede trenutnega stanja na področju sistema za upravljanje znanja, vendar v sedanji projektni fazi še ni mogoče oceniti, ali bo projekt izpolnil pričakovanja; poudarja potrebo po časovnem razporedu za izvajanje tega sistema; ponavlja svojo zahtevo iz resolucije o smernicah, da bi bil tak sistem za evropske državljane lahko enostavno dostopen prek interneta; zahteva informacije o tem, kako bi bilo mogoče privarčevati sredstva po uvedbi sistema za upravljanje znanja;

| 86. | ugotavlja, da je precejšnje število poslancev zastavilo vprašanja v zvezi z vsebino in trenutnim stanjem projekta mobilnosti IT, kar utegne zahtevati poglobljeno analizo in razpravo; je sklenil proračunska sredstva za ta projekt začasno prenesti v rezervo, dokler omenjena analiza in razprava ne bosta opravljeni; |
| --- | --- |

86.

ugotavlja, da je precejšnje število poslancev zastavilo vprašanja v zvezi z vsebino in trenutnim stanjem projekta mobilnosti IT, kar utegne zahtevati poglobljeno analizo in razpravo; je sklenil proračunska sredstva za ta projekt začasno prenesti v rezervo, dokler omenjena analiza in razprava ne bosta opravljeni;

| 87. | zahteva, da se ga obvešča o novih okoliščinah v zvezi s spletno televizijo Parlamenta, in je sklenil v rezervo prenesti 1 milijon EUR; |
| --- | --- |

87.

zahteva, da se ga obvešča o novih okoliščinah v zvezi s spletno televizijo Parlamenta, in je sklenil v rezervo prenesti 1 milijon EUR;

Vprašanja, povezana z okoljem

| 88. | znova izraža podporo učinkovitejšemu uvajanju konkretnih spodbud in ukrepov za večjo in boljšo uporabo prevoznih sredstev, ki onesnažujejo manj kot letala in avtomobili, na primer javnega prevoza in koles, kar utegne v prihodnje omogočiti prihranke v proračunskih vrsticah za vozila; |
| --- | --- |

88.

znova izraža podporo učinkovitejšemu uvajanju konkretnih spodbud in ukrepov za večjo in boljšo uporabo prevoznih sredstev, ki onesnažujejo manj kot letala in avtomobili, na primer javnega prevoza in koles, kar utegne v prihodnje omogočiti prihranke v proračunskih vrsticah za vozila;

| 89. | v enakem duhu poudarja tudi potrebo po razvoju dodatnih ukrepov, s katerimi bi v proračunskem in okoljskem smislu izboljšali gospodarnost virov; |
| --- | --- |

89.

v enakem duhu poudarja tudi potrebo po razvoju dodatnih ukrepov, s katerimi bi v proračunskem in okoljskem smislu izboljšali gospodarnost virov;

| 90. | izraža zadovoljstvo, da so bili mogoči nadaljnji prihranki v proračunskih postavkah za potne stroške poslancev in porabo energije v skupnem znesku 4 milijone EUR; |
| --- | --- |

90.

izraža zadovoljstvo, da so bili mogoči nadaljnji prihranki v proračunskih postavkah za potne stroške poslancev in porabo energije v skupnem znesku 4 milijone EUR;

Večletni projekti in druge odhodkovne postavke

| 91. | je sklenil zahtevanih 2,5 milijona EUR za nadaljnje študije za evropsko hišo zgodovine prenesti v rezervo; ugotavlja, da dokler ne bodo na voljo ocene predlogov arhitektov, ne bo mogoče pripraviti pregleda skupnih stroškov projekta; se sklicuje tudi na druge zahteve iz različnih resolucij Parlamenta, na katere še ni prejel odgovora, kot je morebitno sodelovanje z drugimi institucijami in zainteresiranimi partnerji; |
| --- | --- |

91.

je sklenil zahtevanih 2,5 milijona EUR za nadaljnje študije za evropsko hišo zgodovine prenesti v rezervo; ugotavlja, da dokler ne bodo na voljo ocene predlogov arhitektov, ne bo mogoče pripraviti pregleda skupnih stroškov projekta; se sklicuje tudi na druge zahteve iz različnih resolucij Parlamenta, na katere še ni prejel odgovora, kot je morebitno sodelovanje z drugimi institucijami in zainteresiranimi partnerji;

| 92. | je sklenil prilagoditi proračunska sredstva v dodatnih proračunskih postavkah in ustvariti rezerve v proračunskih vrsticah, kjer je težko napovedati dejanske finančne potrebe in kjer lahko med letom nastanejo dodatne potrebe oziroma prihranki; |
| --- | --- |

92.

je sklenil prilagoditi proračunska sredstva v dodatnih proračunskih postavkah in ustvariti rezerve v proračunskih vrsticah, kjer je težko napovedati dejanske finančne potrebe in kjer lahko med letom nastanejo dodatne potrebe oziroma prihranki;

| 93. | opozarja, da je bil v fazi priprave načrta prihodkov in odhodkov ter usklajevalnega postopka med Odborom za proračun in predsedstvom začetni znesek 1,2 milijona EUR, namenjen financiranju sklepa predsedstva o uvedbi nadomestila za nosilce funkcij, zmanjšan na 400 000 EUR; prav tako opozarja, da se lahko odhodki, povezani z nadomestilom za nosilce funkcij, povrnejo le ob predložitvi podporne dokumentacije, ki jih v celoti upravičuje; poudarja, da gre druga povečanja v primerjavi s proračunskim letom 2010 v glavnem pripisati obnovitvi zaloge reprezentančnih predmetov protokolarnih služb; meni, da bo mogoče, če se bo zaloga obnovila letos, v naslednjih letih najverjetneje zmanjšati odhodke za to postavko; opozarja, da je potrebna proračunska previdnost pri zahtevah za misije med kraji dela Parlamenta in zunaj njih, pa tudi skrajna varčnost pri stroških za reprezentanco, zlasti v obdobju gospodarske krize; bi bil zelo vesel, če bi se ti odhodki v primerjavi s prvotno predvidenimi potrebami v teku leta zmanjšali; |
| --- | --- |

93.

opozarja, da je bil v fazi priprave načrta prihodkov in odhodkov ter usklajevalnega postopka med Odborom za proračun in predsedstvom začetni znesek 1,2 milijona EUR, namenjen financiranju sklepa predsedstva o uvedbi nadomestila za nosilce funkcij, zmanjšan na 400 000 EUR; prav tako opozarja, da se lahko odhodki, povezani z nadomestilom za nosilce funkcij, povrnejo le ob predložitvi podporne dokumentacije, ki jih v celoti upravičuje; poudarja, da gre druga povečanja v primerjavi s proračunskim letom 2010 v glavnem pripisati obnovitvi zaloge reprezentančnih predmetov protokolarnih služb; meni, da bo mogoče, če se bo zaloga obnovila letos, v naslednjih letih najverjetneje zmanjšati odhodke za to postavko; opozarja, da je potrebna proračunska previdnost pri zahtevah za misije med kraji dela Parlamenta in zunaj njih, pa tudi skrajna varčnost pri stroških za reprezentanco, zlasti v obdobju gospodarske krize; bi bil zelo vesel, če bi se ti odhodki v primerjavi s prvotno predvidenimi potrebami v teku leta zmanjšali;

Oddelek IV –
     
  Sodišče

| 94. | je sklenil ustvariti 29 novih delovnih mest od 39 zahtevanih, v glavnem zaradi precejšnjega porasta števila zadev in posledičnega povečanja delovnih obremenitev, zaradi česar so se pojavile zahteve po dodatnih pravnikih lingvistih in večjem obsegu prevajanja (24 delovnih mest je povezanih s tem), pa tudi iz manjšega števila drugih utemeljenih razlogov; |
| --- | --- |

94.

je sklenil ustvariti 29 novih delovnih mest od 39 zahtevanih, v glavnem zaradi precejšnjega porasta števila zadev in posledičnega povečanja delovnih obremenitev, zaradi česar so se pojavile zahteve po dodatnih pravnikih lingvistih in večjem obsegu prevajanja (24 delovnih mest je povezanih s tem), pa tudi iz manjšega števila drugih utemeljenih razlogov;

| 95. | ugotavlja, da je Svet med obravnavo zmanjšal proračunska sredstva v tej postavki na način, ki ne odraža ustrezno visoke stopnje zasedenosti mest, ki jo je Sodišče doseglo v letu 2009 in v prvi polovici leta 2010; je zato sklenil, da je treba 3-odstotno zmanjšanje, ki ga predlaga Svet (enakovredno povečanju pavšalnega odbitka z 2,5 % na 5,5 %), omejiti na 1 %, da bo mogoče zadostiti vsem potrebam kadrovskega načrta in Sodišču omogočiti, da pravilno izvaja svoje naloge; |
| --- | --- |

95.

ugotavlja, da je Svet med obravnavo zmanjšal proračunska sredstva v tej postavki na način, ki ne odraža ustrezno visoke stopnje zasedenosti mest, ki jo je Sodišče doseglo v letu 2009 in v prvi polovici leta 2010; je zato sklenil, da je treba 3-odstotno zmanjšanje, ki ga predlaga Svet (enakovredno povečanju pavšalnega odbitka z 2,5 % na 5,5 %), omejiti na 1 %, da bo mogoče zadostiti vsem potrebam kadrovskega načrta in Sodišču omogočiti, da pravilno izvaja svoje naloge;

| 96. | je sprejel kompromis glede nekaterih proračunskih vrstic za odhodke za podporo, pri čemer je odobril več sredstev kot Svet, a manj, kot je predvideno v predlogu proračuna; izjema so nekateri odhodki za informacijsko tehnologijo na podlagi priporočil zunanje revizije, za katere je v dveh vrsticah odobren celoten znesek; |
| --- | --- |

96.

je sprejel kompromis glede nekaterih proračunskih vrstic za odhodke za podporo, pri čemer je odobril več sredstev kot Svet, a manj, kot je predvideno v predlogu proračuna; izjema so nekateri odhodki za informacijsko tehnologijo na podlagi priporočil zunanje revizije, za katere je v dveh vrsticah odobren celoten znesek;

Oddelek V –
     
  Računsko sodišče

| 97. | ugotavlja, da je Svet predlog proračuna Računskega sodišča le nekoliko spremenil in da je mogoče njegove spremembe v splošnem sprejeti; ugotavlja, da po povečanju števila revizorskih delovnih mest za 32 v zadnjih dveh letih zaradi varčevanja Računsko sodišče ni zahtevalo dodatnih delovnih mest, čeprav je to prvotno načrtovalo; |
| --- | --- |

97.

ugotavlja, da je Svet predlog proračuna Računskega sodišča le nekoliko spremenil in da je mogoče njegove spremembe v splošnem sprejeti; ugotavlja, da po povečanju števila revizorskih delovnih mest za 32 v zadnjih dveh letih zaradi varčevanja Računsko sodišče ni zahtevalo dodatnih delovnih mest, čeprav je to prvotno načrtovalo;

| 98. | pozdravlja načrtno zavezanost Računskega sodišča k zmanjševanju stroškov za upravno podporo in k izvajanju internih proračunskih revizij; želi podrobneje preučiti, v kolikšni meri bi lahko druge institucije izkoristile strokovno znanje Računskega sodišča na tem področju; |
| --- | --- |

98.

pozdravlja načrtno zavezanost Računskega sodišča k zmanjševanju stroškov za upravno podporo in k izvajanju internih proračunskih revizij; želi podrobneje preučiti, v kolikšni meri bi lahko druge institucije izkoristile strokovno znanje Računskega sodišča na tem področju;

Oddelek VI –
     
  Evropski ekonomsko-socialni odbor

| 99. | je sklenil sprejeti kompromisno rešitev glede novih delovnih mest, zahtevanih zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, v skladu s predlogom španskega predsedstva, predstavljenega poleti, in sicer gre za uvedbo 11 novih delovnih mest, potrebnih za obvladovanje povečanih pristojnosti in delovnih obremenitev: 6 mest AD5, 3 začasnih mest AD9 in 2 mest AST3; |
| --- | --- |

99.

je sklenil sprejeti kompromisno rešitev glede novih delovnih mest, zahtevanih zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, v skladu s predlogom španskega predsedstva, predstavljenega poleti, in sicer gre za uvedbo 11 novih delovnih mest, potrebnih za obvladovanje povečanih pristojnosti in delovnih obremenitev: 6 mest AD5, 3 začasnih mest AD9 in 2 mest AST3;

| 100. | ugotavlja, da je namen teh delovnih mest med drugim okrepiti zmogljivosti Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na področju svetovanja, programskega načrtovanja in odnosov s civilno družbo ter da so sprejemljiv kompromis med prvotnimi zahtevami odbora in predlogom proračuna, kot ga je spremenil Svet; |
| --- | --- |

100.

ugotavlja, da je namen teh delovnih mest med drugim okrepiti zmogljivosti Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na področju svetovanja, programskega načrtovanja in odnosov s civilno družbo ter da so sprejemljiv kompromis med prvotnimi zahtevami odbora in predlogom proračuna, kot ga je spremenil Svet;

| 101. | ob upoštevanju trenutnih prostih delovnih mest in po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom o tem vprašanju je sklenil za plače uporabiti 4,5-odstotni pavšalni odbitek, ne 5,5-odstotnega, kot je predlagal Svet, da ne bo ovirano učinkovito zapolnjevanje prostih delovnih mest; |
| --- | --- |

101.

ob upoštevanju trenutnih prostih delovnih mest in po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom o tem vprašanju je sklenil za plače uporabiti 4,5-odstotni pavšalni odbitek, ne 5,5-odstotnega, kot je predlagal Svet, da ne bo ovirano učinkovito zapolnjevanje prostih delovnih mest;

| 102. | poudarja, da je treba nemudoma začeti uresničevati načelno odločitev Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, da bo svojim članom vračal dejanske potne stroške in opustil pavšalno nadomestilo, ki se uporablja zdaj; to načelno odločitev pozdravlja, je zagotovil sredstva za to spremembo in namerava vprašanje spremljati tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da je treba nemudoma začeti uresničevati načelno odločitev Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, da bo svojim članom vračal dejanske potne stroške in opustil pavšalno nadomestilo, ki se uporablja zdaj; to načelno odločitev pozdravlja, je zagotovil sredstva za to spremembo in namerava vprašanje spremljati tudi v prihodnje;

| 103. | se strinja s povečanjem nekaterih proračunskih vrstic za podporo v omejenem obsegu v primerjavi z zneski, ki jih predlaga Svet, če bodo kljub temu mogoči prihranki glede na predlog proračuna; |
| --- | --- |

103.

se strinja s povečanjem nekaterih proračunskih vrstic za podporo v omejenem obsegu v primerjavi z zneski, ki jih predlaga Svet, če bodo kljub temu mogoči prihranki glede na predlog proračuna;

Oddelek VII –
     
  Odbor regij

| 104. | je sklenil sprejeti kompromisno rešitev glede novih delovnih mest, zahtevanih zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, v skladu s predlogom španskega predsedstva, predstavljenega poleti, in sicer gre za uvedbo 18 novih delovnih mest, potrebnih za obvladovanje povečanih pristojnosti in delovnih obremenitev: 2 mesti AD9, 5 mest AD7, 7 mest AD5, 2 mesti AST3 in 2 mesti AST1; |
| --- | --- |

104.

je sklenil sprejeti kompromisno rešitev glede novih delovnih mest, zahtevanih zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, v skladu s predlogom španskega predsedstva, predstavljenega poleti, in sicer gre za uvedbo 18 novih delovnih mest, potrebnih za obvladovanje povečanih pristojnosti in delovnih obremenitev: 2 mesti AD9, 5 mest AD7, 7 mest AD5, 2 mesti AST3 in 2 mesti AST1;

| 105. | ugotavlja, da je namen teh delovnih mest med drugim povečati zmogljivosti Odbora regij na področju subsidiarnosti, ozemeljske kohezije, ocenjevanja vpliva, svetovanja in razširjenih medregijskih dejavnosti; |
| --- | --- |

105.

ugotavlja, da je namen teh delovnih mest med drugim povečati zmogljivosti Odbora regij na področju subsidiarnosti, ozemeljske kohezije, ocenjevanja vpliva, svetovanja in razširjenih medregijskih dejavnosti;

| 106. | po predstavitvi argumentov odbora v zvezi z obsegom zaposlovanja in številom prostih mest je sklenil, da bo potrdil pavšalni odbitek 5 %; |
| --- | --- |

106.

po predstavitvi argumentov odbora v zvezi z obsegom zaposlovanja in številom prostih mest je sklenil, da bo potrdil pavšalni odbitek 5 %;

| 107. | ima kompromisno stališče glede zahtev Odbora regij in zmanjšanja nekaterih odhodkov za podporo, ki ga predlaga Svet; |
| --- | --- |

107.

ima kompromisno stališče glede zahtev Odbora regij in zmanjšanja nekaterih odhodkov za podporo, ki ga predlaga Svet;

Oddelek VIII –
     
  Evropski varuh človekovih pravic

| 108. | meni, da je predlog proračuna te institucije v glavnem zadovoljiv, in ugotavlja, da je Svet predlagal zelo malo sprememb; |
| --- | --- |

108.

meni, da je predlog proračuna te institucije v glavnem zadovoljiv, in ugotavlja, da je Svet predlagal zelo malo sprememb;

| 109. | kljub temu poudarja, da se ne strinja s stališčem Sveta glede odprtja enega začasnega delovnega mesta, ki ne bi imelo proračunskih posledic, saj so trenutni odhodki za pogodbenega uslužbenca enako visoki, zato je sklenil, da odprtje tega delovnega mesta odobri; |
| --- | --- |

109.

kljub temu poudarja, da se ne strinja s stališčem Sveta glede odprtja enega začasnega delovnega mesta, ki ne bi imelo proračunskih posledic, saj so trenutni odhodki za pogodbenega uslužbenca enako visoki, zato je sklenil, da odprtje tega delovnega mesta odobri;

Oddelek IX –
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 110. | zaradi obsega dela te institucije, ki je posledica obstoječih obveznosti in novih nalog v skladu z Lizbonsko pogodbo, namreč obsežnejšega posvetovanja o zakonodaji, ki vpliva na varstvo podatkov, je sklenil odobriti odprtje dveh novih delovnih mest v letu 2011 (1 mesto AD6 in 1 mesto AD9); |
| --- | --- |

110.

zaradi obsega dela te institucije, ki je posledica obstoječih obveznosti in novih nalog v skladu z Lizbonsko pogodbo, namreč obsežnejšega posvetovanja o zakonodaji, ki vpliva na varstvo podatkov, je sklenil odobriti odprtje dveh novih delovnih mest v letu 2011 (1 mesto AD6 in 1 mesto AD9);

| 111. | se ne strinja s predlaganim povečanjem v drugih proračunskih vrsticah in poziva institucijo nadzornika, naj tem potrebam zadosti interno, v okviru obstoječega proračuna; |
| --- | --- |

111.

se ne strinja s predlaganim povečanjem v drugih proračunskih vrsticah in poziva institucijo nadzornika, naj tem potrebam zadosti interno, v okviru obstoječega proračuna;

*

* *

| 112. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter drugim zadevnim institucijam in organom. |
| --- | --- |

112.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter drugim zadevnim institucijam in organom.

---

(1)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0086.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0205.

(6)  UL C 27 E, 31.1.2008, str. 214.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0328.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0171.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0087.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/162

---

Sreda, 20. oktober 2010Izboljšave na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo ***I

P7_TA(2010)0373

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (KOM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD))

2012/C 70 E/26

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0637),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 137(2) in 141(3) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0340/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 137(2) in 141(3) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0340/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3), člena 153(2) in člena 157(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3), člena 153(2) in člena 157(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. maja 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. maja 2009 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 37, 55 in 175 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 37, 55 in 175 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju prvega poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0267/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0267/2009),

| — | ob upoštevanju drugega poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0032/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0032/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 277, 17.11.2009, str. 102.

---

Sreda, 20. oktober 2010P7_TC1-COD(2008)0193

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, ter o uvedbi ukrepov za podporo delavcem pri usklajevanju delovnega in družinskega življenja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ter zlasti členov 153(2) in 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Unija z namenom izpolnjevanja ciljev člena 151 PDEU države članice podpira in jim pomaga pri njihovih dejavnostih izboljševanja delovnih pogojev za varstvo zdravja in varnosti delavcev ter zagotavljanja enakosti med ženskami in moškimi glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu. |
| --- | --- |

(1)

Člen 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Unija z namenom izpolnjevanja ciljev člena 151 PDEU države članice podpira in jim pomaga pri njihovih dejavnostih izboljševanja delovnih pogojev za varstvo zdravja in varnosti delavcev ter zagotavljanja enakosti med ženskami in moškimi glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu.

| (2) | Člen 157 PDEU določa, da Evropski parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom sprejmeta ukrepe za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk glede zaposlovanja in poklica. |
| --- | --- |

(2)

Člen 157 PDEU določa, da Evropski parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom sprejmeta ukrepe za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk glede zaposlovanja in poklica.

| (3) | Ker se ta direktiva ne nanaša le na zdravje in varnost nosečih delavk ali delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, ampak tudi na vprašanja enakega obravnavanja, kot je pravica do vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto, pravila o odpustu in pravice iz delovnega razmerja ali na višjo finančno podporo med dopustom, pravno podlago za to direktivo tvorita člena 153 in 157 PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Ker se ta direktiva ne nanaša le na zdravje in varnost nosečih delavk ali delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, ampak tudi na vprašanja enakega obravnavanja, kot je pravica do vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto, pravila o odpustu in pravice iz delovnega razmerja ali na višjo finančno podporo med dopustom, pravno podlago za to direktivo tvorita člena 153 in 157 PDEU.

| (4) | Enakost med moškimi in ženskami je temeljno načelo Evropske unije. Člena 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepovedujeta sleherno diskriminacijo glede na spol in zahtevata zagotavljanje enakosti med moškimi in ženskami na vseh področjih
  , tudi pri doseganju ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem
  . |
| --- | --- |

(4)

Enakost med moškimi in ženskami je temeljno načelo Evropske unije. Člena 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepovedujeta sleherno diskriminacijo glede na spol in zahtevata zagotavljanje enakosti med moškimi in ženskami na vseh področjih
  , tudi pri doseganju ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem
  .

| (5) | V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji je spodbujanje enakosti ena ključnih nalog Unije. Podobno si mora Unija v skladu s členom 8 PDEU prizadeva za odpravo neenakosti in spodbuja enakost med moškimi in ženskami v vseh svojih dejavnostih. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji je spodbujanje enakosti ena ključnih nalog Unije. Podobno si mora Unija v skladu s členom 8 PDEU prizadeva za odpravo neenakosti in spodbuja enakost med moškimi in ženskami v vseh svojih dejavnostih.

| (6) | V svoji sodbi z dne 26. februarja 2008 v zadevi C-506/06 Mayr proti Flöckner (3) je Sodišče izreklo, da pomeni zapostavljanje delavke, ki je odsotna z dela zaradi postopka umetne oploditve, neposredno diskriminacijo na podlagi spola. |
| --- | --- |

(6)

V svoji sodbi z dne 26. februarja 2008 v zadevi C-506/06 Mayr proti Flöckner (3) je Sodišče izreklo, da pomeni zapostavljanje delavke, ki je odsotna z dela zaradi postopka umetne oploditve, neposredno diskriminacijo na podlagi spola.

| (7) | Pravica žensk na porodniškem dopustu do vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto ob koncu dopusta je določena v členu 15 Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (4). |
| --- | --- |

(7)

Pravica žensk na porodniškem dopustu do vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto ob koncu dopusta je določena v členu 15 Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (4).

| (8) | Direktiva Sveta 92/85/EGS (5) izvaja ukrepe za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo. |
| --- | --- |

(8)

Direktiva Sveta 92/85/EGS (5) izvaja ukrepe za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo.

| (9) | V ciljih iz sklepov predsedstva Evropskega sveta v Barceloni 15. in 16. marca 2002 je zapisano, da bi morale države članice odpraviti prepreke za vključevanje žensk na trg dela ter do leta 2010 zagotoviti otroško varstvo za 90 % otrok v starosti od treh let do šoloobvezne starosti in za najmanj 33 % otrok v starosti do treh let ter da bi to varstvo moralo biti enako dostopno v mestih in na podeželju. |
| --- | --- |

(9)

V ciljih iz sklepov predsedstva Evropskega sveta v Barceloni 15. in 16. marca 2002 je zapisano, da bi morale države članice odpraviti prepreke za vključevanje žensk na trg dela ter do leta 2010 zagotoviti otroško varstvo za 90 % otrok v starosti od treh let do šoloobvezne starosti in za najmanj 33 % otrok v starosti do treh let ter da bi to varstvo moralo biti enako dostopno v mestih in na podeželju.

| (10) | Globalna strategija Svetovne zdravstvene organizacije za prehrano novorojenčkov in majhnih otrok z dne 16. aprila 2002, ki je bila z Resolucijo 55.25 potrjena na 55. Svetovni zdravstveni skupščini, navaja, da hranjenje izključno z materinim mlekom v prvih šestih mesecih otrokovega življenja zagotavlja optimalno rast in razvoj. Na podlagi te resolucije bi morale države članice spodbujati dopuste, ki to omogočajo. |
| --- | --- |

(10)

Globalna strategija Svetovne zdravstvene organizacije za prehrano novorojenčkov in majhnih otrok z dne 16. aprila 2002, ki je bila z Resolucijo 55.25 potrjena na 55. Svetovni zdravstveni skupščini, navaja, da hranjenje izključno z materinim mlekom v prvih šestih mesecih otrokovega življenja zagotavlja optimalno rast in razvoj. Na podlagi te resolucije bi morale države članice spodbujati dopuste, ki to omogočajo.

| (11) | Ena od šestih prednostnih nalog, opredeljenih v sporočilu Komisije z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2006–2010“, je doseči, da bodo delo, zasebno in družinsko življenje bolj uravnoteženi. V povezavi s tem je Komisija pregledala obstoječo zakonodajo na področju enakosti med spoloma, da bi jo po potrebi posodobila. Komisija je napovedala, da bo za izboljšanje upravljanja na področju enakosti med spoloma „pregledala obstoječo zakonodajo EU na področju enakosti med spoloma, ki ni vključena v postopek preoblikovanja za leto 2005 z namenom dopolnitve, posodobitve in preoblikovanja, kjer bo potrebno“. Direktiva 92/85/EGS ni bila vključena v prenovitev. |
| --- | --- |

(11)

Ena od šestih prednostnih nalog, opredeljenih v sporočilu Komisije z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2006–2010“, je doseči, da bodo delo, zasebno in družinsko življenje bolj uravnoteženi. V povezavi s tem je Komisija pregledala obstoječo zakonodajo na področju enakosti med spoloma, da bi jo po potrebi posodobila. Komisija je napovedala, da bo za izboljšanje upravljanja na področju enakosti med spoloma „pregledala obstoječo zakonodajo EU na področju enakosti med spoloma, ki ni vključena v postopek preoblikovanja za leto 2005 z namenom dopolnitve, posodobitve in preoblikovanja, kjer bo potrebno“. Direktiva 92/85/EGS ni bila vključena v prenovitev.

| (12) | V svojem sporočilu z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja“, je Komisija potrdila, da je treba izboljšati usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja. |
| --- | --- |

(12)

V svojem sporočilu z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja“, je Komisija potrdila, da je treba izboljšati usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja.

| (13) | Vsi starši imajo pravico skrbeti za svoje otroke. |
| --- | --- |

(13)

Vsi starši imajo pravico skrbeti za svoje otroke.

| (14) | Določbe te direktive o porodniškem dopustu ne bi smele posegati v druga pravila držav članic o starševskem dopustu in ta direktiva ne bi smela razvrednotiti teh pravil. Porodniški, očetovski in starševski dopust se dopolnjujejo in lahko vzajemno delujejo za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. |
| --- | --- |

(14)

Določbe te direktive o porodniškem dopustu ne bi smele posegati v druga pravila držav članic o starševskem dopustu in ta direktiva ne bi smela razvrednotiti teh pravil. Porodniški, očetovski in starševski dopust se dopolnjujejo in lahko vzajemno delujejo za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja.

| (15) | Delavka, ki posvoji otroka, bi morala imeti enake pravice kot biološka mati in bi morala imeti pravico, da vzame porodniški dopust pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(15)

Delavka, ki posvoji otroka, bi morala imeti enake pravice kot biološka mati in bi morala imeti pravico, da vzame porodniški dopust pod enakimi pogoji.

| (16) | Zaradi njihove ranljivosti je treba nosečim delavkam in delavkam, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, zagotoviti pravico do najmanj
  20 zaporednih tednov
  porodniškega dopusta pred in/ali po porodu, od katerega je vsaj šest tednov obveznih po porodu. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi njihove ranljivosti je treba nosečim delavkam in delavkam, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, zagotoviti pravico do najmanj
  20 zaporednih tednov
  porodniškega dopusta pred in/ali po porodu, od katerega je vsaj šest tednov obveznih po porodu.

| (17) | Skrb za invalidne otroke je za zaposlene matere poseben izziv, ki bi ga morala družba priznavati. Večja ranljivost zaposlenih mater invalidnih otrok pomeni, da jim bilo treba odobriti dodaten porodniški dopust; ta direktiva bi morala določitiminimalno trajanje tega dopusta. |
| --- | --- |

(17)

Skrb za invalidne otroke je za zaposlene matere poseben izziv, ki bi ga morala družba priznavati. Večja ranljivost zaposlenih mater invalidnih otrok pomeni, da jim bilo treba odobriti dodaten porodniški dopust; ta direktiva bi morala določitiminimalno trajanje tega dopusta.

| (18) | Da bi bil obravnavan kot porodniški dopust v smislu te direktive, bi moral na nacionalni ravni razpoložljiv dopust, povezan z družino, trajati dlje od obdobij, predvidenih v Direktivi Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC (6); nadomestilo zanj bi moralo biti v skladu s to direktivo; uporabljati pa bi se morala tudi zagotovila iz te direktive, kar zadeva odpust, vrnitev na isto ali enakovredno delovno mesto ter diskriminacijo. |
| --- | --- |

(18)

Da bi bil obravnavan kot porodniški dopust v smislu te direktive, bi moral na nacionalni ravni razpoložljiv dopust, povezan z družino, trajati dlje od obdobij, predvidenih v Direktivi Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC (6); nadomestilo zanj bi moralo biti v skladu s to direktivo; uporabljati pa bi se morala tudi zagotovila iz te direktive, kar zadeva odpust, vrnitev na isto ali enakovredno delovno mesto ter diskriminacijo.

| (19) | Sodišče glede načela enakega obravnavanja dosledno priznava zakonitost varstva ženske zaradi njenega biološkega stanja med nosečnostjo in po njej. Poleg tega dosledno odloča, da je kakršno koli neugodno obravnavanje žensk, ki je povezano z nosečnostjo ali materinstvom, neposredna diskriminacija zaradi spola. |
| --- | --- |

(19)

Sodišče glede načela enakega obravnavanja dosledno priznava zakonitost varstva ženske zaradi njenega biološkega stanja med nosečnostjo in po njej. Poleg tega dosledno odloča, da je kakršno koli neugodno obravnavanje žensk, ki je povezano z nosečnostjo ali materinstvom, neposredna diskriminacija zaradi spola.

| (20) | Na podlagi načela enakega obravnavanja Sodišče priznava tudi varstvo pravic žensk iz delovnega razmerja, zlasti njihovo pravico do vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto, pod delovnimi pogoji, ki zanje niso slabši, kakor tudi pravico do vseh izboljšav delovnih pogojev, do katerih bi bile upravičene med svojo odsotnostjo. |
| --- | --- |

(20)

Na podlagi načela enakega obravnavanja Sodišče priznava tudi varstvo pravic žensk iz delovnega razmerja, zlasti njihovo pravico do vrnitve na isto ali enakovredno delovno mesto, pod delovnimi pogoji, ki zanje niso slabši, kakor tudi pravico do vseh izboljšav delovnih pogojev, do katerih bi bile upravičene med svojo odsotnostjo.

| (21) | „Enakovredno“ delovno mesto bi moralo pomeni delovno mesto, ki je enako prejšnjemu delovnemu mestu, tako glede prejete plače kot predvidenih nalog, ali, kadar to ni mogoče, podobno delovno mesto, ki ustreza usposobljenosti delavke in sedanji plači. |
| --- | --- |

(21)

„Enakovredno“ delovno mesto bi moralo pomeni delovno mesto, ki je enako prejšnjemu delovnemu mestu, tako glede prejete plače kot predvidenih nalog, ali, kadar to ni mogoče, podobno delovno mesto, ki ustreza usposobljenosti delavke in sedanji plači.

| (22) | Glede na demografske spremembe v Uniji bi bilo treba spodbujati višjo rodnost na podlagi posebne zakonodaje in ukrepov, ki bodo omogočili učinkovitejše usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja. |
| --- | --- |

(22)

Glede na demografske spremembe v Uniji bi bilo treba spodbujati višjo rodnost na podlagi posebne zakonodaje in ukrepov, ki bodo omogočili učinkovitejše usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja.

| (23) | Zato bi morale biti ženske zavarovane pred diskriminacijo zaradi nosečnosti ali porodniškega dopusta in bi jim moralo biti omogočeno ustrezno pravno varstvo
  , da bi zaščitili njihovo pravico do dostojnih delovnih razmer ter boljše ravnotežje med družinskim in poklicnim življenjem
  . |
| --- | --- |

(23)

Zato bi morale biti ženske zavarovane pred diskriminacijo zaradi nosečnosti ali porodniškega dopusta in bi jim moralo biti omogočeno ustrezno pravno varstvo
  , da bi zaščitili njihovo pravico do dostojnih delovnih razmer ter boljše ravnotežje med družinskim in poklicnim življenjem
  .

| (24) | V resoluciji Sveta in ministrov za zaposlovanje in socialno politiko, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 29. junija 2000 o uravnoteženi udeležbi moških in žensk v družinskem in poklicnem življenju (7), so bile države članice pozvane, da preučijo, ali je v njihovih pravnih sistemih mogoče delavcem moškega spola dodeliti individualno in neprenosljivo pravico do očetovskega dopusta brez izgube pravic iz zaposlitve. |
| --- | --- |

(24)

V resoluciji Sveta in ministrov za zaposlovanje in socialno politiko, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 29. junija 2000 o uravnoteženi udeležbi moških in žensk v družinskem in poklicnem življenju (7), so bile države članice pozvane, da preučijo, ali je v njihovih pravnih sistemih mogoče delavcem moškega spola dodeliti individualno in neprenosljivo pravico do očetovskega dopusta brez izgube pravic iz zaposlitve.

| (25) | V pomoč delavcem pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja je bistveno, da se zagotovi daljši porodniški in očetovski dopust, tudi v primeru posvojitve otroka, mlajšega od 12 mesecev. Delavec oziroma delavka, ki posvoji otroka, mlajšega od 12 mesecev, bi moral(a) imeti enake pravice kot biološki starši in bi moral imeti možnost, da vzame porodniški ali očetovski dopust pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(25)

V pomoč delavcem pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja je bistveno, da se zagotovi daljši porodniški in očetovski dopust, tudi v primeru posvojitve otroka, mlajšega od 12 mesecev. Delavec oziroma delavka, ki posvoji otroka, mlajšega od 12 mesecev, bi moral(a) imeti enake pravice kot biološki starši in bi moral imeti možnost, da vzame porodniški ali očetovski dopust pod enakimi pogoji.

| (26) | Za namene pomagati delavcem pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja in za resnično enakost med spoloma je bistveno, da so moški upravičeni do plačanega očetovskega dopusta, ki bo razen po dolžini odobren na enaki podlagi kot porodniški dopust, s čimer bi postopno ustvarili potrebne pogoje. Do tega bi morali biti upravičeni tudi neporočeni pari. Države članice naj pretehtajo, ali njihov pravni sistem omogoča, da se zaposlenim moškim dodeli neprenosljiva individualna pravica do očetovskega dopusta brez izgube pravic iz zaposlitve. |
| --- | --- |

(26)

Za namene pomagati delavcem pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja in za resnično enakost med spoloma je bistveno, da so moški upravičeni do plačanega očetovskega dopusta, ki bo razen po dolžini odobren na enaki podlagi kot porodniški dopust, s čimer bi postopno ustvarili potrebne pogoje. Do tega bi morali biti upravičeni tudi neporočeni pari. Države članice naj pretehtajo, ali njihov pravni sistem omogoča, da se zaposlenim moškim dodeli neprenosljiva individualna pravica do očetovskega dopusta brez izgube pravic iz zaposlitve.

| (27) | Zaradi staranja prebivalstva Unije in glede na sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope – kako spremeniti izziv v priložnost“ si je treba na vse načine prizadevati za zagotovitev učinkovite zaščite materinstva in očetovstva. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi staranja prebivalstva Unije in glede na sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope – kako spremeniti izziv v priložnost“ si je treba na vse načine prizadevati za zagotovitev učinkovite zaščite materinstva in očetovstva.

| (28) | Zelena knjiga Komisije z naslovom „Odziv na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami“ se sklicuje na dejstvo, da imajo države članice nizko stopnjo rodnosti, ki ne zadostuje za obnavljanje prebivalstva. Potrebni so torej ukrepi v zvezi z razmerami na delovnem mestu za delavke pred nosečnostjo, med njo in po njej. Priporočljivo je sledenje najboljšim praksam držav članic z visoko stopnjo rodnosti in ki zagotavljajo stalno sodelovanje žensk na trgu delovne sile. |
| --- | --- |

(28)

Zelena knjiga Komisije z naslovom „Odziv na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami“ se sklicuje na dejstvo, da imajo države članice nizko stopnjo rodnosti, ki ne zadostuje za obnavljanje prebivalstva. Potrebni so torej ukrepi v zvezi z razmerami na delovnem mestu za delavke pred nosečnostjo, med njo in po njej. Priporočljivo je sledenje najboljšim praksam držav članic z visoko stopnjo rodnosti in ki zagotavljajo stalno sodelovanje žensk na trgu delovne sile.

| (29) | V Sklepih Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov decembra 2007 o uravnoteženi vlogi žensk in moških na področju delovnih mest, rasti in socialne kohezije Svet priznava usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja kot bistveno področje za spodbujanje enakosti med spoloma na trgu delovne sile. |
| --- | --- |

(29)

V Sklepih Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov decembra 2007 o uravnoteženi vlogi žensk in moških na področju delovnih mest, rasti in socialne kohezije Svet priznava usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja kot bistveno področje za spodbujanje enakosti med spoloma na trgu delovne sile.

| (30) | Ta direktiva ne posega v Direktivo 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (8), kakor jo spreminja Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu. |
| --- | --- |

(30)

Ta direktiva ne posega v Direktivo 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (8), kakor jo spreminja Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu.

| (31) | Varstvo zdravja in varnosti nosečih delavk, delavk, ki so pred kratkim rodile, ali delavk, ki dojijo, bi moralo biti zagotovljeno in ne bi smelo biti v nasprotju z načeli, ki so vključena v direktive, ki se nanašajo na enako obravnavanje moških in žensk. |
| --- | --- |

(31)

Varstvo zdravja in varnosti nosečih delavk, delavk, ki so pred kratkim rodile, ali delavk, ki dojijo, bi moralo biti zagotovljeno in ne bi smelo biti v nasprotju z načeli, ki so vključena v direktive, ki se nanašajo na enako obravnavanje moških in žensk.

| (32) | Da bi izboljšali dejansko varstvo nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, bi bilo treba prilagoditi pravila o dokaznem bremenu, če obstaja verjetnost kršenja pravic, ki jih zagotavlja ta direktiva. Za učinkovito uveljavljanje teh pravic bi bilo treba dokazno breme prenesti na toženo stranko, ko se navajajo dokazi o taki diskriminaciji. |
| --- | --- |

(32)

Da bi izboljšali dejansko varstvo nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, bi bilo treba prilagoditi pravila o dokaznem bremenu, če obstaja verjetnost kršenja pravic, ki jih zagotavlja ta direktiva. Za učinkovito uveljavljanje teh pravic bi bilo treba dokazno breme prenesti na toženo stranko, ko se navajajo dokazi o taki diskriminaciji.

| (33) | Določba v zvezi s porodniškim dopustom ne bi služila svojemu namenu, če je ne bi spremljalo ohranjanje vseh pravic, povezanih s pogodbo o zaposlitvi, vključno z ohranjanjem polne plače in pravico do enakovrednega polnega nadomestila. |
| --- | --- |

(33)

Določba v zvezi s porodniškim dopustom ne bi služila svojemu namenu, če je ne bi spremljalo ohranjanje vseh pravic, povezanih s pogodbo o zaposlitvi, vključno z ohranjanjem polne plače in pravico do enakovrednega polnega nadomestila.

| (34) | Učinkovito izvajanje načela enakega obravnavanja zahteva ustrezno sodno varstvo pred viktimizacijo. |
| --- | --- |

(34)

Učinkovito izvajanje načela enakega obravnavanja zahteva ustrezno sodno varstvo pred viktimizacijo.

| (35) | Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(35)

Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve obveznosti iz te direktive.

| (36) | Države članice bi morale v svoj nacionalni pravni sistem nujno uvesti ustrezne ukrepe za zagotovitev dejanskega in učinkovitega nadomestila ali povračila, kakor se jim zdi primerno, škode delavki v primeru kršitve obveznosti iz te direktive, in sicer na odvračilen in učinkovit način ter sorazmerno z utrpljeno škodo. |
| --- | --- |

(36)

Države članice bi morale v svoj nacionalni pravni sistem nujno uvesti ustrezne ukrepe za zagotovitev dejanskega in učinkovitega nadomestila ali povračila, kakor se jim zdi primerno, škode delavki v primeru kršitve obveznosti iz te direktive, in sicer na odvračilen in učinkovit način ter sorazmerno z utrpljeno škodo.

| (37) | Izkušnje kažejo, da bi se varstvo pred kršenjem pravic, ki jih zagotavlja ta direktiva, okrepilo, če bi v vsaki državi članici organu (ali organom) za enakost dali pristojnost, da analizira probleme, prouči možne rešitve in zagotovi praktično pomoč žrtvam. Zato bi morala biti v ta namen v to direktivo vstavljena določba. |
| --- | --- |

(37)

Izkušnje kažejo, da bi se varstvo pred kršenjem pravic, ki jih zagotavlja ta direktiva, okrepilo, če bi v vsaki državi članici organu (ali organom) za enakost dali pristojnost, da analizira probleme, prouči možne rešitve in zagotovi praktično pomoč žrtvam. Zato bi morala biti v ta namen v to direktivo vstavljena določba.

| (38) | Žrtve diskriminacije bi morale imeti ustrezno pravno varstvo. Da bi zagotovili učinkovitejše varstvo, bi morala imeti združenja, organizacije in druge pravne osebe tudi pravico, da, kakor se zdi primerno državam članicam, sodelujejo v postopkih v imenu žrtve ali v njeno podporo, brez poseganja v nacionalna procesna pravila glede zastopanja in obrambe na sodiščih. |
| --- | --- |

(38)

Žrtve diskriminacije bi morale imeti ustrezno pravno varstvo. Da bi zagotovili učinkovitejše varstvo, bi morala imeti združenja, organizacije in druge pravne osebe tudi pravico, da, kakor se zdi primerno državam članicam, sodelujejo v postopkih v imenu žrtve ali v njeno podporo, brez poseganja v nacionalna procesna pravila glede zastopanja in obrambe na sodiščih.

| (39) | Države članice bodo morale spodbujati in promovirati dejavno udeležbo socialnih partnerjev, da bi osebam, ki jih to zadeva, zagotovili boljšo informiranost in boljšo ureditev. Države članice bi lahko s spodbujanjem dialoga z omenjenimi subjekti pridobile več povratnih informacij in večji vpogled v izvajanje te direktive v praksi in težave, ki bi se lahko pojavile, z namenom izkoreninjenja diskriminacije. |
| --- | --- |

(39)

Države članice bodo morale spodbujati in promovirati dejavno udeležbo socialnih partnerjev, da bi osebam, ki jih to zadeva, zagotovili boljšo informiranost in boljšo ureditev. Države članice bi lahko s spodbujanjem dialoga z omenjenimi subjekti pridobile več povratnih informacij in večji vpogled v izvajanje te direktive v praksi in težave, ki bi se lahko pojavile, z namenom izkoreninjenja diskriminacije.

| (40) | Ta direktiva določa minimalne zahteve, s čimer daje državam članicam možnost, da uvedejo ali obdržijo ugodnejše določbe. Izvajanje te direktive ne sme opravičevati nikakršnega poslabšanja obstoječih razmer v posamezni državi članici
  , zlasti nacionalni zakoni, ki z združitvijo starševskega in porodniškega dopusta materam zagotavljajo najmanj dvajset tednov dopusta pred in/ali po porodu z nadomestilom vsaj v višini, ki jo predvideva ta direktiva
  . |
| --- | --- |

(40)

Ta direktiva določa minimalne zahteve, s čimer daje državam članicam možnost, da uvedejo ali obdržijo ugodnejše določbe. Izvajanje te direktive ne sme opravičevati nikakršnega poslabšanja obstoječih razmer v posamezni državi članici
  , zlasti nacionalni zakoni, ki z združitvijo starševskega in porodniškega dopusta materam zagotavljajo najmanj dvajset tednov dopusta pred in/ali po porodu z nadomestilom vsaj v višini, ki jo predvideva ta direktiva
  .

| (41) | Države članice bi morale spodbujati dialog med socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami, da bi se zavedali različnih oblik diskriminacije in se borili proti njim. |
| --- | --- |

(41)

Države članice bi morale spodbujati dialog med socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami, da bi se zavedali različnih oblik diskriminacije in se borili proti njim.

| (42) | Ker ciljev ukrepa, ki ga je treba sprejeti, in sicer izboljšanja minimalne stopnje varstva nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, in izboljšanja dejanskega izvajanja načela enakega obravnavanja države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi razlik v njihovih stopnjah varstva, in bi te cilje laže dosegli na ravni Unije, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člen 5 Pogodbe o Evropski Uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(42)

Ker ciljev ukrepa, ki ga je treba sprejeti, in sicer izboljšanja minimalne stopnje varstva nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, in izboljšanja dejanskega izvajanja načela enakega obravnavanja države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi razlik v njihovih stopnjah varstva, in bi te cilje laže dosegli na ravni Unije, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člen 5 Pogodbe o Evropski Uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 92/85/EGS se spremeni:

| (1) | V členu 1 se vstavi naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Namen direktive je tudi izboljšati pogoje za noseče delavke ter delavke, ki so pred kratkim rodile in ostajajo na trgu delovne sile ali se nanj vračajo, ter doseči boljše uskladitev poklicnega, zasebnega in družinskega življenja.“ |
| --- | --- |

(1)

V členu 1 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.
     
  Namen direktive je tudi izboljšati pogoje za noseče delavke ter delavke, ki so pred kratkim rodile in ostajajo na trgu delovne sile ali se nanj vračajo, ter doseči boljše uskladitev poklicnega, zasebnega in družinskega življenja.“

| (2) | Člen 2 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 2


  Opredelitev pojmov



  Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:










  (a) | ‚noseča delavka‘ pomeni nosečo delavko, zaposleno po kateri koli pogodbi, tudi gospodinjsko pomočnico, ki svojega delodajalca obvesti o svojem stanju v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali nacionalno prakso; |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

‚noseča delavka‘ pomeni nosečo delavko, zaposleno po kateri koli pogodbi, tudi gospodinjsko pomočnico, ki svojega delodajalca obvesti o svojem stanju v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali nacionalno prakso;

| (b) | ‚delavka, ki je pred kratkim rodila‘ pomeni delavko, zaposleno po kateri koli pogodbi, tudi gospodinjsko pomočnico, ki je rodila pred kratkim v smislu nacionalne zakonodaje in/ali nacionalne prakse in ki v skladu s to zakonodajo in/ali prakso svojega delodajalca obvesti o svojem stanju; za namen te direktive pomeni tudi delavko, ki je pred kratkim posvojila otroka; |
| --- | --- |

(b)

‚delavka, ki je pred kratkim rodila‘ pomeni delavko, zaposleno po kateri koli pogodbi, tudi gospodinjsko pomočnico, ki je rodila pred kratkim v smislu nacionalne zakonodaje in/ali nacionalne prakse in ki v skladu s to zakonodajo in/ali prakso svojega delodajalca obvesti o svojem stanju; za namen te direktive pomeni tudi delavko, ki je pred kratkim posvojila otroka;

| (c) | ‚delavka, ki doji‘ pomeni delavko, zaposleno po kateri koli pogodbi, tudi gospodinjsko pomočnico, ki jo za tako šteje nacionalna zakonodaja in/ali nacionalna praksa in ki v skladu s to zakonodajo in/ali prakso svojega delodajalca obvesti o svojem stanju.“ |
| --- | --- |

(c)

‚delavka, ki doji‘ pomeni delavko, zaposleno po kateri koli pogodbi, tudi gospodinjsko pomočnico, ki jo za tako šteje nacionalna zakonodaja in/ali nacionalna praksa in ki v skladu s to zakonodajo in/ali prakso svojega delodajalca obvesti o svojem stanju.“

| (3) | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 3


  Smernice



  1.
     
  Po posvetovanju z državami članicami in ob pomoči Svetovalnega odbora za varnost, higieno in zdravje pri delu Komisija sestavi smernice za oceno kemičnih, fizikalnih in bioloških dejavnikov ter postopkov, ki veljajo za nevarne za reproduktivno zdravje delavk in delavcev ter za varnost in zdravje delavk v smislu člena 2. Smernice se pregledujejo, od leta 2012 dalje pa se najmanj vsakih pet let posodobijo.




  V prvem pododstavku omenjene smernice vključujejo tudi gibe in položaje telesa, psihično in telesno utrujenost ter druge vrste telesnega in psihičnega napora, povezane z delom, ki ga opravljajo delavke v smislu člena 2.




  2.
     
  Namen smernic iz odstavka 1 je, da bodo služila kot osnova za oceno, navedeno v členu 4(1).




  V ta namen države članice vse delodajalce ter vse delavke in delavce in/ali njihove predstavnike ter socialne partnerje v ustrezni državi članici opozorijo na te smernice.“ |
| --- | --- |

(3)

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Smernice

1.
     
  Po posvetovanju z državami članicami in ob pomoči Svetovalnega odbora za varnost, higieno in zdravje pri delu Komisija sestavi smernice za oceno kemičnih, fizikalnih in bioloških dejavnikov ter postopkov, ki veljajo za nevarne za reproduktivno zdravje delavk in delavcev ter za varnost in zdravje delavk v smislu člena 2. Smernice se pregledujejo, od leta 2012 dalje pa se najmanj vsakih pet let posodobijo.

V prvem pododstavku omenjene smernice vključujejo tudi gibe in položaje telesa, psihično in telesno utrujenost ter druge vrste telesnega in psihičnega napora, povezane z delom, ki ga opravljajo delavke v smislu člena 2.

2.
     
  Namen smernic iz odstavka 1 je, da bodo služila kot osnova za oceno, navedeno v členu 4(1).

V ta namen države članice vse delodajalce ter vse delavke in delavce in/ali njihove predstavnike ter socialne partnerje v ustrezni državi članici opozorijo na te smernice.“

| (4) | Člen 4 se nadomesti z naslednjim besedilom:



  „Člen 4


  Ocena, obveščanje in posvetovanje



  1.
     
  Delodajalec v oceno tveganja na podlagi Direktive 89/391/EGS vključi oceno reproduktivnega tveganja za delavke in delavce. Za vse dejavnosti, ki bi lahko vključevale posebno nevarnost izpostavljenosti dejavnikom, postopkom ali delovnim pogojem, ki so primeroma našteti na odprtemu seznamu v Prilogi I, delodajalec oceni naravo, stopnjo in trajanje izpostavljenosti delavk v skladu s členom 2 v zadevnem podjetju in/ali (ustanovi) in delavk, ki bi lahko bile v enem od položajev iz člena 2, bodisi neposredno bodisi s pomočjo služb za varstvo in preventivo, navedenimi v členu 7 Direktive 89/391/EGS, da bi:








  — | ocenil tveganja za varnost ali zdravje in kakršne koli možne učinke na nosečnost ali dojenje delavk v skladu s členom 2 te direktive in delavk, ki bi lahko bile v enem od položajev iz člena 2 te direktive, |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen 4 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 4

Ocena, obveščanje in posvetovanje

1.
     
  Delodajalec v oceno tveganja na podlagi Direktive 89/391/EGS vključi oceno reproduktivnega tveganja za delavke in delavce. Za vse dejavnosti, ki bi lahko vključevale posebno nevarnost izpostavljenosti dejavnikom, postopkom ali delovnim pogojem, ki so primeroma našteti na odprtemu seznamu v Prilogi I, delodajalec oceni naravo, stopnjo in trajanje izpostavljenosti delavk v skladu s členom 2 v zadevnem podjetju in/ali (ustanovi) in delavk, ki bi lahko bile v enem od položajev iz člena 2, bodisi neposredno bodisi s pomočjo služb za varstvo in preventivo, navedenimi v členu 7 Direktive 89/391/EGS, da bi:

—

ocenil tveganja za varnost ali zdravje in kakršne koli možne učinke na nosečnost ali dojenje delavk v skladu s členom 2 te direktive in delavk, ki bi lahko bile v enem od položajev iz člena 2 te direktive,

| — | odločil, kako ukrepati. |
| --- | --- |

—

odločil, kako ukrepati.

2.
     
  Brez poseganja v člen 10 Direktive 89/391/EGS se delavke v skladu s členom 2 te direktive in delavke, ki bi v zadevnem podjetju in/ali ustanovi lahko bile v enem od položajev iz člena 2 te direktive, in/ali njihove predstavnike ter ustrezne socialne partnerje obvesti o rezultatih ocene iz odstavka 1 in o vseh ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi z zdravjem in varnostjo pri delu.

3.
     
  Sprejmejo se ustrezni ukrepi za zagotovitev, da delavci in/ali njihovi predstavniki v zadevnem podjetju ali ustanovi lahko spremljajo uporabo te direktive ali so vključeni v njeno uporabo, predvsem kar zadeva ukrepe iz odstavka 1, ki jih določi delodajalec, brez poseganja v pristojnost delodajalca za določanje teh ukrepov.

4.
     
  Posvetovanje z delavci in sodelovanje z njimi in/ali njihovimi predstavniki v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta direktiva, poteka v skladu s členom 11 Direktive 89/391/EGS.“

| (5) | V členu 5 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim




  „2.
     
  Če prilagoditev njenih delovnih pogojev in/ali delovnega časa tehnično in/ali objektivno ni izvedljiva, delodajalec sprejme potrebne ukrepe za premestitev te delavke na drugo delovno mesto.




  3.
     
  Če njena premestitev na drugo delovno mesto tehnično in/ali objektivno ni izvedljiva, se delavki zagotovi dopust v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali nacionalno prakso za celotno obdobje, ki je potrebno za zagotovitev varovanja njenega zdravja.“; |
| --- | --- |

(5)

V členu 5 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim

„2.
     
  Če prilagoditev njenih delovnih pogojev in/ali delovnega časa tehnično in/ali objektivno ni izvedljiva, delodajalec sprejme potrebne ukrepe za premestitev te delavke na drugo delovno mesto.

3.
     
  Če njena premestitev na drugo delovno mesto tehnično in/ali objektivno ni izvedljiva, se delavki zagotovi dopust v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali nacionalno prakso za celotno obdobje, ki je potrebno za zagotovitev varovanja njenega zdravja.“;

| (6) | V členu 6 se doda naslednja točka:










  „3. | Od nosečih žensk se prav tako ne zahteva izvajanje del, kot so nošenje in dvigovanje bremen ter opravljanje nevarnih, utrudljivih in zdravju škodljivih del.“ |
| --- | --- | --- |

(6)

V členu 6 se doda naslednja točka:

„3.

Od nosečih žensk se prav tako ne zahteva izvajanje del, kot so nošenje in dvigovanje bremen ter opravljanje nevarnih, utrudljivih in zdravju škodljivih del.“

| (7) | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 7


  Nočno delo in nadure



  1.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da delavke v smislu člena 2 ne bodo zavezane opravljati nočno delo ali nadure:










  (a) | 10 tednov pred predvidenim datumom poroda; |
| --- | --- | --- |

(7)

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Nočno delo in nadure

1.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da delavke v smislu člena 2 ne bodo zavezane opravljati nočno delo ali nadure:

(a)

10 tednov pred predvidenim datumom poroda;

| (b) | preostali čas nosečnosti, če je to potrebno za zdravje matere ali nerojenega otroka; |
| --- | --- |

(b)

preostali čas nosečnosti, če je to potrebno za zdravje matere ali nerojenega otroka;

| (c) | ves čas dojenja. |
| --- | --- |

(c)

ves čas dojenja.

2.
     
  Ukrepi iz odstavka 1 morajo imeti v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali nacionalno prakso za posledico možnost:

| (a) | premestitve na ustrezno delovno mesto podnevi; ali |
| --- | --- |

(a)

premestitve na ustrezno delovno mesto podnevi; ali

| (b) | dopusta ali podaljšanja porodniškega dopusta, kadar takšna premestitev tehnično in/ali objektivno ni izvedljiva. |
| --- | --- |

(b)

dopusta ali podaljšanja porodniškega dopusta, kadar takšna premestitev tehnično in/ali objektivno ni izvedljiva.

3.
     
  Delavke, ki ne želijo opravljati nočnega dela, o tem obvestiti svojega delodajalca v skladu s pravili, ki so jih določile države članice, ter mu v primeru iz odstavka 1(b) predložiti zdravniško potrdilo.

4.
     
  Za starše samohranilce in starše otrok s hudo telesno ali duševno prizadetostjo se lahko obdobja iz odstavka 1 podaljšajo v skladu s postopki, ki jih določijo države članice.“

| (8) | Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 8


  Porodniški dopust

  1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da imajo delavke iz člena 2 pravico do neprekinjenega obdobja porodniškega dopusta, ki traja vsaj
  20 tednov
  in je razporejen pred in/ali po porodu.


  2.
     
  Ob upoštevanju zadnjih štirih tednov obdobja iz prvega odstavka, se lahko nacionalni načrt razpoložljivega dopusta, povezanega z družino, šteje za porodniški dopust v smislu te direktive pod pogojem, da zagotavlja splošno varstvo delavk v skladu z drugim členom te direktive, ki je enakopraven ravni, določeni v tej direktivi. V takem primeru mora biti celotno obdobje odobrenega dopusta daljše od starševskega dopusta iz Direktive Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC (9).




  Plačilo za zadnje štiri tedne porodniškega dopusta ne sme biti nižje od nadomestila iz člena 11(5). Ustreza pa lahko tudi povprečnemu plačilu med 20 tedni porodniškega dopusta, ki znaša vsaj 75 odstotkov zadnje mesečne plače ali povprečne mesečne plače po nacionalnem pravu, v katerem je lahko določena zgornja meja. Države članice lahko določijo obdobje, ki se upošteva pri izračunu povprečnih mesečnih plač.




  Če je država članica uvedla polno plačani porodniški dopust za obdobje najmanj 18 tednov, lahko odloči, da se za zadnja dva tedna ob enaki ravni plačila lahko uveljavlja očetovski dopust, ki je razpoložljiv na nacionalni ravni.


  3.   Porodniški dopust iz odstavka 1 vključuje vsaj šest tednov obveznega
  polno plačanega porodniškega
  dopusta po porodu
  , ne glede na veljavne nacionalne zakone, ki določajo obdobje obveznega porodniškega dopusta pred porodom. Obdobje šestih tednov obveznega porodniškega dopusta velja za vse zaposlene ženske, ne glede na število delovnih dni pred porodom.
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da je delavkam iz člena 2 zagotovljeno, da lahko svobodno izberejo, kdaj vzamejo neobvezni del porodniškega dopusta, pred ali po porodu
  , brez poseganja v veljavne nacionalne zakone in/ali prakse, ki določajo minimalno število tednov pred porodom
  .


  4.
     
  V skladu z zakonodajo zadevne države članice se ta čas deli z očetom, če se par s tem strinja in tako zahteva.




  5.
     
  Da bi zaščitile zdravje matere in otroka, države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se lahko delavke svobodno in brez obveznosti odločijo, ali bodo vzele neobvezni del porodniškega dopusta pred porodom.




  6.
     
  Delavka mora izbrani čas neobveznega dela porodniškega dopusta sporočiti vsaj en mesec pred nastopom tega dopusta.




  7.
     
  V primeru rojstva več otrok hkrati se obvezni del porodniškega dopusta iz odstavka 3 za vsakega dodatnega otroka podaljša v skladu z nacionalno zakonodajo.


  8.   Predporodni del porodniškega dopusta se podaljša za čas med predvidenim datumom poroda in dejanskim datumom poroda, ne da bi se preostali del porodniškega dopusta skrajšal.
  9.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se odobri dodatni dopust v
  višini polne plače v
  primeru prezgodnjega rojstva otroka, hospitalizacije otroka ob rojstvu, rojstva prizadetega otroka
  , invalidnosti matere
  ali rojstva več otrok hkrati. Dolžina dodatnega dopusta mora biti sorazmerna in zagotoviti izpolnitev posebnih potreb matere in otroka oziroma otrok.
  Skupna dolžina porodniškega dopusta se podaljša za najmanj osem tednov po porodu v primeru rojstva invalidnega otroka. Države članice zagotovijo tudi dodatno obdobje dopusta v trajanju šestih tednov v primeru rojstva mrtvega otroka.


  10.   Države članice zagotovijo, da odsotnost zaradi bolezni ali zapletov zaradi nosečnosti več kot 4 tedne ali več pred porodom ne vpliva na trajanje porodniškega dopusta.


  11.
     
  Države članice zagotovijo možnost uveljavljanja materinskih in očetovskih pravic s tem, da omogočijo posebne delovne pogoje v pomoč staršem otrok s telesno ali duševno prizadetostjo.




  12.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se poporodna depresija prizna kot resna bolezen, ki vpliva na delovno zmožnost, podpirajo kampanje osveščanja, da bi razširile točne informacije o bolezni, ter se borijo proti predsodkom in morebitnemu stigmatiziranju, ki so še vedno povezani z njo. |
| --- | --- |

(8)

Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Porodniški dopust

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da imajo delavke iz člena 2 pravico do neprekinjenega obdobja porodniškega dopusta, ki traja vsaj
  20 tednov
  in je razporejen pred in/ali po porodu.

2.
     
  Ob upoštevanju zadnjih štirih tednov obdobja iz prvega odstavka, se lahko nacionalni načrt razpoložljivega dopusta, povezanega z družino, šteje za porodniški dopust v smislu te direktive pod pogojem, da zagotavlja splošno varstvo delavk v skladu z drugim členom te direktive, ki je enakopraven ravni, določeni v tej direktivi. V takem primeru mora biti celotno obdobje odobrenega dopusta daljše od starševskega dopusta iz Direktive Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu, sklenjenem med UNICE, CEEP in ETUC (9).

Plačilo za zadnje štiri tedne porodniškega dopusta ne sme biti nižje od nadomestila iz člena 11(5). Ustreza pa lahko tudi povprečnemu plačilu med 20 tedni porodniškega dopusta, ki znaša vsaj 75 odstotkov zadnje mesečne plače ali povprečne mesečne plače po nacionalnem pravu, v katerem je lahko določena zgornja meja. Države članice lahko določijo obdobje, ki se upošteva pri izračunu povprečnih mesečnih plač.

Če je država članica uvedla polno plačani porodniški dopust za obdobje najmanj 18 tednov, lahko odloči, da se za zadnja dva tedna ob enaki ravni plačila lahko uveljavlja očetovski dopust, ki je razpoložljiv na nacionalni ravni.

3.   Porodniški dopust iz odstavka 1 vključuje vsaj šest tednov obveznega
  polno plačanega porodniškega
  dopusta po porodu
  , ne glede na veljavne nacionalne zakone, ki določajo obdobje obveznega porodniškega dopusta pred porodom. Obdobje šestih tednov obveznega porodniškega dopusta velja za vse zaposlene ženske, ne glede na število delovnih dni pred porodom.
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da je delavkam iz člena 2 zagotovljeno, da lahko svobodno izberejo, kdaj vzamejo neobvezni del porodniškega dopusta, pred ali po porodu
  , brez poseganja v veljavne nacionalne zakone in/ali prakse, ki določajo minimalno število tednov pred porodom
  .

4.
     
  V skladu z zakonodajo zadevne države članice se ta čas deli z očetom, če se par s tem strinja in tako zahteva.

5.
     
  Da bi zaščitile zdravje matere in otroka, države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se lahko delavke svobodno in brez obveznosti odločijo, ali bodo vzele neobvezni del porodniškega dopusta pred porodom.

6.
     
  Delavka mora izbrani čas neobveznega dela porodniškega dopusta sporočiti vsaj en mesec pred nastopom tega dopusta.

7.
     
  V primeru rojstva več otrok hkrati se obvezni del porodniškega dopusta iz odstavka 3 za vsakega dodatnega otroka podaljša v skladu z nacionalno zakonodajo.

8.   Predporodni del porodniškega dopusta se podaljša za čas med predvidenim datumom poroda in dejanskim datumom poroda, ne da bi se preostali del porodniškega dopusta skrajšal.

9.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se odobri dodatni dopust v
  višini polne plače v
  primeru prezgodnjega rojstva otroka, hospitalizacije otroka ob rojstvu, rojstva prizadetega otroka
  , invalidnosti matere
  ali rojstva več otrok hkrati. Dolžina dodatnega dopusta mora biti sorazmerna in zagotoviti izpolnitev posebnih potreb matere in otroka oziroma otrok.
  Skupna dolžina porodniškega dopusta se podaljša za najmanj osem tednov po porodu v primeru rojstva invalidnega otroka. Države članice zagotovijo tudi dodatno obdobje dopusta v trajanju šestih tednov v primeru rojstva mrtvega otroka.

10.   Države članice zagotovijo, da odsotnost zaradi bolezni ali zapletov zaradi nosečnosti več kot 4 tedne ali več pred porodom ne vpliva na trajanje porodniškega dopusta.

11.
     
  Države članice zagotovijo možnost uveljavljanja materinskih in očetovskih pravic s tem, da omogočijo posebne delovne pogoje v pomoč staršem otrok s telesno ali duševno prizadetostjo.

12.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se poporodna depresija prizna kot resna bolezen, ki vpliva na delovno zmožnost, podpirajo kampanje osveščanja, da bi razširile točne informacije o bolezni, ter se borijo proti predsodkom in morebitnemu stigmatiziranju, ki so še vedno povezani z njo.

| (9) | Vstavita se naslednja člena:



  „Člen 8a


  Očetovski dopust



  1.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo delavci, katerih partnerice so pred kratkim rodile, upravičeni do nepretrganega in neprenosljivega polno plačanega očetovskega dopusta, ki traja vsaj dva tedna, odobrenega na enaki podlagi, z izjemo njegove dolžine, kot porodniški dopust, koristi pa se po porodu zakonske oziroma zunajzakonske partnerice v času porodniškega dopusta.




  Države članice, ki še niso uvedle neprenosljivega polno plačanega očetovskega dopusta, odobrenega na enaki podlagi, z izjemo njegove dolžine, kot porodniški dopust, ki se obvezno koristi v času porodniškega dopusta in traja neprekinjeno vsaj dva tedna po porodu zakonske oziroma zunajzakonske partnerice, se močno spodbuja, da to storijo, da bi spodbudile enakovredno udeležbo obeh staršev pri usklajevanju pravic in dolžnosti, povezanih z družino.




  2.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so delavci, katerih partnerice so pred kratkim rodile, upravičeni do posebnega dopusta, vključno z neizkoriščenim delom porodniškega dopusta v primeru smrti ali telesne nesposobnosti matere.



  Člen 8b


  Posvojiteljski dopust



  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da določbe iz te direktive v zvezi s porodniškim in starševskim dopustom veljajo tudi v primeru posvojitve otroka, mlajšega od 12 mesecev.“ |
| --- | --- |

(9)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 8a

Očetovski dopust

1.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo delavci, katerih partnerice so pred kratkim rodile, upravičeni do nepretrganega in neprenosljivega polno plačanega očetovskega dopusta, ki traja vsaj dva tedna, odobrenega na enaki podlagi, z izjemo njegove dolžine, kot porodniški dopust, koristi pa se po porodu zakonske oziroma zunajzakonske partnerice v času porodniškega dopusta.

Države članice, ki še niso uvedle neprenosljivega polno plačanega očetovskega dopusta, odobrenega na enaki podlagi, z izjemo njegove dolžine, kot porodniški dopust, ki se obvezno koristi v času porodniškega dopusta in traja neprekinjeno vsaj dva tedna po porodu zakonske oziroma zunajzakonske partnerice, se močno spodbuja, da to storijo, da bi spodbudile enakovredno udeležbo obeh staršev pri usklajevanju pravic in dolžnosti, povezanih z družino.

2.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so delavci, katerih partnerice so pred kratkim rodile, upravičeni do posebnega dopusta, vključno z neizkoriščenim delom porodniškega dopusta v primeru smrti ali telesne nesposobnosti matere.

Člen 8b

Posvojiteljski dopust

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da določbe iz te direktive v zvezi s porodniškim in starševskim dopustom veljajo tudi v primeru posvojitve otroka, mlajšega od 12 mesecev.“

| (10) | Člen 10 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 10


  Prepoved odpusta

  Da bi se delavkam iz člena 2 zagotovilo uveljavljanje njihovih pravic do varovanja zdravja in varnosti, kot so priznane po tem členu:






  1. | Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za prepoved odpusta in vseh priprav na odpust delavk iz člena 2 v obdobju od začetka nosečnosti do
  najmanj šest mesecev po koncu
  porodniškega dopusta iz člena 8(1), razen v izjemnih primerih, ki niso povezani z njihovim stanjem in so dovoljeni po nacionalni zakonodaji in/ali praksi, pod pogojem, da je svoje soglasje dal pristojni organ, kjer je to primerno. |
| --- | --- | --- |

(10)

Člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Prepoved odpusta

Da bi se delavkam iz člena 2 zagotovilo uveljavljanje njihovih pravic do varovanja zdravja in varnosti, kot so priznane po tem členu:

1.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za prepoved odpusta in vseh priprav na odpust delavk iz člena 2 v obdobju od začetka nosečnosti do
  najmanj šest mesecev po koncu
  porodniškega dopusta iz člena 8(1), razen v izjemnih primerih, ki niso povezani z njihovim stanjem in so dovoljeni po nacionalni zakonodaji in/ali praksi, pod pogojem, da je svoje soglasje dal pristojni organ, kjer je to primerno.

| 2. | Če je delavka iz člena 2 odpuščena v obdobju iz točke 1, mora delodajalec pisno navesti pravilno utemeljene razloge za njen odpust. ▐ |
| --- | --- |

2.

Če je delavka iz člena 2 odpuščena v obdobju iz točke 1, mora delodajalec pisno navesti pravilno utemeljene razloge za njen odpust. ▐

| 3. | Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da delavke iz člena 2 zaščitijo pred posledicami odpusta, ki je na podlagi točk 1 in 2 nezakonit. |
| --- | --- |

3.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da delavke iz člena 2 zaščitijo pred posledicami odpusta, ki je na podlagi točk 1 in 2 nezakonit.

| 4. | Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za prepoved diskriminacije nosečnic na trgu dela s tem, da jim zagotovijo enake možnosti pri zaposlitvi, če izpolnjujejo vse zahteve za razpisano delovno mesto. |
| --- | --- |

4.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za prepoved diskriminacije nosečnic na trgu dela s tem, da jim zagotovijo enake možnosti pri zaposlitvi, če izpolnjujejo vse zahteve za razpisano delovno mesto.

| 5. | Slabše obravnavanje ženske zaradi nosečnosti ali porodniškega dopusta iz člena 8 te direktive je diskriminacija v smislu Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (10). |
| --- | --- |

5.

Slabše obravnavanje ženske zaradi nosečnosti ali porodniškega dopusta iz člena 8 te direktive je diskriminacija v smislu Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (10).

| 6. | Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so delavci v času očetovskega dopusta oziroma dopusta ob porodniškem dopustu enako zaščiteni pred odpustom iz točke 1 kot delavke v smislu člena 2. |
| --- | --- |

6.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so delavci v času očetovskega dopusta oziroma dopusta ob porodniškem dopustu enako zaščiteni pred odpustom iz točke 1 kot delavke v smislu člena 2.

| 7. | Države članice se spodbuja, da sprejmejo ukrepe, na podlagi katerih bodo imele delavke največ eno leto pravico do krajšega delovnega časa ter bodo v tem času v celoti zaščitene pred odpustom in bodo imele polno pravico, da se po koncu tega obdobja vrnejo na delovno mesto s polnim delovnim časom in plačo. |
| --- | --- |

7.

Države članice se spodbuja, da sprejmejo ukrepe, na podlagi katerih bodo imele delavke največ eno leto pravico do krajšega delovnega časa ter bodo v tem času v celoti zaščitene pred odpustom in bodo imele polno pravico, da se po koncu tega obdobja vrnejo na delovno mesto s polnim delovnim časom in plačo.

| (11) | Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 11


  Pravice iz zaposlitve



  Da bi zagotovili, da lahko delavcki v smislu člena 2 lahko izvajajo svoje pravice zdravstvenega in socialnega varstva, kakor so priznane v tem členu, se določi da:










  1. | v primerih, navedenih v členih 5, 6 in 7, pravice iz delovnega razmerja, ki se nanašajo na pogodbo o zaposlitvi, vključno z ohranjanjem plačila in/ali pravice do enakovrednega nadomestila za delavke iz člena 2, se zagotovijo v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali nacionalno prakso; |
| --- | --- | --- |

(11)

Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Pravice iz zaposlitve

Da bi zagotovili, da lahko delavcki v smislu člena 2 lahko izvajajo svoje pravice zdravstvenega in socialnega varstva, kakor so priznane v tem členu, se določi da:

1.

v primerih, navedenih v členih 5, 6 in 7, pravice iz delovnega razmerja, ki se nanašajo na pogodbo o zaposlitvi, vključno z ohranjanjem plačila in/ali pravice do enakovrednega nadomestila za delavke iz člena 2, se zagotovijo v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali nacionalno prakso;

| 2. | lahko delavka
  iz člena 2, ki
  ji
  delodajalec ne dovoljuje, da bi
  opravljala
  svoje delo, ker meni, da ga ne
  more
  opravljati, ne da bi
  predložila
  zdravniško potrdilo,
  na lastno pobudo obišče zdravnika. Če zdravnik potrdi, da je ta ženska delovno sposobna, jo mora delodajalec spet zaposliti, kot pred tem, ali pa mora
  do začetka porodniškega dopusta v smislu člena 8(2) dobivati plačilo v višini
  njene
  polne plače; |
| --- | --- |

2.

lahko delavka
  iz člena 2, ki
  ji
  delodajalec ne dovoljuje, da bi
  opravljala
  svoje delo, ker meni, da ga ne
  more
  opravljati, ne da bi
  predložila
  zdravniško potrdilo,
  na lastno pobudo obišče zdravnika. Če zdravnik potrdi, da je ta ženska delovno sposobna, jo mora delodajalec spet zaposliti, kot pred tem, ali pa mora
  do začetka porodniškega dopusta v smislu člena 8(2) dobivati plačilo v višini
  njene
  polne plače;

| 3. | države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje zdravja in varnosti nosečih delavk, in sicer kar zadeva ergonomske pogoje, delovni čas (vključno z nočnim delom in spremembo delovnega mesta), intenzivnost dela ter povečanje zaščite pred povzročitelji infekcij in ionizirajočim sevanjem; |
| --- | --- |

3.

države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje zdravja in varnosti nosečih delavk, in sicer kar zadeva ergonomske pogoje, delovni čas (vključno z nočnim delom in spremembo delovnega mesta), intenzivnost dela ter povečanje zaščite pred povzročitelji infekcij in ionizirajočim sevanjem;

| 4. | mora v primeru iz člena 8 biti zagotovljeno naslednje:










  (a) | pravice v zvezi s pogodbo o zaposlitvi delavcev v smislu člena 2, ki niso delavci iz točke (b) spodaj; |
| --- | --- | --- |

4.

mora v primeru iz člena 8 biti zagotovljeno naslednje:

(a)

pravice v zvezi s pogodbo o zaposlitvi delavcev v smislu člena 2, ki niso delavci iz točke (b) spodaj;

| (b) | ohranjanje plačila in/ali enakovrednega nadomestila za delavke iz člena 2; |
| --- | --- |

(b)

ohranjanje plačila in/ali enakovrednega nadomestila za delavke iz člena 2;

| (c) | pravica delavk, da se njihova plača v času porodniškega dopusta avtomatično zviša, kjer je to primerno, ne da bi morale začasno prekiniti porodniški dopust, da bi bile upravičene do tega zvišanja; |
| --- | --- |

(c)

pravica delavk, da se njihova plača v času porodniškega dopusta avtomatično zviša, kjer je to primerno, ne da bi morale začasno prekiniti porodniški dopust, da bi bile upravičene do tega zvišanja;

| (d) | pravica, da se delavke iz člena 2 vrnejo na svoja delovna mesta ali enakovredna delovna mesta, kjer pogoji niso slabši,
  z enako plačo, poklicno kategorijo in nalogami, ki so jih imele pred porodniškim dopustom,
  in pravica do izboljšanj delovnih pogojev, do katerih bi bile upravičene med svojo odsotnostjo;
  in v izjemnih primerih, na primer pri prestrukturiranju ali temeljiti prenovi proizvodnega procesa, da imajo delavke vedno možnost pogovoriti se z delodajalcem o vplivu teh sprememb na njihov poklicni in s tem posredno tudi osebni položaj; |
| --- | --- |

(d)

pravica, da se delavke iz člena 2 vrnejo na svoja delovna mesta ali enakovredna delovna mesta, kjer pogoji niso slabši,
  z enako plačo, poklicno kategorijo in nalogami, ki so jih imele pred porodniškim dopustom,
  in pravica do izboljšanj delovnih pogojev, do katerih bi bile upravičene med svojo odsotnostjo;
  in v izjemnih primerih, na primer pri prestrukturiranju ali temeljiti prenovi proizvodnega procesa, da imajo delavke vedno možnost pogovoriti se z delodajalcem o vplivu teh sprememb na njihov poklicni in s tem posredno tudi osebni položaj;

| (e) | varovanje priložnosti delavk iz člena 2 za poklicni razvoj prek izobraževanja ter trajnega poklicnega in dodatnega usposabljanja, da bi utrdile svoje poklicne možnosti; |
| --- | --- |

(e)

varovanje priložnosti delavk iz člena 2 za poklicni razvoj prek izobraževanja ter trajnega poklicnega in dodatnega usposabljanja, da bi utrdile svoje poklicne možnosti;

| (f) | porodniški dopust ne sme posegati v pokojninske pravice delavk in se mora za namene pokojnine šteti kot obdobje zaposlenosti, delavkam pa se zaradi koriščenja porodniškega dopusta ne smejo zmanjšati pokojninske pravice; |
| --- | --- |

(f)

porodniški dopust ne sme posegati v pokojninske pravice delavk in se mora za namene pokojnine šteti kot obdobje zaposlenosti, delavkam pa se zaradi koriščenja porodniškega dopusta ne smejo zmanjšati pokojninske pravice;

| 5. | je nadomestilo iz člena 4(b)
  enakovredno
  , če zagotavlja dohodek enak znesku zadnje mesečne plače ali povprečne mesečne plače.
  Delavke na porodniškem dopustu prejemajo celotno plačo, nadomestilo dopusta pa mora znašati 100 % zadnje mesečne plače ali povprečne mesečne plače.
  Države članice lahko določijo obdobje, ki se upošteva pri izračunu povprečne mesečne plače; |
| --- | --- |

5.

je nadomestilo iz člena 4(b)
  enakovredno
  , če zagotavlja dohodek enak znesku zadnje mesečne plače ali povprečne mesečne plače.
  Delavke na porodniškem dopustu prejemajo celotno plačo, nadomestilo dopusta pa mora znašati 100 % zadnje mesečne plače ali povprečne mesečne plače.
  Države članice lahko določijo obdobje, ki se upošteva pri izračunu povprečne mesečne plače;

| 6. | nadomestilo, ki ga prejmejo delavke v smislu člena 2, ni nižje od nadomestila, ki ga prejmejo delavke v smislu člena 2 zaradi prekinitve dejavnosti iz zdravstvenih razlogov; |
| --- | --- |

6.

nadomestilo, ki ga prejmejo delavke v smislu člena 2, ni nižje od nadomestila, ki ga prejmejo delavke v smislu člena 2 zaradi prekinitve dejavnosti iz zdravstvenih razlogov;

| 7. | države članice zagotovijo, da imajo delavke v času porodniškega dopusta avtomatično pravico do zvišanja plače, kjer je to primerno, ne da bi morale začasno prekiniti porodniški dopust, da bi bile upravičene do tega zvišanja; |
| --- | --- |

7.

države članice zagotovijo, da imajo delavke v času porodniškega dopusta avtomatično pravico do zvišanja plače, kjer je to primerno, ne da bi morale začasno prekiniti porodniški dopust, da bi bile upravičene do tega zvišanja;

| 8. | države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da delavke iz člena 2 med porodniškim dopustom in po vrnitvi s porodniškega dopusta iz člena 8 lahko prosijo za spremembe urnika in oblik dela ter da bi morali biti delodajalci obvezani te prošnje obravnavati ter pri tem upoštevati svoje potrebe in potrebe delavk; |
| --- | --- |

8.

države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da delavke iz člena 2 med porodniškim dopustom in po vrnitvi s porodniškega dopusta iz člena 8 lahko prosijo za spremembe urnika in oblik dela ter da bi morali biti delodajalci obvezani te prošnje obravnavati ter pri tem upoštevati svoje potrebe in potrebe delavk;

| 9. | države članice sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje delodajalcev in dialoga med socialnimi partnerji, da bi delavkam po zaključku porodniškega dopusta omogočili ponovno vključitev na delovno mesto in podporo pri usposabljanju, kadar je to potrebno in/ali delavka to zahteva ter skladno z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

9.

države članice sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje delodajalcev in dialoga med socialnimi partnerji, da bi delavkam po zaključku porodniškega dopusta omogočili ponovno vključitev na delovno mesto in podporo pri usposabljanju, kadar je to potrebno in/ali delavka to zahteva ter skladno z nacionalno zakonodajo;

| 10. | delodajalec zagotovi, da se v delovnem času nosečnice upoštevajo nujni redni in izredni zdravstveni pregledi; |
| --- | --- |

10.

delodajalec zagotovi, da se v delovnem času nosečnice upoštevajo nujni redni in izredni zdravstveni pregledi;

| 11. | države članice delodajalce spodbujajo, da zaposlenim omogočijo varstvo otrok, mlajših od treh let.“ |
| --- | --- |

11.

države članice delodajalce spodbujajo, da zaposlenim omogočijo varstvo otrok, mlajših od treh let.“

| (12) | Vstavita se naslednja člena:



  „Člen 11a


  Odsotnost z dela zaradi dojenja



  1.
     
  Doječe matere imajo v času dojenja pravico do odsotnosti z dela za dojenje, ki se ga koristi v dveh delih in vsakič traja eno uro, razen v primeru drugačnega dogovora z delodajalcem, brez kakršne koli izgube pravic v zvezi z delovnim razmerjem.




  2.
     
  V primeru rojstva več otrok hkrati se odsotnost z dela iz odstavka 1 podaljša za pol ure za vsakega dodatnega otroka.




  3.
     
  V primeru dela s krajšim delovnim časom se odsotnost z dela iz odstavka 1 skrajša sorazmerno z normalnim delovnim časom, ne more pa biti krajša od 30 minut.




  4.
     
  V primeru iz odstavka 3 se dovoli odsotnost, ki ni daljša od ene ure, in po potrebi druga odsotnost, da se izkoristi preostali čas, razen v primeru drugačnega dogovora z delodajalcem.



  Člen 11b


  Preprečevanje diskriminacije in vključevanje načela enakosti spolov



  Države članice v skladu s svojo tradicijo in prakso sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje dialoga med socialnimi partnerji na ustreznih nivojih z namenom določitve učinkovitih ukrepov za preprečevanje diskriminiranja žensk zaradi nosečnosti, materinstva ali posvojitve.




  Države članice s kolektivnimi pogodbami ali s prakso spodbujajo delodajalce, da sprejmejo učinkovite ukrepe za preprečevanje diskriminacije žensk zaradi nosečnosti, porodniškega ali posvojiteljskega dopusta.




  Države članice aktivno upoštevajo cilj enakosti med moškimi in ženskami, ko oblikujejo in izvajajo zakone in druge predpise, politike in dejavnosti na področjih iz te direktive.“


  ▐ |
| --- | --- |

(12)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 11a

Odsotnost z dela zaradi dojenja

1.
     
  Doječe matere imajo v času dojenja pravico do odsotnosti z dela za dojenje, ki se ga koristi v dveh delih in vsakič traja eno uro, razen v primeru drugačnega dogovora z delodajalcem, brez kakršne koli izgube pravic v zvezi z delovnim razmerjem.

2.
     
  V primeru rojstva več otrok hkrati se odsotnost z dela iz odstavka 1 podaljša za pol ure za vsakega dodatnega otroka.

3.
     
  V primeru dela s krajšim delovnim časom se odsotnost z dela iz odstavka 1 skrajša sorazmerno z normalnim delovnim časom, ne more pa biti krajša od 30 minut.

4.
     
  V primeru iz odstavka 3 se dovoli odsotnost, ki ni daljša od ene ure, in po potrebi druga odsotnost, da se izkoristi preostali čas, razen v primeru drugačnega dogovora z delodajalcem.

Člen 11b

Preprečevanje diskriminacije in vključevanje načela enakosti spolov

Države članice v skladu s svojo tradicijo in prakso sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje dialoga med socialnimi partnerji na ustreznih nivojih z namenom določitve učinkovitih ukrepov za preprečevanje diskriminiranja žensk zaradi nosečnosti, materinstva ali posvojitve.

Države članice s kolektivnimi pogodbami ali s prakso spodbujajo delodajalce, da sprejmejo učinkovite ukrepe za preprečevanje diskriminacije žensk zaradi nosečnosti, porodniškega ali posvojiteljskega dopusta.

Države članice aktivno upoštevajo cilj enakosti med moškimi in ženskami, ko oblikujejo in izvajajo zakone in druge predpise, politike in dejavnosti na področjih iz te direktive.“

▐

| (13) | Vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 12a


  Viktimizacija

  Države članice v svoje nacionalne pravne sisteme vključijo ukrepe, ki so potrebni za zaščito posameznikov
  , vključno s pričami,
  pred kakršnim koli neugodnim obravnavanjem ali neugodnimi posledicami pritožbe, ki so jo vložili, ali postopkov, ki so jih začeli, da bi uveljavili spoštovanje pravic, zagotovljenih v skladu s to direktivo

  Člen 12b


  Kazni

  Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Kazni lahko obsegajo plačilo odškodnine ▐ in morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

  Člen 12c


  Organ za enakost

  Države članice zagotovijo, da je(so) organ(-i) za spodbujanje, analiziranje, nadzorovanje in podpiranje enakega obravnavanja vseh oseb brez diskriminacije zaradi spola iz člena 20 Direktive ▐ 2006/54/ES, pristojen(-jni) tudi za zadeve, ki jih zajema ta direktiva, če se nanašajo predvsem na enakopravno obravnavo in ne
  le
  na zdravje in varnost zadevnih delavk.“ |
| --- | --- |

(13)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 12a

Viktimizacija

Države članice v svoje nacionalne pravne sisteme vključijo ukrepe, ki so potrebni za zaščito posameznikov
  , vključno s pričami,
  pred kakršnim koli neugodnim obravnavanjem ali neugodnimi posledicami pritožbe, ki so jo vložili, ali postopkov, ki so jih začeli, da bi uveljavili spoštovanje pravic, zagotovljenih v skladu s to direktivo

Člen 12b

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Kazni lahko obsegajo plačilo odškodnine ▐ in morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 12c

Organ za enakost

Države članice zagotovijo, da je(so) organ(-i) za spodbujanje, analiziranje, nadzorovanje in podpiranje enakega obravnavanja vseh oseb brez diskriminacije zaradi spola iz člena 20 Direktive ▐ 2006/54/ES, pristojen(-jni) tudi za zadeve, ki jih zajema ta direktiva, če se nanašajo predvsem na enakopravno obravnavo in ne
  le
  na zdravje in varnost zadevnih delavk.“

Člen 2

1.   Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so za delavke ugodnejše od teh, ki jih določa ta direktiva.

2.
     
  Države članice lahko sprejmejo preventivne in nadzorne ukrepe za varstvo in varnost pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile.

3.   Izvajanje te direktive ne more biti pod nobenimi pogoji podlaga za znižanje ravni varstva na področjih, ki jih ureja ta direktiva.

4.
     
  Določbe iz te direktive se vključijo v kolektivne delovne pogodbe v državah članicah.

Člen 3

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... (11). Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

2.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 4

1.   Države članice in nacionalni organi za enakost sporočijo Komisiji do ... (12) in potem
  vsaka tri leta
  vse informacije, ki jih Komisija potrebuje, da lahko za Evropski parlament in Svet pripravi poročilo o uporabi Direktive 92/85/EGS, kakor jo spreminja ta direktiva.

2.   V poročilu Komisije se, kot je primerno, upoštevajo stališča socialnih partnerjev in zadevnih nevladnih organizacij. V skladu z načelom enakosti med spoloma poročilo med drugim vsebuje oceno učinka sprejetih ukrepov na ženske in moške.
  Vključuje tudi oceno učinka, v kateri so analizirani socialni in gospodarski učinki dodatnega podaljšanja porodniškega dopusta in uvedbe očetovskega dopusta na ravni Unije.
  Glede na prejete informacije poročilo po potrebi vključuje predloge za spremembe in posodobitve Direktive 92/85/EGS, kakor jo spreminja ta direktiva.

Člen 5

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 277, 17.11.2009, str. 102.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010.

2

(3)  
  ZOdl 2008. I-01017.

3

ZOdl 2008. I-01017.

(4)  

  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

4

UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(5)  UL L 348, 28.11.1992, str. 1.

5

(6)  

  UL L 145, 19.6.1996, str. 4.

6

UL L 145, 19.6.1996, str. 4.

(7)  

  UL C 218, 31.7.2000, str. 5.

7

UL C 218, 31.7.2000, str. 5.

(8)  UL L 269, 5.10.2002, str. 15.

8

(9)  

  UL L 145, 19.6.1996, str. 4.“

9

UL L 145, 19.6.1996, str. 4.“

(10)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.“

10

(11)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

11

(12)  
  Tri leta
  po začetku veljavnosti te direktive.

12

Tri leta

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/176 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/176

---

Sreda, 20. oktober 2010Boj proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih ***I

P7_TA(2010)0374

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (Prenovitev) (KOM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD))

2012/C 70 E/27

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0126), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0126),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0044/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0044/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. decembra 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. decembra 2009 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 18. maja 2010, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 18. maja 2010, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. septembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. septembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0136/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0136/2010),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem in v mnenju posvetovalne delovne skupine opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem in v mnenju posvetovalne delovne skupine opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 255, 22.9.2010, str. 42.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Sreda, 20. oktober 2010P7_TC1-COD(2009)0054

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/7/EU.)

---

Četrtek, 21. oktober 2010

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/178 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/178

---

Četrtek, 21. oktober 2010Sprememba instrumenta za stabilnost ***I

P7_TA(2010)0378

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1717/2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (KOM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD))

2012/C 70 E/28

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0195), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0195),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in členov 179(1) ter 181a Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0042/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in členov 179(1) ter 181a Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0042/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 209(1) in 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 209(1) in 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropskih skupnosti z dne 20. maja 2008 v zadevi št. C-91/05, Komisija proti Svetu, ki je za ničnega razglasilo Sklep Sveta 2004/833/SZVP z dne 2. decembra 2004 o izvajanju skupnega ukrepa 2002/589/SZVP z namenom prispevanja Evropske unije skupnosti ECOWAS v okviru moratorija na lahko orožje in orožje malega kalibra, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropskih skupnosti z dne 20. maja 2008 v zadevi št. C-91/05, Komisija proti Svetu, ki je za ničnega razglasilo Sklep Sveta 2004/833/SZVP z dne 2. decembra 2004 o izvajanju skupnega ukrepa 2002/589/SZVP z namenom prispevanja Evropske unije skupnosti ECOWAS v okviru moratorija na lahko orožje in orožje malega kalibra,

| — | ob upoštevanju člena 55 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0066/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0066/2009),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 21. oktober 2010P7_TC1-COD(2009)0058

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1717/2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 209(1) in 212 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (2) je bila oblikovana, da bi se Skupnosti omogočil skladen in celosten odziv na krizne razmere in bližajoče se krizne razmere z enim samim pravnim instrumentom, ki je povezan s poenostavljenimi postopki odločanja. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (2) je bila oblikovana, da bi se Skupnosti omogočil skladen in celosten odziv na krizne razmere in bližajoče se krizne razmere z enim samim pravnim instrumentom, ki je povezan s poenostavljenimi postopki odločanja.

| (2) | Na podlagi pregleda v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 1717/2006 je bilo ugotovljeno, da je primerno uvesti nekatere spremembe Uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 1717/2006 je bilo ugotovljeno, da je primerno uvesti nekatere spremembe Uredbe.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1717/2006 je treba uskladiti s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti (veliki senat) z dne 20. maja 2008 (3), ki je ugotovila, da ukrepe za boj proti širjenju in nezakoniti uporabi lahkega orožja ter orožja malega kalibra in dostop do njega lahko izvaja Skupnost v okviru svoje razvojne politike in torej na podlagi Uredbe (ES) št. 1717/2006. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1717/2006 je treba uskladiti s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti (veliki senat) z dne 20. maja 2008 (3), ki je ugotovila, da ukrepe za boj proti širjenju in nezakoniti uporabi lahkega orožja ter orožja malega kalibra in dostop do njega lahko izvaja Skupnost v okviru svoje razvojne politike in torej na podlagi Uredbe (ES) št. 1717/2006.

| (4) | Izboljšati bi bilo treba doseganje ciljev iz točke (3) člena 4 Uredbe (ES) št. 1717/2006 in povečati skladnost, s tem da se sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji na podlagi točke (3) člena 4 navedene uredbe omogoči na splošni ravni, kakor že velja za ukrepe na podlagi člena 3, pri čemer bi se določbe o sodelovanju in pravilih o poreklu za odzivanje na krizne razmere uskladile z določbami o pripravljenosti na krizne razmere. |
| --- | --- |

(4)

Izboljšati bi bilo treba doseganje ciljev iz točke (3) člena 4 Uredbe (ES) št. 1717/2006 in povečati skladnost, s tem da se sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji na podlagi točke (3) člena 4 navedene uredbe omogoči na splošni ravni, kakor že velja za ukrepe na podlagi člena 3, pri čemer bi se določbe o sodelovanju in pravilih o poreklu za odzivanje na krizne razmere uskladile z določbami o pripravljenosti na krizne razmere.

| (5) | Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi več državnimi strateškimi dokumenti, tematskimi strateškimi dokumenti in večletnimi indikativnimi programi, saj ti dokumenti dopolnjujejo Uredbo (ES) št. 1717/2006 in se splošno uporabljajo. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. |
| --- | --- |

(5)

Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi več državnimi strateškimi dokumenti, tematskimi strateškimi dokumenti in večletnimi indikativnimi programi, saj ti dokumenti dopolnjujejo Uredbo (ES) št. 1717/2006 in se splošno uporabljajo. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki.

| (6) | Izkazalo se je, da so finančna sredstva iz člena 24 Uredbe (ES) št. 1717/2006, namenjena ukrepom na podlagi točke (1) člena 4 navedene uredbe, nezadostna in bi jih bilo treba povečati. Zajeta so številna področja in tudi v okviru večnamenskih programov jih je z omejenimi sredstvi, ki so na voljo, mogoče učinkovito obravnavati le nekaj. Razvijanje učinkovitih ukrepov na področju kritične infrastrukture, tveganj za javno zdravje in svetovnih odzivov na nadregionalne grožnje zahteva obsežnejše ukrepe, da se bodo zagotovili resničen vpliv, vidnost in verodostojnost. Poleg tega je za razvijanje nadregionalnih ukrepov, ki dopolnjujejo nacionalne in regionalne programe, potrebna ustrezna raven financiranja, da se doseže kritična masa. Najvišji odstotek, ki je v okviru skupnih finančnih sredstev dodeljen za ukrepe iz točke (1) člena 4 navedene uredbe, bi bilo treba povišati s 7 % na 10 %, da bi se omogočilo nadaljnje doseganje ciljev iz točke (1) člena 4 te urebe. |
| --- | --- |

(6)

Izkazalo se je, da so finančna sredstva iz člena 24 Uredbe (ES) št. 1717/2006, namenjena ukrepom na podlagi točke (1) člena 4 navedene uredbe, nezadostna in bi jih bilo treba povečati. Zajeta so številna področja in tudi v okviru večnamenskih programov jih je z omejenimi sredstvi, ki so na voljo, mogoče učinkovito obravnavati le nekaj. Razvijanje učinkovitih ukrepov na področju kritične infrastrukture, tveganj za javno zdravje in svetovnih odzivov na nadregionalne grožnje zahteva obsežnejše ukrepe, da se bodo zagotovili resničen vpliv, vidnost in verodostojnost. Poleg tega je za razvijanje nadregionalnih ukrepov, ki dopolnjujejo nacionalne in regionalne programe, potrebna ustrezna raven financiranja, da se doseže kritična masa. Najvišji odstotek, ki je v okviru skupnih finančnih sredstev dodeljen za ukrepe iz točke (1) člena 4 navedene uredbe, bi bilo treba povišati s 7 % na 10 %, da bi se omogočilo nadaljnje doseganje ciljev iz točke (1) člena 4 te urebe.

| (7) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe in jih torej zaradi obsega ali potrebnih ukrepov lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta uredba ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(7)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe in jih torej zaradi obsega ali potrebnih ukrepov lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta uredba ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (8) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1717/2006 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1717/2006 ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1717/2006 se spremeni:

| (1) | v členu 3(2) se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | podporo ukrepom v okviru politike sodelovanja Unije in njenih ciljev za boj proti nezakoniti uporabi in dostopu do orožja malega kalibra ter lahkega orožja; taka podpora bi lahko vključevala tudi raziskovalne dejavnosti, pomoč žrtvam, dvigovanje ozaveščenosti javnosti in razvoj pravnega ter upravnega strokovnega znanja in dobrih praks;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 3(2) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

podporo ukrepom v okviru politike sodelovanja Unije in njenih ciljev za boj proti nezakoniti uporabi in dostopu do orožja malega kalibra ter lahkega orožja; taka podpora bi lahko vključevala tudi raziskovalne dejavnosti, pomoč žrtvam, dvigovanje ozaveščenosti javnosti in razvoj pravnega ter upravnega strokovnega znanja in dobrih praks;“;

| (2) | člen 4 se spremeni:






  (a) | v točki (1) se prvi odstavek točke(a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | okrepitev zmogljivosti organov pregona in sodnih organov ter civilne oblasti, vključenih v boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, vključno z nezakonitim prometom z ljudmi, drogami, strelnim orožjem, orožjem malega kalibra ter lahkih orožjem in eksplozivnimi snovmi, ter v učinkovit nadzor nad nezakonito trgovino in tranzitom.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 4 se spremeni:

(a)

v točki (1) se prvi odstavek točke(a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

okrepitev zmogljivosti organov pregona in sodnih organov ter civilne oblasti, vključenih v boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, vključno z nezakonitim prometom z ljudmi, drogami, strelnim orožjem, orožjem malega kalibra ter lahkih orožjem in eksplozivnimi snovmi, ter v učinkovit nadzor nad nezakonito trgovino in tranzitom.“;

| (b) | točki (3), prvi odstavek, se doda naslednja točka:










  „(c) | razvoja in organiziranja civilne družbe ter njene udeležbe v političnem procesu, vključno z ukrepi za okrepitev vloge žensk v tem procesu in ukrepi za spodbujanje neodvisnih, pluralističnih in profesionalnih medijev.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točki (3), prvi odstavek, se doda naslednja točka:

„(c)

razvoja in organiziranja civilne družbe ter njene udeležbe v političnem procesu, vključno z ukrepi za okrepitev vloge žensk v tem procesu in ukrepi za spodbujanje neodvisnih, pluralističnih in profesionalnih medijev.“;

| (c) | točki (3) se doda naslednji odstavek:




  „Ukrepi pod to točko se lahko, če je primerno, izvajajo s pomočjo partnerstva EU za izgradnjo miru.“; |
| --- | --- |

(c)

točki (3) se doda naslednji odstavek:

„Ukrepi pod to točko se lahko, če je primerno, izvajajo s pomočjo partnerstva EU za izgradnjo miru.“;

| (3) | v členu 6 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:




  „3.
     
  Ko strošek izjemnega ukrepa pomoči presega 20 000 000 EUR, ta ukrep sprejme Komisija ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.




  4.
     
  Komisija lahko sprejme programe vmesnega odziva z namenom vzpostaviti ali ponovno vzpostaviti bistvene pogoje, potrebne za učinkovito izvajanje politik zunanjega sodelovanja Skupnosti. Programi vmesnega odziva gradijo na izjemnih ukrepih pomoči. Sprejme jih Komisija bo upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 6 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3.
     
  Ko strošek izjemnega ukrepa pomoči presega 20 000 000 EUR, ta ukrep sprejme Komisija ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.

4.
     
  Komisija lahko sprejme programe vmesnega odziva z namenom vzpostaviti ali ponovno vzpostaviti bistvene pogoje, potrebne za učinkovito izvajanje politik zunanjega sodelovanja Skupnosti. Programi vmesnega odziva gradijo na izjemnih ukrepih pomoči. Sprejme jih Komisija bo upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.“;

| (4) | člen 7 se spremeni kot sledi:










  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Večdržavne in tematske strateške dokumente in njihove spremembe ali dopolnitve sprejme Komisija z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 22, pod pogoji iz členov 22a in 22b. Ti dokumenti krijejo začetno obdobje, ki ni daljše od obdobja veljavnosti te uredbe, in se pregledajo sredi tega obdobja.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 7 se spremeni kot sledi:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Večdržavne in tematske strateške dokumente in njihove spremembe ali dopolnitve sprejme Komisija z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 22, pod pogoji iz členov 22a in 22b. Ti dokumenti krijejo začetno obdobje, ki ni daljše od obdobja veljavnosti te uredbe, in se pregledajo sredi tega obdobja.“;

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:




  „7.
     
  Večletne indikativne programe in njihove spremembe ali dopolnitve sprejme Komisija z delegiranimi akti, v skladu s postopkom iz člena 22, pod pogoji iz členov 22a in 22b. Vzpostavijo se, kjer je primerno, po posvetovanju z zadevno partnersko državo ali regijo.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.
     
  Večletne indikativne programe in njihove spremembe ali dopolnitve sprejme Komisija z delegiranimi akti, v skladu s postopkom iz člena 22, pod pogoji iz členov 22a in 22b. Vzpostavijo se, kjer je primerno, po posvetovanju z zadevno partnersko državo ali regijo.“;

| (5) | člen 8(3) se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Letne akcijske programe in njihove spremembe ali dopolnitve sprejme Komisija bo upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.“; |
| --- | --- |

(5)

člen 8(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Letne akcijske programe in njihove spremembe ali dopolnitve sprejme Komisija bo upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.“;

| (6) | v členu 9 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:




  „3.
     
  Posebne ukrepe, katerih stroški presegajo 5 000 000 EUR sprejme Komisija bo upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.




  4.
     
  Komisija obvesti Evropski parlament in Svet v enem mesecu o sprejetju posebnih ukrepov, ki znašajo do 5 000 000 EUR.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 9 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3.
     
  Posebne ukrepe, katerih stroški presegajo 5 000 000 EUR sprejme Komisija bo upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.

4.
     
  Komisija obvesti Evropski parlament in Svet v enem mesecu o sprejetju posebnih ukrepov, ki znašajo do 5 000 000 EUR.“;

| (7) | v členu 17 se odstavka 4 in 5 nadomestita z naslednjim:
  „4.   V primeru izjemnih ukrepov pomoči in programov vmesnega odziva iz člena 6 ter ukrepov, sprejetih za doseganje ciljev iz člena 4(3), je sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji na voljo na splošni ravni.
  5.   V primeru ukrepov, sprejetih za doseganje ciljev iz člena 4(1) in (2), je sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji odprto vsem fizičnim ali pravnim osebam iz držav v razvoju ali iz držav v prehodu, kot to določa OECD, in fizičnim ali pravni osebam iz katere koli druge države, ki izpolnjuje pogoje v okviru strategije, prav tako pa se zanje uporabljajo pravila o poreklu.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 17 se odstavka 4 in 5 nadomestita z naslednjim:

„4.   V primeru izjemnih ukrepov pomoči in programov vmesnega odziva iz člena 6 ter ukrepov, sprejetih za doseganje ciljev iz člena 4(3), je sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji na voljo na splošni ravni.

5.   V primeru ukrepov, sprejetih za doseganje ciljev iz člena 4(1) in (2), je sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji odprto vsem fizičnim ali pravnim osebam iz držav v razvoju ali iz držav v prehodu, kot to določa OECD, in fizičnim ali pravni osebam iz katere koli druge države, ki izpolnjuje pogoje v okviru strategije, prav tako pa se zanje uporabljajo pravila o poreklu.“;

| (8) | člen 21 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 21


  Ocenjevanje



  Komisija redno ocenjuje rezultate in učinkovitost politik in programov ter učinkovitost načrtovanja programov, da bi ugotovila, ali so cilji izpolnjeni, ter da bi omogočila oblikovanje priporočil z namenom izboljšanja prihodnjih dejavnosti. Komisija pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu v razpravo pomembna poročila o oceni. Rezultati se uporabijo pri nadaljnjem oblikovanju programa in razporejanju sredstev.“; |
| --- | --- |

(8)

člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Ocenjevanje

Komisija redno ocenjuje rezultate in učinkovitost politik in programov ter učinkovitost načrtovanja programov, da bi ugotovila, ali so cilji izpolnjeni, ter da bi omogočila oblikovanje priporočil z namenom izboljšanja prihodnjih dejavnosti. Komisija pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu v razpravo pomembna poročila o oceni. Rezultati se uporabijo pri nadaljnjem oblikovanju programa in razporejanju sredstev.“;

| (9) | člen 22 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 22


  Izvajanje pooblastil



  1.
     
  Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 7(3) in člena 7(7) se dodeli Komisiji za obdobje veljavnosti te uredbe.




  2.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz členov 22b in 22c.



  Člen 22a


  Preklic pooblastil



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastil iz člena 7(3) in člena 7(7).




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenesenih pooblastil, o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končnega sklepa, pri čemer navede prenesena pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter morebitne razloge za preklic.




  3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati prenesena pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na poznejši datum, ki je v njej naveden, in ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 22b


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko ugovarjata delegiranemu aktu v dveh mesecih od dne uradnega obvestila.




  Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta je mogoče to obdobje podaljšati za dva meseca.




  2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 Evropski parlament ali Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.




  Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne nameravata nasprotovati.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotujeta delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, ta ne začne veljati. Institucija, ki mu ugovarja, obrazloži ugovor zoper njega.“; |
| --- | --- |

(9)

člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 22

Izvajanje pooblastil

1.
     
  Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 7(3) in člena 7(7) se dodeli Komisiji za obdobje veljavnosti te uredbe.

2.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz členov 22b in 22c.

Člen 22a

Preklic pooblastil

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastil iz člena 7(3) in člena 7(7).

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenesenih pooblastil, o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končnega sklepa, pri čemer navede prenesena pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter morebitne razloge za preklic.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati prenesena pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na poznejši datum, ki je v njej naveden, in ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 22b

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko ugovarjata delegiranemu aktu v dveh mesecih od dne uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta je mogoče to obdobje podaljšati za dva meseca.

2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 Evropski parlament ali Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne nameravata nasprotovati.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotujeta delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, ta ne začne veljati. Institucija, ki mu ugovarja, obrazloži ugovor zoper njega.“;

| (10) | člen 24 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 24


  Finančna sredstva

  Finančna sredstva za izvajanje te uredbe v obdobju 2007–2013 znašajo 2062000000 EUR. Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ v okviru finančnega okvira.
  V obdobju 2007–2013 se:






  (a) | za ukrepe iz točke 1 člena 4 nameni največ 10 odstotkov finančnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(10)

člen 24 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 24

Finančna sredstva

Finančna sredstva za izvajanje te uredbe v obdobju 2007–2013 znašajo 2062000000 EUR. Letna odobrena proračunska sredstva odobri proračunski organ v okviru finančnega okvira.

V obdobju 2007–2013 se:

(a)

za ukrepe iz točke 1 člena 4 nameni največ 10 odstotkov finančnih sredstev;

| (b) | za ukrepe iz točke 2 člena 4 nameni največ 15 odstotkov finančnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

za ukrepe iz točke 2 člena 4 nameni največ 15 odstotkov finančnih sredstev;

| (c) | za ukrepe iz točke 3 člena 4 nameni največ
  10 odstotkov
  finančnih sredstev
  , če je predvideni znesek skladen s sedanjim pregledom partnerstva EU za izgradnjo miru in notranjih sredstev
  .“. |
| --- | --- |

(c)

za ukrepe iz točke 3 člena 4 nameni največ
  10 odstotkov
  finančnih sredstev
  , če je predvideni znesek skladen s sedanjim pregledom partnerstva EU za izgradnjo miru in notranjih sredstev
  .“.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010.

1

(2)  UL L 327, 24.11.2006, str. 1.

2

(3)  Zadeva C-91/05 Komisija proti Svetu [2008] Recueil I-3651.

3

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/183

---

Četrtek, 21. oktober 2010Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja ***I

P7_TA(2010)0379

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (KOM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD))

2012/C 70 E/29

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0194),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 179(1) ter prvega odstavka člena 181a Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0043/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 179(1) ter prvega odstavka člena 181a Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0043/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 209(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 209(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0078/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0078/2009),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 21. oktober 2010P7_TC1-COD(2009)0060A

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ▐

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o
  delovanju
  Evropske
  unije,
  zlasti
  člena 209(1)
  Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se izboljšala učinkovitost in preglednost zunanje pomoči Skupnosti, je bil leta 2006 določen nov okvir za načrtovanje in zagotavljanje pomoči, ki vsebuje Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2), Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (3), Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (4), Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (5), Uredbo Sveta (Euratom) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (6), Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (7) ter Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (8). |
| --- | --- |

(1)

Da bi se izboljšala učinkovitost in preglednost zunanje pomoči Skupnosti, je bil leta 2006 določen nov okvir za načrtovanje in zagotavljanje pomoči, ki vsebuje Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2), Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (3), Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (4), Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (5), Uredbo Sveta (Euratom) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (6), Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (7) ter Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (8).

| (2) | Pri izvajanju
  Uredbe (ES) št. 1905/2006
  so se pokazale nedoslednosti na področju izjeme od načela neupravičenosti do financiranja stroškov, povezanih z davki, carinami, prispevki in drugimi davčnimi obremenitvami, s strani Unije. Glede na to se predlaga, da se spremenita ustrezni določbi
  navedene uredbe
  , da bi se
  uskladila
  z ostalimi instrumenti. |
| --- | --- |

(2)

Pri izvajanju
  Uredbe (ES) št. 1905/2006
  so se pokazale nedoslednosti na področju izjeme od načela neupravičenosti do financiranja stroškov, povezanih z davki, carinami, prispevki in drugimi davčnimi obremenitvami, s strani Unije. Glede na to se predlaga, da se spremenita ustrezni določbi
  navedene uredbe
  , da bi se
  uskladila
  z ostalimi instrumenti.

| (3) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte v zvezi z geografskimi strateškimi dokumenti, večletnimi okvirnimi programi in strateškimi dokumenti, saj ti dokumenti dopolnjujejo Uredbo (ES) št. 1905/2006 in se splošno uporabljajo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(3)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte v zvezi z geografskimi strateškimi dokumenti, večletnimi okvirnimi programi in strateškimi dokumenti, saj ti dokumenti dopolnjujejo Uredbo (ES) št. 1905/2006 in se splošno uporabljajo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (4) | Ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje zadevnih ciljev, v skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje zadevnih ciljev, v skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji.

| (5) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1905/2006 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1905/2006 ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1905/2006 se spremeni:

| (1) | v členu 17(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:




  „Dodatna navodila v zvezi z razdelitvijo skupnega zneska upravičenim državam sprejme Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 35, ob upoštevanju pogojev iz členov 35a in 35b.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 17(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Dodatna navodila v zvezi z razdelitvijo skupnega zneska upravičenim državam sprejme Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 35, ob upoštevanju pogojev iz členov 35a in 35b.“;

| (2) | člen 21 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 21


  Sprejetje strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov



  Strateške dokumente in večletne okvirne programe iz členov 19 in 20 ter njihove morebitne preglede, navedene v členu 19(2) in členu 20(1), kakor tudi spremljevalne ukrepe iz člena 17, sprejme Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 35, ob upoštevanju pogojev, določenih v členih 35a in 35b.“; |
| --- | --- |

(2)

člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Sprejetje strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov

Strateške dokumente in večletne okvirne programe iz členov 19 in 20 ter njihove morebitne preglede, navedene v členu 19(2) in členu 20(1), kakor tudi spremljevalne ukrepe iz člena 17, sprejme Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 35, ob upoštevanju pogojev, določenih v členih 35a in 35b.“;

| (3) | člen 22(3) se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Letne programe ukrepov sprejme Komisija ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.“; |
| --- | --- |

(3)

člen 22(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Letne programe ukrepov sprejme Komisija ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.“;

| (4) | v členu 23 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:




  „3.
     
  Kadar stroški takšnih ukrepov presežejo 10 milijonov EUR, jih Komisija sprejme ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta. Če so stroški posebnih ukrepov pod 10 milijonov EUR, Komisija ukrepe v roku enega meseca po sprejetju sklepa predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu.




  4.
     
  Spremembe posebnih ukrepov, kot so tehnične prilagoditve, podaljšanje obdobja izvajanja, prerazporeditev sredstev znotraj predvidenega proračuna ali zvišanje oz. znižanje proračuna za manj kot 20 % začetnega proračuna, če takšne spremembe ne vplivajo na začetne cilje, določene v sklepu Komisije, se v roku enega meseca sporočijo Evropskemu parlamentu in Svet.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 23 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3.
     
  Kadar stroški takšnih ukrepov presežejo 10 milijonov EUR, jih Komisija sprejme ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta. Če so stroški posebnih ukrepov pod 10 milijonov EUR, Komisija ukrepe v roku enega meseca po sprejetju sklepa predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.
     
  Spremembe posebnih ukrepov, kot so tehnične prilagoditve, podaljšanje obdobja izvajanja, prerazporeditev sredstev znotraj predvidenega proračuna ali zvišanje oz. znižanje proračuna za manj kot 20 % začetnega proračuna, če takšne spremembe ne vplivajo na začetne cilje, določene v sklepu Komisije, se v roku enega meseca sporočijo Evropskemu parlamentu in Svet.“;

| (5) | člen 25(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Pomoč Unije se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v državah upravičenkah.“; |
| --- | --- |

(5)

člen 25(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pomoč Unije se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v državah upravičenkah.“;

| (6) | v členu 33 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:




  „1.
     
  Komisija redno spremlja in pregleduje svoje programe ter ocenjuje rezultate izvajanja geografskih in tematskih politik in programov ter sektorskih politik, pa tudi učinkovitost načrtovanja programov z neodvisnimi zunanjimi ocenjevanji, kjer je to primerno, ter tako preveri, ali so bili cilji izpolnjeni, in izdela priporočila za izboljšanje prihodnjih dejavnosti. Ustrezno se upoštevajo predlogi Evropskega parlamenta, nacionalnih parlamentov ali Sveta v zvezi z neodvisnim zunanjim ocenjevanjem. Posebna pozornost se posveti socialnemu sektorju in napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja.




  2.
     
  Poročila o oceni Komisija predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu. Ti rezultati se kot povratna informacija upoštevajo pri zasnovi programov in dodeljevanju sredstev.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 33 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.
     
  Komisija redno spremlja in pregleduje svoje programe ter ocenjuje rezultate izvajanja geografskih in tematskih politik in programov ter sektorskih politik, pa tudi učinkovitost načrtovanja programov z neodvisnimi zunanjimi ocenjevanji, kjer je to primerno, ter tako preveri, ali so bili cilji izpolnjeni, in izdela priporočila za izboljšanje prihodnjih dejavnosti. Ustrezno se upoštevajo predlogi Evropskega parlamenta, nacionalnih parlamentov ali Sveta v zvezi z neodvisnim zunanjim ocenjevanjem. Posebna pozornost se posveti socialnemu sektorju in napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja.

2.
     
  Poročila o oceni Komisija predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu. Ti rezultati se kot povratna informacija upoštevajo pri zasnovi programov in dodeljevanju sredstev.“;

| (7) | člen 34(1) se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Komisija pregleda napredek pri izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o izvajanju in rezultatih ter – kolikor je to mogoče – glavnih izidih in učinkih pomoči. Poročilo se prav tako predloži nacionalnim parlamentom, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.“; |
| --- | --- |

(7)

člen 34(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Komisija pregleda napredek pri izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o izvajanju in rezultatih ter – kolikor je to mogoče – glavnih izidih in učinkih pomoči. Poročilo se prav tako predloži nacionalnim parlamentom, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.“;

| (8) | člen 35 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 35


  Izvajanje pooblastil



  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17(2) in člena 21 se prenese na Komisijo za obdobje uporabe te uredbe.




  2.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  3.
     
  Pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov je prenešeno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 35a in 35b.



  Člen 35a


  Preklic pooblastila



  1.
     
  Pooblastilo iz člena 17(2) in člena 21 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic.




  3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastil preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 35b


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.




  Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.




  2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.




  Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo o nameri, da delegiranemu akti ne bosta nasprotovala.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“. |
| --- | --- |

(8)

člen 35 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 35

Izvajanje pooblastil

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17(2) in člena 21 se prenese na Komisijo za obdobje uporabe te uredbe.

2.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov je prenešeno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 35a in 35b.

Člen 35a

Preklic pooblastila

1.
     
  Pooblastilo iz člena 17(2) in člena 21 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastil preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 35b

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo o nameri, da delegiranemu akti ne bosta nasprotovala.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“.

Člen 2

▐

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010.

1

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

2

(3)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 405, 30.12.2006, str. 41.

4

(5)  UL L 327, 24.11.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 81, 22.3.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

7

(8)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

8

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/188

---

Četrtek, 21. oktober 2010Instrument financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu ***I

P7_TA(2010)0380

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ter o spremembah Uredbe (ES) št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (KOM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD))

2012/C 70 E/30

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0194),

| — | ob upoštevanju člena 251(2), člena 179(1) in člena 181a Pogodbe ES, v skladu s katerimi je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0158/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2), člena 179(1) in člena 181a Pogodbe ES, v skladu s katerimi je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0158/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom “Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom “Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja” (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) ter členov 209(1) in 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) ter členov 209(1) in 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0188/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0188/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 21. oktober 2010P7_TC1-COD(2009)0060B

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta spremembah Uredbe (ES) ▐ št. 1889/2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 209(1) in člena 212 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se izboljšala učinkovitost in preglednost zunanje pomoči Skupnosti, je bil leta 2006 določen nov okvir za načrtovanje in zagotavljanje pomoči, ki vsebuje Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2), Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (3), Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (4), Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (5), Uredbo Sveta (Euratom) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (6), Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (7) ter Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (8). |
| --- | --- |

(1)

Da bi se izboljšala učinkovitost in preglednost zunanje pomoči Skupnosti, je bil leta 2006 določen nov okvir za načrtovanje in zagotavljanje pomoči, ki vsebuje Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2), Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (3), Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (4), Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (5), Uredbo Sveta (Euratom) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (6), Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (7) ter Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (8).

| (2) | Pri izvajanju navedenih uredb so se pokazale nedoslednosti na področju izjeme od načela neupravičenosti do financiranja stroškov, povezanih z davki, carinami, prispevki in drugimi davčnimi obremenitvami, s strani Unije. Glede na to se predlaga, da se spremenita ustrezni določbi
  Uredbe
  (ES) ▐ št. 1889/2006, da bi se
  uskladila
  z ostalimi instrumenti. |
| --- | --- |

(2)

Pri izvajanju navedenih uredb so se pokazale nedoslednosti na področju izjeme od načela neupravičenosti do financiranja stroškov, povezanih z davki, carinami, prispevki in drugimi davčnimi obremenitvami, s strani Unije. Glede na to se predlaga, da se spremenita ustrezni določbi
  Uredbe
  (ES) ▐ št. 1889/2006, da bi se
  uskladila
  z ostalimi instrumenti.

| (3) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte v zvezi s strateškimi dokumenti, saj ti dokumenti dopolnjujejo Uredbo (ES) št. 1889/2006 in se splošno uporabljajo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(3)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte v zvezi s strateškimi dokumenti, saj ti dokumenti dopolnjujejo Uredbo (ES) št. 1889/2006 in se splošno uporabljajo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (4) | Ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje zadevnih ciljev, v skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski Uniji – |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje zadevnih ciljev, v skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski Uniji –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

▐

Uredba (ES) št. 1889/2006 se spremeni:

| (1) | člen 5(3) se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Strateške dokumente in njihove morebitne revizije ali razširitve sprejme Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 17a, ob upoštevanju pogojev iz členov 17a in 17b.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 5(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Strateške dokumente in njihove morebitne revizije ali razširitve sprejme Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 17a, ob upoštevanju pogojev iz členov 17a in 17b.“;

| (2) | člen 6(3) se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Letne akcijske programe in njihove morebitne revizije ali razširitve sprejme Komisija ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.“; |
| --- | --- |

(2)

člen 6(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Letne akcijske programe in njihove morebitne revizije ali razširitve sprejme Komisija ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.“;

| (3) | v členu 7 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:




  „3.
     
  Kadar stroški takih ukrepov znašajo ali presegajo 3 000 000 EUR, jih Komisija sprejme ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.




  4.
     
  Pri posebnih ukrepih, pri katerih so stroški pod 3 000 000 EUR, Komisija pošlje ukrepe Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost v roku desetih delovnih dni po sprejetju take odločitve.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 7 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3.
     
  Kadar stroški takih ukrepov znašajo ali presegajo 3 000 000 EUR, jih Komisija sprejme ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.

4.
     
  Pri posebnih ukrepih, pri katerih so stroški pod 3 000 000 EUR, Komisija pošlje ukrepe Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost v roku desetih delovnih dni po sprejetju take odločitve.“;

| (4) | člen 9(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o izvajanih ad hoc ukrepih.“; |
| --- | --- |

(4)

člen 9(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o izvajanih ad hoc ukrepih.“;

| (5) | člen 13(6) se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Pomoč Unije se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v državah upravičenkah.“; |
| --- | --- |

(5)

člen 13(6) se nadomesti z naslednjim:

„6.   Pomoč Unije se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v državah upravičenkah.“;

| (6) | člen 16(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Komisija pošlje svoja poročila o vrednotenju Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost. Rezultati se upoštevajo pri oblikovanju programov in dodeljevanju sredstev.“; |
| --- | --- |

(6)

člen 16(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Komisija pošlje svoja poročila o vrednotenju Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost. Rezultati se upoštevajo pri oblikovanju programov in dodeljevanju sredstev.“;

| (7) | člen 17 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 17


  Izvajanje pooblastila



  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(3) se prenese na Komisijo za obdobje veljavnosti te uredbe.




  2.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 17a in 17b.



  Člen 17a


  Preklic pooblastila



  1.
     
  Pooblastilo iz člena 5 lahko kadarkoli prekliče Evropski parlament ali Svet.




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic.




  3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na poznejši datum, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 17b


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.




  Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.




  2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.




  Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“. |
| --- | --- |

(7)

člen 17 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 17

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(3) se prenese na Komisijo za obdobje veljavnosti te uredbe.

2.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 17a in 17b.

Člen 17a

Preklic pooblastila

1.
     
  Pooblastilo iz člena 5 lahko kadarkoli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na poznejši datum, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 17b

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010.

1

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

2

(3)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 405, 30.12.2006, str. 41.

4

(5)  UL L 327, 24.11.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 81, 22.3.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

7

(8)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

8

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/192

---

Četrtek, 21. oktober 2010Instrument za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami ***I

P7_TA(2010)0381

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD))

2012/C 70 E/31

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0197), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0197),

| — | ob upoštevanju člena 181 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0101/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 181 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0101/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in členov 207(2) in 209(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in členov 207(2) in 209(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0052/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0052/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | meni, da je predlog združljiv z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2007–2013; kljub temu opozarja, da o letnih odobrenih sredstvih za obdobje 2007–2013 odloča proračunski organ v okviru letnega proračunskega postopka; |
| --- | --- |

2.

meni, da je predlog združljiv z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2007–2013; kljub temu opozarja, da o letnih odobrenih sredstvih za obdobje 2007–2013 odloča proračunski organ v okviru letnega proračunskega postopka;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 21. oktober 2010P7_TC1-COD(2009)0059

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom

[Sprememba 3, če ni drugače označeno]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 207(2) in 209(1) te pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost je od leta 2007 racionalizirala geografsko sodelovanje z državami v razvoju v Aziji, osrednji Aziji in Latinski Ameriki ter z Irakom, Iranom, Jemnom in Južno Afriko v okviru Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (2). |
| --- | --- |

(1)

Skupnost je od leta 2007 racionalizirala geografsko sodelovanje z državami v razvoju v Aziji, osrednji Aziji in Latinski Ameriki ter z Irakom, Iranom, Jemnom in Južno Afriko v okviru Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (2).

| (2) | Najpomembnejši in vseobsegajoči cilj Uredbe (ES) št. 1905/2006 je izkoreninjenje revščine z uresničevanjem razvojnih ciljev tisočletja. Področje uporabe sodelovanja za geografske programe z državami, ozemlji in regijami v razvoju, vzpostavljenega s to uredbo, je omejeno tudi vsebinsko na financiranje ukrepov, oblikovanih tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč (merila ODA), kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC). |
| --- | --- |

(2)

Najpomembnejši in vseobsegajoči cilj Uredbe (ES) št. 1905/2006 je izkoreninjenje revščine z uresničevanjem razvojnih ciljev tisočletja. Področje uporabe sodelovanja za geografske programe z državami, ozemlji in regijami v razvoju, vzpostavljenega s to uredbo, je omejeno tudi vsebinsko na financiranje ukrepov, oblikovanih tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč (merila ODA), kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC).

| (3) | V interesu
  Unije
  je, da še bolj poglobi svoje odnose z zadevnimi državami v razvoju, ki so pomembni dvostranski partnerji in akterji v večstranskih forumih in v politiki svetovnega reda, pri katerih ima
  Unija
  strateški interes za spodbujanje različnih povezav, zlasti na področjih, kot so gospodarske, trgovinske, akademske, poslovne in znanstvene izmenjave. Zato potrebuje finančni instrument, ki bo zagotovil financiranje takšnih ukrepov, ki
  po merilih ODA načeloma
  ne izpolnjujejo pogojev za uradno razvojno pomoč
  , a so izjemnega pomena za krepitev odnosov ter zagotavljajo pomemben prispevek k napredku in razvoju ustreznih držav v razvoju
  . |
| --- | --- |

(3)

V interesu
  Unije
  je, da še bolj poglobi svoje odnose z zadevnimi državami v razvoju, ki so pomembni dvostranski partnerji in akterji v večstranskih forumih in v politiki svetovnega reda, pri katerih ima
  Unija
  strateški interes za spodbujanje različnih povezav, zlasti na področjih, kot so gospodarske, trgovinske, akademske, poslovne in znanstvene izmenjave. Zato potrebuje finančni instrument, ki bo zagotovil financiranje takšnih ukrepov, ki
  po merilih ODA načeloma
  ne izpolnjujejo pogojev za uradno razvojno pomoč
  , a so izjemnega pomena za krepitev odnosov ter zagotavljajo pomemben prispevek k napredku in razvoju ustreznih držav v razvoju
  .

| (4) | Zato so bili v proračunskih postopkih v letih 2007 in 2008 za vzpostavitev takega okrepljenega sodelovanja v skladu členom 49(6)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), oblikovani štirje pripravljalni ukrepi: poslovne in znanstvene izmenjave z Indijo, poslovne in znanstvene izmenjave s Kitajsko, sodelovanje z državami srednjega dohodkovnega razreda v Aziji in sodelovanje z državami srednjega dohodkovnega razreda v Latinski Ameriki. Na podlagi navedenega člena je treba zakonodajni postopek, ki temelji na pripravljalnih ukrepih, zaključiti pred koncem tretjega proračunskega leta. |
| --- | --- |

(4)

Zato so bili v proračunskih postopkih v letih 2007 in 2008 za vzpostavitev takega okrepljenega sodelovanja v skladu členom 49(6)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), oblikovani štirje pripravljalni ukrepi: poslovne in znanstvene izmenjave z Indijo, poslovne in znanstvene izmenjave s Kitajsko, sodelovanje z državami srednjega dohodkovnega razreda v Aziji in sodelovanje z državami srednjega dohodkovnega razreda v Latinski Ameriki. Na podlagi navedenega člena je treba zakonodajni postopek, ki temelji na pripravljalnih ukrepih, zaključiti pred koncem tretjega proračunskega leta.

| (5) | Cilji in določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 (4) so primerni za vzpostavitev takšnega okrepljenega sodelovanja z državami iz Uredbe (ES) št. 1905/2006. Zato je treba razširiti geografsko področje uporabe Uredbe (ES) št. 1934/2006 in zagotoviti finančna sredstva za sodelovanje s temi državami v razvoju. |
| --- | --- |

(5)

Cilji in določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 (4) so primerni za vzpostavitev takšnega okrepljenega sodelovanja z državami iz Uredbe (ES) št. 1905/2006. Zato je treba razširiti geografsko področje uporabe Uredbe (ES) št. 1934/2006 in zagotoviti finančna sredstva za sodelovanje s temi državami v razvoju.

| (6) | Z razširitvijo geografskega področja uporabe Uredbe (ES) št. 1934/2006 sodijo zadevne države v razvoju na področje uporabe dveh različnih finančnih instrumentov za zunanje ukrepe. Zagotoviti je treba, da bosta oba instrumenta financiranja ostala strogo ločena. V okviru Uredbe (ES) št. 1905/2006 se financirajo ukrepi, ki izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč, v okviru Uredbe (ES) št. 1934/2006 pa izključno ukrepi, ki načeloma ne izpolnjujejo teh meril. Zagotoviti je treba tudi, da države, ki jih je Uredba (ES) št. 1934/2006 zajemala že zdaj, torej industrializirane države in ozemlja, pa tudi druge države in ozemlja z visokimi prihodki, z razširitvijo geografskega področja uporabe ne bodo prikrajšane, predvsem s finančnega vidika. |
| --- | --- |

(6)

Z razširitvijo geografskega področja uporabe Uredbe (ES) št. 1934/2006 sodijo zadevne države v razvoju na področje uporabe dveh različnih finančnih instrumentov za zunanje ukrepe. Zagotoviti je treba, da bosta oba instrumenta financiranja ostala strogo ločena. V okviru Uredbe (ES) št. 1905/2006 se financirajo ukrepi, ki izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč, v okviru Uredbe (ES) št. 1934/2006 pa izključno ukrepi, ki načeloma ne izpolnjujejo teh meril. Zagotoviti je treba tudi, da države, ki jih je Uredba (ES) št. 1934/2006 zajemala že zdaj, torej industrializirane države in ozemlja, pa tudi druge države in ozemlja z visokimi prihodki, z razširitvijo geografskega področja uporabe ne bodo prikrajšane, predvsem s finančnega vidika.

| (7) | Ker so zaradi gospodarske krize proračuni v celotni Uniji pod izjemnim pritiskom in ker predlagana razširitev zajema države, ki so v nekaterih primerih na enaki ravni konkurenčnosti kot Unija in so dosegle povprečen življenjski standard, podoben tistemu v nekaterih državah članicah, bi morala EU pri sodelovanju upoštevati prizadevanja držav upravičenk za spoštovanje mednarodnih sporazumov Mednarodne organizacije dela ter za sodelovanje pri splošnih ciljih zmanjševanja emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(7)

Ker so zaradi gospodarske krize proračuni v celotni Uniji pod izjemnim pritiskom in ker predlagana razširitev zajema države, ki so v nekaterih primerih na enaki ravni konkurenčnosti kot Unija in so dosegle povprečen življenjski standard, podoben tistemu v nekaterih državah članicah, bi morala EU pri sodelovanju upoštevati prizadevanja držav upravičenk za spoštovanje mednarodnih sporazumov Mednarodne organizacije dela ter za sodelovanje pri splošnih ciljih zmanjševanja emisij toplogrednih plinov.

| (8) | Pregled izvajanja finančnih instrumentov za zunanje ukrepe je pokazal neskladja pri določbah, ki določajo, da so stroški, povezani z davki, carinami ali drugimi prispevki, izključeni iz financiranja kot neupravičeni. Zaradi skladnosti se predlaga, da se te določbe uskladijo z drugimi instrumenti. |
| --- | --- |

(8)

Pregled izvajanja finančnih instrumentov za zunanje ukrepe je pokazal neskladja pri določbah, ki določajo, da so stroški, povezani z davki, carinami ali drugimi prispevki, izključeni iz financiranja kot neupravičeni. Zaradi skladnosti se predlaga, da se te določbe uskladijo z drugimi instrumenti.

| (9) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte v zvezi s programi večletnega sodelovanja, saj ti programi dopolnjujejo Uredbo (ES) št. 1934/2006 in se splošno uporabljajo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(9)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte v zvezi s programi večletnega sodelovanja, saj ti programi dopolnjujejo Uredbo (ES) št. 1934/2006 in se splošno uporabljajo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (10) | Uredbo (ES) št. 1934/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti - |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 1934/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti -

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1934/2006 se spremeni:

| (1) | naslov uredbe se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(1)

naslov uredbe se nadomesti z naslednjim:

| (2) | členi 1 do 3 se nadomestijo z naslednjim:
  „Člen 1


  Cilj

  1.   
  Za namene te uredbe industrializirane države in ozemlja ter druge države in ozemlja z visokim dohodkom zajemajo države in ozemlja, naštete v Prilogi I te uredbe, države v razvoju pa zajemajo države iz Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5), naštete v Prilogi II te uredbe. V nadaljnjem besedilu se uporablja izraz ‚partnerske države‘.


  Financiranje
  Unije v skladu s to uredbo
  podpira gospodarsko, finančno, tehnično
  , kulturno in akademsko
  sodelovanje
  na področjih, določenih v členu 4,
  ki sodijo v njene pristojnosti,
  s partnerskimi državami. Ta uredba je namenjena financiranju ukrepov, ki načeloma ne izpolnjujejo meril za uradno razvojno pomoč, kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC).


  2.   Najpomembnejši cilj sodelovanja
  s partnerskimi
  državami ▐ je predvideti ustrezen odziv na potrebo po krepitvi vezi ter poglobiti medsebojne stike na dvostranski, regionalni ali večstranski osnovi, da bi ustvarili ugodnejše razmere za razvoj odnosov
  med Unijo in partnerskimi
  državami
  v skladu z načeli, ki vodijo zunanje delovanje Unije, kot je določeno v Pogodbi
  .
  Pri tem gre med drugim za spodbujanje demokracije, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pravno državo, dostojno delo, dobro vodenje in ohranjanje okolja, kar naj bi prispevalo k napredku in trajnostnemu razvoju v partnerskih državah
  .

  Člen 2


  Področje uporabe

  1.   ▐ Sodelovanje je namenjeno povezovanju s
  partnerskimi državami
  ,
  da bi okrepili dialog in zbliževanje, si delili in spodbujali
  podobne politične, gospodarske in institucionalne strukture in vrednote
  . Unija si bo prizadevala tudi za poglobljeno sodelovanje in izmenjave z uveljavljenimi oziroma čedalje
  pomembnejšimi dvostranskimi partnerji in akterji v večstranskih forumih in v politiki svetovnega reda. Sodelovanje zajema tudi partnerje, pri katerih ima
  Unija
  strateške interese za spodbujanje povezav
  in svojih vrednot, zapisanih v Pogodbi
  .
  2.   ▐ Komisija lahko v ustrezno utemeljenih primerih in z namenom
  zagotavljanja skladnosti in učinkovitosti pomoči Unije ter
  spodbujanja regionalnega sodelovanja pri sprejemanju
  letnih
  akcijskih programov iz člena 6 določi, da so
  do ukrepov iz te uredbe
  upravičene tudi države, ki niso naštete v prilogah, če je projekt ali program, ki se bo izvajal, regionalnega ali čezmejnega značaja. To se predvidi v večletnih programih sodelovanja iz člena 5.


  3.
     Komisija spreminja seznama iz prilog I in II v skladu z rednimi pregledi seznama držav v razvoju v okviru OECD/DAC in o tem obvešča
  Evropski parlament in
  Svet.


  4.
     
  V zvezi s financiranjem Unije v skladu s to uredbo je treba posebej pozorno upoštevati, kjer je ustrezno, ali partnerske države spoštujejo poglavitne delovne standarde Mednarodne organizacije dela in si prizadevajo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.




  5.
     
  V zvezi z državami iz Priloge II te uredbe se strogo spoštuje usklajenost politike z ukrepi, financiranimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1905/2006 in Uredbo (ES) št. 1337/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cen hrane v državah v razvoju (6).



  Člen 3


  Splošna načela



  1.
     
  Unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države in skuša z dialogom ter s sodelovanjem spodbujati, razvijati in utrditi zavezanost partnerskih držav tem načelom.




  2.
     
  Pri izvajanju te uredbe se, če je to primerno, uporabi diferenciran pristop za oblikovanje sodelovanja s partnerskimi državami, da bi upoštevali njihove gospodarske, družbene in politične razmere ter posebne interese, strategije in prednostne naloge Unije.




  3.
     
  Ukrepi, ki se financirajo v okviru te uredbe, morajo biti skladni z njo in zajemati področja sodelovanja, določena predvsem v instrumentih, sporazumih, deklaracijah in akcijskih načrtih, ki so jih skupaj sprejele Unija in partnerske države, kakor tudi področja, povezana s posebnimi interesi in prednostnimi nalogami Unije.




  4.
     
  Unija si pri ukrepih, ki se financirajo v okviru te uredbe, prizadeva zagotoviti skladnost z drugimi področji zunanjepolitičnega delovanja in drugimi zadevnimi politikami Unije, zlasti z razvojnim sodelovanjem. Ta usklajenost se zagotavlja z oblikovanjem politik, strateškim načrtovanjem ter pripravo in izvajanjem ukrepov.




  5.
     
  Ukrepi, ki se financirajo v okviru te uredbe, dopolnjujejo in prispevajo dodano vrednost prizadevanjem držav članic in javnih organov Unije na področju trgovinskih odnosov ter kulturnih, akademskih in znanstvenih izmenjav.




  6.
     
  Komisija obvešča Evropski parlament in z njim redno izmenjuje mnenja. |
| --- | --- |

(2)

členi 1 do 3 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 1

Cilj

1.   
  Za namene te uredbe industrializirane države in ozemlja ter druge države in ozemlja z visokim dohodkom zajemajo države in ozemlja, naštete v Prilogi I te uredbe, države v razvoju pa zajemajo države iz Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5), naštete v Prilogi II te uredbe. V nadaljnjem besedilu se uporablja izraz ‚partnerske države‘.

Financiranje
  Unije v skladu s to uredbo
  podpira gospodarsko, finančno, tehnično
  , kulturno in akademsko
  sodelovanje
  na področjih, določenih v členu 4,
  ki sodijo v njene pristojnosti,
  s partnerskimi državami. Ta uredba je namenjena financiranju ukrepov, ki načeloma ne izpolnjujejo meril za uradno razvojno pomoč, kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC).

2.   Najpomembnejši cilj sodelovanja
  s partnerskimi
  državami ▐ je predvideti ustrezen odziv na potrebo po krepitvi vezi ter poglobiti medsebojne stike na dvostranski, regionalni ali večstranski osnovi, da bi ustvarili ugodnejše razmere za razvoj odnosov
  med Unijo in partnerskimi
  državami
  v skladu z načeli, ki vodijo zunanje delovanje Unije, kot je določeno v Pogodbi
  .
  Pri tem gre med drugim za spodbujanje demokracije, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pravno državo, dostojno delo, dobro vodenje in ohranjanje okolja, kar naj bi prispevalo k napredku in trajnostnemu razvoju v partnerskih državah
  .

Člen 2

Področje uporabe

1.   ▐ Sodelovanje je namenjeno povezovanju s
  partnerskimi državami
  ,
  da bi okrepili dialog in zbliževanje, si delili in spodbujali
  podobne politične, gospodarske in institucionalne strukture in vrednote
  . Unija si bo prizadevala tudi za poglobljeno sodelovanje in izmenjave z uveljavljenimi oziroma čedalje
  pomembnejšimi dvostranskimi partnerji in akterji v večstranskih forumih in v politiki svetovnega reda. Sodelovanje zajema tudi partnerje, pri katerih ima
  Unija
  strateške interese za spodbujanje povezav
  in svojih vrednot, zapisanih v Pogodbi
  .

2.   ▐ Komisija lahko v ustrezno utemeljenih primerih in z namenom
  zagotavljanja skladnosti in učinkovitosti pomoči Unije ter
  spodbujanja regionalnega sodelovanja pri sprejemanju
  letnih
  akcijskih programov iz člena 6 določi, da so
  do ukrepov iz te uredbe
  upravičene tudi države, ki niso naštete v prilogah, če je projekt ali program, ki se bo izvajal, regionalnega ali čezmejnega značaja. To se predvidi v večletnih programih sodelovanja iz člena 5.

3.
     Komisija spreminja seznama iz prilog I in II v skladu z rednimi pregledi seznama držav v razvoju v okviru OECD/DAC in o tem obvešča
  Evropski parlament in
  Svet.

4.
     
  V zvezi s financiranjem Unije v skladu s to uredbo je treba posebej pozorno upoštevati, kjer je ustrezno, ali partnerske države spoštujejo poglavitne delovne standarde Mednarodne organizacije dela in si prizadevajo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

5.
     
  V zvezi z državami iz Priloge II te uredbe se strogo spoštuje usklajenost politike z ukrepi, financiranimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1905/2006 in Uredbo (ES) št. 1337/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cen hrane v državah v razvoju (6).

Člen 3

Splošna načela

1.
     
  Unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države in skuša z dialogom ter s sodelovanjem spodbujati, razvijati in utrditi zavezanost partnerskih držav tem načelom.

2.
     
  Pri izvajanju te uredbe se, če je to primerno, uporabi diferenciran pristop za oblikovanje sodelovanja s partnerskimi državami, da bi upoštevali njihove gospodarske, družbene in politične razmere ter posebne interese, strategije in prednostne naloge Unije.

3.
     
  Ukrepi, ki se financirajo v okviru te uredbe, morajo biti skladni z njo in zajemati področja sodelovanja, določena predvsem v instrumentih, sporazumih, deklaracijah in akcijskih načrtih, ki so jih skupaj sprejele Unija in partnerske države, kakor tudi področja, povezana s posebnimi interesi in prednostnimi nalogami Unije.

4.
     
  Unija si pri ukrepih, ki se financirajo v okviru te uredbe, prizadeva zagotoviti skladnost z drugimi področji zunanjepolitičnega delovanja in drugimi zadevnimi politikami Unije, zlasti z razvojnim sodelovanjem. Ta usklajenost se zagotavlja z oblikovanjem politik, strateškim načrtovanjem ter pripravo in izvajanjem ukrepov.

5.
     
  Ukrepi, ki se financirajo v okviru te uredbe, dopolnjujejo in prispevajo dodano vrednost prizadevanjem držav članic in javnih organov Unije na področju trgovinskih odnosov ter kulturnih, akademskih in znanstvenih izmenjav.

6.
     
  Komisija obvešča Evropski parlament in z njim redno izmenjuje mnenja.

| (3) | člen 4 se spremeni:










  (a) | uvodni del se nadomesti z naslednjim




  „Financiranje Unije podpira ukrepe sodelovanja v skladu s členom 1 ter je usklajeno s splošnim namenom, področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe. Financiranje Unije zajema ukrepe, ki načeloma ne izpolnjujejo meril za uradno razvojno pomoč in ki lahko vključujejo regionalno razsežnost na naslednjih področjih sodelovanja:“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 4 se spremeni:

(a)

uvodni del se nadomesti z naslednjim

„Financiranje Unije podpira ukrepe sodelovanja v skladu s členom 1 ter je usklajeno s splošnim namenom, področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe. Financiranje Unije zajema ukrepe, ki načeloma ne izpolnjujejo meril za uradno razvojno pomoč in ki lahko vključujejo regionalno razsežnost na naslednjih področjih sodelovanja:“;

| (b) | točke 1 do 5 se nadomestijo z naslednjim:










  „(1) | spodbujanje sodelovanja, partnerstev in skupnih podjetij med gospodarskimi, socialnimi, kulturnimi, akademskimi in znanstvenimi akterji v Uniji in partnerskih državah; |
| --- | --- | --- |

(b)

točke 1 do 5 se nadomestijo z naslednjim:

„(1)

spodbujanje sodelovanja, partnerstev in skupnih podjetij med gospodarskimi, socialnimi, kulturnimi, akademskimi in znanstvenimi akterji v Uniji in partnerskih državah;

| (2) | pospeševanje dvostranske trgovine, investicijskih tokov in gospodarskih partnerstev s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih; |
| --- | --- |

(2)

pospeševanje dvostranske trgovine, investicijskih tokov in gospodarskih partnerstev s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih;

| (3) | spodbujanje dialoga med političnimi, gospodarskimi, socialnimi in kulturnimi akterji ter drugimi nevladnimi organizacijami v ustreznih sektorjih v Uniji in partnerskih državah; |
| --- | --- |

(3)

spodbujanje dialoga med političnimi, gospodarskimi, socialnimi in kulturnimi akterji ter drugimi nevladnimi organizacijami v ustreznih sektorjih v Uniji in partnerskih državah;

| (4) | spodbujanje neposrednih povezav med posamezniki, programov izobraževanja in usposabljanja ter intelektualnih izmenjav, kakor tudi krepitev medsebojnega razumevanja med kulturami, zlasti na ravni družine, vključno z ukrepi za zagotavljanje in povečanje sodelovanja Unije v programu Erasmus Mundus ter udeležbe na evropskih izobraževalnih sejmih; |
| --- | --- |

(4)

spodbujanje neposrednih povezav med posamezniki, programov izobraževanja in usposabljanja ter intelektualnih izmenjav, kakor tudi krepitev medsebojnega razumevanja med kulturami, zlasti na ravni družine, vključno z ukrepi za zagotavljanje in povečanje sodelovanja Unije v programu Erasmus Mundus ter udeležbe na evropskih izobraževalnih sejmih;

| (5) | spodbujanje projektov sodelovanja na področjih, kot so raziskave, znanost in tehnologija, šport in kultura, energija (zlasti iz obnovljivih virov), promet, okoljska vprašanja (vključno s podnebnimi spremembami), carina, finance, pravna vprašanja in vprašanja človekovih pravic, ter v preostalih zadevah, ki so v skupnem interesu Unije in partnerskih držav;“; |
| --- | --- |

(5)

spodbujanje projektov sodelovanja na področjih, kot so raziskave, znanost in tehnologija, šport in kultura, energija (zlasti iz obnovljivih virov), promet, okoljska vprašanja (vključno s podnebnimi spremembami), carina, finance, pravna vprašanja in vprašanja človekovih pravic, ter v preostalih zadevah, ki so v skupnem interesu Unije in partnerskih držav;“;

| (c) | točka 7 se nadomesti z naslednjim:










  „(7) | podpora posebnim pobudam, vključno z raziskovalnim delom, študijami, pilotnimi programi ali skupnimi projekti, namenjenimi učinkovitemu in prožnemu odzivanju na cilje sodelovanja, ki izhajajo iz razvojnega procesa dvostranskih odnosov Unije s partnerskimi državami oziroma ki so namenjeni spodbujanju nadaljnjega poglabljanja in razširitve odnosov s temi državami.“. |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 7 se nadomesti z naslednjim:

„(7)

podpora posebnim pobudam, vključno z raziskovalnim delom, študijami, pilotnimi programi ali skupnimi projekti, namenjenimi učinkovitemu in prožnemu odzivanju na cilje sodelovanja, ki izhajajo iz razvojnega procesa dvostranskih odnosov Unije s partnerskimi državami oziroma ki so namenjeni spodbujanju nadaljnjega poglabljanja in razširitve odnosov s temi državami.“.

| (4) | v členu 5 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:




  „2.
     
  Večletni programi sodelovanja zajemajo obdobje, ki ni daljše od obdobja veljavnosti te uredbe. V njih se določijo posebni interesi in posebne prednostne naloge Unije, splošni cilji ter pričakovani rezultati. Zlasti v zvezi s programom Erasmus Mundus si je treba v programih prizadevati za čim bolj uravnoteženo geografsko zastopanost. Prav tako se določijo izbrana področja, ki naj bi jih Unija financirala, ter se navedejo okvirna finančna sredstva iz skladov, in sicer skupna sredstva ter sredstva glede na posamezno prednostno področje in na partnersko državo ali skupino partnerskih držav v zadevnem obdobju. Če je to primerno, se lahko dodelijo v obliki razpona. Večletni programi sodelovanja so po potrebi predmet vmesnih ali priložnostnih pregledov.




  3.
     
  Večletne programe sodelovanja in njihove preglede sprejme Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 14a in pod pogoji iz členov 14b in 14c.“. |
| --- | --- |

(4)

v členu 5 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.
     
  Večletni programi sodelovanja zajemajo obdobje, ki ni daljše od obdobja veljavnosti te uredbe. V njih se določijo posebni interesi in posebne prednostne naloge Unije, splošni cilji ter pričakovani rezultati. Zlasti v zvezi s programom Erasmus Mundus si je treba v programih prizadevati za čim bolj uravnoteženo geografsko zastopanost. Prav tako se določijo izbrana področja, ki naj bi jih Unija financirala, ter se navedejo okvirna finančna sredstva iz skladov, in sicer skupna sredstva ter sredstva glede na posamezno prednostno področje in na partnersko državo ali skupino partnerskih držav v zadevnem obdobju. Če je to primerno, se lahko dodelijo v obliki razpona. Večletni programi sodelovanja so po potrebi predmet vmesnih ali priložnostnih pregledov.

3.
     
  Večletne programe sodelovanja in njihove preglede sprejme Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 14a in pod pogoji iz členov 14b in 14c.“.

| (5) | člen 6 se spremeni:










  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Komisija sprejme letne akcijske programe na podlagi večletnih programov sodelovanja iz člena 5 in jih sočasno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 6 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Komisija sprejme letne akcijske programe na podlagi večletnih programov sodelovanja iz člena 5 in jih sočasno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Letne akcijske programe sprejme Komisija ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta. Tega postopka pa ni treba uporabiti za spremembe akcijskih programov, kot so tehnične prilagoditve, podaljšanje obdobja izvajanja, prerazporeditev sredstev med načrtovanimi ukrepi znotraj predvidenega proračuna ter povečanje ali zmanjšanje proračuna za manj kot 20 % začetnega proračuna, če so takšne spremembe skladne z začetnimi cilji, določenimi v akcijskih programih.“. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Letne akcijske programe sprejme Komisija ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta. Tega postopka pa ni treba uporabiti za spremembe akcijskih programov, kot so tehnične prilagoditve, podaljšanje obdobja izvajanja, prerazporeditev sredstev med načrtovanimi ukrepi znotraj predvidenega proračuna ter povečanje ali zmanjšanje proračuna za manj kot 20 % začetnega proračuna, če so takšne spremembe skladne z začetnimi cilji, določenimi v akcijskih programih.“.

| (6) | člen 7 se spremeni:










  (a) | točki (e) in (f) se nadomestita z naslednjim:










  „(e) | skupni organi, ki jih ustanovijo partnerske države in regije ter Unija; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

člen 7 se spremeni:

(a)

točki (e) in (f) se nadomestita z naslednjim:

„(e)

skupni organi, ki jih ustanovijo partnerske države in regije ter Unija;

| (f) | institucije in organi Unije, v kolikor izvajajo podporne ukrepe iz člena 9;“; |
| --- | --- |

(f)

institucije in organi Unije, v kolikor izvajajo podporne ukrepe iz člena 9;“;

| (b) | dodata se naslednja odstavka:




  „1a.
     
  Ukrepi iz Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (7), Uredbe (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (8) ali Uredbe (ES) št. 1905/2006, ki so upravičeni do financiranja v skladu z navedenimi uredbami, se ne financirajo v okviru te uredbe.




  1b.
     
  Finančna sredstva Unije v skladu s to uredbo se ne uporabljajo za financiranje nakupa orožja ali streliva ter vojaških ali obrambnih operacij. |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„1a.
     
  Ukrepi iz Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (7), Uredbe (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (8) ali Uredbe (ES) št. 1905/2006, ki so upravičeni do financiranja v skladu z navedenimi uredbami, se ne financirajo v okviru te uredbe.

1b.
     
  Finančna sredstva Unije v skladu s to uredbo se ne uporabljajo za financiranje nakupa orožja ali streliva ter vojaških ali obrambnih operacij.

| (7) | v členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Financiranje
  Unije
  se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v partnerskih državah.“. |
| --- | --- |

(7)

v členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Financiranje
  Unije
  se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v partnerskih državah.“.

| (8) | člen 9 se spremeni:










  (a) | odstavek 1 nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Financiranje Unije se lahko uporablja za odhodke, povezane s pripravo, spremljanjem, nadzorom, revizijo in ocenjevanjem, ki so neposredno potrebni za izvajanje te uredbe in uresničevanje njenih ciljev, kot tudi za vse druge odhodke za upravno ali tehnično pomoč, ki jih utegne imeti Komisija, vključno z njenimi delegacijami v partnerskih državah, pri upravljanju ukrepov, financiranih v okviru te uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Financiranje Unije se lahko uporablja za odhodke, povezane s pripravo, spremljanjem, nadzorom, revizijo in ocenjevanjem, ki so neposredno potrebni za izvajanje te uredbe in uresničevanje njenih ciljev, kot tudi za vse druge odhodke za upravno ali tehnično pomoč, ki jih utegne imeti Komisija, vključno z njenimi delegacijami v partnerskih državah, pri upravljanju ukrepov, financiranih v okviru te uredbe.“;

| (b) | odstavek se 3 nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Komisija sprejme podporne ukrepe, ki niso zajeti v večletnih programih sodelovanja, in jih sočasno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.“. |
| --- | --- |

(b)

odstavek se 3 nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Komisija sprejme podporne ukrepe, ki niso zajeti v večletnih programih sodelovanja, in jih sočasno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.“.

| (9) | člen 12 se spremeni:










  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:




  „Zaščita finančnih interesov Unije“; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 12 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Zaščita finančnih interesov Unije“;

| (b) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Vsakršen sporazum, ki izhaja iz te uredbe, vsebuje določbe, ki v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (10), in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (11), zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti v zvezi z nepravilnostmi, goljufijami, podkupovanjem in drugimi nezakonitimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Vsakršen sporazum, ki izhaja iz te uredbe, vsebuje določbe, ki v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (10), in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (11), zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti v zvezi z nepravilnostmi, goljufijami, podkupovanjem in drugimi nezakonitimi dejavnostmi.

| (c) | odstavek se 2 nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Sporazumi izrecno predvidevajo pravico Komisije in Računskega sodišča do izvajanja revizij, vključno z revizijami dokumentov ali revizijami na kraju samem pri vseh izvajalcih ali podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije. Komisijo tudi izrecno pooblaščajo za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2185/96.“. |
| --- | --- |

(c)

odstavek se 2 nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Sporazumi izrecno predvidevajo pravico Komisije in Računskega sodišča do izvajanja revizij, vključno z revizijami dokumentov ali revizijami na kraju samem pri vseh izvajalcih ali podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije. Komisijo tudi izrecno pooblaščajo za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2185/96.“.

| (10) | člen 13 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 13


  Ocena



  1.
     
  Komisija redno ocenjuje ukrepe in programe, financirane v okviru te uredbe, po potrebi ali na zahtevo Evropskega parlamenta oziroma Sveta z neodvisnim zunanjim ocenjevanjem, da bi ugotovila, ali so cilji izpolnjeni, ter da bi lahko oblikovala priporočila z namenom izboljšanja prihodnjih operacij. Ti rezultati se kot povratna informacija upoštevajo pri zasnovi programov in dodeljevanju sredstev.




  2.
     
  Ocenjevalna poročila iz odstavka 1 Komisija predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu.




  3.
     
  Komisija v fazo ocenjevanja sodelovanja Unije, predvidenega s to uredbo, vključi ustrezne interesne skupine, tudi nedržavne akterje.“.


  [odstavek 2 ustreza spremembi 5] |
| --- | --- |

(10)

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Ocena

1.
     
  Komisija redno ocenjuje ukrepe in programe, financirane v okviru te uredbe, po potrebi ali na zahtevo Evropskega parlamenta oziroma Sveta z neodvisnim zunanjim ocenjevanjem, da bi ugotovila, ali so cilji izpolnjeni, ter da bi lahko oblikovala priporočila z namenom izboljšanja prihodnjih operacij. Ti rezultati se kot povratna informacija upoštevajo pri zasnovi programov in dodeljevanju sredstev.

2.
     
  Ocenjevalna poročila iz odstavka 1 Komisija predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.
     
  Komisija v fazo ocenjevanja sodelovanja Unije, predvidenega s to uredbo, vključi ustrezne interesne skupine, tudi nedržavne akterje.“.

| (11) | člen 14 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 14


  Letno poročilo



  Komisija preuči napredek pri izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži podrobno letno poročilo o izvajanju te uredbe. Poročilo navaja rezultate izvrševanja proračuna ter predstavi vse financirane ukrepe in programe ter, kolikor je le mogoče, opiše tudi učinke in vplive ukrepov ter programov sodelovanja.“. |
| --- | --- |

(11)

člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Letno poročilo

Komisija preuči napredek pri izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži podrobno letno poročilo o izvajanju te uredbe. Poročilo navaja rezultate izvrševanja proračuna ter predstavi vse financirane ukrepe in programe ter, kolikor je le mogoče, opiše tudi učinke in vplive ukrepov ter programov sodelovanja.“.

| (12) | vstavijo se naslednji členi:



  „Člen 14a


  Izvajanje pooblastila



  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5 se dodeli Komisiji za obdobje uporabe te uredbe.




  2.
     
  Ko Komisija sprejme delegirani akt, o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.




  3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 14b in 14c.



  Člen 14b


  Preklic pooblastila



  1.
     
  Pooblastilo iz člena 5 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek za odločanje o preklicu pooblastila, si prizadeva, da bi o tem pravočasno pred sprejetjem končne odločitve obvestila drugo institucijo in Komisijo, pri čemer navede podeljena pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter morebitne razloge za preklic.




  3.
     
  S sklepom o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tem sklepu. Sklep začne učinkovati takoj ali na poznejši datum, naveden v njem. Sklep ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki že veljajo. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 14c


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od dne uradnega obvestila.




  Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca.




  2.
     
  Če po izteku obdobja iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.




  Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne nameravata nasprotovati.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje sprejetemu delegiranemu aktu iz odstavka 1, ta ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“. |
| --- | --- |

(12)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 14a

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5 se dodeli Komisiji za obdobje uporabe te uredbe.

2.
     
  Ko Komisija sprejme delegirani akt, o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 14b in 14c.

Člen 14b

Preklic pooblastila

1.
     
  Pooblastilo iz člena 5 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek za odločanje o preklicu pooblastila, si prizadeva, da bi o tem pravočasno pred sprejetjem končne odločitve obvestila drugo institucijo in Komisijo, pri čemer navede podeljena pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter morebitne razloge za preklic.

3.
     
  S sklepom o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tem sklepu. Sklep začne učinkovati takoj ali na poznejši datum, naveden v njem. Sklep ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki že veljajo. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14c

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od dne uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca.

2.
     
  Če po izteku obdobja iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.

Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne nameravata nasprotovati.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje sprejetemu delegiranemu aktu iz odstavka 1, ta ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“.

| (13) | člen 15 se črta.[Sprememba 6] |
| --- | --- |

(13)

člen 15 se črta.[Sprememba 6]

| (14) | člen 16 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 16


  Finančne določbe

  Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe za obdobje od leta 2007 do 2013 je 172 milijonov EUR za države, naštete v Prilogi I, in 176 milijonov EUR za države, naštete v Prilogi II.
  O letnih odobrenih sredstvih za obdobje 2010–2013 odloča proračunski organ v okviru letnega proračunskega postopka. Komisija proračunskemu organu zagotavlja podrobne informacije o vseh proračunskih vrsticah in
  letnih sredstvih
  , ki se uporabijo za financiranje ukrepov iz te uredbe.
  Proračunski organ odobri
  ta sredstva
  v mejah finančnega okvira.
  Pri tem je treba zagotoviti, da industrializirane države in ozemlja, navedeni v prilogi I, ter druge države in ozemlja z visokim dohodkom, ne bodo prikrajšani zaradi uporabe te uredbe za partnerske države, navedene v prilogi II.




  Sredstva, ki so bila načrtovana za uporabo v okviru uredbe (ES) št. 1905/2006, se ne uporabljajo v ta namen.
  “.
  [Sprememba 1CP] |
| --- | --- |

(14)

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Finančne določbe

Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe za obdobje od leta 2007 do 2013 je 172 milijonov EUR za države, naštete v Prilogi I, in 176 milijonov EUR za države, naštete v Prilogi II.
  O letnih odobrenih sredstvih za obdobje 2010–2013 odloča proračunski organ v okviru letnega proračunskega postopka. Komisija proračunskemu organu zagotavlja podrobne informacije o vseh proračunskih vrsticah in
  letnih sredstvih
  , ki se uporabijo za financiranje ukrepov iz te uredbe.
  Proračunski organ odobri
  ta sredstva
  v mejah finančnega okvira.
  Pri tem je treba zagotoviti, da industrializirane države in ozemlja, navedeni v prilogi I, ter druge države in ozemlja z visokim dohodkom, ne bodo prikrajšani zaradi uporabe te uredbe za partnerske države, navedene v prilogi II.

Sredstva, ki so bila načrtovana za uporabo v okviru uredbe (ES) št. 1905/2006, se ne uporabljajo v ta namen.
  “.

| (15) | v prilogi se naslov nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(15)

v prilogi se naslov nadomesti z naslednjim:

| (16) | Doda se nova Priloga II, katere besedilo je navedeno v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(16)

Doda se nova Priloga II, katere besedilo je navedeno v prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010.

1

(2)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

2

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 405, 30.12.2006, str. 41.

4

(5)  

  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

5

UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(6)  

  UL L 354, 31.12.2008, str. 62.“.

6

UL L 354, 31.12.2008, str. 62.“.

(7)  

  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

7

UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

(8)  

  UL L 327, 24.11.2006, str. 1.“.

8

UL L 327, 24.11.2006, str. 1.“.

(9)  

  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

9

UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(10)  

  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

10

UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

(11)  

  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.“;

11

UL L 136, 31.5.1999, str. 1.“;

Četrtek, 21. oktober 2010PRILOGA

„PRILOGA II

Seznam držav v razvoju, ki jih zajema ta uredba

Latinska Amerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Bolivija |
| --- | --- |

2.

Bolivija

| 3. | Brazilija |
| --- | --- |

3.

Brazilija

| 4. | Čile |
| --- | --- |

4.

Čile

| 5. | Kolumbija |
| --- | --- |

5.

Kolumbija

| 6. | Kostarika |
| --- | --- |

6.

Kostarika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvador |
| --- | --- |

8.

Ekvador

| 9. | Salvador |
| --- | --- |

9.

Salvador

| 10. | Gvatemala |
| --- | --- |

10.

Gvatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mehika |
| --- | --- |

12.

Mehika

| 13. | Nikaragva |
| --- | --- |

13.

Nikaragva

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paragvaj |
| --- | --- |

15.

Paragvaj

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Urugvaj |
| --- | --- |

17.

Urugvaj

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Azija

| 19. | Afganistan |
| --- | --- |

19.

Afganistan

| 20. | Bangladeš |
| --- | --- |

20.

Bangladeš

| 21. | Butan |
| --- | --- |

21.

Butan

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Kitajska |
| --- | --- |

23.

Kitajska

| 24. | Indija |
| --- | --- |

24.

Indija

| 25. | Indonezija |
| --- | --- |

25.

Indonezija

| 26. | Demokratična ljudska republika Koreja |
| --- | --- |

26.

Demokratična ljudska republika Koreja

| 27. | Laos |
| --- | --- |

27.

Laos

| 28. | Malezija |
| --- | --- |

28.

Malezija

| 29. | Maldivi |
| --- | --- |

29.

Maldivi

| 30. | Mongolija |
| --- | --- |

30.

Mongolija

| 31. | Mjanmar/Burma |
| --- | --- |

31.

Mjanmar/Burma

| 32. | Nepal |
| --- | --- |

32.

Nepal

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filipini |
| --- | --- |

34.

Filipini

| 35. | Šrilanka |
| --- | --- |

35.

Šrilanka

| 36. | Tajska |
| --- | --- |

36.

Tajska

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Osrednja Azija

| 38. | Kazahstan |
| --- | --- |

38.

Kazahstan

| 39. | Kirgiška republika |
| --- | --- |

39.

Kirgiška republika

| 40. | Tadžikistan |
| --- | --- |

40.

Tadžikistan

| 41. | Turkmenistan |
| --- | --- |

41.

Turkmenistan

| 42. | Uzbekistan |
| --- | --- |

42.

Uzbekistan

Bližnji vzhod

| 43. | Iran |
| --- | --- |

43.

Iran

| 44. | Irak |
| --- | --- |

44.

Irak

| 45. | Jemen |
| --- | --- |

45.

Jemen

Južna Afrika

| 46. | Južna Afrika“ |
| --- | --- |

46.

Južna Afrika“

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/203

---

Četrtek, 21. oktober 2010Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja ***I

P7_TA(2010)0382

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (KOM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD))

2012/C 70 E/32

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0102),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 209(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0079/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 209(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0079/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ki so jih na predsednika Parlamenta naslovili nacionalni parlamenti glede usklajenosti osnutka akta z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ki so jih na predsednika Parlamenta naslovili nacionalni parlamenti glede usklajenosti osnutka akta z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za proračun (A7-0285/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za proračun (A7-0285/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | meni, da predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z izrazitim zmanjšanjem razlike do zgornje meje v razdelku 4 večletnega finančnega okvira 2007–2013 ne omogoča zadostnega manevrskega prostora za ustrezno reševanje morebitnih kriz in za odziv nanje; |
| --- | --- |

2.

meni, da predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z izrazitim zmanjšanjem razlike do zgornje meje v razdelku 4 večletnega finančnega okvira 2007–2013 ne omogoča zadostnega manevrskega prostora za ustrezno reševanje morebitnih kriz in za odziv nanje;

| 3. | glede na to, da je vprašanje o trgovini z bananami že dolgo na dnevnem redu, meni, da bi bili predlagani ukrepi lahko prej vključeni v večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

3.

glede na to, da je vprašanje o trgovini z bananami že dolgo na dnevnem redu, meni, da bi bili predlagani ukrepi lahko prej vključeni v večletni finančni okvir;

| 4. | potrjuje svoje prepričanje, da novi instrumenti ne bi smeli biti financirani s prerazporeditvijo, saj bi to ogrozilo sedanje prednostne naloge; |
| --- | --- |

4.

potrjuje svoje prepričanje, da novi instrumenti ne bi smeli biti financirani s prerazporeditvijo, saj bi to ogrozilo sedanje prednostne naloge;

| 5. | opozarja, da je instrument prilagodljivosti iz točke 27 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) namenjen financiranju „jasno opredeljenih odhodkov, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej“, in meni, da so ukrepi v zvezi s trgovino z bananami spremljevalni ukrepi, ki spadajo v to kategorijo; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je instrument prilagodljivosti iz točke 27 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) namenjen financiranju „jasno opredeljenih odhodkov, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej“, in meni, da so ukrepi v zvezi s trgovino z bananami spremljevalni ukrepi, ki spadajo v to kategorijo;

| 6. | zato meni, da predlog ni združljiv z zgornjo mejo razdelka 4 večletnega finančnega okvira, in poziva k njegovi reviziji na vse načine, ki jih omogočajo točke 21 do 23 Medinstitucionalnega sporazuma, ali z drugimi načini, na primer tistimi iz točk 25 in 27 sporazuma; |
| --- | --- |

6.

zato meni, da predlog ni združljiv z zgornjo mejo razdelka 4 večletnega finančnega okvira, in poziva k njegovi reviziji na vse načine, ki jih omogočajo točke 21 do 23 Medinstitucionalnega sporazuma, ali z drugimi načini, na primer tistimi iz točk 25 in 27 sporazuma;

| 7. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

Četrtek, 21. oktober 2010P7_TC1-COD(2010)0059

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1905/2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zaknodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj razvojne politike Unije je zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine. |
| --- | --- |

(1)

Cilj razvojne politike Unije je zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine.

| (2) | Unija je kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) obvezana, da trgovino vključi v razvojne strategije ter da zaradi pospeševanja razvoja in zmanjševanja
  in dolgoročno izkoreninjenja
  revščine po vsem svetu podpira mednarodno trgovino. |
| --- | --- |

(2)

Unija je kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) obvezana, da trgovino vključi v razvojne strategije ter da zaradi pospeševanja razvoja in zmanjševanja
  in dolgoročno izkoreninjenja
  revščine po vsem svetu podpira mednarodno trgovino.

| (3) | Unija skupino afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) podpira pri njihovih prizadevanjih za zmanjševanje revščine ter trajnostni gospodarski in socialni razvoj, priznava pa tudi velik pomen njihovih sektorjev osnovnih proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

Unija skupino afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) podpira pri njihovih prizadevanjih za zmanjševanje revščine ter trajnostni gospodarski in socialni razvoj, priznava pa tudi velik pomen njihovih sektorjev osnovnih proizvodov.

| (4) | Unija je zavezana, da za zagotavljanje trajnostnega razvoja podpira gladko in postopno vključevanje držav v razvoju v svetovno gospodarstvo. Države AKP, ki so glavne izvoznice banan, bi lahko naletele na težave zaradi sprememb v trgovinskih ureditvah, zlasti liberalizacije
  tarife, ki velja za državo
  z največjimi ugodnostmi (MFN)
  ,
  v okviru STO
  ter dvostranskih in regionalnih sporazumov, ki so sklenjeni ali so v postopku sklenitve med Unijo in državami Latinske Amerike
  . Zato bi bilo treba Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja dodati program spremljevalnih ukrepov glede banan iz držav AKP (2). |
| --- | --- |

(4)

Unija je zavezana, da za zagotavljanje trajnostnega razvoja podpira gladko in postopno vključevanje držav v razvoju v svetovno gospodarstvo. Države AKP, ki so glavne izvoznice banan, bi lahko naletele na težave zaradi sprememb v trgovinskih ureditvah, zlasti liberalizacije
  tarife, ki velja za državo
  z največjimi ugodnostmi (MFN)
  ,
  v okviru STO
  ter dvostranskih in regionalnih sporazumov, ki so sklenjeni ali so v postopku sklenitve med Unijo in državami Latinske Amerike
  . Zato bi bilo treba Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja dodati program spremljevalnih ukrepov glede banan iz držav AKP (2).

| (5) | Cilj ukrepov finančne pomoči, ki jih je treba sprejeti v okviru tega programa, bi moral biti
  izboljšanje življenjskih standardov in življenjskih razmer ljudi na območjih, kjer se pridelujejo banane in kjer ljudje živijo od verige ustvarjanja vrednosti v sektorju banan, zlasti malih kmetov in malih subjektov, prav tako spoštovanje delovnih standardov in standardov za varnost in zdravje pri delu ter okoljskih standardov, zlasti tistih glede uporabe pesticidov in izpostavljenosti pesticidom, in sicer s podporo
  pri prilagajanju
  , po potrebi pa tudi reorganizacijo
  območij, ki so odvisna od izvoza banan, s sektorjem prilagojeno proračunsko podporo ali s specifičnimi intervencijami glede na projekte. Ukrepi bi morali biti usmerjeni v zagotavljanje politik socialne prožnosti, gospodarske diverzifikacije ali naložb za izboljšanje konkurenčnosti, kjer je
  to ustrezno
  , hkrati pa je treba upoštevati rezultate in izkušnje, pridobljene s posebnim sistemom pomoči za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP, ustanovljenim v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2686/94 (3) ter s posebnim okvirom pomoči za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP, ustanovljenim v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 856/1999 (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 1609/1999 (5).
  Unija priznava pomen spodbujanja pravičnejše porazdelitve dohodkov od banan
  . |
| --- | --- |

(5)

Cilj ukrepov finančne pomoči, ki jih je treba sprejeti v okviru tega programa, bi moral biti
  izboljšanje življenjskih standardov in življenjskih razmer ljudi na območjih, kjer se pridelujejo banane in kjer ljudje živijo od verige ustvarjanja vrednosti v sektorju banan, zlasti malih kmetov in malih subjektov, prav tako spoštovanje delovnih standardov in standardov za varnost in zdravje pri delu ter okoljskih standardov, zlasti tistih glede uporabe pesticidov in izpostavljenosti pesticidom, in sicer s podporo
  pri prilagajanju
  , po potrebi pa tudi reorganizacijo
  območij, ki so odvisna od izvoza banan, s sektorjem prilagojeno proračunsko podporo ali s specifičnimi intervencijami glede na projekte. Ukrepi bi morali biti usmerjeni v zagotavljanje politik socialne prožnosti, gospodarske diverzifikacije ali naložb za izboljšanje konkurenčnosti, kjer je
  to ustrezno
  , hkrati pa je treba upoštevati rezultate in izkušnje, pridobljene s posebnim sistemom pomoči za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP, ustanovljenim v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2686/94 (3) ter s posebnim okvirom pomoči za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP, ustanovljenim v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 856/1999 (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 1609/1999 (5).
  Unija priznava pomen spodbujanja pravičnejše porazdelitve dohodkov od banan
  .

| (6) | Ta program bi moral spremljati postopek prilagajanja v državah AKP, ki so v zadnjih letih v Unijo izvozile velike količine banan in na katere bo vplivala liberalizacija v okviru STO (6)

  ali dvostranski ali regionalni sporazumi, sklenjeni ali v postopku sklenitve med Unijo ter državami Latinske in Srednje Amerike
  . Program temelji na dvoletnem poročilu o posebnem okviru pomoči za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP. Je v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije v okviru STO in je namenjen prestrukturiranju
  ter izboljšanju konkurenčnosti
  , iz česar izhaja njegov začasni značaj, trajal naj bi namreč ▐ štiri leta (2010–2013). |
| --- | --- |

(6)

Ta program bi moral spremljati postopek prilagajanja v državah AKP, ki so v zadnjih letih v Unijo izvozile velike količine banan in na katere bo vplivala liberalizacija v okviru STO (6)

  ali dvostranski ali regionalni sporazumi, sklenjeni ali v postopku sklenitve med Unijo ter državami Latinske in Srednje Amerike
  . Program temelji na dvoletnem poročilu o posebnem okviru pomoči za tradicionalne dobavitelje banan iz držav AKP. Je v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije v okviru STO in je namenjen prestrukturiranju
  ter izboljšanju konkurenčnosti
  , iz česar izhaja njegov začasni značaj, trajal naj bi namreč ▐ štiri leta (2010–2013).

| (7) | Sklepi sporočila Komisije z dne 17. marca 2010 z naslovom „Dvoletno poročilo o posebnem okviru pomoči tradicionalnim dobaviteljicam banan iz vrst držav AKP“ kažejo, da so pretekli programi pomoči pomembno prispevali k doseganju boljše sposobnosti za uspešno diverzifikacijo gospodarstva, čeprav celotnega učinka še ni mogoče količinsko opredeliti, in da trajnost izvoza banan iz držav AKP ostaja negotova. |
| --- | --- |

(7)

Sklepi sporočila Komisije z dne 17. marca 2010 z naslovom „Dvoletno poročilo o posebnem okviru pomoči tradicionalnim dobaviteljicam banan iz vrst držav AKP“ kažejo, da so pretekli programi pomoči pomembno prispevali k doseganju boljše sposobnosti za uspešno diverzifikacijo gospodarstva, čeprav celotnega učinka še ni mogoče količinsko opredeliti, in da trajnost izvoza banan iz držav AKP ostaja negotova.

| (8) | Komisija je opravila oceno programa SFA in ni opravila ocene učinka spremljevalnih ukrepov v sektorju banan (BAM). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je opravila oceno programa SFA in ni opravila ocene učinka spremljevalnih ukrepov v sektorju banan (BAM).

| (9) | Komisija bi morala zagotoviti učinkovito usklajevanje tega programa z regionalnimi in nacionalnimi indikativnimi programi, ki se izvajajo v državah upravičenkah, zlasti v zvezi z uresničevanjem ciljev na gospodarskem, kmetijskem, socialnem in okoljskem področju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi morala zagotoviti učinkovito usklajevanje tega programa z regionalnimi in nacionalnimi indikativnimi programi, ki se izvajajo v državah upravičenkah, zlasti v zvezi z uresničevanjem ciljev na gospodarskem, kmetijskem, socialnem in okoljskem področju.

| (10) | Skoraj 2 % svetovne trgovine z bananami ima potrdilo organizacij proizvajalcev pravične trgovine. Minimalne cene pravične trgovine so določene na podlagi izračuna „trajnostnih stroškov proizvodnje“, določenih po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, da bi vključili stroške izpolnjevanja dostojnih družbenih in okoljskih standardov ter ustvarili primeren dobiček, ki proizvajalcem omogoča naložbe v dolgoročno stabilnost njihove dejavnosti. |
| --- | --- |

(10)

Skoraj 2 % svetovne trgovine z bananami ima potrdilo organizacij proizvajalcev pravične trgovine. Minimalne cene pravične trgovine so določene na podlagi izračuna „trajnostnih stroškov proizvodnje“, določenih po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, da bi vključili stroške izpolnjevanja dostojnih družbenih in okoljskih standardov ter ustvarili primeren dobiček, ki proizvajalcem omogoča naložbe v dolgoročno stabilnost njihove dejavnosti.

| (11) | Da bi preprečili izkoriščanje lokalnih delavcev, bi morali akterji v proizvodni verigi sektorja banan doseči sporazum o pravični razdelitvi prihodkov, ustvarjenih v sektorju. |
| --- | --- |

(11)

Da bi preprečili izkoriščanje lokalnih delavcev, bi morali akterji v proizvodni verigi sektorja banan doseči sporazum o pravični razdelitvi prihodkov, ustvarjenih v sektorju.

| (12) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z geografskimi strateškimi dokumenti, večletnimi okvirnimi programi in strateškimi dokumenti za tematske programe in spremljevalne ukrepe, saj ti dokumenti dopolnjujejo Uredbo (ES) št. 1905/2006 in se splošno uporabljajo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(12)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z geografskimi strateškimi dokumenti, večletnimi okvirnimi programi in strateškimi dokumenti za tematske programe in spremljevalne ukrepe, saj ti dokumenti dopolnjujejo Uredbo (ES) št. 1905/2006 in se splošno uporabljajo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (13) | Uredbo (ES) št. 1905/2006 bi bilo zato treba spremeniti – |
| --- | --- |

(13)

Uredbo (ES) št. 1905/2006 bi bilo zato treba spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1905/2006 se spremeni:

| (1) | člen 4 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 4


  Izvajanje pomoči Unije

  Pomoč Unije se v skladu s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe izvaja v okviru geografskih in tematskih programov, kakor so določeni v členih 5 do 16, in programov, določenih v členih 17 in 17a.“ |
| --- | --- |

(1)

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Izvajanje pomoči Unije

Pomoč Unije se v skladu s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe izvaja v okviru geografskih in tematskih programov, kakor so določeni v členih 5 do 16, in programov, določenih v členih 17 in 17a.“

| (2) | Vstavi se naslednji člen:

  „Člen 17a


  Države AKP, ki so glavne dobaviteljice banan

  1.   Države AKP dobaviteljice banan iz Priloge IIIa so upravičene do spremljevalnih ukrepov glede banan. Cilj pomoči Unije tem državam je podpora procesu ▐ liberalizacije trga Unije za banane v okviru Svetovne trgovinske organizacije.
  Pomoč Unije se uporablja zlasti za boj proti revščini z dejanskim izboljševanjem življenjskih standardov in razmer kmetov, zadevnih oseb in, kjer je ustrezno, malih subjektov, vključno s spoštovanjem delovnih in varnostnih standardov ter spoštovanjem okoljskih standardov, vključno s tistimi glede uporabe pesticidov in izpostavljenosti pesticidom.
  V okviru pomoči Unije se upoštevajo politike in strategije prilagajanja držav
  ter njihovo regionalno okolje (bližina najbolj oddaljenih regij Unije ter čezmorskih držav in ozemelj)
  , posebna pozornost pa je namenjena naslednjim področjem sodelovanja:






  (a) | izboljšanju konkurenčnosti sektorja izvoza banan, če je to trajnostni proces, ob upoštevanju položaja različnih interesnih skupin v sektorju; |
| --- | --- | --- |

(2)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 17a

Države AKP, ki so glavne dobaviteljice banan

1.   Države AKP dobaviteljice banan iz Priloge IIIa so upravičene do spremljevalnih ukrepov glede banan. Cilj pomoči Unije tem državam je podpora procesu ▐ liberalizacije trga Unije za banane v okviru Svetovne trgovinske organizacije.
  Pomoč Unije se uporablja zlasti za boj proti revščini z dejanskim izboljševanjem življenjskih standardov in razmer kmetov, zadevnih oseb in, kjer je ustrezno, malih subjektov, vključno s spoštovanjem delovnih in varnostnih standardov ter spoštovanjem okoljskih standardov, vključno s tistimi glede uporabe pesticidov in izpostavljenosti pesticidom.
  V okviru pomoči Unije se upoštevajo politike in strategije prilagajanja držav
  ter njihovo regionalno okolje (bližina najbolj oddaljenih regij Unije ter čezmorskih držav in ozemelj)
  , posebna pozornost pa je namenjena naslednjim področjem sodelovanja:

(a)

izboljšanju konkurenčnosti sektorja izvoza banan, če je to trajnostni proces, ob upoštevanju položaja različnih interesnih skupin v sektorju;

| (b) | spodbujanju diverzifikacije gospodarstva na območjih, ki so odvisna od izvoza banan
  , v primeru da je takšna strategija izvedljiva
  ; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanju diverzifikacije gospodarstva na območjih, ki so odvisna od izvoza banan
  , v primeru da je takšna strategija izvedljiva
  ;

| (c) | spopadanju s širšimi posledicami, ki jih povzroča proces prilagajanja, po možnosti, vendar ne izključno, povezanimi s službami za zaposlovanje in socialno varstvo, rabo zemljišč in obnovo okolja ter makroekonomsko stabilnostjo. |
| --- | --- |

(c)

spopadanju s širšimi posledicami, ki jih povzroča proces prilagajanja, po možnosti, vendar ne izključno, povezanimi s službami za zaposlovanje in socialno varstvo, rabo zemljišč in obnovo okolja ter makroekonomsko stabilnostjo.

2.   Komisija okviru zneska iz Priloge IV določi najvišji razpoložljivi znesek, ki bo na voljo vsaki državi AKP dobaviteljici banan ▐ iz odstavka 1 na podlagi
  naslednjih
  objektivnih
  in ponderiranih
  kazalnikov
  :

| (a) | najprej trgovina
  z bananami z Unijo; |
| --- | --- |

(a)

najprej trgovina
  z bananami z Unijo;

| (b) | na drugem mestu pa
  pomen izvoza banan za gospodarstvo zadevne države AKP in
  stopnja
  razvoja države. |
| --- | --- |

(b)

na drugem mestu pa
  pomen izvoza banan za gospodarstvo zadevne države AKP in
  stopnja
  razvoja države.

Določitev meril za dodeljevanje temelji na
  reprezentativnih
  podatkih iz let pred letom
  2010 in obsegajo obdobje, ki ne sme biti daljše od petih let, ter na študiji Komisije o oceni učinka sporazuma, sklenjenega v okviru STO, ter dvostranskih ali regionalnih sporazumov, ki so sklenjeni ali so v postopku sklenitve med Unijo ter državami Latinske in Srednje Amerike, najpomembnejšimi izvoznicami banan, na države AKP
  .

3.   Komisija sprejme večletne podporne strategije po analogiji s členom 19 in v skladu s členom 21. Zagotovi, da te strategije dopolnjujejo geografske strateške dokumente zadevnih držav in začasni značaj teh spremljevalnih ukrepov glede banan.

Večletne podporne
  strategije
  za spremljevalne ukrepe v sektorju banan vključujejo:

| (a) | posodobljen okoljski profil, ki posebno pozornost namenja sektorju banan zadevne države in se med drugim osredotoča na pesticide; |
| --- | --- |

(a)

posodobljen okoljski profil, ki posebno pozornost namenja sektorju banan zadevne države in se med drugim osredotoča na pesticide;

| (b) | informacije o dosežkih preteklih programov pomoči za banane; |
| --- | --- |

(b)

informacije o dosežkih preteklih programov pomoči za banane;

| (c) | kazalnike za oceno napredka glede na pogoje izplačevanja, če se kot oblika financiranja izbere proračunska podpora; |
| --- | --- |

(c)

kazalnike za oceno napredka glede na pogoje izplačevanja, če se kot oblika financiranja izbere proračunska podpora;

| (d) | pričakovane rezultate pomoči; |
| --- | --- |

(d)

pričakovane rezultate pomoči;

| (e) | časovni razpored podpornih dejavnosti in pričakovanih izplačil za vsako državo prejemnico; |
| --- | --- |

(e)

časovni razpored podpornih dejavnosti in pričakovanih izplačil za vsako državo prejemnico;

| (f) | načine doseganja in spremljanja napredka pri spoštovanju mednarodno dogovorjenih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter ustreznih konvencij na področju varnosti in zdravja pri delu ter ustreznih mednarodno dogovorjenih temeljnih okoljskih standardov; |
| --- | --- |

(f)

načine doseganja in spremljanja napredka pri spoštovanju mednarodno dogovorjenih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter ustreznih konvencij na področju varnosti in zdravja pri delu ter ustreznih mednarodno dogovorjenih temeljnih okoljskih standardov;

Osemnajst mesecev pred iztekom se izvede ocena programa in napredka držav, ki vključuje priporočila glede morebitnih ukrepov in vrste teh ukrepov
  .“

| (3) | člen 21 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 21


  Sprejetje strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov

  Strateške dokumente in večletne okvirne programe iz členov 19 in 20 ter njihove morebitne preglede, navedene v členu 19(2) in členu 20(1), kakor tudi spremljevalne ukrepe iz člena 17 in člena 17a sprejme Komisija
  z delegiranimi akti,
  v skladu s
  členom 35 in pod pogoji, določenimi v členih 35a in 35b
  .“ |
| --- | --- |

(3)

člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Sprejetje strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov

Strateške dokumente in večletne okvirne programe iz členov 19 in 20 ter njihove morebitne preglede, navedene v členu 19(2) in členu 20(1), kakor tudi spremljevalne ukrepe iz člena 17 in člena 17a sprejme Komisija
  z delegiranimi akti,
  v skladu s
  členom 35 in pod pogoji, določenimi v členih 35a in 35b
  .“

| (4) | V členu 22 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Letne programe ukrepov sprejme Komisija ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.“ |
| --- | --- |

(4)

V členu 22 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Letne programe ukrepov sprejme Komisija ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta.“

| (5) | V členu 23 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:




  „3.
     
  Kadar stroški takšnih ukrepov presežejo 10 000 000 EUR, jih Komisija sprejme ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta. Če so stroški posebnih ukrepov pod 10 000 000 EUR, Komisija ukrepe v roku enega meseca po sprejetju sklepa predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu.




  4.
     
  Spremembe posebnih ukrepov, kot so tehnične prilagoditve, podaljšanje obdobja izvajanja, prerazporeditev sredstev znotraj predvidenega proračuna ali zvišanje oz. znižanje proračuna za manj kot 20 % začetnega proračuna, če takšne spremembe ne vplivajo na začetne cilje, določene v sklepu Komisije, se v roku enega meseca sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu.“ |
| --- | --- |

(5)

V členu 23 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3.
     
  Kadar stroški takšnih ukrepov presežejo 10 000 000 EUR, jih Komisija sprejme ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta in Sveta. Če so stroški posebnih ukrepov pod 10 000 000 EUR, Komisija ukrepe v roku enega meseca po sprejetju sklepa predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.
     
  Spremembe posebnih ukrepov, kot so tehnične prilagoditve, podaljšanje obdobja izvajanja, prerazporeditev sredstev znotraj predvidenega proračuna ali zvišanje oz. znižanje proračuna za manj kot 20 % začetnega proračuna, če takšne spremembe ne vplivajo na začetne cilje, določene v sklepu Komisije, se v roku enega meseca sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu.“

| (6) | V členu 25 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Pomoč Unije se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v državah upravičenkah.“ |
| --- | --- |

(6)

V členu 25 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Pomoč Unije se načeloma ne uporablja za plačilo davkov, carin ali prispevkov v državah upravičenkah.“

| (7) | V členu 29 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  1.   „Proračunske obveznosti se izvajajo na podlagi sklepov, ki jih Komisija sprejme v skladu s členi 17a(3), 22(1), 23(1) in 26(1).“ |
| --- | --- |

(7)

V členu 29 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   „Proračunske obveznosti se izvajajo na podlagi sklepov, ki jih Komisija sprejme v skladu s členi 17a(3), 22(1), 23(1) in 26(1).“

| (8) | V členu 31(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Postopkov dodeljevanja javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih v okviru tematskega programa, kakor je določen v členih 11 do 16, ter programih iz členov 17 in 17a, se lahko poleg fizičnih in pravnih oseb, ki so že upravičene na podlagi tematskega programa ali programov iz členov 17 in 17a, udeležijo vse fizične osebe, ki so državljani držav v razvoju, kakor so opredeljene na seznamu OECD/DAC in v Prilogi II, ter pravne osebe s sedežem v teh državah. Komisija objavi in posodablja Prilogo II v skladu z rednimi pregledi seznama prejemnikov pomoči s strani OECD/DAC in o tem obvešča Svet.“ |
| --- | --- |

(8)

V členu 31(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Postopkov dodeljevanja javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih v okviru tematskega programa, kakor je določen v členih 11 do 16, ter programih iz členov 17 in 17a, se lahko poleg fizičnih in pravnih oseb, ki so že upravičene na podlagi tematskega programa ali programov iz členov 17 in 17a, udeležijo vse fizične osebe, ki so državljani držav v razvoju, kakor so opredeljene na seznamu OECD/DAC in v Prilogi II, ter pravne osebe s sedežem v teh državah. Komisija objavi in posodablja Prilogo II v skladu z rednimi pregledi seznama prejemnikov pomoči s strani OECD/DAC in o tem obvešča Svet.“

| (9) | V členu 33 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Poročila o oceni Komisija predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu. Ti rezultati se kot povratna informacija upoštevajo pri zasnovi programov in dodeljevanju sredstev.“ |
| --- | --- |

(9)

V členu 33 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Poročila o oceni Komisija predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in Svetu. Ti rezultati se kot povratna informacija upoštevajo pri zasnovi programov in dodeljevanju sredstev.“

| (10) | Člen 35 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 35


  Izvajanje pooblastila



  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17(2) ter členov 17a in 21 se prenese na Komisijo za obdobje uporabe te uredbe.




  2.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je prenešeno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 35a in 35b.



  Člen 35a


  Preklic pooblastila



  1.
     
  Pooblastilo iz člena 17(2) ter členov 17a in 21 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi bila lahko preklicana, in možne razloge za preklic.




  3.
     
  Z odločitvijo o preklicu preneha veljati pooblastilo, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 35b


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.




  Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.




  2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.




  Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“ |
| --- | --- |

(10)

Člen 35 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 35

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17(2) ter členov 17a in 21 se prenese na Komisijo za obdobje uporabe te uredbe.

2.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je prenešeno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 35a in 35b.

Člen 35a

Preklic pooblastila

1.
     
  Pooblastilo iz člena 17(2) ter členov 17a in 21 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi bila lahko preklicana, in možne razloge za preklic.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu preneha veljati pooblastilo, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 35b

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“

| (11) | V členu 38 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:
  „1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe v obdobju 2007–2013 je 17 087 milijonov EUR.
  2.   Okvirni zneski, ki se dodelijo vsakemu programu iz členov 5 do 10, 11 do 16 in 17 do 17a, so določeni v Prilogi IV. Ti zneski veljajo za obdobje 2007–2013.“ |
| --- | --- |

(11)

V členu 38 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe v obdobju 2007–2013 je 17 087 milijonov EUR.

2.   Okvirni zneski, ki se dodelijo vsakemu programu iz členov 5 do 10, 11 do 16 in 17 do 17a, so določeni v Prilogi IV. Ti zneski veljajo za obdobje 2007–2013.“

| (12) | Vstavi se Priloga IIIa, ki je del Priloge I te uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Vstavi se Priloga IIIa, ki je del Priloge I te uredbe.

| (13) | Priloga IV se nadomesti z vsebino Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(13)

Priloga IV se nadomesti z vsebino Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010.

1

(2)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

2

(3)  UL L 286, 5.11.1994, str. 1.

3

(4)  UL L 108, 27.4.1999, str. 2.

4

(5)  UL L 190, 23.7.1999, str. 14.

5

(6)  Ženevski sporazum o trgovini z bananami, UL L 141, 9.6.2010, str. 3.

6

Četrtek, 21. oktober 2010PRILOGA I

„PRILOGA IIIa

Države AKP, ki so glavne dobaviteljice banan

| 1. | Belize |
| --- | --- |

1.

Belize

| 2. | Kamerun |
| --- | --- |

2.

Kamerun

| 3. | Slonokoščena obala |
| --- | --- |

3.

Slonokoščena obala

| 4. | Dominika |
| --- | --- |

4.

Dominika

| 5. | Dominikanska republika |
| --- | --- |

5.

Dominikanska republika

| 6. | Gana |
| --- | --- |

6.

Gana

| 7. | Jamajka |
| --- | --- |

7.

Jamajka

| 8. | Saint Lucia |
| --- | --- |

8.

Saint Lucia

| 9. | Saint Vincent in Grenadine |
| --- | --- |

9.

Saint Vincent in Grenadine

| 10. | Surinam“ |
| --- | --- |

10.

Surinam“

Četrtek, 21. oktober 2010PRILOGA II

„PRILOGA IV

Okvirna finančna sredstva za obdobje 2007–2013

| (v milijonih eur) |
| --- |
| Skupaj | 17 087 |
| Geografski programi: | 10 057 |
| Latinska Amerika | 2 690 |
| Azija | 5 187 |
| Osrednja Azija | 719 |
| Bližnji vzhod | 481 |
| Južna Afrika | 980 |
| Tematski programi: | 5 596 |
| Vlaganje v ljudi | 1 060 |
| Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov | 804 |
| Nedržavni akterji in organi lokalnih skupnosti v razvoju | 1 639 |
| Varnost hrane | 1 709 |
| Migracije in azil | 384 |
| Države AKP, ki so pogodbenice protokola o sladkorju | 1 244 |
| Države AKP, ki so glavne dobaviteljice banan | 190“ |

(v milijonih eur)

Skupaj

17 087

Geografski programi:

10 057

Latinska Amerika

2 690

Azija

5 187

Osrednja Azija

719

Bližnji vzhod

481

Južna Afrika

980

Tematski programi:

5 596

Vlaganje v ljudi

1 060

Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov

804

Nedržavni akterji in organi lokalnih skupnosti v razvoju

1 639

Varnost hrane

1 709

Migracije in azil

384

Države AKP, ki so pogodbenice protokola o sladkorju

1 244

Države AKP, ki so glavne dobaviteljice banan

190“

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 70/211 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 70/211

---

Četrtek, 21. oktober 2010Navedba države porekla ***I

P7_TA(2010)0383

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav (KOM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD))

2012/C 70 E/33

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0661), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0661),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0048/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0048/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0273/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0273/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 21. oktober 2010P7_TC1-COD(2005)0254

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. oktobra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija nima usklajenih določb ali enotne prakse za označevanje porekla v Uniji, razen v posebnih primerih na kmetijskem področju. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija nima usklajenih določb ali enotne prakse za označevanje porekla v Uniji, razen v posebnih primerih na kmetijskem področju.

| (2) | To uredbo je treba uporabljati za uvožene industrijske izdelke, razen za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupnih tržnih ureditvah za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (2) in razen za živila iz člena 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3). |
| --- | --- |

(2)

To uredbo je treba uporabljati za uvožene industrijske izdelke, razen za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupnih tržnih ureditvah za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (2) in razen za živila iz člena 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3).

| (3) | Danes številna podjetja v Uniji že prostovoljno označujejo poreklo blaga. |
| --- | --- |

(3)

Danes številna podjetja v Uniji že prostovoljno označujejo poreklo blaga.

| (4) | Zaradi pomanjkanja predpisov Uniji in razlik med veljavnimi sistemi v državah članicah glede navajanja porekla države za določene izdelke, pa številni izdelki določenih sektorjev, ki se uvozijo iz tretjih držav in porazdelijo po trgu Unije, niso opremljeni z informacijami o državi porekla ali pa so te informacije zavajajoče.
  Zaradi teh razlik se uvozni promet iz tretjih držav preusmerja na posebna vstopna mesta v Uniji, ki najbolj ustrezajo državi izvoznici. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi pomanjkanja predpisov Uniji in razlik med veljavnimi sistemi v državah članicah glede navajanja porekla države za določene izdelke, pa številni izdelki določenih sektorjev, ki se uvozijo iz tretjih držav in porazdelijo po trgu Unije, niso opremljeni z informacijami o državi porekla ali pa so te informacije zavajajoče.
  Zaradi teh razlik se uvozni promet iz tretjih držav preusmerja na posebna vstopna mesta v Uniji, ki najbolj ustrezajo državi izvoznici.

| (5) | Izidi splošnega posvetovanja Komisije z zainteresiranimi stranmi (ki so vključevali industrijo, uvoznike, združenja potrošnikov, sindikate) o možnem oblikovanju uredbe EU o označevanju porekla blaga kaže, da je zavedanje potrošnikov v Uniji o pomenu označevanja porekla njim v vednost zaradi varnosti in socialnih ter okoljskih vprašanj na splošno na visoki ravni. |
| --- | --- |

(5)

Izidi splošnega posvetovanja Komisije z zainteresiranimi stranmi (ki so vključevali industrijo, uvoznike, združenja potrošnikov, sindikate) o možnem oblikovanju uredbe EU o označevanju porekla blaga kaže, da je zavedanje potrošnikov v Uniji o pomenu označevanja porekla njim v vednost zaradi varnosti in socialnih ter okoljskih vprašanj na splošno na visoki ravni.

| (6) | Ureditev Unije o označevanju porekla državljani dojemajo kot tesno povezano z zaščito njihovega zdravja in varnosti. |
| --- | --- |

(6)

Ureditev Unije o označevanju porekla državljani dojemajo kot tesno povezano z zaščito njihovega zdravja in varnosti.

| (7) | V lizbonski agendi si je EU zadala cilj, da okrepi gospodarstvo Unije, tako da med drugim izboljša konkurenčnost industrije Unije v svetovnem gospodarstvu, strategija EU 2020 pa mora graditi na tej potrebi po izboljšanju konkurenčnosti; za nekatere kategorije potrošniškega blaga je konkurenčnost v dejstvu, da je njihova proizvodnja v EU povezana s slovesom kakovosti in visokih proizvodnih standardov. |
| --- | --- |

(7)

V lizbonski agendi si je EU zadala cilj, da okrepi gospodarstvo Unije, tako da med drugim izboljša konkurenčnost industrije Unije v svetovnem gospodarstvu, strategija EU 2020 pa mora graditi na tej potrebi po izboljšanju konkurenčnosti; za nekatere kategorije potrošniškega blaga je konkurenčnost v dejstvu, da je njihova proizvodnja v EU povezana s slovesom kakovosti in visokih proizvodnih standardov.

| (8) | Pravila Unije o označevanju porekla bi okrepila konkurenčnost podjetij v Uniji in celotnega gospodarstva Unije ter bi omogočila državljanom in potrošnikom, da sprejemajo preudarne odločitve. |
| --- | --- |

(8)

Pravila Unije o označevanju porekla bi okrepila konkurenčnost podjetij v Uniji in celotnega gospodarstva Unije ter bi omogočila državljanom in potrošnikom, da sprejemajo preudarne odločitve.

| (9) | Nekatere glavne trgovinske partnerice EU so na podlagi svojih izkušenj izpostavile gospodarski pomen, ki ga ima označevanja porekla blaga za izbiro potrošnika in trgovino, in sprejele zahteve za obvezno označevanje porekla blaga. Izvozniki v Uniji morajo te zahteve izpolnjevati in izdelke, ki jih želijo na te trge izvoziti, označiti s poreklom blaga. |
| --- | --- |

(9)

Nekatere glavne trgovinske partnerice EU so na podlagi svojih izkušenj izpostavile gospodarski pomen, ki ga ima označevanja porekla blaga za izbiro potrošnika in trgovino, in sprejele zahteve za obvezno označevanje porekla blaga. Izvozniki v Uniji morajo te zahteve izpolnjevati in izdelke, ki jih želijo na te trge izvoziti, označiti s poreklom blaga.

| (10) | V številnih primerih je prišlo do zdravstvenih in varnostnih nezgod zaradi izdelkov, uvoženih v EU iz tretjih držav. Jasna navedba porekla bi državljanom EU dala več informacij in večji nadzor nad njihovo izbiro ter bi jih tako zaščitila pred tem, da bi nevede kupili proizvode morebitne dvomljive kakovosti. |
| --- | --- |

(10)

V številnih primerih je prišlo do zdravstvenih in varnostnih nezgod zaradi izdelkov, uvoženih v EU iz tretjih držav. Jasna navedba porekla bi državljanom EU dala več informacij in večji nadzor nad njihovo izbiro ter bi jih tako zaščitila pred tem, da bi nevede kupili proizvode morebitne dvomljive kakovosti.

| (11) | Carinski organi držav članic bi morali izvajati preglede in nadzor na meji glede izvrševanja te uredbe z enotnim usklajenim postopkom, da se zmanjša upravno breme. |
| --- | --- |

(11)

Carinski organi držav članic bi morali izvajati preglede in nadzor na meji glede izvrševanja te uredbe z enotnim usklajenim postopkom, da se zmanjša upravno breme.

| (12) | Da se zagotovi učinkovitost te uredbe in njeno majhno upravno breme ter hkrati podjetjem v Uniji omogoči največja možna prilagodljivost, bi morala biti uredba usklajena z veljavnimi svetovnimi sistemi označevanja porekla „izdelano v“. |
| --- | --- |

(12)

Da se zagotovi učinkovitost te uredbe in njeno majhno upravno breme ter hkrati podjetjem v Uniji omogoči največja možna prilagodljivost, bi morala biti uredba usklajena z veljavnimi svetovnimi sistemi označevanja porekla „izdelano v“.

| (13) | Da bi Uniji zagotovili enake pogoje kot jih imajo njihove trgovinske partnerice, bi bilo treba uvesti enakovredno zakonodajo, ki bo prispevala tudi k preprečevanju označevanja nekaterega uvoženega blaga z napačnimi ali zavajajočimi navedbami porekla blaga. |
| --- | --- |

(13)

Da bi Uniji zagotovili enake pogoje kot jih imajo njihove trgovinske partnerice, bi bilo treba uvesti enakovredno zakonodajo, ki bo prispevala tudi k preprečevanju označevanja nekaterega uvoženega blaga z napačnimi ali zavajajočimi navedbami porekla blaga.

| (14) | V skladu z Direktivo 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (4) lahko potrošniki dodajo informaciji o geografskem poreklu blaga še informacijo o tržni vrednosti. V skladu z navedeno direktivo se, kadar potrošnik na podlagi napačne ali zavajajoče informacije o geografskem poreklu kupi izdelek, ki ga sicer ne bi kupil, to lahko šteje za nepošteno poslovno prakso. Navedena direktiva ne določa, da so informacije o geografskem poreklu blaga obvezne, niti ne opredeli pojma porekla. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z Direktivo 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (4) lahko potrošniki dodajo informaciji o geografskem poreklu blaga še informacijo o tržni vrednosti. V skladu z navedeno direktivo se, kadar potrošnik na podlagi napačne ali zavajajoče informacije o geografskem poreklu kupi izdelek, ki ga sicer ne bi kupil, to lahko šteje za nepošteno poslovno prakso. Navedena direktiva ne določa, da so informacije o geografskem poreklu blaga obvezne, niti ne opredeli pojma porekla.

| (15) | Sistem označevanja porekla bi omogočil potrošnikom, da identificirajo izdelke s socialnimi, okoljskimi in varnostnimi standardi, ki so običajno povezani z državo porekla. |
| --- | --- |

(15)

Sistem označevanja porekla bi omogočil potrošnikom, da identificirajo izdelke s socialnimi, okoljskimi in varnostnimi standardi, ki so običajno povezani z državo porekla.

| (16) | Z oblikovanjem skupne opredelitve pojma porekla za namene označevanja, pravil označevanja in skupnih pravil o kontrolah bi zagotovili enake pogoje, potrošnikom olajšali izbiro v zadevnih sektorjih in prispevali k preprečevanju pojavljanja oznak z zavajajočim poreklom blaga. |
| --- | --- |

(16)

Z oblikovanjem skupne opredelitve pojma porekla za namene označevanja, pravil označevanja in skupnih pravil o kontrolah bi zagotovili enake pogoje, potrošnikom olajšali izbiro v zadevnih sektorjih in prispevali k preprečevanju pojavljanja oznak z zavajajočim poreklom blaga.

| (17) | Z uvedbo oznake porekla lahko od zahtevnih standardov Unije pridobi industrija Unije, zlasti mala in srednja podjetja
  , ki si pogosto resnično prizadevajo za kakovost svojih izdelkov in tudi ohranjajo tradicionalna in obrtniška delovna mesta ter metode proizvodnje, vendar so tudi zelo izpostavljena svetovni konkurenci, ki nima pravil za razlikovanje med metodami proizvodnje
  . Uvedba oznake porekla bo pripomogla tudi k ohranjanju dobrega ugleda industrije Unije, saj mu napačne oznake porekla blaga škodujejo. Večja transparentnost in obveščanje potrošnikov o poreklu blaga bosta torej prispevala k uresničevanju ciljev lizbonske agende
  in strategije EU 2020
  . |
| --- | --- |

(17)

Z uvedbo oznake porekla lahko od zahtevnih standardov Unije pridobi industrija Unije, zlasti mala in srednja podjetja
  , ki si pogosto resnično prizadevajo za kakovost svojih izdelkov in tudi ohranjajo tradicionalna in obrtniška delovna mesta ter metode proizvodnje, vendar so tudi zelo izpostavljena svetovni konkurenci, ki nima pravil za razlikovanje med metodami proizvodnje
  . Uvedba oznake porekla bo pripomogla tudi k ohranjanju dobrega ugleda industrije Unije, saj mu napačne oznake porekla blaga škodujejo. Večja transparentnost in obveščanje potrošnikov o poreklu blaga bosta torej prispevala k uresničevanju ciljev lizbonske agende
  in strategije EU 2020
  .

| (18) | Člen IX Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 predvideva, da lahko članice STO sprejmejo in izvajajo zakonodajo in predpise o označevanju porekla uvoženega blaga, zlasti da bi zaščitile potrošnike pred zavajajočimi oznakami ali zlorabo porekla blaga. |
| --- | --- |

(18)

Člen IX Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 predvideva, da lahko članice STO sprejmejo in izvajajo zakonodajo in predpise o označevanju porekla uvoženega blaga, zlasti da bi zaščitile potrošnike pred zavajajočimi oznakami ali zlorabo porekla blaga.

| (19) | Pravila o označevanju porekla zagotavljajo tudi učinkovito zaščito proti ponarejanju in nepošteni konkurenci, kar prispeva k učinkovitosti Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice (5), kar zagotavlja dodaten in pomemben instrument za zaščito in uveljavljanje proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(19)

Pravila o označevanju porekla zagotavljajo tudi učinkovito zaščito proti ponarejanju in nepošteni konkurenci, kar prispeva k učinkovitosti Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice (5), kar zagotavlja dodaten in pomemben instrument za zaščito in uveljavljanje proizvodnje Unije.

| (20) | V okviru sporazumov med Evropsko skupnostjo ▐, Turčijo in pogodbenicami Sporazuma EGP je treba izdelke s poreklom iz teh držav izvzeti iz področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(20)

V okviru sporazumov med Evropsko skupnostjo ▐, Turčijo in pogodbenicami Sporazuma EGP je treba izdelke s poreklom iz teh držav izvzeti iz področja uporabe te uredbe.

| (21) | Nepreferencialna pravila o poreklu blaga Unije so določena v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (6) in njegovih izvedbenih določbah v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (7). Pri določanju porekla uvoženega blaga za namene te uredbe se je priporočljivo opreti na ta pravila o poreklu blaga. Uporaba koncepta, ki ga trgovinski subjekti in uprave že dobro poznajo, naj bi olajšala njegovo uvedbo in izvajanje. Nepreferencialna pravila o poreklu blaga je treba uporabljati za namene nepreferencialne trgovinske politike. Treba se je izogniti podvajanju deklaracij in dokumentacije. |
| --- | --- |

(21)

Nepreferencialna pravila o poreklu blaga Unije so določena v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (6) in njegovih izvedbenih določbah v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (7). Pri določanju porekla uvoženega blaga za namene te uredbe se je priporočljivo opreti na ta pravila o poreklu blaga. Uporaba koncepta, ki ga trgovinski subjekti in uprave že dobro poznajo, naj bi olajšala njegovo uvedbo in izvajanje. Nepreferencialna pravila o poreklu blaga je treba uporabljati za namene nepreferencialne trgovinske politike. Treba se je izogniti podvajanju deklaracij in dokumentacije.

| (22) | Da bi razbremenili industrijo, trgovino in upravo, bi moralo biti označevanje porekla blaga obvezno za tiste sektorje, za katere je Komisija na podlagi posvetovanja ugotovila, da zanje obstaja dodana vrednost. ▐ Treba je opredeliti ▐ izvzetje iz označevanja porekla blaga za določene izdelke zaradi tehničnih ▐ razlogov ali kadar za namene te uredbe označevanje porekla blaga ni potrebno. To velja zlasti za nekatere surovine ali zadevno blago, ki bi se zaradi označevanja porekla poškodovalo. |
| --- | --- |

(22)

Da bi razbremenili industrijo, trgovino in upravo, bi moralo biti označevanje porekla blaga obvezno za tiste sektorje, za katere je Komisija na podlagi posvetovanja ugotovila, da zanje obstaja dodana vrednost. ▐ Treba je opredeliti ▐ izvzetje iz označevanja porekla blaga za določene izdelke zaradi tehničnih ▐ razlogov ali kadar za namene te uredbe označevanje porekla blaga ni potrebno. To velja zlasti za nekatere surovine ali zadevno blago, ki bi se zaradi označevanja porekla poškodovalo.

| (23) | Poleg tega je treba predvideti izmenjavo podatkov o poreklu blaga, ki jih med kontrolami pridobijo ali preverijo pristojni organi, vključno z organi in osebami in organizacijami, ki so jih države članice pooblastile za izvajanje v skladu z Direktivo 2005/29/ES. Upoštevati je treba varstvo osebnih podatkov, zaščito trgovske in industrijske tajnosti ter poklicno in upravno zaupnost. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega je treba predvideti izmenjavo podatkov o poreklu blaga, ki jih med kontrolami pridobijo ali preverijo pristojni organi, vključno z organi in osebami in organizacijami, ki so jih države članice pooblastile za izvajanje v skladu z Direktivo 2005/29/ES. Upoštevati je treba varstvo osebnih podatkov, zaščito trgovske in industrijske tajnosti ter poklicno in upravno zaupnost.

| (24) | V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se pravila in splošna načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, vnaprej določijo z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Do sprejetja te nove uredbe se še naprej uporabljajo določbe Sklepa
  Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8)

  , razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja
  . |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se pravila in splošna načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, vnaprej določijo z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Do sprejetja te nove uredbe se še naprej uporabljajo določbe Sklepa
  Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8)

  , razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja
  .

| (25) | Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU, da določi primere, v katerih se s podatki o poreklu blaga označi samo blago namesto embalaža, oziroma v katerih blaga zaradi tehničnih razlogov ni mogoče ali ni treba označiti, kot tudi ukrepa za določitev drugih pravil, ki so lahko potrebna, kadar se ugotovi, da blago ni v skladu s to uredbo, oziroma posodobi Prilogo k tej uredbi, kadar se je spremenila ocena o tem, ali je za poseben sektor potrebna oznaka o poreklu blaga. |
| --- | --- |

(25)

Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU, da določi primere, v katerih se s podatki o poreklu blaga označi samo blago namesto embalaža, oziroma v katerih blaga zaradi tehničnih razlogov ni mogoče ali ni treba označiti, kot tudi ukrepa za določitev drugih pravil, ki so lahko potrebna, kadar se ugotovi, da blago ni v skladu s to uredbo, oziroma posodobi Prilogo k tej uredbi, kadar se je spremenila ocena o tem, ali je za poseben sektor potrebna oznaka o poreklu blaga.

| (26) | V okviru omejitev, določenih v skladu z oprostitvijo carinskih dajatev, je iz uporabe te uredbe izvzeto blago v osebni prtljagi potnikov za osebno uporabo in blago, za katerega se predpostavlja, da ni del komercialnega prometa. Treba je predvideti, da se lahko tudi druge primere, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 1186/2009 z dne 16. novembra 2009 o sistemu oprostitev carin v Skupnosti (kodificirana različica) (9), z izvedbenimi določbami izvzame iz področja uporabe te uredbe – |
| --- | --- |

(26)

V okviru omejitev, določenih v skladu z oprostitvijo carinskih dajatev, je iz uporabe te uredbe izvzeto blago v osebni prtljagi potnikov za osebno uporabo in blago, za katerega se predpostavlja, da ni del komercialnega prometa. Treba je predvideti, da se lahko tudi druge primere, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 1186/2009 z dne 16. novembra 2009 o sistemu oprostitev carin v Skupnosti (kodificirana različica) (9), z izvedbenimi določbami izvzame iz področja uporabe te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Ta uredba se uporabi za
  končne potrošniške
  izdelke, razen za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 in za živila iz člena 2 Uredbe (ES) št. 178/2002.

2.   
  Končne potrošniške izdelke, ki so namenjeni končnim uporabnikom, so navedeni
  v seznamu priloge k tej uredbi in
  so uvoženi
  iz tretjih držav, razen
  izdelkov
  s poreklom iz območja
  Evropske unije,
  Turčije ter držav pogodbenic Sporazuma EGS, je treba obvezno opremiti z oznako o poreklu blaga.

Kadar
  končnih potrošniških izdelkov
  zaradi tehničnih ▐ razlogov ni mogoče označiti s poreklom, se ▐ lahko
  izvzamejo
  iz označevanja.

Izdelki, za katere bo veljala ta uredba, so omejeni na končne potrošniške izdelke. Komisija lahko razširi področje uporabe te uredbe, vendar mora pred tem pridobiti soglasje Evropskega parlamenta in Sveta.

V zvezi s tekstilom in tekstilni izdelki (poglavja od 50 do 63), obutvijo, gamašami in podobnimi izdelki (poglavje 64), oblačili, oblačilnimi dodatki in drugimi predmeti iz krzna ali umetnega krzna in izdelki iz umetnega krzna (tarifni oznaki NC 4303 / 4304), usnjenimi izdelki, sedlarskimi in jermenarskimi izdelki, predmeti za potovanje, ročnimi torbami in podobnimi izdelki, izdelki iz živalskih črev (tarifne oznake NC 4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / od 4107 do 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80)) se za „končne potrošniške izdelke“ šteje končni izdelek in/ali polizdelek, ki mora biti nadalje obdelan v Uniji, preden je dan na trg.

3.   Pojma „poreklo“ in „s poreklom iz“ se v skladu s členi 22 do 26 carinskega zakonika Skupnosti nanašata na nepreferencialno poreklo blaga.

4.   Pojem „dajanje v promet“ pomeni, da je posamezni izdelek, namenjen končni uporabi, dan na trg Unije za namene distribucije in/ali uporabe, proti plačilu ali brezplačno.

5.   „Pristojni organ“ je kateri koli organ, ki sodeluje pri kontroli blaga ob času uvoza ali kadar se takšno blago daje na trg.

6.   Ta uredba se ne uporablja za blago nekomercialne narave iz osebne prtljage potnikov v okviru omejitev, določenih v skladu z oprostitvijo carinskih dajatev in če ni fizičnih dokazov, da je blago del komercialnega prometa.

Kadar se za uvoženo blago lahko v skladu z Uredbo (ES) št. 1186/2009 odobri oprostitev uvoznih dajatev in ni fizičnih dokazov, da je blago del komercialnega prometa, se ▐ to blago prav tako izvzame iz področja uporabe te uredbe.

▐

7.
     
  Uredba mora biti v skladu z veljavnimi svetovnimi sistemi označevanja porekla „izdelano v“, da bi zagotovili učinkovito ureditev z majhnim upravnim bremenom, podjetjem v Uniji pa omogočili večjo prilagodljivost.

Člen 2

Za uvažanje ali dajanje blaga na trg pod pogoji iz te uredbe je treba blago opremiti z informacijami o poreklu blaga.

Člen 3

1.   Blago se opremi z informacijami o državi porekla blaga. Kadar je blago pakirano, je treba embalažo
  tudi
  posebej označiti z oznako o poreklu blaga.

Komisija lahko
  z delegiranimi akti
  sprejme ▐ ukrepe za določitev primerov, v katerih se s podatki o poreklu blaga označi samo blago namesto embalaža. Zlasti to velja za blago, ki je namenjeno končnemu potrošniku ali uporabniku blaga v običajni embalaži.
  Takšne ukrepe in njihove preglede sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 7.

2.   Poreklo blaga se navede z besedama „izdelano v“ skupaj z imenom države. Poreklo blaga se lahko navede v katerem koli uradnem jeziku Evropske unije, ki ga končni potrošnik v državi članici, v kateri se blago daje na trg, zlahka razume
  , ali v angleščini z uporabo besed „izdelano v“ ter angleškega imena države porekla
  .

3.   Označevanje porekla blaga je natisnjeno z jasno berljivim in neizbrisljivim tiskom, vidno med običajno uporabo, označeno ločeno od drugih informacij in predstavljeno na nezavajajoč način ali tako, da glede porekla blaga ne daje napačnega vtisa.

Za označevanje se ne smejo uporabljati znaki, ki so različni od znakov latinice za izdelke, ki se prodajajo v državah, kjer se kot pisava uporablja latinica.

4.   Ob uvozu mora biti blago opremljeno z oznako o poreklu blaga. Brez poseganja v ukrepe iz člena 5(3) se oznaka ne sme odstraniti ali vanjo posegati, dokler blago ni prodano končnemu potrošniku ali uporabniku.

Člen 4

1.
     Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 6(2) sprejme izvedbene ukrepe, zlasti da:

| — | določi natančno obliko in načine označevanja porekla blaga; |
| --- | --- |

—

določi natančno obliko in načine označevanja porekla blaga;

| — | oblikuje seznam pogojev v vseh uradnih jezikih Evropske unije, da ima blago poreklo v državi, navedeni na oznaki; |
| --- | --- |

—

oblikuje seznam pogojev v vseh uradnih jezikih Evropske unije, da ima blago poreklo v državi, navedeni na oznaki;

| — | določi primere, v katerih seznam uporabljenih kratic nedvoumno navaja državo porekla in se lahko uporabi za namene te uredbe; |
| --- | --- |

—

določi primere, v katerih seznam uporabljenih kratic nedvoumno navaja državo porekla in se lahko uporabi za namene te uredbe;

2.
     
  Komisija lahko z delegiranimi akti sprejme ukrepe, da:

| — | določi primere, v katerih blago zaradi tehničnih ▐ razlogov ni mogoče ali ni treba označiti; |
| --- | --- |

—

določi primere, v katerih blago zaradi tehničnih ▐ razlogov ni mogoče ali ni treba označiti;

| — | določi druga pravila, ki so lahko potrebna, kadar se ugotovi, da blago ni v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

—

določi druga pravila, ki so lahko potrebna, kadar se ugotovi, da blago ni v skladu s to uredbo;

| — | posodobi prilogo k tej uredbi, kadar se je spremenila ocena o tem, ali je za poseben sektor potrebna oznaka o poreklu blaga. |
| --- | --- |

—

posodobi prilogo k tej uredbi, kadar se je spremenila ocena o tem, ali je za poseben sektor potrebna oznaka o poreklu blaga.

Takšne ukrepe in njihove preglede sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 7.

Člen 5

1.   Blago ni v skladu s to uredbo, kadar:

| — | ni označeno z oznako o poreklu blaga; |
| --- | --- |

—

ni označeno z oznako o poreklu blaga;

| — | oznaka o poreklu blaga ni skladna s poreklom blaga; |
| --- | --- |

—

oznaka o poreklu blaga ni skladna s poreklom blaga;

| — | je bila oznaka o poreklu blaga spremenjena ali odstranjena ali se je vanjo kakor koli posegalo, razen kadar je v skladu z odstavkom 3 tega člena potreben popravek. |
| --- | --- |

—

je bila oznaka o poreklu blaga spremenjena ali odstranjena ali se je vanjo kakor koli posegalo, razen kadar je v skladu z odstavkom 3 tega člena potreben popravek.

2.   Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 6(2) sprejme dodatne izvedbene ukrepe za predložitev deklaracij in dodatne dokumentacije, s katerimi se dokaže skladnost s to uredbo.

3.
     
  Komisija predlaga minimalne skupne standarde za kazni, ki se izrečejo v primeru kršitve določb te uredbe.

4.   Države članice
  na podlagi minimalnih skupnih standardov, ki jih predlaga Komisija,
  določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne. Države članice o teh določbah uradno obvestijo Komisijo najpozneje devet mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli poznejših spremembah, ki se nanašajo nanje.
  Komisija mora zagotoviti vsaj minimalno stopnjo usklajevanja med kazenskimi sistemi različnih držav članic, da se prepreči, da bi bili zaradi razlik med njimi izvozniki tretjih držav bolj naklonjeni nekaterim vstopnim mestom v Uniji v primerjavi z drugimi.

5.   Kadar blago ni v skladu s to uredbo, države članice nadalje sprejmejo potrebne ukrepe, da od imetnikov blaga ali katere koli druge osebe, odgovorne zanje, zahtevajo označevanje blaga v skladu s to uredbo in sicer svoje lastne stroške.
  Države članice o teh ukrepih uradno obvestijo Komisijo najpozneje do ... (10) in jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli poznejših spremembah, ki se nanašajo nanje.

6.   Kadar je za učinkovito izvajanje te uredbe potrebno, lahko pristojni organi izmenjajo podatke, ki so jih prejeli ob kontroli skladnosti s to uredbo, vključno z organi in drugimi osebami ali organizacijami, ki so jih države članice za to v skladu s členom 11 Direktive 2005/29/ES pooblastile.

Člen 6

1.   Komisiji pomaga Odbor za označevanje blaga o poreklu (v nadaljevanju „Odbor“).
  Odbor sestavljajo predstavniki držav članic, ustreznih industrij in združenj.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata
  člena 3
  in 7 Sklepa 1999/468/ES.

▐

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 7

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3 in 4(2) se prenese na Komisijo za obdobje veljavnosti te uredbe.

2.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je prenešeno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 8 in 9.

Člen 8

Preklic pooblastila

1.
     
  Pooblastilo iz členov 3 in 4(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in možne razloge za preklic.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 9

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, naveden v tem aktu.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.

Člen 10

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Členi 2, 3 in 5 se uporabljajo 12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe. V skladu s postopkom iz člena 6(2) lahko Komisija podaljša obdobje, ki ga gospodarski subjekti potrebujejo za udejanjanje zahtev za označevanju porekla blaga iz izvedbenih določb in ne za manj kot šest mesecev.

Komisija najpozneje ... (11) izvede študijo o učinkih te uredbe.

Ta uredba preneha veljati ... (12). Eno leto pred iztekom veljavnosti se Evropski parlament in Svet na podlagi predloga, ki ga predloži Komisija, odločita, ali jo bosta podaljšala ali spremenila.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010.

1

(2)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22.

2

(3)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

4

(5)  

  UL L 196, 2.8.2003, str. 7.

5

UL L 196, 2.8.2003, str. 7.

(6)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

6

(7)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

8

(9)  UL L 324, 10.12.2009, str. 23.

9

(10)  
  Devet mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

10

Devet mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

(11)  
  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

11

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(12)  
  Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

12

Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

Četrtek, 21. oktober 2010PRILOGA

Izdelki, za katere se uporablja ta uredba, so označeni s pripadajočimi oznakami KN.

| Oznaka KN | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 4011 92 00 | Novi plašči iz gume za vozila in kmetijska ali gozdarska vozila in stroje (brez tistih z vzorcem ribje kosti ali podobnim vzorcem) |
| 4013 90 00 | Zračnice iz gume (brez tistih, ki se uporabljajo za osebne avtomobile, vključno z avtomobili vrste „karavan“ ter dirkalnimi avtomobili, avtobusi, tovornjaki in kolesi) |
| 4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107 do 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80) | Suhe kože in ustrojeno usnje |
| 4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 31)
  8308 10(00) / 8308 90(00) / 9401 90 / 9403 90 | Podplati, pete, trakovi, deli, sintetični deli in drugo |
| 4201 / 4202 / 4203 / 4204/ 4205 / 4206 | Sedlarski in jermenarski izdelki, predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki, izdelki iz živalskih črev (razen iz sviloprejkine niti) |
| 4303 / 4304 | Oblačila in oblačilni dodatki iz krzna ali umetnega krzna in proizvodi iz umetnega krzna |
| Poglavja 50 – 63 | Tekstil in tekstilni izdelki |
| 6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406 | Obutev, gamaše in podobni izdelki |
| 6904 / 6905 /
  6907 / 6908 / 6911 / 6912 / 6913 / 6914 90 100 | Keramični izdelki |
| 7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 / 7013 21 99 /
  7013 22 10 /
  7013 31 10 / 7013 31 90 / 7013 91 10 / 7013 91 90 | Stekleni izdelki, ki se uporabljajo za mizo, v kuhinji, za toaletne namene, v pisarnah, izdelki za notranjo dekoracijo in podobne namene (razen tistih iz tar. št. 7010 ali 7018), iz svinčevega kristalnega stekla
  , ročno obdelani |
| 7113/7114/7115/7116 | Nakit in deli nakita, iz plemenitih kovin ali kovin, navaljanih s slojem plemenite kovine; zlatarski predmeti in njihovi deli ali predmeti iz srebra in njihovi deli, iz drugih plemenitih kovin ali kovin, navaljanih s slojem plemenite kovine; drugi predmeti iz plemenitih kovin ali iz kovin, navaljanih s slojem plemenite kovine; predmeti iz naravnih ali kultiviranih biserov, dragih ali poldragih kamnov (naravnih, sintetičnih ali rekonstruiranih) |
| 7318 | Vijaki, matice, tirni vijaki (tirfoni), vijaki s kavljem, kovice, klini za natezanje, razcepke, podložke (vključno vzmetne podložke) in podobni izdelki, iz železa ali jekla |
| 8201 / 8202 / 8203 / 8205 / 8207 / 8208 / 8209 / 8211 / 8212 / 8213 / 8214 / 8215 | Orodje in orodjarski izdelki |
| 8302 20 00 | Koleščki s pritrdilnimi elementi iz navadnih kovin |
| 8481 | Pipe, zasuni, ventili in podobne naprave za cevovode, kotle, rezervoarje, velike posode in podobno, vključno z redukcijskimi ventili in termostatsko krmiljenimi ventili |
| 9307 | Meči, sablje, bajoneti, sulice in podobno hladno orožje, njihovi deli ter nožnice za to orožje |
| Poglavje 94 | Pohištvo, posteljnina, žimnice, blazine, svetilke in pribor zanje, osvetljeni znaki in podobno, montažne zgradbe |
| 9603 | Metle, ščetke ▐, ročne mehanične priprave za čiščenje podov, brez motorja; omela in pernata omela; pripravljeni šopi in snopi za izdelavo metel in ščetk; soboslikarski vložki in valji; brisalniki za pod okna (razen brisalnikov z valjem) |

Oznaka KN

Poimenovanje

4011 92 00

Novi plašči iz gume za vozila in kmetijska ali gozdarska vozila in stroje (brez tistih z vzorcem ribje kosti ali podobnim vzorcem)

4013 90 00

Zračnice iz gume (brez tistih, ki se uporabljajo za osebne avtomobile, vključno z avtomobili vrste „karavan“ ter dirkalnimi avtomobili, avtobusi, tovornjaki in kolesi)

4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107 do 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80)

Suhe kože in ustrojeno usnje

4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 31)

8308 10(00) / 8308 90(00) / 9401 90 / 9403 90

Podplati, pete, trakovi, deli, sintetični deli in drugo

4201 / 4202 / 4203 / 4204/ 4205 / 4206

Sedlarski in jermenarski izdelki, predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki, izdelki iz živalskih črev (razen iz sviloprejkine niti)

4303 / 4304

Oblačila in oblačilni dodatki iz krzna ali umetnega krzna in proizvodi iz umetnega krzna

Poglavja 50 – 63

Tekstil in tekstilni izdelki

6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406

Obutev, gamaše in podobni izdelki

6904 / 6905 /
  6907 / 6908 / 6911 / 6912 / 6913 / 6914 90 100

Keramični izdelki

7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 / 7013 21 99 /
  7013 22 10 /
  7013 31 10 / 7013 31 90 / 7013 91 10 / 7013 91 90

Stekleni izdelki, ki se uporabljajo za mizo, v kuhinji, za toaletne namene, v pisarnah, izdelki za notranjo dekoracijo in podobne namene (razen tistih iz tar. št. 7010 ali 7018), iz svinčevega kristalnega stekla
  , ročno obdelani

7113/7114/7115/7116

Nakit in deli nakita, iz plemenitih kovin ali kovin, navaljanih s slojem plemenite kovine; zlatarski predmeti in njihovi deli ali predmeti iz srebra in njihovi deli, iz drugih plemenitih kovin ali kovin, navaljanih s slojem plemenite kovine; drugi predmeti iz plemenitih kovin ali iz kovin, navaljanih s slojem plemenite kovine; predmeti iz naravnih ali kultiviranih biserov, dragih ali poldragih kamnov (naravnih, sintetičnih ali rekonstruiranih)

7318

Vijaki, matice, tirni vijaki (tirfoni), vijaki s kavljem, kovice, klini za natezanje, razcepke, podložke (vključno vzmetne podložke) in podobni izdelki, iz železa ali jekla

8201 / 8202 / 8203 / 8205 / 8207 / 8208 / 8209 / 8211 / 8212 / 8213 / 8214 / 8215

Orodje in orodjarski izdelki

8302 20 00

Koleščki s pritrdilnimi elementi iz navadnih kovin

8481

Pipe, zasuni, ventili in podobne naprave za cevovode, kotle, rezervoarje, velike posode in podobno, vključno z redukcijskimi ventili in termostatsko krmiljenimi ventili

9307

Meči, sablje, bajoneti, sulice in podobno hladno orožje, njihovi deli ter nožnice za to orožje

Poglavje 94

Pohištvo, posteljnina, žimnice, blazine, svetilke in pribor zanje, osvetljeni znaki in podobno, montažne zgradbe

9603

Metle, ščetke ▐, ročne mehanične priprave za čiščenje podov, brez motorja; omela in pernata omela; pripravljeni šopi in snopi za izdelavo metel in ščetk; soboslikarski vložki in valji; brisalniki za pod okna (razen brisalnikov z valjem)

---