# Euroopa Liidu C 70E/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2012.070.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 70E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide8. märts 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2012.070.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 70E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide8. märts 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK19.–21. oktoober 2010 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 12 E, 15.1.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 19. oktoober 2010 |
| 2012/C 070E/01 | Ebakindlates töösuhetes naisedEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ebakindlates töösuhetes naiste kohta (2010/2018(INI)) | 1 |
| | Kolmapäev, 20. oktoober 2010 |
| 2012/C 070E/02 | Miinimumsissetuleku roll vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel EuroopasEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (2010/2039(INI)) | 8 |
| 2012/C 070E/03 | Finants-, majandus- ja sotsiaalkriis: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne)Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (2009/2182(INI)) | 19 |
| 2012/C 070E/04 | Liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamine eelkõige euroalalEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (2010/2099(INI)) | 41 |
| LISA | 48 |
| | Neljapäev, 21. oktoober 2010 |
| 2012/C 070E/05 | Euroopa standardimise tulevikEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Euroopa standardimise tuleviku kohta (2010/2051(INI)) | 56 |
| 2012/C 070E/06 | Rakendatud reformid ja areng Moldova VabariigisEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Moldova Vabariigis teostatavate reformide ja selle riigi arengu kohta | 68 |
| 2012/C 070E/07 | Integreeritud merenduspoliitikaEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded kohta (2010/2040(INI)) | 70 |
| 2012/C 070E/08 | Kaubandussuhted Ladina-AmeerikagaEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ELi kaubandussuhted Ladina-Ameerika riikidega (2010/2026(INI)) | 79 |
| 2012/C 070E/09 | Sunniviisilised väljatõstmised ZimbabwesEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon sunniviisiliste väljatõstmiste kohta Zimbabwes | 88 |
| 2012/C 070E/10 | Kambodža ja eelkõige Sam Rainsy juhtumEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Kambodža, eelkõige Sam Rainsy juhtumi kohta | 90 |
| 2012/C 070E/11 | Põhja-Kaukaasia ja eelkõige Oleg Orlovi juhtumEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Põhja-Kaukaasias (Venemaa Föderatsioon) ja Oleg Orlovi kriminaalvastutusele võtmise kohta | 93 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK19.–21. oktoober 2010 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 12 E, 15.1.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 19. oktoober 2010

2012/C 070E/01

Ebakindlates töösuhetes naisedEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ebakindlates töösuhetes naiste kohta (2010/2018(INI))

1

Kolmapäev, 20. oktoober 2010

2012/C 070E/02

Miinimumsissetuleku roll vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel EuroopasEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (2010/2039(INI))

8

2012/C 070E/03

Finants-, majandus- ja sotsiaalkriis: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne)Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (2009/2182(INI))

19

2012/C 070E/04

Liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamine eelkõige euroalalEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (2010/2099(INI))

41

LISA

48

Neljapäev, 21. oktoober 2010

2012/C 070E/05

Euroopa standardimise tulevikEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Euroopa standardimise tuleviku kohta (2010/2051(INI))

56

2012/C 070E/06

Rakendatud reformid ja areng Moldova VabariigisEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Moldova Vabariigis teostatavate reformide ja selle riigi arengu kohta

68

2012/C 070E/07

Integreeritud merenduspoliitikaEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded kohta (2010/2040(INI))

70

2012/C 070E/08

Kaubandussuhted Ladina-AmeerikagaEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ELi kaubandussuhted Ladina-Ameerika riikidega (2010/2026(INI))

79

2012/C 070E/09

Sunniviisilised väljatõstmised ZimbabwesEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon sunniviisiliste väljatõstmiste kohta Zimbabwes

88

2012/C 070E/10

Kambodža ja eelkõige Sam Rainsy juhtumEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Kambodža, eelkõige Sam Rainsy juhtumi kohta

90

2012/C 070E/11

Põhja-Kaukaasia ja eelkõige Oleg Orlovi juhtumEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Põhja-Kaukaasias (Venemaa Föderatsioon) ja Oleg Orlovi kriminaalvastutusele võtmise kohta

93

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 20. oktoober 2010 |
| 2012/C 070E/12 | Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmineEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta otsus Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta (2010/2118(ACI)) | 98 |
| LISA | 101 |
| 2012/C 070E/13 | Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhete muudetud raamkokkuleppegaEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamise kohta Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete muudetud raamkokkuleppega (2010/2127(REG)) | 119 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 20. oktoober 2010

2012/C 070E/12

Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmineEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta otsus Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta (2010/2118(ACI))

98

LISA

101

2012/C 070E/13

Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhete muudetud raamkokkuleppegaEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamise kohta Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete muudetud raamkokkuleppega (2010/2127(REG))

119

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 19. oktoober 2010 |
| 2012/C 070E/14 | Kaupade ja reisijate merevedu käsitlevad statistilised aruanded ***IEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/42/EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (KOM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD)) | 124 |
| P7_TC1-COD(2010)0041Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse direktiivi 2009/42/EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta | 124 |
| 2012/C 070E/15 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Nordjylland/TaaniEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/001 DK/, Nordjylland, Taani) (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD)) | 125 |
| LISA | 127 |
| 2012/C 070E/16 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: NXP Semiconductors / MadalmaadEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Madalmaad) (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD)) | 128 |
| LISA | 130 |
| 2012/C 070E/17 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Qimonda/PortugalEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugal) (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD)) | 131 |
| LISA | 133 |
| 2012/C 070E/18 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Cataluña automoción / HispaaniaEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD)) | 134 |
| LISA | 136 |
| 2012/C 070E/19 | Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ***IEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem (KOM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD)) | 137 |
| P7_TC1-COD(2009)0051Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2791/1999 | 138 |
| LISA | 138 |
| 2012/C 070E/20 | Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon ***Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni muudatused (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE)) | 138 |
| | Kolmapäev, 20. oktoober 2010 |
| 2012/C 070E/21 | Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) muutmine seoses Euroopa välisteenistusega ***IEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses Euroopa välisteenistusega (KOM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2010)0054Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses Euroopa välisteenistusega | 140 |
| LISA | 140 |
| 2012/C 070E/22 | Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste muutmine ***IEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi (KOM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0171Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2010, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi | 141 |
| LISA | 141 |
| 2012/C 070E/23 | Paranduseelarve nr 6/2010: II jagu - Euroopa Ülemkogu ja nõukogu; III jagu - Komisjon; X jagu - Euroopa välisteenistusEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 6/2010 projekti kohta, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, III jagu – Komisjon, X jagu – Euroopa välisteenistus (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD)) | 142 |
| 2012/C 070E/24 | Paranduseelarve nr 3/2010 projekt: III jagu - Komisjon - banaanisektori kaasnevad meetmedEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD)) | 144 |
| 2012/C 070E/25 | Parlamendi seisukoht nõukogu poolt muudetud 2011. aasta eelarve projekti kohta – kõik jaodEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti kohta – kõik jaod (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD)) | 149 |
| 2012/C 070E/26 | Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamine ***IEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (KOM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2008)0193Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise ning töötajate töö- ja pereelu ühitamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta | 163 |
| 2012/C 070E/27 | Hilinenud maksmisega võitlemine äritehingute puhul ***IEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (uuesti sõnastatud) (KOM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2009)0054Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (Uuestisõnastamine) | 177 |
| | Neljapäev, 21. oktoober 2010 |
| 2012/C 070E/28 | Stabiliseerimisvahendi muutmine ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (KOM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2009)0058Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend | 179 |
| 2012/C 070E/29 | Arengukoostöö rahastamisvahend ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (KOM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD)) | 183 |
| P7_TC1-COD(2009)0060AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend | 184 |
| 2012/C 070E/30 | Rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (KOM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD)) | 188 |
| P7_TC1-COD(2009)0060BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas | 188 |
| 2012/C 070E/31 | Rahastamisvahend koostööks tööstusriikidega ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD)) | 192 |
| P7_TC1-COD(2009)0059Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega[Muudatusettepanek 3, kui ei ole märgitud teisiti] | 193 |
| LISA | 201 |
| 2012/C 070E/32 | Arengukoostöö rahastamisvahend ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (KOM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2010)0059Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend | 204 |
| I LISA | 210 |
| II LISA | 211 |
| 2012/C 070E/33 | Teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimine ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta (KOM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2005)0254Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta | 212 |
| LISA | 219 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 19. oktoober 2010

2012/C 070E/14

Kaupade ja reisijate merevedu käsitlevad statistilised aruanded ***IEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/42/EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (KOM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD))

124

P7_TC1-COD(2010)0041Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse direktiivi 2009/42/EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta

124

2012/C 070E/15

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Nordjylland/TaaniEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/001 DK/, Nordjylland, Taani) (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD))

125

LISA

127

2012/C 070E/16

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: NXP Semiconductors / MadalmaadEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Madalmaad) (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD))

128

LISA

130

2012/C 070E/17

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Qimonda/PortugalEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugal) (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD))

131

LISA

133

2012/C 070E/18

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Cataluña automoción / HispaaniaEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD))

134

LISA

136

2012/C 070E/19

Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ***IEuroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem (KOM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD))

137

P7_TC1-COD(2009)0051Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2791/1999

138

LISA

138

2012/C 070E/20

Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon ***Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni muudatused (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE))

138

Kolmapäev, 20. oktoober 2010

2012/C 070E/21

Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) muutmine seoses Euroopa välisteenistusega ***IEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses Euroopa välisteenistusega (KOM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD))

139

P7_TC1-COD(2010)0054Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses Euroopa välisteenistusega

140

LISA

140

2012/C 070E/22

Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste muutmine ***IEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi (KOM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0171Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2010, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi

141

LISA

141

2012/C 070E/23

Paranduseelarve nr 6/2010: II jagu - Euroopa Ülemkogu ja nõukogu; III jagu - Komisjon; X jagu - Euroopa välisteenistusEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 6/2010 projekti kohta, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, III jagu – Komisjon, X jagu – Euroopa välisteenistus (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD))

142

2012/C 070E/24

Paranduseelarve nr 3/2010 projekt: III jagu - Komisjon - banaanisektori kaasnevad meetmedEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD))

144

2012/C 070E/25

Parlamendi seisukoht nõukogu poolt muudetud 2011. aasta eelarve projekti kohta – kõik jaodEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti kohta – kõik jaod (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD))

149

2012/C 070E/26

Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamine ***IEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (KOM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD))

162

P7_TC1-COD(2008)0193Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise ning töötajate töö- ja pereelu ühitamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta

ning töötajate töö- ja pereelu ühitamist soodustavate

163

2012/C 070E/27

Hilinenud maksmisega võitlemine äritehingute puhul ***IEuroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (uuesti sõnastatud) (KOM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD))

176

P7_TC1-COD(2009)0054Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (Uuestisõnastamine)

177

Neljapäev, 21. oktoober 2010

2012/C 070E/28

Stabiliseerimisvahendi muutmine ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (KOM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD))

178

P7_TC1-COD(2009)0058Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend

179

2012/C 070E/29

Arengukoostöö rahastamisvahend ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (KOM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD))

183

P7_TC1-COD(2009)0060AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

184

2012/C 070E/30

Rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (KOM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD))

188

P7_TC1-COD(2009)0060BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas

188

2012/C 070E/31

Rahastamisvahend koostööks tööstusriikidega ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD))

192

P7_TC1-COD(2009)0059Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega[Muudatusettepanek 3, kui ei ole märgitud teisiti]

193

LISA

201

2012/C 070E/32

Arengukoostöö rahastamisvahend ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (KOM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD))

203

P7_TC1-COD(2010)0059Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

204

I LISA

210

II LISA

211

2012/C 070E/33

Teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimine ***IEuroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta (KOM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD))

211

P7_TC1-COD(2005)0254Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta

212

LISA

219

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2010–2011 ISTUNGJÄRK 19.–21. oktoober 2010 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 12 E, 15.1.2011. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 19. oktoober 2010

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/1

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010Ebakindlates töösuhetes naised

P7_TA(2010)0365

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ebakindlates töösuhetes naiste kohta (2010/2018(INI))

2012/C 70 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2009. aasta aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” (KOM(2009)0694); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2009. aasta aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” (KOM(2009)0694);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2003. aasta teatist „Töö kvaliteedi parandamine: ülevaade viimase aja edusammudest” (KOM(2003)0728); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2003. aasta teatist „Töö kvaliteedi parandamine: ülevaade viimase aja edusammudest” (KOM(2003)0728);

| — | võttes arvesse komisjoni 2004. aasta aruannet „Ebakindel töö Euroopas: võrdlev uuring tööturuga seotud riskide kohta paindlikes majanduskeskkondades”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2004. aasta aruannet „Ebakindel töö Euroopas: võrdlev uuring tööturuga seotud riskide kohta paindlikes majanduskeskkondades”;

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa kohta (KOM(2010)0193); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa kohta (KOM(2010)0193);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2009. aasta järeldusi turvalise paindlikkuse kohta kriisi ajal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2009. aasta järeldusi turvalise paindlikkuse kohta kriisi ajal;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/104/EÜ renditöö kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/104/EÜ renditöö kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2010. aasta taustadokumenti „Väga ebatüüpiline töö”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2010. aasta taustadokumenti „Väga ebatüüpiline töö”;

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2008. aasta aruannet „Meetmed deklareerimata töö tõkestamiseks Euroopa Liidus”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2008. aasta aruannet „Meetmed deklareerimata töö tõkestamiseks Euroopa Liidus”;

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2007. aasta aruannet „Töötingimused Euroopa Liidus: sooline tegur”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2007. aasta aruannet „Töötingimused Euroopa Liidus: sooline tegur”;

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 1998. aasta aruannet „Ebakindlad töösuhted ja töötingimused Euroopas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 1998. aasta aruannet „Ebakindlad töösuhted ja töötingimused Euroopas”;

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri 2007. aasta oktoobri aruannet „Deklareerimata töö Euroopa Liidus”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri 2007. aasta oktoobri aruannet „Deklareerimata töö Euroopa Liidus”;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni soolise võrdõiguslikkuse ja tööhõive küsimustega tegeleva ekspertrühma (EGGE) 2009. aasta aruannet „Sooline ebavõrdsus tööturul”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soolise võrdõiguslikkuse ja tööhõive küsimustega tegeleva ekspertrühma (EGGE) 2009. aasta aruannet „Sooline ebavõrdsus tööturul”;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni soolise võrdõiguslikkuse, sotsiaalse kaasatuse ja tööhõive küsimustega tegeleva ekspertrühma 2006. aasta aruannet „Sooline ebavõrdsus ebasoodsas olukorras rühmade vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu osas kolmekümnes Euroopa riigis”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soolise võrdõiguslikkuse, sotsiaalse kaasatuse ja tööhõive küsimustega tegeleva ekspertrühma 2006. aasta aruannet „Sooline ebavõrdsus ebasoodsas olukorras rühmade vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu osas kolmekümnes Euroopa riigis”;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) aruannet „Koduabiliste inimväärne töö”, mis koostati 2010. aasta juunis toimuvaks rahvusvahelise töökonverentsi 99. istungiks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) aruannet „Koduabiliste inimväärne töö”, mis koostati 2010. aasta juunis toimuvaks rahvusvahelise töökonverentsi 99. istungiks;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2009. aasta aruannet „Majapidamistööde sooline mõõde Lääne-Euroopas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2009. aasta aruannet „Majapidamistööde sooline mõõde Lääne-Euroopas”;

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Lissaboni strateegia tuleviku kohta sooküsimuste vaatenurgast (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Lissaboni strateegia tuleviku kohta sooküsimuste vaatenurgast (8);

| — | võttes arvesse oma 18. septembri 1998. aasta resolutsiooni ühistute rolli kohta naiste tööhõive suurendamisel (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. septembri 1998. aasta resolutsiooni ühistute rolli kohta naiste tööhõive suurendamisel (9);

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 1998. aasta resolutsiooni inimõiguste austamise kohta Euroopa Liidus (1996) (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 1998. aasta resolutsiooni inimõiguste austamise kohta Euroopa Liidus (1996) (10);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni 12. mai 2010. aasta arvamust teemal „Majapidamistööde professionaalsemaks muutmine” (SOC/372 – CESE 336/2010 fin); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni 12. mai 2010. aasta arvamust teemal „Majapidamistööde professionaalsemaks muutmine” (SOC/372 – CESE 336/2010 fin);

| — | võttes arvesse Eurostati väljaannet „Statistics in focus” nr 12/2010 pealkirjaga „EL-27 tööturud endiselt kriisis”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurostati väljaannet „Statistics in focus” nr 12/2010 pealkirjaga „EL-27 tööturud endiselt kriisis”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0264/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0264/2010),

| A. | arvestades, et tööturu individualiseerumine ja kasvav paindlikkus, mis toob endaga kaasa kollektiivläbirääkimiste vähenemise, seab töötajad – eriti naised, kes peavad sageli tööelu ühitama perekondlike kohustustega – kaitsetumasse olukorda, mille tagajärjeks võivad olla ebakindlad töökohad, kuna nii on tööandjatel lihtsam halvemaid teenistustingimusi peale suruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tööturu individualiseerumine ja kasvav paindlikkus, mis toob endaga kaasa kollektiivläbirääkimiste vähenemise, seab töötajad – eriti naised, kes peavad sageli tööelu ühitama perekondlike kohustustega – kaitsetumasse olukorda, mille tagajärjeks võivad olla ebakindlad töökohad, kuna nii on tööandjatel lihtsam halvemaid teenistustingimusi peale suruda;

| B. | arvestades, et ebakindlates töösuhetes naised on tööturul ülekaalus, arvestades, et teatavat tüüpi ebakindel töö, mida naised teevad, näiteks tasulised majapidamistööd ja hooldustööd, ei ole tööturul nähtav, ning arvestades, et hoolimata olemasolevast õiguslikust raamistikust valitsevad ELis endiselt suured erinevused naiste võimalustes tööhõive, töö kvaliteedi, ülalpidamiseks vajaliku sissetuleku ning võrdse ja võrdväärse töö eest võrdse tasu saamise osas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ebakindlates töösuhetes naised on tööturul ülekaalus, arvestades, et teatavat tüüpi ebakindel töö, mida naised teevad, näiteks tasulised majapidamistööd ja hooldustööd, ei ole tööturul nähtav, ning arvestades, et hoolimata olemasolevast õiguslikust raamistikust valitsevad ELis endiselt suured erinevused naiste võimalustes tööhõive, töö kvaliteedi, ülalpidamiseks vajaliku sissetuleku ning võrdse ja võrdväärse töö eest võrdse tasu saamise osas;

| C. | arvestades, et ebakindlates töösuhetes olevate naiste ülemäärane osakaal on põhiline tegur, mis soodustab suurte sooliste palgaerinevuste püsimist; arvestades, et seetõttu aitab naiste töökohtade kvaliteedi parandamine soolisi palgaerinevusi vähendada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ebakindlates töösuhetes olevate naiste ülemäärane osakaal on põhiline tegur, mis soodustab suurte sooliste palgaerinevuste püsimist; arvestades, et seetõttu aitab naiste töökohtade kvaliteedi parandamine soolisi palgaerinevusi vähendada;

| D. | arvestades, et sunnitud osaajatöö on laialdaselt levinud teenindussfääris, eelkõige sellistes valdkondades nagu majutus ja toitlustus, haridus, tervishoid ja sotsiaaltöö ning muude kogukondlike, sotsiaal- ja isikuhooldusteenuste osas, kus enamik töötajaid on naised; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sunnitud osaajatöö on laialdaselt levinud teenindussfääris, eelkõige sellistes valdkondades nagu majutus ja toitlustus, haridus, tervishoid ja sotsiaaltöö ning muude kogukondlike, sotsiaal- ja isikuhooldusteenuste osas, kus enamik töötajaid on naised;

| E. | arvestades, et naiste osalus tööturul kajastab nende rolli koduses majapidamises ning naised võtavad sageli vastu töökoha, mis võimaldab neil ühitada palgatööd ja tasustamata tööd; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naiste osalus tööturul kajastab nende rolli koduses majapidamises ning naised võtavad sageli vastu töökoha, mis võimaldab neil ühitada palgatööd ja tasustamata tööd;

| F. | arvestades, et majandus- ja finantskriisil on olnud ebakindlatele töösuhetele kahesugune mõju, kuna paljude äriühingute esimene reaktsioon seisnes ajutiste töötajate vähendamises, ning arvestades lisaks kartust, et paljusid majanduslanguse ajal kaotatud alalisi töökohti ei taastata, vaid need asendatakse ebatüüpiliste – kui mitte ebakindlate – töösuhetega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majandus- ja finantskriisil on olnud ebakindlatele töösuhetele kahesugune mõju, kuna paljude äriühingute esimene reaktsioon seisnes ajutiste töötajate vähendamises, ning arvestades lisaks kartust, et paljusid majanduslanguse ajal kaotatud alalisi töökohti ei taastata, vaid need asendatakse ebatüüpiliste – kui mitte ebakindlate – töösuhetega;

| G. | arvestades, et ebakindel töö viitab mittestandardsetele tööhõivevormidele, millel on järgmised omadused:






  — | väike või puuduv töökohakindlus, mis tuleneb töö ajutisest ja sageli juhuslikust olemusest, millele on omased lepingud, mis sisaldavad ebasoodsaid tingimusi, või kirjalike lepingute puudumine, näiteks tähtajaliste ja mittevabatahtlike osaajatöö lepingute ning määratlemata tööaja ja töökohustuste korral, mis muutuvad vastavalt tööandja tahtele; |
| --- | --- | --- |

G.

arvestades, et ebakindel töö viitab mittestandardsetele tööhõivevormidele, millel on järgmised omadused:

—

väike või puuduv töökohakindlus, mis tuleneb töö ajutisest ja sageli juhuslikust olemusest, millele on omased lepingud, mis sisaldavad ebasoodsaid tingimusi, või kirjalike lepingute puudumine, näiteks tähtajaliste ja mittevabatahtlike osaajatöö lepingute ning määratlemata tööaja ja töökohustuste korral, mis muutuvad vastavalt tööandja tahtele;

| — | madal tasu, mis võib olla isegi mitteametlik või ebaselge; |
| --- | --- |

—

madal tasu, mis võib olla isegi mitteametlik või ebaselge;

| — | sotsiaalkaitse õiguste või tööhõivega seotud hüvede puudumine; |
| --- | --- |

—

sotsiaalkaitse õiguste või tööhõivega seotud hüvede puudumine;

| — | diskrimineerimisvastase kaitse puudumine; |
| --- | --- |

—

diskrimineerimisvastase kaitse puudumine;

| — | piiratud või puuduvad väljavaated tööturul edasijõudmiseks; |
| --- | --- |

—

piiratud või puuduvad väljavaated tööturul edasijõudmiseks;

| — | töötajate kollektiivse esinduse puudumine; |
| --- | --- |

—

töötajate kollektiivse esinduse puudumine;

| — | töökeskkond, mis ei vasta tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuetele; |
| --- | --- |

—

töökeskkond, mis ei vasta tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuetele;

| H. | arvestades, et ebakindlatel teenistustingimustel, näiteks muud kui kirjalikud lepingud, mittevabatahtlik osaajatöö ja palkade püsiv erinevus, on pikaajaline mõju sotsiaalkindlustuskaitsele ja pensionidele ning need seavad töötajad suuremasse vaesuse ohtu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ebakindlatel teenistustingimustel, näiteks muud kui kirjalikud lepingud, mittevabatahtlik osaajatöö ja palkade püsiv erinevus, on pikaajaline mõju sotsiaalkindlustuskaitsele ja pensionidele ning need seavad töötajad suuremasse vaesuse ohtu;

| I. | arvestades, et naised on mõnikord sunnitud töötama kõlbmatutes tingimustes ning arvestades, et sellele ohule tuleb erilist tähelepanu pöörata, eriti juhul, kui on tegemist raseda või rinnaga toitva naisega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naised on mõnikord sunnitud töötama kõlbmatutes tingimustes ning arvestades, et sellele ohule tuleb erilist tähelepanu pöörata, eriti juhul, kui on tegemist raseda või rinnaga toitva naisega;

| J. | arvestades, et globaliseerumine, praegune üldine majanduslik taust ja tehnoloogia areng põhjustavad muutusi töösuhetes ning töötajate ülesannetes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et globaliseerumine, praegune üldine majanduslik taust ja tehnoloogia areng põhjustavad muutusi töösuhetes ning töötajate ülesannetes;

| K. | arvestades, et ebakindlates töösuhetes olevad naised ei ole tõenäoliselt oma õigustest teadlikud ning on suurem oht, et neil ei ole juurdepääsu õiguskaitsele ja/või nad vallandatakse ebaseaduslikult; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ebakindlates töösuhetes olevad naised ei ole tõenäoliselt oma õigustest teadlikud ning on suurem oht, et neil ei ole juurdepääsu õiguskaitsele ja/või nad vallandatakse ebaseaduslikult;

| L. | arvestades, et tuleks rõhutada, et kõikidel töötajatel, sealhulgas ebakindlates töösuhetes olevatel naistel, on õigus kutsealasele koolitusele ja täiendõppele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tuleks rõhutada, et kõikidel töötajatel, sealhulgas ebakindlates töösuhetes olevatel naistel, on õigus kutsealasele koolitusele ja täiendõppele;

| M. | arvestades, et on täiesti vale pidada naist teisejärguliseks palgasaajaks perekonnas, kuna suur osa naistööjõust on pere ainsad palgasaajad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on täiesti vale pidada naist teisejärguliseks palgasaajaks perekonnas, kuna suur osa naistööjõust on pere ainsad palgasaajad;

| N. | arvestades, et mitteametlikult töötavate naiste arv on kasvanud, eelkõige majapidamistöödel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitteametlikult töötavate naiste arv on kasvanud, eelkõige majapidamistöödel;

| O. | arvestades, et enamik koduabilisi, kes täidavad niisuguseid kohustusi nagu kodune hooldus, koristamine ja toitlustamine, on naised; arvestades, et tööstusriikides moodustavad majapidamistööd 5–9 % kogu tööhõivest; arvestades, et niisugune töö on enamasti ebakindel, väheväärtustatud ja mitteametlik, ning arvestades, et koduabiliste ebakindel seisund tähendab seda, et neid tihti diskrimineeritakse ja neile võib kergesti saada osaks ebavõrdne, ebaõiglane või kuritarvitav kohtlemine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et enamik koduabilisi, kes täidavad niisuguseid kohustusi nagu kodune hooldus, koristamine ja toitlustamine, on naised; arvestades, et tööstusriikides moodustavad majapidamistööd 5–9 % kogu tööhõivest; arvestades, et niisugune töö on enamasti ebakindel, väheväärtustatud ja mitteametlik, ning arvestades, et koduabiliste ebakindel seisund tähendab seda, et neid tihti diskrimineeritakse ja neile võib kergesti saada osaks ebavõrdne, ebaõiglane või kuritarvitav kohtlemine;

| P. | arvestades, et kõrgelt kvalifitseeritud töötajate kvalifikatsiooni vähendamine on ebakindlate töökohtadega seoses tavapärane probleem, eelkõige töölt vallandatud töötajate või võõrtöötajate korral, kes võtavad tööturul püsimiseks vastu madalat kvalifikatsiooni eeldavaid töökohti, ja arvestades, et see olukord, mis puudutab eelkõige naisi, seab ohtu nende karjäärivõimalused ning omandatud ja olemasolevatele oskustele vastava palgataseme saavutamise; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kõrgelt kvalifitseeritud töötajate kvalifikatsiooni vähendamine on ebakindlate töökohtadega seoses tavapärane probleem, eelkõige töölt vallandatud töötajate või võõrtöötajate korral, kes võtavad tööturul püsimiseks vastu madalat kvalifikatsiooni eeldavaid töökohti, ja arvestades, et see olukord, mis puudutab eelkõige naisi, seab ohtu nende karjäärivõimalused ning omandatud ja olemasolevatele oskustele vastava palgataseme saavutamise;

| Q. | arvestades, et naissoost sisserändajatele, kes võtavad vastu vähe oskusi eeldavaid ajutisi töökohti tööturu äärealadel või koduabilise töökohti, võib saada osaks kahekordne diskrimineerimine, kuna lisaks asjaolule, et nad töötavad sageli viletsates, ebakorrapärastes – kui mitte õigusvastastes – tingimustes, on nende väärkohtlemise või vägivalla või seksuaalse kuritarvitamise ohvriks langemise tõenäosus suurem; arvestades, et nad ei ole ka tihti teadlikud oma õigustest, neil on piiratud juurdepääs avalikele teenustele, nende kohaliku keele oskus on piiratud ja nad ei ole võimelised moodustama võrgustikke, ning arvestades, et need, kes on õigusvastastes töösuhetes, ei julge võtta ühendust ametivõimudega, et taotleda kaitset, kuna nad kardavad kodumaale tagasisaatmist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naissoost sisserändajatele, kes võtavad vastu vähe oskusi eeldavaid ajutisi töökohti tööturu äärealadel või koduabilise töökohti, võib saada osaks kahekordne diskrimineerimine, kuna lisaks asjaolule, et nad töötavad sageli viletsates, ebakorrapärastes – kui mitte õigusvastastes – tingimustes, on nende väärkohtlemise või vägivalla või seksuaalse kuritarvitamise ohvriks langemise tõenäosus suurem; arvestades, et nad ei ole ka tihti teadlikud oma õigustest, neil on piiratud juurdepääs avalikele teenustele, nende kohaliku keele oskus on piiratud ja nad ei ole võimelised moodustama võrgustikke, ning arvestades, et need, kes on õigusvastastes töösuhetes, ei julge võtta ühendust ametivõimudega, et taotleda kaitset, kuna nad kardavad kodumaale tagasisaatmist;

| R. | arvestades, et Euroopa Nõukogu 24. novembri 1969. aasta kokkulepe au pair’ina töötamise kohta ei ole enam ajakohane ning järelikult ei käsitleta selles probleeme, mis võivad tekkida seoses au pair’ide tööga paljudes liikmesriikides; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Nõukogu 24. novembri 1969. aasta kokkulepe au pair’ina töötamise kohta ei ole enam ajakohane ning järelikult ei käsitleta selles probleeme, mis võivad tekkida seoses au pair’ide tööga paljudes liikmesriikides;

| S. | arvestades, et EL on endiselt seotud kohustusega võtta soolist võrdõiguslikkust arvesse kõigis liidu poliitika valdkondades; arvestades, et tööhõivepoliitikas tuleb naiste ja meeste võrdseid võimalusi aktiivselt edendada, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL on endiselt seotud kohustusega võtta soolist võrdõiguslikkust arvesse kõigis liidu poliitika valdkondades; arvestades, et tööhõivepoliitikas tuleb naiste ja meeste võrdseid võimalusi aktiivselt edendada,

Ebakindla töö soopõhine olemus

| 1. | juhib tähelepanu ebakindlate töösuhete soopõhisele olemusele ja tuletab meelde standardsetelt töösuhete vormidelt mittestandardsetele ülemineku suundumust tööturul, mistõttu on vaja takistada mittestandardsete töösuhtevormide muutumist ebakindlaks tööks; on seisukohal, et nende probleemide vastu võitlemiseks tuleb liikmesriikidel ja tööturu osalistel paluda ulatuslikult ühtlustada oma õigusnorme ja lepingutingimusi, mis reguleerivad standardseid ja ebatüüpilisi töövorme, et vältida olukorda, kus eelistatakse kõige mugavamat ja odavamat tööd, samas unustamata ohtu, et deklareerimata töö osakaal kasvab; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu ebakindlate töösuhete soopõhisele olemusele ja tuletab meelde standardsetelt töösuhete vormidelt mittestandardsetele ülemineku suundumust tööturul, mistõttu on vaja takistada mittestandardsete töösuhtevormide muutumist ebakindlaks tööks; on seisukohal, et nende probleemide vastu võitlemiseks tuleb liikmesriikidel ja tööturu osalistel paluda ulatuslikult ühtlustada oma õigusnorme ja lepingutingimusi, mis reguleerivad standardseid ja ebatüüpilisi töövorme, et vältida olukorda, kus eelistatakse kõige mugavamat ja odavamat tööd, samas unustamata ohtu, et deklareerimata töö osakaal kasvab;

| 2. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon määraksid liikmesriikide tööhõivepoliitika suunistes ja uues soolise võrdõiguslikkuse strateegias kindlaks ebakindla töösuhte omadused; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon määraksid liikmesriikide tööhõivepoliitika suunistes ja uues soolise võrdõiguslikkuse strateegias kindlaks ebakindla töösuhte omadused;

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma õigusloomega seotud meetmeid, et teha lõpp tööajata lepingutele, mis on omased töökohtadele, kus töötavad tavapäraselt naised, valdkondades nagu majapidamistööd, hooldustööd, toitlustamine ja hotellindus, ning võtta kasutusele ulatuslikud meetmed, et reguleerida niisugust tegevust ettevõtetes ja töökohtades, mis on vormiliselt ette nähtud juhatuse või koolituse pakkumiseks, kuid millest on tegelikult saanud järjekordne kuritarvituste allikas ning mis varjavad tegelikke teenuseid, mida osutatakse ilma korraliku tasu ja kaitseta; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma õigusloomega seotud meetmeid, et teha lõpp tööajata lepingutele, mis on omased töökohtadele, kus töötavad tavapäraselt naised, valdkondades nagu majapidamistööd, hooldustööd, toitlustamine ja hotellindus, ning võtta kasutusele ulatuslikud meetmed, et reguleerida niisugust tegevust ettevõtetes ja töökohtades, mis on vormiliselt ette nähtud juhatuse või koolituse pakkumiseks, kuid millest on tegelikult saanud järjekordne kuritarvituste allikas ning mis varjavad tegelikke teenuseid, mida osutatakse ilma korraliku tasu ja kaitseta;

| 4. | palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja ebakindlaid töösuhteid käsitlev strateegia, et rõhutada inimväärseid ja rohelisi töökohti ning võtta arvesse sugude tasakaalustatud esindatust; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja ebakindlaid töösuhteid käsitlev strateegia, et rõhutada inimväärseid ja rohelisi töökohti ning võtta arvesse sugude tasakaalustatud esindatust;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vähendama naiste kahekordset töökoormust, mis on ebakindlates töösuhetes olevate naiste ülemäärase osakaalu üks põhjusi; nõuab stabiilsete töösuhete puhul töö- ja eraelu tasakaalu parandamist, et vähendada ebakindlate töösuhete osakaalu; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vähendama naiste kahekordset töökoormust, mis on ebakindlates töösuhetes olevate naiste ülemäärase osakaalu üks põhjusi; nõuab stabiilsete töösuhete puhul töö- ja eraelu tasakaalu parandamist, et vähendada ebakindlate töösuhete osakaalu;

Sotsiaaltingimused

| 6. | väljendab pettumust asjaolu üle, et ELi tööõiguse paketis ning eespool mainitud direktiivides tähtajalise töö, osalise tööaja ja renditöö kohta ei käsitleta piisavalt töösuhete ebakindlat olemust; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma täiendavaid õigusloomelisi erimeetmeid, nagu töötajate jaoks siduvate sotsiaalsete miinimumstandardite kehtestamine ja kõikide töötajate võrdse juurdepääsu võimaldamine sotsiaalteenustele ja -hüvitistele, sealhulgas sünnituspuhkus, tervishoid ja vanaduspensionid ning haridus ja koolitus, sõltumata nende teenistustingimustest; kutsub liikmesriike üles lisaks rakendama õigusakte, millega tagatakse tööpäeva mõistlik lühendamine ning töötajate puhkus ja vaba aeg; |
| --- | --- |

6.

väljendab pettumust asjaolu üle, et ELi tööõiguse paketis ning eespool mainitud direktiivides tähtajalise töö, osalise tööaja ja renditöö kohta ei käsitleta piisavalt töösuhete ebakindlat olemust; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma täiendavaid õigusloomelisi erimeetmeid, nagu töötajate jaoks siduvate sotsiaalsete miinimumstandardite kehtestamine ja kõikide töötajate võrdse juurdepääsu võimaldamine sotsiaalteenustele ja -hüvitistele, sealhulgas sünnituspuhkus, tervishoid ja vanaduspensionid ning haridus ja koolitus, sõltumata nende teenistustingimustest; kutsub liikmesriike üles lisaks rakendama õigusakte, millega tagatakse tööpäeva mõistlik lühendamine ning töötajate puhkus ja vaba aeg;

| 7. | kutsub liikmesriike üles tagama, et tööandjad, kes kohtlevad naistöötajaid kuritarvituslikult või kahjustavalt, antakse võimalikult kiiresti kohtu alla; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles tagama, et tööandjad, kes kohtlevad naistöötajaid kuritarvituslikult või kahjustavalt, antakse võimalikult kiiresti kohtu alla;

| 8. | toonitab vajadust näha naistele, kes on ebakindlates töösuhetes, ette kaitse võimalus niisuguste õiguste osas nagu väärikas tasu, sünnituspuhkus, õiglane ja korrapärane tööaeg ning mittediskrimineeriv töökeskkond, mis on nende jaoks ülimalt olulised; palub liikmesriikidel muuta ametiühingutes osalemise takistamine karistatavaks ning ergutab liikmesriike pakkuma kergesti kättesaadavaid nõustamisteenuseid naistele, kes ei saa loota töönõukogu toetusele, nagu kodumajapidamistes töötavad naised; kutsub tööturu osalisi üles suurendama soolist võrdõiguslikkust oma kõigi tasandite organites; |
| --- | --- |

8.

toonitab vajadust näha naistele, kes on ebakindlates töösuhetes, ette kaitse võimalus niisuguste õiguste osas nagu väärikas tasu, sünnituspuhkus, õiglane ja korrapärane tööaeg ning mittediskrimineeriv töökeskkond, mis on nende jaoks ülimalt olulised; palub liikmesriikidel muuta ametiühingutes osalemise takistamine karistatavaks ning ergutab liikmesriike pakkuma kergesti kättesaadavaid nõustamisteenuseid naistele, kes ei saa loota töönõukogu toetusele, nagu kodumajapidamistes töötavad naised; kutsub tööturu osalisi üles suurendama soolist võrdõiguslikkust oma kõigi tasandite organites;

| 9. | rõhutab vajadust õigusloomega seotud meetmete järele, et kindlustada sooline võrdõiguslikkus ja vähendada soolist vahetegemist tööturul; tuletab seetõttu meelde oma eespool mainitud 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni, nõuab tungivalt, et komisjon esitaks meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamist käsitleva ettepaneku, ning tuletab liikmesriikidele meelde, et nad võtaksid viivitamata üle direktiivi 2006/54/EÜ; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust õigusloomega seotud meetmete järele, et kindlustada sooline võrdõiguslikkus ja vähendada soolist vahetegemist tööturul; tuletab seetõttu meelde oma eespool mainitud 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni, nõuab tungivalt, et komisjon esitaks meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamist käsitleva ettepaneku, ning tuletab liikmesriikidele meelde, et nad võtaksid viivitamata üle direktiivi 2006/54/EÜ;

| 10. | kutsub liikmesriike üles täitma Barcelona lastehoiu eesmärke, et parandada naiste osalemist tööturul ja nende majanduslikku sõltumatust; kutsub liikmesriike leidma lahendusi, mis võimaldaksid naistel nii osaajatööl kui ka täistööajaga töötades töötada nii suure koormusega, kui nad soovivad; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles täitma Barcelona lastehoiu eesmärke, et parandada naiste osalemist tööturul ja nende majanduslikku sõltumatust; kutsub liikmesriike leidma lahendusi, mis võimaldaksid naistel nii osaajatööl kui ka täistööajaga töötades töötada nii suure koormusega, kui nad soovivad;

| 11. | rõhutab vajadust teha lõpp kutse- ja sektoripõhisele vahetegemisele tööturul teadlikkuse suurendamise ja hariduse abil juba varasest east alates, näiteks propageerides meeste seas naiselike oskustega seonduvaid töökohti ja vastupidi, suunates naisüliõpilasi teadusaladele ning võideldes selle vastu, et naist peetakse teisejärguliseks palgasaajaks, kusjuures selles töös peaks osalema Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust teha lõpp kutse- ja sektoripõhisele vahetegemisele tööturul teadlikkuse suurendamise ja hariduse abil juba varasest east alates, näiteks propageerides meeste seas naiselike oskustega seonduvaid töökohti ja vastupidi, suunates naisüliõpilasi teadusaladele ning võideldes selle vastu, et naist peetakse teisejärguliseks palgasaajaks, kusjuures selles töös peaks osalema Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut;

| 12. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kavandama ja rakendama meetmeid, mille abil tütarlapsed ja noored naised saavad hea hariduse, koolituse ja väljaõppe ning millega toetatakse eriti sisserändaja taustaga tütarlapsi ja noori naisi; rõhutab lisaks sellele, et lapse sünni tõttu koju jäänud naised peavad aktiivselt tegutsema tööle naasmise nimel; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kavandama ja rakendama meetmeid, mille abil tütarlapsed ja noored naised saavad hea hariduse, koolituse ja väljaõppe ning millega toetatakse eriti sisserändaja taustaga tütarlapsi ja noori naisi; rõhutab lisaks sellele, et lapse sünni tõttu koju jäänud naised peavad aktiivselt tegutsema tööle naasmise nimel;

| 13. | kutsub liikmesriike üles võitlema mitteametliku töötamise vastu selle muutmise kaudu korrapäraseks tööks niisuguste ennetavate meetmete abil nagu vastutuselevõtmise suhtes puutumatuse tagamine töötajatele, kes teatavad oma õigusvastasest tööhõivealasest staatusest, ja tööandjate suhtes hoiatavate meetmete võtmine; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles parandama andmete kogumist ja jälgima edusammude tegemist kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles võitlema mitteametliku töötamise vastu selle muutmise kaudu korrapäraseks tööks niisuguste ennetavate meetmete abil nagu vastutuselevõtmise suhtes puutumatuse tagamine töötajatele, kes teatavad oma õigusvastasest tööhõivealasest staatusest, ja tööandjate suhtes hoiatavate meetmete võtmine; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles parandama andmete kogumist ja jälgima edusammude tegemist kõnealuses valdkonnas;

| 14. | rõhutab, et sotsiaalkaitse on turvalise paindlikkuse oluline osa; rõhutab, et turvalise paindlikkuse kontseptsioon mõjutab mehi ja naisi erinevalt ning võib praegusi soorolle veelgi tugevdada; tuletab liikmesriikidele ja tööturu osapooltele meelde nõukogu 8. juuni 2009. aasta järeldusi „Turvaline paindlikkus kriisi ajal”, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohaldamist turvalise paindlikkuse põhimõtte rakendamisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et sotsiaalkaitse on turvalise paindlikkuse oluline osa; rõhutab, et turvalise paindlikkuse kontseptsioon mõjutab mehi ja naisi erinevalt ning võib praegusi soorolle veelgi tugevdada; tuletab liikmesriikidele ja tööturu osapooltele meelde nõukogu 8. juuni 2009. aasta järeldusi „Turvaline paindlikkus kriisi ajal”, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohaldamist turvalise paindlikkuse põhimõtte rakendamisel;

| 15. | on seisukohal, et pensioniskeemide jätkusuutlikkus, laenuvõimalused eneseabiprojektidele ning töökohtade loomine ja alternatiivse sissetuleku loomise skeemid võivad parandada ebakindlates töösuhetes olevate naiste olukorda; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et pensioniskeemide jätkusuutlikkus, laenuvõimalused eneseabiprojektidele ning töökohtade loomine ja alternatiivse sissetuleku loomise skeemid võivad parandada ebakindlates töösuhetes olevate naiste olukorda;

| 16. | võtab endale eesmärgiks kujundada standardtöökohti tulevikus hea töö põhimõtte kohaselt ja mitte muuta neid ebakindlateks töökohtadeks; nõuab tööjõuturgude paremat reguleerimist rangema töökontrolli abil, et vähendada ebakindlate töökohtade arvu; |
| --- | --- |

16.

võtab endale eesmärgiks kujundada standardtöökohti tulevikus hea töö põhimõtte kohaselt ja mitte muuta neid ebakindlateks töökohtadeks; nõuab tööjõuturgude paremat reguleerimist rangema töökontrolli abil, et vähendada ebakindlate töökohtade arvu;

| 17. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles võtma ELi 2020. aasta strateegia raames vastu selged suunised ja konkreetsed meetmed tööhõive säilitamiseks ja uute töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles võtma ELi 2020. aasta strateegia raames vastu selged suunised ja konkreetsed meetmed tööhõive säilitamiseks ja uute töökohtade loomiseks;

| 18. | kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele kooskõlas kohapeal saavutatud tulemustega suunised otsese ja kaudse diskrimineerimise vastu võitlemise, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja naiste ebakindlate töösuhete vähendamise parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele kooskõlas kohapeal saavutatud tulemustega suunised otsese ja kaudse diskrimineerimise vastu võitlemise, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja naiste ebakindlate töösuhete vähendamise parimate tavade kohta;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma vastu hooajatööliste sotsiaalset ja õiguslikku positsiooni reguleerivad õigusaktid ning tagama neile sotsiaalkindlustuse; märgib, et hooajatöölised on töölised, kes töötavad sellise ametliku või mitteametliku töölepingu alusel, mille puhul lepingu lõpp ja kestus sõltuvad hooajalistest teguritest, nagu ilmastikutingimused, riigipühad ja/või saagikoristuse aeg põllumajanduses; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma vastu hooajatööliste sotsiaalset ja õiguslikku positsiooni reguleerivad õigusaktid ning tagama neile sotsiaalkindlustuse; märgib, et hooajatöölised on töölised, kes töötavad sellise ametliku või mitteametliku töölepingu alusel, mille puhul lepingu lõpp ja kestus sõltuvad hooajalistest teguritest, nagu ilmastikutingimused, riigipühad ja/või saagikoristuse aeg põllumajanduses;

| 20. | juhib tähelepanu uuringutele, mis on näidanud, et ebakindlatele töösuhetele, kus võidakse eirata minimaalseid tervise- ja ohutusnorme, on omane kõrgem vigastuste määr ja suurem haiguste oht ja kokkupuude ohtudega; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama oma töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete järelevalvet ning pöörama seejuures erilist tähelepanu naistöötajate eririskidele; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu uuringutele, mis on näidanud, et ebakindlatele töösuhetele, kus võidakse eirata minimaalseid tervise- ja ohutusnorme, on omane kõrgem vigastuste määr ja suurem haiguste oht ja kokkupuude ohtudega; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama oma töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete järelevalvet ning pöörama seejuures erilist tähelepanu naistöötajate eririskidele;

Koduabilised

| 21. | kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike vahetama parimaid tavasid ja kasutama täies ulatuses ära kaasrahastamise võimalusi, mida pakuvad struktuurifondid, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond, et tagada ulatuslikum juurdepääs taskukohastele ja kvaliteetsetele lapsehoiu- ja vanurite hoolekande võimalustele, et naised ei oleks sunnitud neid kohustusi täitma mitteametlikult; rõhutab lisaks vajadust tagada võimaluse korral koduse hooldusega seotud ebakindlate töökohtade muutmine väärikateks ja pikaajalisteks töökohtadeks; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike vahetama parimaid tavasid ja kasutama täies ulatuses ära kaasrahastamise võimalusi, mida pakuvad struktuurifondid, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond, et tagada ulatuslikum juurdepääs taskukohastele ja kvaliteetsetele lapsehoiu- ja vanurite hoolekande võimalustele, et naised ei oleks sunnitud neid kohustusi täitma mitteametlikult; rõhutab lisaks vajadust tagada võimaluse korral koduse hooldusega seotud ebakindlate töökohtade muutmine väärikateks ja pikaajalisteks töökohtadeks;

| 22. | kutsub komisjoni toetama liikmesriike kampaania väljatöötamisel, mille eesmärgiks on ebakindlates töösuhetes olevate töötajate töökohtade järkjärguline muutmine alalisteks töökohtadeks; kutsub komisjoni toetama programmi, mille eesmärk on teavitada töötajaid ebakindla töösuhte tagajärgedest muu hulgas tööohutusele ja töötervishoiule; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni toetama liikmesriike kampaania väljatöötamisel, mille eesmärgiks on ebakindlates töösuhetes olevate töötajate töökohtade järkjärguline muutmine alalisteks töökohtadeks; kutsub komisjoni toetama programmi, mille eesmärk on teavitada töötajaid ebakindla töösuhte tagajärgedest muu hulgas tööohutusele ja töötervishoiule;

| 23. | kutsub komisjoni tegema ettepanekut võtta vastu uus Euroopa kokkulepe au pair’e käsitlevate eeskirjade kohta, millega alandataks vanusepiiri 30 eluaastalt nii, et täiskasvanud leivateenijaid, kelle vanus langeb kahekümnendate eluaastate lõppu, ei saaks panna töötama au pair’ina, ning milles toonitataks, et au pair’ide roll on olla abiks igapäevaste perekohustuste täitmisel ja osaleda perekondlikus tegevuses, mis ei tohi nädalas ületada 30 tundi, ning selle eesmärk on arendada nende keeleoskust ja arusaamist kultuurist; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni tegema ettepanekut võtta vastu uus Euroopa kokkulepe au pair’e käsitlevate eeskirjade kohta, millega alandataks vanusepiiri 30 eluaastalt nii, et täiskasvanud leivateenijaid, kelle vanus langeb kahekümnendate eluaastate lõppu, ei saaks panna töötama au pair’ina, ning milles toonitataks, et au pair’ide roll on olla abiks igapäevaste perekohustuste täitmisel ja osaleda perekondlikus tegevuses, mis ei tohi nädalas ületada 30 tundi, ning selle eesmärk on arendada nende keeleoskust ja arusaamist kultuurist;

Võõrtöötajad

| 24. | kutsub komisjoni üles tugevdama uues soolise võrdõiguslikkuse strateegias oma pühendumist soolise võrdõiguslikkuse edendamisele rände- ja integratsioonipoliitikas, eelkõige eesmärgiga kasutada täies ulatus ära naissoost migrantide tööhõivepotentsiaali; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles tugevdama uues soolise võrdõiguslikkuse strateegias oma pühendumist soolise võrdõiguslikkuse edendamisele rände- ja integratsioonipoliitikas, eelkõige eesmärgiga kasutada täies ulatus ära naissoost migrantide tööhõivepotentsiaali;

| 25. | juhib tähelepanu asjaolule, et meestega võrreldes on sisserändajatest naiste sotsiaalne integreerimine isegi keerulisem, arvestades, et neile saab osaks kahekordne diskrimineerimine; julgustab seetõttu tööandjaid võtma erimeetmeid naissoost võõrtöötajate sotsiaalse integratsiooni hõlbustamiseks, näiteks pakkudes neile keelekoolitust ja/või tugiteenuseid, ja tagama, et võõrtöötajad registreeritakse, et neil oleks õigus saada hüvitisi; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu asjaolule, et meestega võrreldes on sisserändajatest naiste sotsiaalne integreerimine isegi keerulisem, arvestades, et neile saab osaks kahekordne diskrimineerimine; julgustab seetõttu tööandjaid võtma erimeetmeid naissoost võõrtöötajate sotsiaalse integratsiooni hõlbustamiseks, näiteks pakkudes neile keelekoolitust ja/või tugiteenuseid, ja tagama, et võõrtöötajad registreeritakse, et neil oleks õigus saada hüvitisi;

Teemakohased teadusuuringud

| 26. | juhib erilist tähelepanu ebakindlat tööd käsitlevate teadusuuringute puudumisele; kutsub komisjoni ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (EUROFOUND) üles koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga algatama sihtotstarbelisi teadusuuringuid, et hinnata muu hulgas ebakindlatest töösuhetest tuleneva kvalifikatsiooni ja heaolu vähenemise kulu ning võtta seejuures arvesse soolist aspekti; toonitab, et Euroopa teadusuuringute programmides tuleks edaspidi keskenduda rohkem sotsiaalküsimustele, näiteks ebakindlatele töösuhetele; |
| --- | --- |

26.

juhib erilist tähelepanu ebakindlat tööd käsitlevate teadusuuringute puudumisele; kutsub komisjoni ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (EUROFOUND) üles koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga algatama sihtotstarbelisi teadusuuringuid, et hinnata muu hulgas ebakindlatest töösuhetest tuleneva kvalifikatsiooni ja heaolu vähenemise kulu ning võtta seejuures arvesse soolist aspekti; toonitab, et Euroopa teadusuuringute programmides tuleks edaspidi keskenduda rohkem sotsiaalküsimustele, näiteks ebakindlatele töösuhetele;

| 27. | tunneb heameelt ebakindla töö õigustega tagatud tööks muutmise katseprojekti üldeesmärkide üle, ning toonitab vajadust pöörata projekti elluviimisel erilist tähelepanu ebakindla töö soopõhisele olemusele; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt ebakindla töö õigustega tagatud tööks muutmise katseprojekti üldeesmärkide üle, ning toonitab vajadust pöörata projekti elluviimisel erilist tähelepanu ebakindla töö soopõhisele olemusele;

*

* *

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 9.

(2)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(3)  EÜT L 175, 10.7.1999, lk 43.

(4)  EÜT L 14, 20.1.1998, lk 9.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0231.

(6)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

(7)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 21.

(8)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 323.

(9)  EÜT C 313, 12.10.1998, lk 234.

(10)  EÜT C 80, 16.3.1998, lk 43.

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/8

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Miinimumsissetuleku roll vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas

P7_TA(2010)0375

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (2010/2039(INI))

2012/C 70 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 9, 14, 19, 151 ja 153; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 9, 14, 19, 151 ja 153;

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu 1979. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu 1979. aastal;

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, mida kinnitati 1993. aasta inimõiguste maailmakonverentsil, eriti selle artikleid 3, 16, 18, 23, 25, 26, 27 ja 29; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, mida kinnitati 1993. aasta inimõiguste maailmakonverentsil, eriti selle artikleid 3, 16, 18, 23, 25, 26, 27 ja 29;

| — | võttes arvesse ÜRO 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti;

| — | võttes arvesse ÜRO poolt 2000. aastal püstitatud aastatuhande arengueesmärke, sealhulgas äärmise vaesuse ja nälja vähendamine (esimene eesmärk), üldise alghariduse kõigile kättesaadavaks muutmine (teine eesmärk) ning võrdsete võimaluste tagamine meestele ja naistele (kolmas eesmärk); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO poolt 2000. aastal püstitatud aastatuhande arengueesmärke, sealhulgas äärmise vaesuse ja nälja vähendamine (esimene eesmärk), üldise alghariduse kõigile kättesaadavaks muutmine (teine eesmärk) ning võrdsete võimaluste tagamine meestele ja naistele (kolmas eesmärk);

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone nr 26 ja 131 miinimumpalga kindlaksmääramise kohta ning konventsioone nr 29 ja 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone nr 26 ja 131 miinimumpalga kindlaksmääramise kohta ning konventsioone nr 29 ja 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta;

| — | võttes arvesse ILO ülemaailmset tööhõivepakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO ülemaailmset tööhõivepakti;

| — | võttes arvesse inimväärset tööd käsitlevaid ÜRO ja ILO tegevuskavasid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimväärset tööd käsitlevaid ÜRO ja ILO tegevuskavasid;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle sätteid, mis käsitlevad sotsiaalseid õigusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle sätteid, mis käsitlevad sotsiaalseid õigusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 34, 35 ja 36, milles on konkreetselt sätestatud õigus sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse ning juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 34, 35 ja 36, milles on konkreetselt sätestatud õigus sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse ning juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele;

| — | võttes arvesse ILO aruannet „Ülemaailmne liit sunniviisilise töö vastu. Ülemaailmne aruanne jätkuna ILO deklaratsioonile aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl. Peadirektori 2005. aasta aruanne”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO aruannet „Ülemaailmne liit sunniviisilise töö vastu. Ülemaailmne aruanne jätkuna ILO deklaratsioonile aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl. Peadirektori 2005. aasta aruanne”;

| — | võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitust 92/441/EMÜ piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalkaitsesüsteemides (soovitus miinimumsissetuleku kohta) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitust 92/441/EMÜ piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalkaitsesüsteemides (soovitus miinimumsissetuleku kohta) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovitust 92/442/EMÜ sotsiaalkaitse eesmärkide ja poliitika lähendamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovitust 92/442/EMÜ sotsiaalkaitse eesmärkide ja poliitika lähendamise kohta (2);

| — | võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 16.–17. detsembril 2008. aastal toimunud 2916. istungi järeldusi (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 16.–17. detsembril 2008. aastal toimunud 2916. istungi järeldusi (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 6. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase sotsiaalse mudeli kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase sotsiaalse mudeli kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (6) ning sellega seotud tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0364/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (6) ning sellega seotud tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0364/2008);

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni uue sotsiaalmeetmete kava kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni uue sotsiaalmeetmete kava kohta (7);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist, milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta, ning oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist, milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta, ning oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta kirjalikku deklaratsiooni nr 0111/2007 tänavakodutuse kaotamise kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta kirjalikku deklaratsiooni nr 0111/2007 tänavakodutuse kaotamise kohta (9);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2010)0193); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (KOM(2010)0193);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0233/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0233/2010),

| A. | arvestades, et komisjoni sotsiaalmeetmete kavas aastateks 2005–2010 esitati ettepanek nimetada 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks eesmärgiga kinnitada ja tugevdada ELi poliitilisi jõupingutusi Lissaboni strateegia käivitamisel, et „anda otsustav panus vaesuse kaotamisse”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni sotsiaalmeetmete kavas aastateks 2005–2010 esitati ettepanek nimetada 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks eesmärgiga kinnitada ja tugevdada ELi poliitilisi jõupingutusi Lissaboni strateegia käivitamisel, et „anda otsustav panus vaesuse kaotamisse”;

| B. | arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on inimväärikuse ja põhiliste inimõiguste rikkumised ning et sissetulekutoetuste süsteemide keskne eesmärk peab olema inimeste vaesusest välja aitamine ja neile inimväärse elu võimaldamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on inimväärikuse ja põhiliste inimõiguste rikkumised ning et sissetulekutoetuste süsteemide keskne eesmärk peab olema inimeste vaesusest välja aitamine ja neile inimväärse elu võimaldamine;

| C. | arvestades, et vaatamata majanduslikule jõukusele ja kõikidele avaldustele vaesuse vähendamise kohta on sotsiaalne ebavõrdsus süvenenud ning 2008. aasta lõpus elas 17 % elanikkonnast (ehk ligikaudu 85 miljonit inimest) allpool vaesuspiiri (isegi pärast sotsiaaltoetusi (10)), samas kui 2005. aastal oli see näitarv 16 % ja 2000. aastal EL15 riikides 15 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vaatamata majanduslikule jõukusele ja kõikidele avaldustele vaesuse vähendamise kohta on sotsiaalne ebavõrdsus süvenenud ning 2008. aasta lõpus elas 17 % elanikkonnast (ehk ligikaudu 85 miljonit inimest) allpool vaesuspiiri (isegi pärast sotsiaaltoetusi (10)), samas kui 2005. aastal oli see näitarv 16 % ja 2000. aastal EL15 riikides 15 %;

| D. | arvestades, et vaesuse ohu määr on laste ja kuni 17-aastaste noorte jaoks kõrgem kui kogu elanikkonna jaoks; arvestades, et see ulatus 2008. aastal EL-27 riikides 20 %ni, kusjuures kõige kõrgem määr oli 33 %; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaesuse ohu määr on laste ja kuni 17-aastaste noorte jaoks kõrgem kui kogu elanikkonna jaoks; arvestades, et see ulatus 2008. aastal EL-27 riikides 20 %ni, kusjuures kõige kõrgem määr oli 33 %;

| E. | arvestades, et eakad on samuti suuremas vaesuse ohus kui elanikkond üldiselt; arvestades, et vaesuse ohu määr ulatus 2008. aastal EL-27 riikides 19 %ni 65-aastaste või vanemate elanike seas, samas kui 2005. aastal oli see näitarv 19 % ning 2000. aastal 17 %; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eakad on samuti suuremas vaesuse ohus kui elanikkond üldiselt; arvestades, et vaesuse ohu määr ulatus 2008. aastal EL-27 riikides 19 %ni 65-aastaste või vanemate elanike seas, samas kui 2005. aastal oli see näitarv 19 % ning 2000. aastal 17 %;

| F. | arvestades, et ebakindlate töösuhete püsivalt kõrge määr ja mõnes sektoris makstavad madalad tasud tähendab seda, et vaesuse ohus olevate töötajate protsendimäär püsib endiselt kõrgel tasemel; arvestades, et vaesuse ohus olevaid töötajaid oli 2008. aastal EL-27 riikides keskmiselt 8 %, samas kui 2005. aastal oli see näitarv 8 % ja 2000. aastal EL-15 riikides 7 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ebakindlate töösuhete püsivalt kõrge määr ja mõnes sektoris makstavad madalad tasud tähendab seda, et vaesuse ohus olevate töötajate protsendimäär püsib endiselt kõrgel tasemel; arvestades, et vaesuse ohus olevaid töötajaid oli 2008. aastal EL-27 riikides keskmiselt 8 %, samas kui 2005. aastal oli see näitarv 8 % ja 2000. aastal EL-15 riikides 7 %;

| G. | arvestades, et nõukogu soovitab oma 24. juuni 1992. aasta soovituses 92/441/EMÜ liikmesriikidel tunnustada iga inimese põhiõigust saada piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi, et elada inimväärselt; arvestades, et 27. juuli 1992. aasta soovituses 92/442/EMÜ soovitab nõukogu liikmesriikidel tagada inimväärsel tasemel toimetulekuvahendid; arvestades, et nõukogu kiitis 17. detsembri 1999. aasta järeldustes heaks sotsiaalse integratsiooni edendamise kui sotsiaalkaitse ajakohastamise ja parandamise ühe eesmärgi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nõukogu soovitab oma 24. juuni 1992. aasta soovituses 92/441/EMÜ liikmesriikidel tunnustada iga inimese põhiõigust saada piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi, et elada inimväärselt; arvestades, et 27. juuli 1992. aasta soovituses 92/442/EMÜ soovitab nõukogu liikmesriikidel tagada inimväärsel tasemel toimetulekuvahendid; arvestades, et nõukogu kiitis 17. detsembri 1999. aasta järeldustes heaks sotsiaalse integratsiooni edendamise kui sotsiaalkaitse ajakohastamise ja parandamise ühe eesmärgi;

| H. | arvestades, et naised moodustavad olulise osa vaesuse ohus olevatest elanikest tööpuuduse, ainult nende õlul lasuvate hooldamiskohustuste, ebakindla ja madalapalgalise töökoha, palga osas diskrimineerimise ning madalamate pensionide ja vanaduspensionide tõttu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naised moodustavad olulise osa vaesuse ohus olevatest elanikest tööpuuduse, ainult nende õlul lasuvate hooldamiskohustuste, ebakindla ja madalapalgalise töökoha, palga osas diskrimineerimise ning madalamate pensionide ja vanaduspensionide tõttu;

| I. | arvestades, et naisi ohustab äärmisse vaesusesse langemine rohkem kui mehi; arvestades, et Euroopa ühiskonnas püsiv vaesuse feminiseerumise suundumus näitab, et kehtiva sotsiaalkaitsesüsteemide raamistiku ning Euroopa Liidus elluviidavate erinevate sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika meetmete puhul ei ole mõeldud naiste vajadustele ega naiste töö osas eksisteerivate erinevuste kaotamisele; arvestades, et naiste vaesus ja nende sotsiaalne tõrjutus Euroopas vajavad konkreetseid, mitmekesiseid ja soopõhiseid poliitilisi lahendusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naisi ohustab äärmisse vaesusesse langemine rohkem kui mehi; arvestades, et Euroopa ühiskonnas püsiv vaesuse feminiseerumise suundumus näitab, et kehtiva sotsiaalkaitsesüsteemide raamistiku ning Euroopa Liidus elluviidavate erinevate sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika meetmete puhul ei ole mõeldud naiste vajadustele ega naiste töö osas eksisteerivate erinevuste kaotamisele; arvestades, et naiste vaesus ja nende sotsiaalne tõrjutus Euroopas vajavad konkreetseid, mitmekesiseid ja soopõhiseid poliitilisi lahendusi;

| J. | arvestades, et naisi ohustab äärmisse vaesusesse langemine rohkem kui mehi, eriti vanemas eas, sest sotsiaalkindlustussüsteemid tuginevad sageli järjepideva tasustatud töö põhimõttele; arvestades, et üksikisiku õigus vaesust vältida aitavale miinimumsissetulekule ei tohiks sõltuda tööpanusest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naisi ohustab äärmisse vaesusesse langemine rohkem kui mehi, eriti vanemas eas, sest sotsiaalkindlustussüsteemid tuginevad sageli järjepideva tasustatud töö põhimõttele; arvestades, et üksikisiku õigus vaesust vältida aitavale miinimumsissetulekule ei tohiks sõltuda tööpanusest;

| K. | arvestades, et noorte töötus on tõusnud enneolematule tasemele, moodustades ELis 21,4 %, ulatudes Madalmaades 7,6 %, Hispaanias 44,5 % ja Lätis 43,8 %ni, ning et noortele pakutav väljaõpe ja praktika on sageli tasustamata või halvasti tasustatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et noorte töötus on tõusnud enneolematule tasemele, moodustades ELis 21,4 %, ulatudes Madalmaades 7,6 %, Hispaanias 44,5 % ja Lätis 43,8 %ni, ning et noortele pakutav väljaõpe ja praktika on sageli tasustamata või halvasti tasustatud;

| L. | arvestades, et iga viies alla 25-aastane inimene Euroopa Liidus on töötu ning et Euroopa kodanikest puudutab töötus kõige enam üle 55-aastaseid töötajaid, kes seisavad silmitsi konkreetse ja tõsise probleemiga, kuna neil on vananedes üha väiksem tõenäosus tööd leida; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et iga viies alla 25-aastane inimene Euroopa Liidus on töötu ning et Euroopa kodanikest puudutab töötus kõige enam üle 55-aastaseid töötajaid, kes seisavad silmitsi konkreetse ja tõsise probleemiga, kuna neil on vananedes üha väiksem tõenäosus tööd leida;

| M. | arvestades, et finants- ja majanduskriisi tulemusel on vähenenud töökohtade arv – hinnanguliselt on 2008. aasta septembrist saadik kadunud üle 5 miljoni töökoha ning suurenenud on ebakindlate töökohtade arv; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et finants- ja majanduskriisi tulemusel on vähenenud töökohtade arv – hinnanguliselt on 2008. aasta septembrist saadik kadunud üle 5 miljoni töökoha ning suurenenud on ebakindlate töökohtade arv;

| N. | arvestades, et ELis puuduvad ametlikud andmed äärmises vaesuses elamise, näiteks kodutuse kohta, mistõttu on praeguseid suundumusi keeruline jälgida; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELis puuduvad ametlikud andmed äärmises vaesuses elamise, näiteks kodutuse kohta, mistõttu on praeguseid suundumusi keeruline jälgida;

| O. | arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastas tuleb näha võimalust tõsta teadlikkust vaesusest ja sellega kaasnevast sotsiaalsest tõrjutusest ning näha selles võimalust leida paremaid poliitilisi lahendusi tõrjutusega võitlemiseks; arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta peab aitama edendada inimeste aktiivset kaasamist, piisava sissetuleku tagamist, kvaliteetsete teenuste kättesaadavust ja toetavat lähenemisviisi inimväärse töö saamisel, see nõuab rikkuse õiglast ümberjagamist ning eeldab meetmeid, mis tagavad tõelise majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nii Euroopa Liidu tasandil kui ka piirkondade vahel; arvestades, et miinimumsissetulek võib olla nõuetekohane turvaabinõu tõrjutud ja haavatavate isikute jaoks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastas tuleb näha võimalust tõsta teadlikkust vaesusest ja sellega kaasnevast sotsiaalsest tõrjutusest ning näha selles võimalust leida paremaid poliitilisi lahendusi tõrjutusega võitlemiseks; arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta peab aitama edendada inimeste aktiivset kaasamist, piisava sissetuleku tagamist, kvaliteetsete teenuste kättesaadavust ja toetavat lähenemisviisi inimväärse töö saamisel, see nõuab rikkuse õiglast ümberjagamist ning eeldab meetmeid, mis tagavad tõelise majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nii Euroopa Liidu tasandil kui ka piirkondade vahel; arvestades, et miinimumsissetulek võib olla nõuetekohane turvaabinõu tõrjutud ja haavatavate isikute jaoks;

| P. | arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta eesmärgid ja juhtpõhimõtted on õiguste tunnustamine, ühine vastutus ja osalus, ühtekuuluvus, kohustuste võtmine ja konkreetsed meetmed; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta eesmärgid ja juhtpõhimõtted on õiguste tunnustamine, ühine vastutus ja osalus, ühtekuuluvus, kohustuste võtmine ja konkreetsed meetmed;

| Q. | arvestades, et EL-27 riikide majandus- ja rahanduskliimat tuleb nõuetekohaselt hinnata, et julgustada liikmesriike kehtestama miinimumsissetuleku künnist, mis aitaks tõsta elatustaset, soodustades samas ka konkurentsivõimelisust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL-27 riikide majandus- ja rahanduskliimat tuleb nõuetekohaselt hinnata, et julgustada liikmesriike kehtestama miinimumsissetuleku künnist, mis aitaks tõsta elatustaset, soodustades samas ka konkurentsivõimelisust;

| R. | arvestades, et Euroopa Liit on võtnud kohustuse täita ÜRO aastatuhande arengueesmärgid ja järgida ÜRO resolutsiooni, millega kuulutati välja ÜRO teine aastakümme vaesuse kaotamiseks (2008–2017); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liit on võtnud kohustuse täita ÜRO aastatuhande arengueesmärgid ja järgida ÜRO resolutsiooni, millega kuulutati välja ÜRO teine aastakümme vaesuse kaotamiseks (2008–2017);

| S. | arvestades, et vaesusel ja sotsiaalsel tõrjutusel on palju tahke ning on olemas eriti haavatavad ja sõltuvad elanikerühmad (lapsed, naised, eakad, puuetega inimesed jt), kuhu kuuluvad ka sisserändajad, rahvusvähemused, paljulapselised või üksikvanemaga pered, krooniliste haigustega inimesed ja kodutud, ning vajadust integreerida vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vältimise ja nende vastu võitlemise meetmed ja vahendid teistesse ELi poliitikavaldkondadesse; arvestades, et liikmesriikidele tuleb kehtestada suunised, et need lisataks riikide poliitikasse, tagades kvaliteetsed sotsiaalkindlustus- ja sotsiaalkaitsesüsteemid ning üldise juurdepääsu avalikule infrastruktuurile ja kvaliteetsetele avalikele üldhuviteenustele, inimväärsetele ja kvaliteetsetele töötingimustele ja töökohtadele, mille puhul on tagatud töötajate õigused, ning kindlale miinimumsissetulekule, mis võimaldaks vältida vaesust ja annaks igaühele võimaluse osaleda ühiskondlikus, poliitilises ja kultuurielus ning elada inimväärselt; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vaesusel ja sotsiaalsel tõrjutusel on palju tahke ning on olemas eriti haavatavad ja sõltuvad elanikerühmad (lapsed, naised, eakad, puuetega inimesed jt), kuhu kuuluvad ka sisserändajad, rahvusvähemused, paljulapselised või üksikvanemaga pered, krooniliste haigustega inimesed ja kodutud, ning vajadust integreerida vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vältimise ja nende vastu võitlemise meetmed ja vahendid teistesse ELi poliitikavaldkondadesse; arvestades, et liikmesriikidele tuleb kehtestada suunised, et need lisataks riikide poliitikasse, tagades kvaliteetsed sotsiaalkindlustus- ja sotsiaalkaitsesüsteemid ning üldise juurdepääsu avalikule infrastruktuurile ja kvaliteetsetele avalikele üldhuviteenustele, inimväärsetele ja kvaliteetsetele töötingimustele ja töökohtadele, mille puhul on tagatud töötajate õigused, ning kindlale miinimumsissetulekule, mis võimaldaks vältida vaesust ja annaks igaühele võimaluse osaleda ühiskondlikus, poliitilises ja kultuurielus ning elada inimväärselt;

| T. | arvestades, et vaesuse kõrge määr ei mõjuta üksnes sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopas, vaid ka selle majandust, sest kui suur osa elanikkonnast tõrjutakse alaliselt kõrvale, nõrgestab see majanduse konkurentsivõimet ja suurendab survet riikide eelarvele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et vaesuse kõrge määr ei mõjuta üksnes sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopas, vaid ka selle majandust, sest kui suur osa elanikkonnast tõrjutakse alaliselt kõrvale, nõrgestab see majanduse konkurentsivõimet ja suurendab survet riikide eelarvele;

| U. | arvestades, et eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia raames tuleb seada üldine eesmärk, pidades esmatähtsaks majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning põhiliste inimõiguste kaitset, mis eeldab majandus-, tööhõive-, sotsiaal-, regionaal- ja keskkonnapoliitika tasakaalu ning rikkuse ja tulude õiglast ümberjagamist, võttes arvesse drastiliselt suurenevat sõltuvusmäära, mistõttu on vaja hinnata kõigi otsuste sotsiaalset mõju ning rakendada Euroopa Liidu toimimise lepingu horisontaalset sotsiaalklauslit (artikkel 9); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegia raames tuleb seada üldine eesmärk, pidades esmatähtsaks majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning põhiliste inimõiguste kaitset, mis eeldab majandus-, tööhõive-, sotsiaal-, regionaal- ja keskkonnapoliitika tasakaalu ning rikkuse ja tulude õiglast ümberjagamist, võttes arvesse drastiliselt suurenevat sõltuvusmäära, mistõttu on vaja hinnata kõigi otsuste sotsiaalset mõju ning rakendada Euroopa Liidu toimimise lepingu horisontaalset sotsiaalklauslit (artikkel 9);

| V. | arvestades, et Euroopa Liidu, kelle eesmärkide hulka kuulub püüdlemine täieliku tööhõive ja sotsiaalse arengu poole, võitlus sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning sotsiaalse õigluse ja sotsiaalkaitse tugevdamine, üks aluspõhimõtteid on inimväärikuse austamine; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Liidu, kelle eesmärkide hulka kuulub püüdlemine täieliku tööhõive ja sotsiaalse arengu poole, võitlus sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning sotsiaalse õigluse ja sotsiaalkaitse tugevdamine, üks aluspõhimõtteid on inimväärikuse austamine;

| W. | arvestades, et tuleb tagada struktuurifondide rakendamine, nende vahendite suurendamine ja parem kasutamine vaesuse vältimisel, sotsiaalse kaasatuse tagamisel ning kvaliteetsete ja õigustega töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tuleb tagada struktuurifondide rakendamine, nende vahendite suurendamine ja parem kasutamine vaesuse vältimisel, sotsiaalse kaasatuse tagamisel ning kvaliteetsete ja õigustega töökohtade loomisel;

| X. | arvestades, et sotsiaalkaitsesüsteemide roll on tagada selline sotsiaalse ühtekuuluvuse tase, mis garanteeriks arenguks vajaliku sotsiaalse kaasatuse ja leevendaks majanduskriisi sotsiaalseid tagajärgi, mis eeldab üksikisiku tasandil tagatud ja riiklikult kindlaksmääratud miinimumsissetulekut, mille eesmärk on vältida vaesust, konkurentsisurve tõttu tööturult tõrjutud inimeste oskuste ja haridustaseme parandamist ning võrdsete võimaluste tagamist tööturul ja põhiõiguste teostamisel; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et sotsiaalkaitsesüsteemide roll on tagada selline sotsiaalse ühtekuuluvuse tase, mis garanteeriks arenguks vajaliku sotsiaalse kaasatuse ja leevendaks majanduskriisi sotsiaalseid tagajärgi, mis eeldab üksikisiku tasandil tagatud ja riiklikult kindlaksmääratud miinimumsissetulekut, mille eesmärk on vältida vaesust, konkurentsisurve tõttu tööturult tõrjutud inimeste oskuste ja haridustaseme parandamist ning võrdsete võimaluste tagamist tööturul ja põhiõiguste teostamisel;

| Y. | arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavade rakendamine ja tugevdamine on oluline ja tõhus viis vaesusest jagu saamiseks, toetades sotsiaalset integratsiooni ja juurdepääsu tööturule ning võimaldades inimestel elada inimväärselt; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavade rakendamine ja tugevdamine on oluline ja tõhus viis vaesusest jagu saamiseks, toetades sotsiaalset integratsiooni ja juurdepääsu tööturule ning võimaldades inimestel elada inimväärselt;

| Z. | arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavad on olulised vahendid nendele inimestele kindlustunde andmiseks, kes peavad toime tulema sotsiaalse tõrjutuse ja töötuse tagajärgedega, ning tööturule pääsu toetamiseks; arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavadel on rikkuse ümberjagamisel määrav tähtsus ning nad tagavad solidaarsuse ja sotsiaalse õigluse ning eelkõige kriiside ajal on neil antitsükliline mõju, kuna nende abil pakutakse täiendavaid vahendeid, mis kasvatavad nõudlust ja tarbimist siseturul; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavad on olulised vahendid nendele inimestele kindlustunde andmiseks, kes peavad toime tulema sotsiaalse tõrjutuse ja töötuse tagajärgedega, ning tööturule pääsu toetamiseks; arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavadel on rikkuse ümberjagamisel määrav tähtsus ning nad tagavad solidaarsuse ja sotsiaalse õigluse ning eelkõige kriiside ajal on neil antitsükliline mõju, kuna nende abil pakutakse täiendavaid vahendeid, mis kasvatavad nõudlust ja tarbimist siseturul;

| AA. | arvestades, et vastavalt hiljutisele Eurobaromeetri uuringule ELi kodanike hoiakute kohta seoses vaesusega on valdav enamus (73 %) seisukohal, et vaesus on tema riigis levinud probleem, 89 % nõuab oma valitsuselt kiiret tegutsemist selle vastu võitlemiseks ning 74 % ootab, et ka EL astuks selles suhtes otsustavaid samme; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et vastavalt hiljutisele Eurobaromeetri uuringule ELi kodanike hoiakute kohta seoses vaesusega on valdav enamus (73 %) seisukohal, et vaesus on tema riigis levinud probleem, 89 % nõuab oma valitsuselt kiiret tegutsemist selle vastu võitlemiseks ning 74 % ootab, et ka EL astuks selles suhtes otsustavaid samme;

| AB. | arvestades majanduskriisi rasket sotsiaalset mõju, mille tõttu on viimasel kahel aastal töötuks jäänud üle 6 miljoni Euroopa kodaniku; |
| --- | --- |

AB.

arvestades majanduskriisi rasket sotsiaalset mõju, mille tõttu on viimasel kahel aastal töötuks jäänud üle 6 miljoni Euroopa kodaniku;

| AC. | arvestades majandus- ja sotsiaalkriisi tõsidust ning selle mõju vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse suurenemisele ning tööpuuduse kasvule (6,7 %lt 2008. aasta alguses 9,5 %le 2009. aasta lõpus), kusjuures iga kolmanda töötu näol on tegu pikaajalise töötuga ning olukord on halvem haavatavama majandusega riikides; |
| --- | --- |

AC.

arvestades majandus- ja sotsiaalkriisi tõsidust ning selle mõju vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse suurenemisele ning tööpuuduse kasvule (6,7 %lt 2008. aasta alguses 9,5 %le 2009. aasta lõpus), kusjuures iga kolmanda töötu näol on tegu pikaajalise töötuga ning olukord on halvem haavatavama majandusega riikides;

| AD. | arvestades, et nõukogu ja komisjon ning rahvusvahelised organisatsioonid, nagu IMF, kohustavad teatavaid liikmesriike vähendama kiiresti eelarvepuudujääki, mis on kriisi tagajärjel suurenenud, ning kärpima kulusid, kaasa arvatud sotsiaalkulutusi, mis nõrgendab heaoluriiki ja suurendab vaesust; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et nõukogu ja komisjon ning rahvusvahelised organisatsioonid, nagu IMF, kohustavad teatavaid liikmesriike vähendama kiiresti eelarvepuudujääki, mis on kriisi tagajärjel suurenenud, ning kärpima kulusid, kaasa arvatud sotsiaalkulutusi, mis nõrgendab heaoluriiki ja suurendab vaesust;

| AE. | arvestades sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemist mõnes liikmesriigis eelkõige majandusliku ebavõrdsuse tõttu tulude ja rikkuse jaotumisel, ebavõrdsuse tõttu tööturul, sotsiaalse ebakindluse tõttu ning ebavõrdsuse tõttu juurdepääsul riigi sellistele sotsiaalteenustele nagu sotsiaalkindlustus, tervishoid, haridus, õigussüsteem jms; |
| --- | --- |

AE.

arvestades sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemist mõnes liikmesriigis eelkõige majandusliku ebavõrdsuse tõttu tulude ja rikkuse jaotumisel, ebavõrdsuse tõttu tööturul, sotsiaalse ebakindluse tõttu ning ebavõrdsuse tõttu juurdepääsul riigi sellistele sotsiaalteenustele nagu sotsiaalkindlustus, tervishoid, haridus, õigussüsteem jms;

| AF. | arvestades Euroopa sotsiaalse kaasamise poliitika elluviimist, eelkõige Lissaboni strateegia kontekstis 2000. aastate alguses heaks kiidetud eesmärke ja vastavat Euroopa programmi, milles nähakse ette avatud koordineerimismeetodi rakendamine ja ühised eesmärgid, mis tuleb saavutada riiklike tegevuskavade raames; |
| --- | --- |

AF.

arvestades Euroopa sotsiaalse kaasamise poliitika elluviimist, eelkõige Lissaboni strateegia kontekstis 2000. aastate alguses heaks kiidetud eesmärke ja vastavat Euroopa programmi, milles nähakse ette avatud koordineerimismeetodi rakendamine ja ühised eesmärgid, mis tuleb saavutada riiklike tegevuskavade raames;

| AG. | arvestades, et kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides on eri põhjustel palju kodutuid inimesi, mis nõuab erimeetmeid nende integreerimiseks ühiskonda, |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides on eri põhjustel palju kodutuid inimesi, mis nõuab erimeetmeid nende integreerimiseks ühiskonda,

| 1. | rõhutab vajadust võtta konkreetseid meetmeid, mille abil kaotada vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, otsides tööturule naasmist võimaldavaid lahendusi, edendades tulude ja rikkuse õiglast ümberjagamist, tagades piisava sissetuleku ning andes seeläbi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastale tõelise tähenduse ja sisu ning aastatuhande arengueesmärkide täitmisele tugeva poliitilise impulsi, tagades sealhulgas kogu Euroopa Liidus miinimumsissetuleku tagamise kavad, mis aitavad vältida vaesust ja edendada sotsiaalset kaasatust, toetudes liikmesriikide eri tavadele, kollektiivlepingutele ja õigusaktidele, ning tehes aktiivselt tööd selle nimel, et edendada piisava sissetuleku tagamise kavasid ja sotsiaalkaitsesüsteeme; kutsub liikmesriike üles vaatama läbi piisava sissetuleku tagamiseks väljatöötatud meetmed, arvestades, et vaesuse vastu võitlemiseks tuleb tööturul ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks luua inimväärseid ja püsivaid töökohti; on seisukohal, et igal töötajal peab olema võimalik inimväärselt ära elada; on arvamusel, et heaoluriigi poliitika tähendab seega ka aktiivset tööturupoliitikat; |
| --- | --- |

1.

rõhutab vajadust võtta konkreetseid meetmeid, mille abil kaotada vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, otsides tööturule naasmist võimaldavaid lahendusi, edendades tulude ja rikkuse õiglast ümberjagamist, tagades piisava sissetuleku ning andes seeläbi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastale tõelise tähenduse ja sisu ning aastatuhande arengueesmärkide täitmisele tugeva poliitilise impulsi, tagades sealhulgas kogu Euroopa Liidus miinimumsissetuleku tagamise kavad, mis aitavad vältida vaesust ja edendada sotsiaalset kaasatust, toetudes liikmesriikide eri tavadele, kollektiivlepingutele ja õigusaktidele, ning tehes aktiivselt tööd selle nimel, et edendada piisava sissetuleku tagamise kavasid ja sotsiaalkaitsesüsteeme; kutsub liikmesriike üles vaatama läbi piisava sissetuleku tagamiseks väljatöötatud meetmed, arvestades, et vaesuse vastu võitlemiseks tuleb tööturul ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks luua inimväärseid ja püsivaid töökohti; on seisukohal, et igal töötajal peab olema võimalik inimväärselt ära elada; on arvamusel, et heaoluriigi poliitika tähendab seega ka aktiivset tööturupoliitikat;

| 2. | tuletab meelde, et hiljutise majanduslanguse, tööpuuduse kasvu ja töövõimaluste vähenemise tõttu ohustab paljusid inimesi vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, eelkõige mõnes liikmesriigis, kus tööpuudus või töötus on pikaajaline; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et hiljutise majanduslanguse, tööpuuduse kasvu ja töövõimaluste vähenemise tõttu ohustab paljusid inimesi vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, eelkõige mõnes liikmesriigis, kus tööpuudus või töötus on pikaajaline;

| 3. | nõuab tegelikke edusamme miinimumsissetuleku tagamise kavade piisavamaks muutmisel, et aidata kõik lapsed, täiskasvanud ja eakad vaesusest välja ning tagada neile õigus inimväärsele elule; |
| --- | --- |

3.

nõuab tegelikke edusamme miinimumsissetuleku tagamise kavade piisavamaks muutmisel, et aidata kõik lapsed, täiskasvanud ja eakad vaesusest välja ning tagada neile õigus inimväärsele elule;

| 4. | rõhutab vaesuses elavate sotsiaalsete rühmade erinevusi eri valdkondades (tervishoid, elamumajandus, haridus, sissetulekud, tööhõive) ning kutsub komisjoni ja liikmesriike neid erinevusi sihtotstarbeliste meetmete väljatöötamisel arvesse võtma; rõhutab, et üks tõhusamaid vaesuse vähendamise viise on tagada kõigile juurdepääs tööturule; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vaesuses elavate sotsiaalsete rühmade erinevusi eri valdkondades (tervishoid, elamumajandus, haridus, sissetulekud, tööhõive) ning kutsub komisjoni ja liikmesriike neid erinevusi sihtotstarbeliste meetmete väljatöötamisel arvesse võtma; rõhutab, et üks tõhusamaid vaesuse vähendamise viise on tagada kõigile juurdepääs tööturule;

| 5. | rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu elukestva õppe programmidele kui põhilisele vahendile vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel, parandades tööalast konkurentsivõimet ning juurdepääsu teadmistele ja tööturule; peab vajalikuks pakkuda stiimuleid, mis ärgitaksid töötajaid, töötuid ja kõiki haavatavaid sotsiaalseid rühmi osalema senisest enam elukestvas õppes, ning võtta meetmeid, mis aitavad edukalt võidelda kooli poolelijätmist tingivate teguritega, kuna kutseoskuste parandamine ja uute oskuste omandamine võib kiirendada tööturule naasmist, suurendada tööviljakust või aidata inimestel leida parem töö; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu elukestva õppe programmidele kui põhilisele vahendile vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel, parandades tööalast konkurentsivõimet ning juurdepääsu teadmistele ja tööturule; peab vajalikuks pakkuda stiimuleid, mis ärgitaksid töötajaid, töötuid ja kõiki haavatavaid sotsiaalseid rühmi osalema senisest enam elukestvas õppes, ning võtta meetmeid, mis aitavad edukalt võidelda kooli poolelijätmist tingivate teguritega, kuna kutseoskuste parandamine ja uute oskuste omandamine võib kiirendada tööturule naasmist, suurendada tööviljakust või aidata inimestel leida parem töö;

| 6. | rõhutab, et liikmesriikide tasandil tuleb võtta konkreetseid meetmeid, et kehtestada asjakohaste näitajate põhjal miinimumsissetuleku künnis, eesmärgiga tagada sotsiaal-majanduslik ühtekuuluvus, vähendada sama töö eest makstava ebavõrdse tasu ohtu, vähendada elanikkonna vaesumisohtu kogu Euroopa Liidus, ning nõuab, et Euroopa Liit esitaks selliste meetmete kohta rangemaid soovitusi; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et liikmesriikide tasandil tuleb võtta konkreetseid meetmeid, et kehtestada asjakohaste näitajate põhjal miinimumsissetuleku künnis, eesmärgiga tagada sotsiaal-majanduslik ühtekuuluvus, vähendada sama töö eest makstava ebavõrdse tasu ohtu, vähendada elanikkonna vaesumisohtu kogu Euroopa Liidus, ning nõuab, et Euroopa Liit esitaks selliste meetmete kohta rangemaid soovitusi;

| 7. | rõhutab, et tööhõivet tuleb mõista kui kõige tõhusamat kaitset vaesuse vastu ning seetõttu tuleb võtta naiste tööhõivet edendavaid meetmed, seades pakutavatele töökohtadele kvalitatiivseid eesmärke; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et tööhõivet tuleb mõista kui kõige tõhusamat kaitset vaesuse vastu ning seetõttu tuleb võtta naiste tööhõivet edendavaid meetmed, seades pakutavatele töökohtadele kvalitatiivseid eesmärke;

| 8. | rõhutab vajadust tegutseda nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil, et kaitsta kodanikke ja tarbijaid laenude ja krediitkaardivõlgade tagasimaksmise ebaõiglaste tingimuste eest ning kehtestada laenu saamise tingimused, mis hoiaksid ära majapidamiste sattumise suurtesse võlgadesse ning seega ka vaesusse langemise ja sotsiaalsesse tõrjutuse; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust tegutseda nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil, et kaitsta kodanikke ja tarbijaid laenude ja krediitkaardivõlgade tagasimaksmise ebaõiglaste tingimuste eest ning kehtestada laenu saamise tingimused, mis hoiaksid ära majapidamiste sattumise suurtesse võlgadesse ning seega ka vaesusse langemise ja sotsiaalsesse tõrjutuse;

| 9. | rõhutab, et vaesusel ja sotsiaalsel tõrjutusel on palju tahke ning toonitab vajadust sotsiaalseid eesmärke igakülgselt arvesse võtta ning makromajanduslike poliitikameetmete sotsiaalse mõõtme ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse tähtsust; on seisukohal, et sotsiaalsed eesmärgid peavad olema kriisist väljumise strateegia, Euroopa 2020. aasta strateegia ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse lahutamatu osa, mis eeldab valdkondadevaheliste sotsiaalsete suuniste kehtestamist ja tulemuslikku keskkonnamõju hindamist, tagades prioriteetide ja poliitikavaldkondade ümberkujundamise, eelkõige rahandus-, tööhõive-, sotsiaal- ja makromajanduspoliitika, sealhulgas stabiilsuse ja kasvu pakti, konkurentsipoliitika, siseturu- ning eelarve- ja maksupoliitika valdkonnas; on arvamusel, et nimetatud poliitikameetmed ei tohi saada takistuseks sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisel ning peavad tagama asjaomaste meetmete rakendamise ja võrdsete võimaluste edendamise, eesmärgiga tagada kriisist kindel väljapääs, eelarve uuesti konsolideerida ning viia läbi reformid, mis on vajalikud majanduse suunamiseks taas kasvu ja töökohtade loomise teele; kutsub üles viima asjakohaste mehhanismidega ellu konkreetseid poliitikameetmeid kõige rohkem abi vajavate riikide toetamiseks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et vaesusel ja sotsiaalsel tõrjutusel on palju tahke ning toonitab vajadust sotsiaalseid eesmärke igakülgselt arvesse võtta ning makromajanduslike poliitikameetmete sotsiaalse mõõtme ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse tähtsust; on seisukohal, et sotsiaalsed eesmärgid peavad olema kriisist väljumise strateegia, Euroopa 2020. aasta strateegia ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse lahutamatu osa, mis eeldab valdkondadevaheliste sotsiaalsete suuniste kehtestamist ja tulemuslikku keskkonnamõju hindamist, tagades prioriteetide ja poliitikavaldkondade ümberkujundamise, eelkõige rahandus-, tööhõive-, sotsiaal- ja makromajanduspoliitika, sealhulgas stabiilsuse ja kasvu pakti, konkurentsipoliitika, siseturu- ning eelarve- ja maksupoliitika valdkonnas; on arvamusel, et nimetatud poliitikameetmed ei tohi saada takistuseks sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisel ning peavad tagama asjaomaste meetmete rakendamise ja võrdsete võimaluste edendamise, eesmärgiga tagada kriisist kindel väljapääs, eelarve uuesti konsolideerida ning viia läbi reformid, mis on vajalikud majanduse suunamiseks taas kasvu ja töökohtade loomise teele; kutsub üles viima asjakohaste mehhanismidega ellu konkreetseid poliitikameetmeid kõige rohkem abi vajavate riikide toetamiseks;

| 10. | on seisukohal, et töökohtade loomine peab olema komisjoni ja liikmesriikide valitsuste prioriteet ning esimene samm vaesuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et töökohtade loomine peab olema komisjoni ja liikmesriikide valitsuste prioriteet ning esimene samm vaesuse vähendamiseks;

| 11. | on arvamusel, et miinimumsissetuleku tagamise kavad tuleks kaasata sotsiaalse integratsiooni tagamise strateegilisse lähenemisviisi, mille hulka kuuluvad nii üldised kui ka sihtotstarbelised meetmed elamumajanduse, tervishoiu, hariduse, koolituse ja sotsiaalteenuste valdkonnas, ning mis aitab inimestel vaesusest pääseda ja leida nende enda aktiivse tegevuse tulemusena oma koht ühiskonnas ning pääseda tööturule; on seisukohal, et miinimumsissetuleku tagamise kavade tegelik eesmärk ei ole lihtsalt abi anda, vaid eelkõige toetada abisaajaid liikumisel sotsiaalse tõrjutuse olukorrast aktiivsesse ühiskonnaellu; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et miinimumsissetuleku tagamise kavad tuleks kaasata sotsiaalse integratsiooni tagamise strateegilisse lähenemisviisi, mille hulka kuuluvad nii üldised kui ka sihtotstarbelised meetmed elamumajanduse, tervishoiu, hariduse, koolituse ja sotsiaalteenuste valdkonnas, ning mis aitab inimestel vaesusest pääseda ja leida nende enda aktiivse tegevuse tulemusena oma koht ühiskonnas ning pääseda tööturule; on seisukohal, et miinimumsissetuleku tagamise kavade tegelik eesmärk ei ole lihtsalt abi anda, vaid eelkõige toetada abisaajaid liikumisel sotsiaalse tõrjutuse olukorrast aktiivsesse ühiskonnaellu;

| 12. | rõhutab, et miinimumsissetuleku suuruse kehtestamisel tuleb võtta arvesse ülalpeetavaid, eriti lapsi, et murda välja laste vaesuse nõiaringist; on samuti seisukohal, et komisjon peaks igal aastal koostama aruande laste vaesuse vastu võitlemisel tehtud edusammude kohta; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et miinimumsissetuleku suuruse kehtestamisel tuleb võtta arvesse ülalpeetavaid, eriti lapsi, et murda välja laste vaesuse nõiaringist; on samuti seisukohal, et komisjon peaks igal aastal koostama aruande laste vaesuse vastu võitlemisel tehtud edusammude kohta;

| 13. | toonitab, et tuleb muuta mõnes riigis kriisist väljumiseks kehtestatud kulude kärpimise poliitikat ning rõhutab, kui tähtsad on tõhusad solidaarsusmeetmed, mis hõlmavad vahendite suurendamist, liikuvust ja nende varasemat ülekandmist ning eelarvevahendite abil kaasrahastamise vähendamist, et luua inimväärseid töökohti, toetada tootmissektoreid, võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning vältida uute sõltuvuste tekkimist või võla suurenemist; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et tuleb muuta mõnes riigis kriisist väljumiseks kehtestatud kulude kärpimise poliitikat ning rõhutab, kui tähtsad on tõhusad solidaarsusmeetmed, mis hõlmavad vahendite suurendamist, liikuvust ja nende varasemat ülekandmist ning eelarvevahendite abil kaasrahastamise vähendamist, et luua inimväärseid töökohti, toetada tootmissektoreid, võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning vältida uute sõltuvuste tekkimist või võla suurenemist;

| 14. | on seisukohal, et kõigis liikmesriikides miinimumsissetuleku tagamise kavade kasutuselevõtmine, mis hõlmab erimeetmeid ebapiisava sissetulekuga inimeste toetamiseks majandusliku abi andmise ja teenustele juurdepääsu hõlbustamisega, on üks tõhusamaid viise vaesuse vastu võitlemiseks, piisava elatustaseme tagamiseks ja sotsiaalse integratsiooni edendamiseks; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et kõigis liikmesriikides miinimumsissetuleku tagamise kavade kasutuselevõtmine, mis hõlmab erimeetmeid ebapiisava sissetulekuga inimeste toetamiseks majandusliku abi andmise ja teenustele juurdepääsu hõlbustamisega, on üks tõhusamaid viise vaesuse vastu võitlemiseks, piisava elatustaseme tagamiseks ja sotsiaalse integratsiooni edendamiseks;

| 15. | on seisukohal, et piisava miinimumsissetuleku tagamise kavades tuleb kehtestada miinimumsissetulekuks summa, mis moodustab vähemalt 60 % asjaomase riigi mediaansissetulekust; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et piisava miinimumsissetuleku tagamise kavades tuleb kehtestada miinimumsissetulekuks summa, mis moodustab vähemalt 60 % asjaomase riigi mediaansissetulekust;

| 16. | rõhutab vajadust hinnata sotsiaalse kaasamise poliitikat, avatud koordineerimismeetodi rakendamist, ühiste eesmärkide ja riiklike tegevuskavade täitmist seoses vaesuse leviku probleemiga, et Euroopa ja riikide tasandil otsustavamalt tegutseda ja võidelda vaesuse vastu ulatuslikumate, sidusamate ja paremini kooskõlastatud meetmetega, mille eesmärk on kaotada absoluutne vaesus ja laste vaesus aastaks 2015 ning vähendada oluliselt suhtelist vaesust; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust hinnata sotsiaalse kaasamise poliitikat, avatud koordineerimismeetodi rakendamist, ühiste eesmärkide ja riiklike tegevuskavade täitmist seoses vaesuse leviku probleemiga, et Euroopa ja riikide tasandil otsustavamalt tegutseda ja võidelda vaesuse vastu ulatuslikumate, sidusamate ja paremini kooskõlastatud meetmetega, mille eesmärk on kaotada absoluutne vaesus ja laste vaesus aastaks 2015 ning vähendada oluliselt suhtelist vaesust;

| 17. | kordab, et ükskõik kui olulised miinimumsissetuleku tagamise kavad ka ei oleks, peavad nendega kaasnema nii riiklikul kui ka ELi tasandil koordineeritud strateegia, mis keskenduks laiapõhjalisele tegevusele ja erimeetmetele, näiteks aktiivsele tööturupoliitikale, mis on suunatud nendele rühmadele, keda on kõige raskem tööturule tagasi tuua, väljaõppe ja koolituse pakkumisele kõige vähem kvalifitseeritud inimestele, miinimumpalkadele, sotsiaalelamupoliitikale ning taskukohaste, juurdepääsetavate ja kvaliteetsete avalike teenuste pakkumisele; |
| --- | --- |

17.

kordab, et ükskõik kui olulised miinimumsissetuleku tagamise kavad ka ei oleks, peavad nendega kaasnema nii riiklikul kui ka ELi tasandil koordineeritud strateegia, mis keskenduks laiapõhjalisele tegevusele ja erimeetmetele, näiteks aktiivsele tööturupoliitikale, mis on suunatud nendele rühmadele, keda on kõige raskem tööturule tagasi tuua, väljaõppe ja koolituse pakkumisele kõige vähem kvalifitseeritud inimestele, miinimumpalkadele, sotsiaalelamupoliitikale ning taskukohaste, juurdepääsetavate ja kvaliteetsete avalike teenuste pakkumisele;

| 18. | rõhutab vajadust edendada sotsiaalset integratsiooni ja kaasatust, et tagada tulemuslikult põhiliste inimõiguste austamine, ning võtta selgeid kohustusi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks võetavate Euroopa Liidu ja liikmesriikide poliitikameetmete kujundamisel; peab vajalikuks tagada parem – üldine ning füüsiliste ja teabevahetusega seotud takistusteta juurdepääs tööturule, riiklikele tervishoiuteenustele, haridusele ja koolitusele (eelkoolist kuni kõrghariduse esimese astmeni), kutsekoolitusele, riiklikele elamispindadele, energiavarustusele ja sotsiaalkaitsele; on seisukohal, et töökohad peavad olema kvaliteetsed, õigustega ja takistusteta juurdepääsuga; on arvamusel, et palgad peavad olema inimväärsed ning pensionitega tuleb tagada miinimumsissetulek vanaduse korral, et võimaldada pensionäridele, kes on kogu elu tööd teinud, inimväärne pensionipõlv; lisab, et kõigile piisava miinimumsissetuleku tagamise kavad peavad pakkuma kaitset vaesuse ohu eest ning tagama sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise integratsiooni vastavalt liikmesriikide tavadele, kollektiivlepingutele ja õigusaktidele; märgib lisaks sellele, et mida rohkem liikmesriigid nendesse eri poliitikavaldkondadesse pikas perspektiivis investeerivad, seda vähem on vaja võtta kasutusele leibkonna kohta piisava sissetuleku tagamise kava; toonitab, et need meetmed tuleb võtta ranges vastavuses liikmesriikide subsidiaarsuse põhimõttega ning järgides eri tavasid, kollektiivlepinguid ja õigusakte; on seisukohal, et üksnes nii on kõigil võimalus kasutada oma õigust osaleda ühiskondlikus, poliitilises ja kultuurielus; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust edendada sotsiaalset integratsiooni ja kaasatust, et tagada tulemuslikult põhiliste inimõiguste austamine, ning võtta selgeid kohustusi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks võetavate Euroopa Liidu ja liikmesriikide poliitikameetmete kujundamisel; peab vajalikuks tagada parem – üldine ning füüsiliste ja teabevahetusega seotud takistusteta juurdepääs tööturule, riiklikele tervishoiuteenustele, haridusele ja koolitusele (eelkoolist kuni kõrghariduse esimese astmeni), kutsekoolitusele, riiklikele elamispindadele, energiavarustusele ja sotsiaalkaitsele; on seisukohal, et töökohad peavad olema kvaliteetsed, õigustega ja takistusteta juurdepääsuga; on arvamusel, et palgad peavad olema inimväärsed ning pensionitega tuleb tagada miinimumsissetulek vanaduse korral, et võimaldada pensionäridele, kes on kogu elu tööd teinud, inimväärne pensionipõlv; lisab, et kõigile piisava miinimumsissetuleku tagamise kavad peavad pakkuma kaitset vaesuse ohu eest ning tagama sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise integratsiooni vastavalt liikmesriikide tavadele, kollektiivlepingutele ja õigusaktidele; märgib lisaks sellele, et mida rohkem liikmesriigid nendesse eri poliitikavaldkondadesse pikas perspektiivis investeerivad, seda vähem on vaja võtta kasutusele leibkonna kohta piisava sissetuleku tagamise kava; toonitab, et need meetmed tuleb võtta ranges vastavuses liikmesriikide subsidiaarsuse põhimõttega ning järgides eri tavasid, kollektiivlepinguid ja õigusakte; on seisukohal, et üksnes nii on kõigil võimalus kasutada oma õigust osaleda ühiskondlikus, poliitilises ja kultuurielus;

| 19. | juhib veel kord tähelepanu nende noorte vajadustele, kellel on majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni osas suuri raskusi ning kellel on seetõttu oht õpingud varakult pooleli jätta; kutsub liikmesriike üles tagama, et noorte tööpuuduse vastu võitlemisest saaks eriline eesmärk omaette prioriteetidega, mis hõlmab konkreetsete meetmete võtmist, kutseõppe pakkumist, ühenduse programmide (elukestva õppe programm, programmid Erasmus ja Erasmus Mundus) toetamist ning ettevõtlusalgatuste soodustamist; |
| --- | --- |

19.

juhib veel kord tähelepanu nende noorte vajadustele, kellel on majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni osas suuri raskusi ning kellel on seetõttu oht õpingud varakult pooleli jätta; kutsub liikmesriike üles tagama, et noorte tööpuuduse vastu võitlemisest saaks eriline eesmärk omaette prioriteetidega, mis hõlmab konkreetsete meetmete võtmist, kutseõppe pakkumist, ühenduse programmide (elukestva õppe programm, programmid Erasmus ja Erasmus Mundus) toetamist ning ettevõtlusalgatuste soodustamist;

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et koolist väljalangemine ning piiratud juurdepääs kõrg- ja ülikooliharidusele on peamised tegurid pikaajalise töötuse suure osakaalu tekkes ja need vähendavad märkimisväärselt sotsiaalset ühtekuuluvust; on seisukohal, et kuna nende kahe probleemi lahendamine on peamine eesmärk, mille komisjoni on Euroopa 2020. aasta strateegia raames püstitanud, tuleb stipendiumide, õppetoetuste, -laenude ja kooliharidust dünaamilisemaks muutvate algatuste abil luua alus konkreetsete meetmete ja poliitika elluviimiseks, et parandada noorte juurdepääsu haridusele; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, et koolist väljalangemine ning piiratud juurdepääs kõrg- ja ülikooliharidusele on peamised tegurid pikaajalise töötuse suure osakaalu tekkes ja need vähendavad märkimisväärselt sotsiaalset ühtekuuluvust; on seisukohal, et kuna nende kahe probleemi lahendamine on peamine eesmärk, mille komisjoni on Euroopa 2020. aasta strateegia raames püstitanud, tuleb stipendiumide, õppetoetuste, -laenude ja kooliharidust dünaamilisemaks muutvate algatuste abil luua alus konkreetsete meetmete ja poliitika elluviimiseks, et parandada noorte juurdepääsu haridusele;

| 21. | on seisukohal, et komisjon peaks uurima mõju, mida avaldaks igas liikmesriigis tema esitatud õigusakti ettepanek miinimumpalga kehtestamise kohta Euroopa tasandil; soovitab eelkõige selles uuringus käsitleda piisava miinimumsissetuleku ja miinimumpalga erinevust asjaomases liikmesriigis ja ka selle mõju tööotsijatele tööturule sisenemisel; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et komisjon peaks uurima mõju, mida avaldaks igas liikmesriigis tema esitatud õigusakti ettepanek miinimumpalga kehtestamise kohta Euroopa tasandil; soovitab eelkõige selles uuringus käsitleda piisava miinimumsissetuleku ja miinimumpalga erinevust asjaomases liikmesriigis ja ka selle mõju tööotsijatele tööturule sisenemisel;

| 22. | rõhutab, kui oluline on võtta vastu eeskirjad töötuskindlustushüvitise kohta, millega võimaldatakse asjaomastel isikutel vaesust ära hoida, julgustada liikmesriike võtma meetmeid, mis muudavad lihtsamaks inimeste naasmise tööturule ebapopulaarsetele töökohtadele asumisega, hõlbustades sealhulgas liikuvust Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui oluline on võtta vastu eeskirjad töötuskindlustushüvitise kohta, millega võimaldatakse asjaomastel isikutel vaesust ära hoida, julgustada liikmesriike võtma meetmeid, mis muudavad lihtsamaks inimeste naasmise tööturule ebapopulaarsetele töökohtadele asumisega, hõlbustades sealhulgas liikuvust Euroopa Liidus;

| 23. | rõhutab, et investeerimine miinimumsissetuleku tagamise kavadesse on otsustava tähtsusega tegur vaesuse vältimisel ja vähendamisel ning isegi kriisi ajal ei tohiks miinimumsissetuleku tagamise kavasid vaadelda kulutegurina, vaid kriisiga võitlemise põhifaktorina; rõhutab, et varajased investeeringud vaesuse vastu võitlemisse toovad märkimisväärset kasu, kuna vähendavad ühiskonna kulusid pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et investeerimine miinimumsissetuleku tagamise kavadesse on otsustava tähtsusega tegur vaesuse vältimisel ja vähendamisel ning isegi kriisi ajal ei tohiks miinimumsissetuleku tagamise kavasid vaadelda kulutegurina, vaid kriisiga võitlemise põhifaktorina; rõhutab, et varajased investeeringud vaesuse vastu võitlemisse toovad märkimisväärset kasu, kuna vähendavad ühiskonna kulusid pikas perspektiivis;

| 24. | rõhutab sotsiaalkaitse olulisust, eriti haiguste, peretoetuste, pensionide ja puuete valdkonnas, ning palub liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu kõige haavatavamatele inimestele, tagades neile minimaalsed õigused, isegi kui nad ei tööta; |
| --- | --- |

24.

rõhutab sotsiaalkaitse olulisust, eriti haiguste, peretoetuste, pensionide ja puuete valdkonnas, ning palub liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu kõige haavatavamatele inimestele, tagades neile minimaalsed õigused, isegi kui nad ei tööta;

| 25. | rõhutab inimese põhiõigust saada laiaulatuslike ja sidusate sotsiaalse tõrjutuse vastu võetavate meetmete raames inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi; kutsub liikmesriike aktiivse sotsiaalse kaasamise strateegia raames üles võtma vastu riiklikke poliitikameetmeid, et toetada asjaomaste inimeste majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni; |
| --- | --- |

25.

rõhutab inimese põhiõigust saada laiaulatuslike ja sidusate sotsiaalse tõrjutuse vastu võetavate meetmete raames inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi; kutsub liikmesriike aktiivse sotsiaalse kaasamise strateegia raames üles võtma vastu riiklikke poliitikameetmeid, et toetada asjaomaste inimeste majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni;

| 26. | juhib tähelepanu kasvavale töötavate vaeste arvule ning vajadusele võidelda selle uue probleemiga eri vahendite abil; nõuab, et äraelamist võimaldav palk oleks alati kõrgem kui vaesuspiir ning töötajad, kelle elatustase jääb mitmesugustel põhjustel allapoole vaesuspiiri, saaksid tingimusteta ja lihtsalt kättesaadavaid lisatoetusi; juhib tähelepanu Ameerika Ühendriikide heale kogemusele seoses negatiivse tulumaksuga, mis aitab madalapalgalistel töötajatel ületada vaesuspiir; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu kasvavale töötavate vaeste arvule ning vajadusele võidelda selle uue probleemiga eri vahendite abil; nõuab, et äraelamist võimaldav palk oleks alati kõrgem kui vaesuspiir ning töötajad, kelle elatustase jääb mitmesugustel põhjustel allapoole vaesuspiiri, saaksid tingimusteta ja lihtsalt kättesaadavaid lisatoetusi; juhib tähelepanu Ameerika Ühendriikide heale kogemusele seoses negatiivse tulumaksuga, mis aitab madalapalgalistel töötajatel ületada vaesuspiir;

| 27. | märgib, et komisjon teeb teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” ettepaneku seada ELi jaoks viis suurt eesmärki, sealhulgas eesmärgi vähendada vaesuse ohus elavate inimeste arvu 20 miljoni inimese võrra; tuletab meelde, et see tähendab taganemist Lissaboni strateegia esialgsetest eesmärkidest, mida ei suudetud kahjuks saavutada (vaesuse kaotamine); on arvamusel, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus tuleb kaotada tõsiseltvõetavate, konkreetsete ja siduvate meetmetega; on arvamusel, et see eesmärk on liiga tagasihoidlik ning ei tohi loobuda eesmärgist kaotada Euroopast vaesus; on seisukohal, et selleks tuleb võtta asjakohaseid meetmeid ning sellele absoluutväärtuses eesmärgile tuleb lisada eesmärk vähendada vaesust igas liikmesriigis, et julgustada iga liikmesriiki osalema kõnealuse eesmärgi saavutamisel, ja muuta see usutavaks asjakohaste meetmetega, pidades silmas abivajajaid toetavate poliitikameetmete tõhusust; on arvamusel, et see eesmärk tuleb saavutada konkreetsete ja asjakohaste meetmetega, eelkõige miinimumsissetuleku tagamise kavade kasutuselevõtmisega kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

27.

märgib, et komisjon teeb teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” ettepaneku seada ELi jaoks viis suurt eesmärki, sealhulgas eesmärgi vähendada vaesuse ohus elavate inimeste arvu 20 miljoni inimese võrra; tuletab meelde, et see tähendab taganemist Lissaboni strateegia esialgsetest eesmärkidest, mida ei suudetud kahjuks saavutada (vaesuse kaotamine); on arvamusel, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus tuleb kaotada tõsiseltvõetavate, konkreetsete ja siduvate meetmetega; on arvamusel, et see eesmärk on liiga tagasihoidlik ning ei tohi loobuda eesmärgist kaotada Euroopast vaesus; on seisukohal, et selleks tuleb võtta asjakohaseid meetmeid ning sellele absoluutväärtuses eesmärgile tuleb lisada eesmärk vähendada vaesust igas liikmesriigis, et julgustada iga liikmesriiki osalema kõnealuse eesmärgi saavutamisel, ja muuta see usutavaks asjakohaste meetmetega, pidades silmas abivajajaid toetavate poliitikameetmete tõhusust; on arvamusel, et see eesmärk tuleb saavutada konkreetsete ja asjakohaste meetmetega, eelkõige miinimumsissetuleku tagamise kavade kasutuselevõtmisega kõigis liikmesriikides;

| 28. | peab prioriteetseks võitlemist sotsiaalse ebavõrdsuse vastu, eelkõige majandusliku ebavõrdsuse vastu tulude ja rikkuse jaotumisel, ebavõrdsuse vastu tööturul, millega kaasneb sotsiaalne ebakindlus, ning ebavõrdsuse vastu juurdepääsul riigi sellistele sotsiaalteenustele nagu sotsiaalkindlustus, tervishoid, haridus, õigussüsteem jms; |
| --- | --- |

28.

peab prioriteetseks võitlemist sotsiaalse ebavõrdsuse vastu, eelkõige majandusliku ebavõrdsuse vastu tulude ja rikkuse jaotumisel, ebavõrdsuse vastu tööturul, millega kaasneb sotsiaalne ebakindlus, ning ebavõrdsuse vastu juurdepääsul riigi sellistele sotsiaalteenustele nagu sotsiaalkindlustus, tervishoid, haridus, õigussüsteem jms;

| 29. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles lähtuma Euroopa 2020. aasta strateegia vaesuse vastu võitlemise eesmärgi saavutamisel suhtelisest vaesusnäitajast (60 % asjaomase riigi keskmisest sissetulekust), nagu kiideti heaks 2001. aasta detsembris Euroopa Ülemkogu Laekenis toimunud kohtumisel, sest see näitaja asetab tegeliku vaesuse iga liikmesriigi konteksti, käsitledes vaesust kui suhtelist olukorda; |
| --- | --- |

29.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles lähtuma Euroopa 2020. aasta strateegia vaesuse vastu võitlemise eesmärgi saavutamisel suhtelisest vaesusnäitajast (60 % asjaomase riigi keskmisest sissetulekust), nagu kiideti heaks 2001. aasta detsembris Euroopa Ülemkogu Laekenis toimunud kohtumisel, sest see näitaja asetab tegeliku vaesuse iga liikmesriigi konteksti, käsitledes vaesust kui suhtelist olukorda;

| 30. | kutsub liikmesriike üles seadma ELi vaesusega võitlemise eesmärgist lähtuvalt konkreetsed ja saavutatavad riiklikud eesmärgid, mis on seotud ELi sotsiaalse kaasatuse strateegia prioriteetsete probleemidega, näiteks kodutuse kaotamine 2015. aastaks vastavalt kirjalikule deklaratsioonile nr 0111/2007; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles seadma ELi vaesusega võitlemise eesmärgist lähtuvalt konkreetsed ja saavutatavad riiklikud eesmärgid, mis on seotud ELi sotsiaalse kaasatuse strateegia prioriteetsete probleemidega, näiteks kodutuse kaotamine 2015. aastaks vastavalt kirjalikule deklaratsioonile nr 0111/2007;

| 31. | on seisukohal, et kodutute olukord nõuab erilist tähelepanu ja täiendavaid meetmeid nii liikmesriikide kui ka komisjoni tasandil, et tagada kodutute täielik ühiskonda integreerimine aastaks 2015, see eeldab võrdlusandmete kogumist ja usaldusväärset statistikat ühenduse tasandil, nende andmete avaldamist igal aastal koos kõnealuses valdkonnas tehtud edusammudega ning vastavates riiklikes ja ühenduse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise strateegiates seatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et kodutute olukord nõuab erilist tähelepanu ja täiendavaid meetmeid nii liikmesriikide kui ka komisjoni tasandil, et tagada kodutute täielik ühiskonda integreerimine aastaks 2015, see eeldab võrdlusandmete kogumist ja usaldusväärset statistikat ühenduse tasandil, nende andmete avaldamist igal aastal koos kõnealuses valdkonnas tehtud edusammudega ning vastavates riiklikes ja ühenduse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise strateegiates seatud eesmärkidega;

| 32. | on seisukohal, et iga liikmesriigi kohus on võtta kõik asjakohased meetmed, et vältida oma kodanike sattumist raskesse rahalisse olukorda, hoides ära ülemäärase võlakoorma tekkimise, eriti pangalaenude kasutamise puhul, kaaludes selliste pankade ja finantsasutuste maksustamist, kes on nõus maksejõuetutele inimestele laenu andma; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et iga liikmesriigi kohus on võtta kõik asjakohased meetmed, et vältida oma kodanike sattumist raskesse rahalisse olukorda, hoides ära ülemäärase võlakoorma tekkimise, eriti pangalaenude kasutamise puhul, kaaludes selliste pankade ja finantsasutuste maksustamist, kes on nõus maksejõuetutele inimestele laenu andma;

| 33. | on seisukohal, et liikmesriigid peavad aktiivse kaasatuse saavutamiseks võtma konkreetseid meetmeid: vähendama eeltingimustega sidumist, investeerima tugitegevustesse, kaitsma piisavat miinimumsissetulekut ja säilitama sotsiaalsed standardid, välistades põhiliste avalike teenuste kärped, et vaesed ei peaks kriisi eest maksma; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et liikmesriigid peavad aktiivse kaasatuse saavutamiseks võtma konkreetseid meetmeid: vähendama eeltingimustega sidumist, investeerima tugitegevustesse, kaitsma piisavat miinimumsissetulekut ja säilitama sotsiaalsed standardid, välistades põhiliste avalike teenuste kärped, et vaesed ei peaks kriisi eest maksma;

| 34. | on seisukohal, et erinevad kogemused miinimumsissetuleku ja igaühe jaoks tingimusteta põhisissetuleku tagamise valdkonnas koos täiendavate sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalkaitsemeetmetega näitavad, et need on tõhusad vahendid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ja kõigile inimväärse elu tagamiseks; palub seetõttu komisjonil teha algatusi, et toetada liikmesriikides teisi, parimate tavadega arvestavaid ja liikmesriike innustavaid kogemusi, mis võimaldavad igal üksikul liikmesriigil vaesuse kaotamise eest võitlemise meetmena tagada vaesust vältida aitava piisava miinimum- ja põhisissetuleku eri mudelite kasutuselevõtmise ning sotsiaalse õigluse ja võrdsed võimalused kõigile kodanikele, kelle abivajadust tuleb vastavas piirkondlikus kontekstis tõestada, järgides subsidiaarsuse põhimõtet ning jätmata seejuures tähelepanuta iga liikmesriigi eripärasid; on seisukohal, et komisjoni algatustele peaks järgnema tegevuskava, mis on mõeldud liikmesriikides miinimumsissetuleku tagamise Euroopa algatuse elluviimise toetamiseks, järgides liikmesriikide eri tavasid, kollektiivlepinguid ja õigusakte, et saavutada järgmised eesmärgid:






  — | kehtestada miinimumsissetuleku tagamise kavade kõlblikkus- ja juurdepääsutingimuste ühtsed standardid ja näitajad; |
| --- | --- | --- |

34.

on seisukohal, et erinevad kogemused miinimumsissetuleku ja igaühe jaoks tingimusteta põhisissetuleku tagamise valdkonnas koos täiendavate sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalkaitsemeetmetega näitavad, et need on tõhusad vahendid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ja kõigile inimväärse elu tagamiseks; palub seetõttu komisjonil teha algatusi, et toetada liikmesriikides teisi, parimate tavadega arvestavaid ja liikmesriike innustavaid kogemusi, mis võimaldavad igal üksikul liikmesriigil vaesuse kaotamise eest võitlemise meetmena tagada vaesust vältida aitava piisava miinimum- ja põhisissetuleku eri mudelite kasutuselevõtmise ning sotsiaalse õigluse ja võrdsed võimalused kõigile kodanikele, kelle abivajadust tuleb vastavas piirkondlikus kontekstis tõestada, järgides subsidiaarsuse põhimõtet ning jätmata seejuures tähelepanuta iga liikmesriigi eripärasid; on seisukohal, et komisjoni algatustele peaks järgnema tegevuskava, mis on mõeldud liikmesriikides miinimumsissetuleku tagamise Euroopa algatuse elluviimise toetamiseks, järgides liikmesriikide eri tavasid, kollektiivlepinguid ja õigusakte, et saavutada järgmised eesmärgid:

—

kehtestada miinimumsissetuleku tagamise kavade kõlblikkus- ja juurdepääsutingimuste ühtsed standardid ja näitajad;

| — | määrata kindlaks kriteeriumid, mille põhjal hinnata, millised institutsionaalsed ja territoriaalsed tasandid – sealhulgas sotsiaalpartnerite ja asjakohaste sidusrühmade kaasatus – võiksid olla miinimumsissetuleku tagamise kavadega seonduvate meetmete rakendamisel kõige sobivamad; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks kriteeriumid, mille põhjal hinnata, millised institutsionaalsed ja territoriaalsed tasandid – sealhulgas sotsiaalpartnerite ja asjakohaste sidusrühmade kaasatus – võiksid olla miinimumsissetuleku tagamise kavadega seonduvate meetmete rakendamisel kõige sobivamad;

| — | määrata kindlaks ühtsed näitajad ja võrdlusalused, et hinnata vaesuse vastu võitlemise poliitika tulemusi, mõju ja tõhusust; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks ühtsed näitajad ja võrdlusalused, et hinnata vaesuse vastu võitlemise poliitika tulemusi, mõju ja tõhusust;

| — | tagada parimate tavade tõhus vahetamine ja järelevalve; |
| --- | --- |

—

tagada parimate tavade tõhus vahetamine ja järelevalve;

| 35. | rõhutab, et piisav miinimumsissetulek on inimväärseks eluks hädavajalik ning piisav miinimumsissetulek ja sotsiaalne kaasatus on eeldused inimpotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks ja selleks, et kõik osaleksid ühiskonna demokraatlikus kujundamises; rõhutab, et äraelamist võimaldav sissetulek aitab lisaks kaasa rahvamajanduse positiivsele dünaamikale ning seega heaolu kindlustamisele; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et piisav miinimumsissetulek on inimväärseks eluks hädavajalik ning piisav miinimumsissetulek ja sotsiaalne kaasatus on eeldused inimpotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks ja selleks, et kõik osaleksid ühiskonna demokraatlikus kujundamises; rõhutab, et äraelamist võimaldav sissetulek aitab lisaks kaasa rahvamajanduse positiivsele dünaamikale ning seega heaolu kindlustamisele;

| 36. | on arvamusel, et komisjoni algatuses miinimumsissetuleku tagamise kohta tuleb arvesse võtta soovitust 92/441/EMÜ, milles tunnustatakse „inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi”, ning rõhutab, et sissetulekutoetuse kavade keskne eesmärk peab olema inimeste vaesusest välja aitamine, võimaldades neil elada inimväärselt, see hõlmab õigust saada väärikat invaliidsuspensioni ja vanaduspensioni; soovitab komisjonil sel eesmärgil välja töötada ühtne meetod elatusmiinimumi ja elukalliduse arvutamiseks (kaupade ja teenuste ostukorv), et vaesuse taseme näitajad oleks võrreldavad, ja määrata kindlaks sotsiaalse sekkumise meetodid; |
| --- | --- |

36.

on arvamusel, et komisjoni algatuses miinimumsissetuleku tagamise kohta tuleb arvesse võtta soovitust 92/441/EMÜ, milles tunnustatakse „inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi”, ning rõhutab, et sissetulekutoetuse kavade keskne eesmärk peab olema inimeste vaesusest välja aitamine, võimaldades neil elada inimväärselt, see hõlmab õigust saada väärikat invaliidsuspensioni ja vanaduspensioni; soovitab komisjonil sel eesmärgil välja töötada ühtne meetod elatusmiinimumi ja elukalliduse arvutamiseks (kaupade ja teenuste ostukorv), et vaesuse taseme näitajad oleks võrreldavad, ja määrata kindlaks sotsiaalse sekkumise meetodid;

| 37. | kutsub liikmesriike üles võtma kiiremas korras meetmeid, et parandada sotsiaalteenuste kasutamist ning jälgima teenuste mittekasutamise määra ja põhjuseid, tunnistades, et teenuste kasutamata jätmise osakaal on OECD andmetel 20–40 % osutatavatest teenustest, suurendades selleks läbipaistvust, pakkudes tõhusamat teavet ja tõhusamaid nõustamisteenuseid, lihtsustades menetlusi ning võttes meetmeid, mis aitavad võidelda miinimumsissetuleku saajatega kaasneva häbimärgistamise ja diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike üles võtma kiiremas korras meetmeid, et parandada sotsiaalteenuste kasutamist ning jälgima teenuste mittekasutamise määra ja põhjuseid, tunnistades, et teenuste kasutamata jätmise osakaal on OECD andmetel 20–40 % osutatavatest teenustest, suurendades selleks läbipaistvust, pakkudes tõhusamat teavet ja tõhusamaid nõustamisteenuseid, lihtsustades menetlusi ning võttes meetmeid, mis aitavad võidelda miinimumsissetuleku saajatega kaasneva häbimärgistamise ja diskrimineerimise vastu;

| 38. | rõhutab abisaaja inimväärset elu tagava töötushüvituse olulisust ning vajadust vähendada tööturult eemaloleku aega muu hulgas riigi tööhõiveametite tõhustamise abil; |
| --- | --- |

38.

rõhutab abisaaja inimväärset elu tagava töötushüvituse olulisust ning vajadust vähendada tööturult eemaloleku aega muu hulgas riigi tööhõiveametite tõhustamise abil;

| 39. | rõhutab vajadust võtta vastu sotsiaalkindlustuseeskirjad, mille abil luua seos igas liikmesriigis makstava miinimumpensioni ja vastava vaesuspiiri vahel; |
| --- | --- |

39.

rõhutab vajadust võtta vastu sotsiaalkindlustuseeskirjad, mille abil luua seos igas liikmesriigis makstava miinimumpensioni ja vastava vaesuspiiri vahel;

| 40. | kritiseerib neid liikmesriike, kus miinimumsissetuleku tagamise kavad ei ole kooskõlas suhtelise vaesuspiiriga; kordab liikmesriikidele nõuet leida sellele olukorrale võimalikult kiiresti lahendus; nõuab komisjonilt riiklike tegevuskavade hindamisel heade ja halbade tavade käsitlemist; |
| --- | --- |

40.

kritiseerib neid liikmesriike, kus miinimumsissetuleku tagamise kavad ei ole kooskõlas suhtelise vaesuspiiriga; kordab liikmesriikidele nõuet leida sellele olukorrale võimalikult kiiresti lahendus; nõuab komisjonilt riiklike tegevuskavade hindamisel heade ja halbade tavade käsitlemist;

| 41. | juhib miinimumsissetuleku puhul tähelepanu laialt esinevale vanuse alusel diskrimineerimisele, näiteks miinimumsissetuleku piiri seadmine laste puhul alla vaesuspiiri või noorte väljajätmine miinimumsissetuleku tagamise kavadest, kuna nad ei ole maksnud sotsiaalkindlustusmakse; rõhutab, et see õõnestab tingimusteta ja inimväärse miinimumsissetuleku tagamise kava põhimõtet; |
| --- | --- |

41.

juhib miinimumsissetuleku puhul tähelepanu laialt esinevale vanuse alusel diskrimineerimisele, näiteks miinimumsissetuleku piiri seadmine laste puhul alla vaesuspiiri või noorte väljajätmine miinimumsissetuleku tagamise kavadest, kuna nad ei ole maksnud sotsiaalkindlustusmakse; rõhutab, et see õõnestab tingimusteta ja inimväärse miinimumsissetuleku tagamise kava põhimõtet;

| 42. | rõhutab pakilist vajadust töötada välja ja võtta eri valdkondades (tervishoid, elamumajandus, energiavarustus, sotsiaalne ja kultuuriline kaasatus, liikuvus, haridus, sissetulekud (nt Gini koefitsient sissetulekute erinevuste mõõtmiseks), materiaalne puudus, tööhõive ja sotsiaalabiteenused) kasutusele asjakohased sotsiaal-majanduslikud näitajad, mis võimaldaksid jälgida ja mõõta vaesuse vastu võitlemisel ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas tehtud edusamme ning mis tuleks esitada igal aastal ülemaailmsel vaesuse vastu võitlemise päeval (17. oktoober), pöörates tähelepanu nende muutumisele aja jooksul, võttes arvesse sugu, vanuserühmi, leibkonna koosseisu, puudega inimeste olukorda, rännet, kroonilisi haigusi ja erinevat sissetulekutaset (60 % keskmisest sissetulekust, 50 % keskmisest sissetulekust, 40 % keskmisest sissetulekust), et võetaks arvesse suhtelist vaesust, äärmist vaesust ja kõige haavatavamaid elanikerühmi; rõhutab, et vaja on mitte ainult finantsnäitajaid kajastavaid Euroopa tasandi statistilisi andmeid äärmises vaesuses elamise, näiteks kodutuse kohta, mida tulu ja elamistingimusi käsitleva Euroopa Liidu statistika (EU-SILC) praegu ei hõlma; nõuab, et need sotsiaal-majanduslikud näitajad edastataks igal aastal aruande vormis liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile, et neid saaks arutada ja määratleda teised konkreetsed tegevusalused; |
| --- | --- |

42.

rõhutab pakilist vajadust töötada välja ja võtta eri valdkondades (tervishoid, elamumajandus, energiavarustus, sotsiaalne ja kultuuriline kaasatus, liikuvus, haridus, sissetulekud (nt Gini koefitsient sissetulekute erinevuste mõõtmiseks), materiaalne puudus, tööhõive ja sotsiaalabiteenused) kasutusele asjakohased sotsiaal-majanduslikud näitajad, mis võimaldaksid jälgida ja mõõta vaesuse vastu võitlemisel ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas tehtud edusamme ning mis tuleks esitada igal aastal ülemaailmsel vaesuse vastu võitlemise päeval (17. oktoober), pöörates tähelepanu nende muutumisele aja jooksul, võttes arvesse sugu, vanuserühmi, leibkonna koosseisu, puudega inimeste olukorda, rännet, kroonilisi haigusi ja erinevat sissetulekutaset (60 % keskmisest sissetulekust, 50 % keskmisest sissetulekust, 40 % keskmisest sissetulekust), et võetaks arvesse suhtelist vaesust, äärmist vaesust ja kõige haavatavamaid elanikerühmi; rõhutab, et vaja on mitte ainult finantsnäitajaid kajastavaid Euroopa tasandi statistilisi andmeid äärmises vaesuses elamise, näiteks kodutuse kohta, mida tulu ja elamistingimusi käsitleva Euroopa Liidu statistika (EU-SILC) praegu ei hõlma; nõuab, et need sotsiaal-majanduslikud näitajad edastataks igal aastal aruande vormis liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile, et neid saaks arutada ja määratleda teised konkreetsed tegevusalused;

| 43. | rõhutab vajadust maksta kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikerühmadele (puuetega või krooniliste haigustega inimesed, üksikvanemaga või paljulapselised pered) täiendavaid eritoetusi, mis kataksid nende olukorrast tulenevad lisakulud eelkõige tänu isiklikult antavale abile, eri võrgustike kasutamisele ning arstiabile ja sotsiaalhoolekandele; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust maksta kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikerühmadele (puuetega või krooniliste haigustega inimesed, üksikvanemaga või paljulapselised pered) täiendavaid eritoetusi, mis kataksid nende olukorrast tulenevad lisakulud eelkõige tänu isiklikult antavale abile, eri võrgustike kasutamisele ning arstiabile ja sotsiaalhoolekandele;

| 44. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima, kuidas kõigile tagatud tingimusteta ja vaesust vältida aitava põhisissetuleku eri mudelid saaksid kaasa aidata sotsiaalsele, kultuurilisele ja poliitilisele kaasatusele, võttes eelkõige arvesse nende mittehalvustavat olemust ja suutlikkust ära hoida varjatud vaesust; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima, kuidas kõigile tagatud tingimusteta ja vaesust vältida aitava põhisissetuleku eri mudelid saaksid kaasa aidata sotsiaalsele, kultuurilisele ja poliitilisele kaasatusele, võttes eelkõige arvesse nende mittehalvustavat olemust ja suutlikkust ära hoida varjatud vaesust;

| 45. | on seisukohal, et seoses vaesuse vähendamise poliitikaga, mis kaasneb piisava miinimumsissetuleku kehtestamisega liikmesriikides, tuleks muuta avatud koordineerimismeetodit, et võimaldada tõelist heade tavade vahetust liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et seoses vaesuse vähendamise poliitikaga, mis kaasneb piisava miinimumsissetuleku kehtestamisega liikmesriikides, tuleks muuta avatud koordineerimismeetodit, et võimaldada tõelist heade tavade vahetust liikmesriikide vahel;

| 46. | märgib, et miinimumsissetulekuga saavutatakse vaesuse vastu võitlemise eesmärk üksnes juhul, kui see on maksuvaba, ning soovitab kaaluda miinimumsissetuleku sidumist kommunaalkulude suuruse kõikumisega; |
| --- | --- |

46.

märgib, et miinimumsissetulekuga saavutatakse vaesuse vastu võitlemise eesmärk üksnes juhul, kui see on maksuvaba, ning soovitab kaaluda miinimumsissetuleku sidumist kommunaalkulude suuruse kõikumisega;

| 47. | tuletab meelde, et äärmisse vaesusse langemise oht on naistel suurem kui meestel, arvestades ebapiisavaid sotsiaalkaitsesüsteeme ja ikka veel esinevat diskrimineerimist, eelkõige tööturul, mistõttu on vaja konkreetseid, mitmekesiseid ja soopõhiseid poliitilisi lahendusi vastavalt konkreetsele olukorrale; |
| --- | --- |

47.

tuletab meelde, et äärmisse vaesusse langemise oht on naistel suurem kui meestel, arvestades ebapiisavaid sotsiaalkaitsesüsteeme ja ikka veel esinevat diskrimineerimist, eelkõige tööturul, mistõttu on vaja konkreetseid, mitmekesiseid ja soopõhiseid poliitilisi lahendusi vastavalt konkreetsele olukorrale;

| 48. | on seisukohal, et töötavate inimeste vaesus näitab, et töötingimused on ebaõiglased, ja nõuab, et seda olukorda püütaks muuta nii, et töötasu üldiselt ja konkreetselt alampalgad tagaksid inimväärse elatustaseme, olenemata sellest, kas need on kindlaks määratud õigusaktides või kollektiivlepingutes; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et töötavate inimeste vaesus näitab, et töötingimused on ebaõiglased, ja nõuab, et seda olukorda püütaks muuta nii, et töötasu üldiselt ja konkreetselt alampalgad tagaksid inimväärse elatustaseme, olenemata sellest, kas need on kindlaks määratud õigusaktides või kollektiivlepingutes;

| 49. | nõuab vaesuses elavate inimeste (kelle puhul tuleb eriliselt soodustada tööturule integreerimise algatusi) integreerimist ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma sisse dialoogi vaesuses elavate inimeste, neid esindavate organisatsioonide, nende võrgustike ja sotsiaalpartneritega; on seisukohal, et tuleb tagada, et vaesuses elavatest inimestest ja neid esindavatest organisatsioonidest saaksid sidusrühmad ning neile antaks rahalist toetust ja muud abi, mis võimaldaks neil osaleda poliitika, meetmete ja näitajate väljatöötamisel ning nende rakendamisel ja järelevalves Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eriti seoses Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike reformikavade ning sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud koordineerimismeetodiga; rõhutab lisaks sellele vajadust võtta karmimaid meetmeid nende tööandjate suhtes, kes võtavad ebaseaduslikult tööle kõrvaletõrjutud elanikerühmi miinimumsissetulekust väiksema palga eest; |
| --- | --- |

49.

nõuab vaesuses elavate inimeste (kelle puhul tuleb eriliselt soodustada tööturule integreerimise algatusi) integreerimist ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma sisse dialoogi vaesuses elavate inimeste, neid esindavate organisatsioonide, nende võrgustike ja sotsiaalpartneritega; on seisukohal, et tuleb tagada, et vaesuses elavatest inimestest ja neid esindavatest organisatsioonidest saaksid sidusrühmad ning neile antaks rahalist toetust ja muud abi, mis võimaldaks neil osaleda poliitika, meetmete ja näitajate väljatöötamisel ning nende rakendamisel ja järelevalves Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eriti seoses Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike reformikavade ning sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud koordineerimismeetodiga; rõhutab lisaks sellele vajadust võtta karmimaid meetmeid nende tööandjate suhtes, kes võtavad ebaseaduslikult tööle kõrvaletõrjutud elanikerühmi miinimumsissetulekust väiksema palga eest;

| 50. | on seisukohal, et jõupingutusi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks tuleb jätkata ja suurendada, et parandada nende inimeste olukorda, kes elavad suurimas vaesuse ja tõrjutuse ohus, nagu juhutöölised, töötud, üksikvanemaga pered, üksi elavad eakad inimesed, naised, ebasoodsas olukorras olevad lapsed ning ka rahvusvähemused, haiged või puuetega inimesed; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et jõupingutusi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks tuleb jätkata ja suurendada, et parandada nende inimeste olukorda, kes elavad suurimas vaesuse ja tõrjutuse ohus, nagu juhutöölised, töötud, üksikvanemaga pered, üksi elavad eakad inimesed, naised, ebasoodsas olukorras olevad lapsed ning ka rahvusvähemused, haiged või puuetega inimesed;

| 51. | väljendab kahetsust selle üle, et mõned liikmesriigid ei arvesta nõukogu soovitusega 92/441/EMÜ, milles tunnustatakse „inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi”; |
| --- | --- |

51.

väljendab kahetsust selle üle, et mõned liikmesriigid ei arvesta nõukogu soovitusega 92/441/EMÜ, milles tunnustatakse „inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi”;

| 52. | nõuab, et sotsiaalpartnerid kaasataks täiel määral riiklike vaesuse vastu võitlemise tegevuskavade väljatöötamisse ja eesmärkide seadmisse kõigil valitsemistasanditel; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et sotsiaalpartnerid kaasataks täiel määral riiklike vaesuse vastu võitlemise tegevuskavade väljatöötamisse ja eesmärkide seadmisse kõigil valitsemistasanditel;

| 53. | rõhutab vajadust kavandada ja rakendada sihipäraseid meetmeid aktiivse tööhõivepoliitika kaudu piirkondlikul, majandusharu ja ettevõtte tasandil, kaasates sellesse aktiivselt sotsiaalpartnerid, et parandada tööturule juurdepääsu nende inimeste jaoks, kelle elukutse on seotud eriti kõrge töötuse määraga majandusharudega või kes on pärit eriti kõrge töötuse määraga geograafilistest piirkondadest; |
| --- | --- |

53.

rõhutab vajadust kavandada ja rakendada sihipäraseid meetmeid aktiivse tööhõivepoliitika kaudu piirkondlikul, majandusharu ja ettevõtte tasandil, kaasates sellesse aktiivselt sotsiaalpartnerid, et parandada tööturule juurdepääsu nende inimeste jaoks, kelle elukutse on seotud eriti kõrge töötuse määraga majandusharudega või kes on pärit eriti kõrge töötuse määraga geograafilistest piirkondadest;

| 54. | rõhutab vajadust keskenduda kindlatele elanikerühmadele (sisserändajad, naised, pensionieale lähenevad töötud jne) eesmärgiga parandada oskusi, vältida töötust ja suurendada sotsiaalset integratsiooni; |
| --- | --- |

54.

rõhutab vajadust keskenduda kindlatele elanikerühmadele (sisserändajad, naised, pensionieale lähenevad töötud jne) eesmärgiga parandada oskusi, vältida töötust ja suurendada sotsiaalset integratsiooni;

| 55. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma meetmeid noorte ja eakate integreerimiseks tööturule, sest need on haavatavad rühmad, keda mõjutab tugevalt praegusest majanduslangusest tingitud töökohtade vähesus; |
| --- | --- |

55.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma meetmeid noorte ja eakate integreerimiseks tööturule, sest need on haavatavad rühmad, keda mõjutab tugevalt praegusest majanduslangusest tingitud töökohtade vähesus;

| 56. | rõhutab, et miinimumsissetuleku tagamise kavad peavad katma ka küttekulud, et rahapuuduse tõttu energiakuludega kimpus olevad vaesed majapidamised suudaksid tasuda energiaarveid; on seisukohal, et miinimumsissetuleku tagamise kavad peavad põhinema realistlikul elamu küttekulude hinnangul ning võtma arvesse konkreetse majapidamise, näiteks lastega perede, eakate ja puuetega inimeste vajadusi; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et miinimumsissetuleku tagamise kavad peavad katma ka küttekulud, et rahapuuduse tõttu energiakuludega kimpus olevad vaesed majapidamised suudaksid tasuda energiaarveid; on seisukohal, et miinimumsissetuleku tagamise kavad peavad põhinema realistlikul elamu küttekulude hinnangul ning võtma arvesse konkreetse majapidamise, näiteks lastega perede, eakate ja puuetega inimeste vajadusi;

| 57. | rõhutab, et ehkki enamikul ELi 27 liikmesriigist on riiklikud miinimumsissetuleku tagamise kavad, on riike, kellel neid ei ole; kutsub liikmesriike üles kehtestama sotsiaalse kaasatuse edendamiseks vaesust vältida aitava miinimumsissetuleku tagamise kavad ning jagama parimaid tavasid; tunnistab, et sotsiaalabi andmisel on liikmesriikide kohus tagada, et kodanikud mõistavad oma õigusi ja on suutelised neid kasutama; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et ehkki enamikul ELi 27 liikmesriigist on riiklikud miinimumsissetuleku tagamise kavad, on riike, kellel neid ei ole; kutsub liikmesriike üles kehtestama sotsiaalse kaasatuse edendamiseks vaesust vältida aitava miinimumsissetuleku tagamise kavad ning jagama parimaid tavasid; tunnistab, et sotsiaalabi andmisel on liikmesriikide kohus tagada, et kodanikud mõistavad oma õigusi ja on suutelised neid kasutama;

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

58.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 46.

(2)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 49.

(3)  Euroopa Liidu Nõukogu pressiteade, 16825/08 (Presse 358), lk 18.

(4)  ELT L 298, 7.11.2008, lk 20.

(5)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 141.

(6)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 11.

(7)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 11.

(8)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

(9)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 19.

(10)  Vaesuspiiriks on arvestatud igas riigis 60 % selle riigi keskmisest tulust, mis on väiksem kui keskmine sissetulek.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/19

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Finants-, majandus- ja sotsiaalkriis: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne)

P7_TA(2010)0376

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (2009/2182(INI))

2012/C 70 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2009. aasta otsust finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni moodustamise, volituste, arvulise koosseisu ja ametiaja kestuse kohta (1), mis võeti vastu vastavalt kodukorra artiklile 184; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2009. aasta otsust finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni moodustamise, volituste, arvulise koosseisu ja ametiaja kestuse kohta (1), mis võeti vastu vastavalt kodukorra artiklile 184;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni raportit (A7-0267/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni raportit (A7-0267/2010),

Põhjused

| 1. | märgib, et praegusel kriisil on palju põhjuseid ning selle mõju on nii kohene kui ka pikaajaline ja mitmeid hoiatavaid märke ignoreeriti ning kriisi ulatust, mõju ja ülekanduvat mõju alahinnati; |
| --- | --- |

1.

märgib, et praegusel kriisil on palju põhjuseid ning selle mõju on nii kohene kui ka pikaajaline ja mitmeid hoiatavaid märke ignoreeriti ning kriisi ulatust, mõju ja ülekanduvat mõju alahinnati;

| 2. | märgib, et USAs kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude mullist alguse saanud kriisi juured ulatuvad kaugele minevikku; |
| --- | --- |

2.

märgib, et USAs kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude mullist alguse saanud kriisi juured ulatuvad kaugele minevikku;

| 3. | märgib, et peamised tegurid, mis praeguse finantskriisi tekkele kaasa aitasid, on üleilmne tasakaalustamatus, regulatiivne juhtimine (reguleerimine ja järelevalve) ning rahapoliitika, ning nendele teguritele lisandusid finantssüsteemi konkreetsed puudused, nagu finantstoodete keerukus ja läbipaistmatus, lühiajalistel tulemustel põhinevad töötasusüsteemid ja puudulikud ärimudelid; |
| --- | --- |

3.

märgib, et peamised tegurid, mis praeguse finantskriisi tekkele kaasa aitasid, on üleilmne tasakaalustamatus, regulatiivne juhtimine (reguleerimine ja järelevalve) ning rahapoliitika, ning nendele teguritele lisandusid finantssüsteemi konkreetsed puudused, nagu finantstoodete keerukus ja läbipaistmatus, lühiajalistel tulemustel põhinevad töötasusüsteemid ja puudulikud ärimudelid;

| 4. | on seisukohal, et kriisi süvenemisele on mõneti kaasa aidanud huvide konfliktide sagenemine, isiklike huvide ja liiga erapoolikute osaliste olemasolu finantssektoris; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et kriisi süvenemisele on mõneti kaasa aidanud huvide konfliktide sagenemine, isiklike huvide ja liiga erapoolikute osaliste olemasolu finantssektoris;

| 5. | märgib, et USA ekspansiivne rahapoliitika soodustas liigse vaba raha teket, mis pandi suurt kasumit tootma, ja tarbimislaenudel põhineva sisenõudluse arengut, mis omakorda soodustas kodumajapidamiste võlgadesse sattumist ja valitsussektori suuri kulutusi, mille katmiseks kasutati odavat raha; |
| --- | --- |

5.

märgib, et USA ekspansiivne rahapoliitika soodustas liigse vaba raha teket, mis pandi suurt kasumit tootma, ja tarbimislaenudel põhineva sisenõudluse arengut, mis omakorda soodustas kodumajapidamiste võlgadesse sattumist ja valitsussektori suuri kulutusi, mille katmiseks kasutati odavat raha;

| 6. | märgib, et finantsturgudel esines spekulatiivset käitumist, sest mõned investorid võtsid väga suuri riske ja seda süvendas reitinguagentuuride oligopol; märgib, et turumajandus toimib kõige paremini, kui sellega kaasnevad demokraatlikult kokku lepitud, läbipaistvad ja mitmetasandilised õigusaktid ning kõrged eetika- ja moraalinormid, mis soodustavad usaldusväärseid finants- ja majandussüsteeme ega kahjusta reaalmajandust; |
| --- | --- |

6.

märgib, et finantsturgudel esines spekulatiivset käitumist, sest mõned investorid võtsid väga suuri riske ja seda süvendas reitinguagentuuride oligopol; märgib, et turumajandus toimib kõige paremini, kui sellega kaasnevad demokraatlikult kokku lepitud, läbipaistvad ja mitmetasandilised õigusaktid ning kõrged eetika- ja moraalinormid, mis soodustavad usaldusväärseid finants- ja majandussüsteeme ega kahjusta reaalmajandust;

| 7. | märgib, et süsteemseid riske ei vähendanud, vaid suurendas keeruliste bilansiväliste toodete (eriotstarbelised varakogumid, hajutatud tagatisega võlaobligatsioonid, krediidiriski vahetustehingud jne) levik ja paralleelses, reguleerimata pangandussüsteemis toimunud väärtpaberistamine; märgib, et hoiustajate ja VKEde rahastamisele keskenduvad ettevõtted on tõestanud oma väärtust; |
| --- | --- |

7.

märgib, et süsteemseid riske ei vähendanud, vaid suurendas keeruliste bilansiväliste toodete (eriotstarbelised varakogumid, hajutatud tagatisega võlaobligatsioonid, krediidiriski vahetustehingud jne) levik ja paralleelses, reguleerimata pangandussüsteemis toimunud väärtpaberistamine; märgib, et hoiustajate ja VKEde rahastamisele keskenduvad ettevõtted on tõestanud oma väärtust;

| 8. | on seisukohal, et kriisi peamisi põhjuseid võimendab asjaolu, et vaatamata kliimamuutusele, bioloogilise mitmekesisuse kadumisele ja loodusvarade ammendumisele puuduvad säästvamad tootmis-, tarne- ja tarbimistavad; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kriisi peamisi põhjuseid võimendab asjaolu, et vaatamata kliimamuutusele, bioloogilise mitmekesisuse kadumisele ja loodusvarade ammendumisele puuduvad säästvamad tootmis-, tarne- ja tarbimistavad;

| 9. | on seisukohal, et ülemaailmsed, USA või ELi majanduse ja finantsjuhtimise struktuurid ei olnud enne kriisi vallandumist makro- ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eristamisel sidusad ega järjekindlad, need struktuurid keskendusid liialt finantseerimisasutuste mikrotasandi alt üles korraldatud usaldatavusjärelevalvele ja makromajanduslike näitajate riikliku tasandi seirele, kuid ei pööranud tähelepanu finantsturu ja makromajanduse terviklikule arengule, mis oleks nõudnud nii finantseerimisasutuste kui ka riikide vastastikuse seotuse jälgimist; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et ülemaailmsed, USA või ELi majanduse ja finantsjuhtimise struktuurid ei olnud enne kriisi vallandumist makro- ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eristamisel sidusad ega järjekindlad, need struktuurid keskendusid liialt finantseerimisasutuste mikrotasandi alt üles korraldatud usaldatavusjärelevalvele ja makromajanduslike näitajate riikliku tasandi seirele, kuid ei pööranud tähelepanu finantsturu ja makromajanduse terviklikule arengule, mis oleks nõudnud nii finantseerimisasutuste kui ka riikide vastastikuse seotuse jälgimist;

| 10. | tõdeb, et üleilmastumine on toimunud ilma, et turgude integreerimisega ühel ajal oleks tekkinud või arenenud ülemaailmse juhtimise struktuurid, millega mõjutada eelkõige ülemaailmset tasakaalu või tasakaalustamatust ja finantsturge, ja peab G20 protsessi õiges suunas liikumiseks, kuid juhib tähelepanu sellele, et ELi seisukohad peavad G20-s olema tulemuslikult esindatud; |
| --- | --- |

10.

tõdeb, et üleilmastumine on toimunud ilma, et turgude integreerimisega ühel ajal oleks tekkinud või arenenud ülemaailmse juhtimise struktuurid, millega mõjutada eelkõige ülemaailmset tasakaalu või tasakaalustamatust ja finantsturge, ja peab G20 protsessi õiges suunas liikumiseks, kuid juhib tähelepanu sellele, et ELi seisukohad peavad G20-s olema tulemuslikult esindatud;

| 11. | märgib, et 1990. aasta juulis tunnistas Euroopa Liit ELi aluslepingute kohaselt kapitali vaba liikumist, mis aitas kaasa majanduse arengule; märgib siiski, et kapitali vaba liikumisega samal ajal ei toimunud hoiuste intressidelt makstavate maksude ühtlustamist, asjakohaste piiriüleste õigusaktide ega Euroopa tasandi järelevalve kehtestamist; |
| --- | --- |

11.

märgib, et 1990. aasta juulis tunnistas Euroopa Liit ELi aluslepingute kohaselt kapitali vaba liikumist, mis aitas kaasa majanduse arengule; märgib siiski, et kapitali vaba liikumisega samal ajal ei toimunud hoiuste intressidelt makstavate maksude ühtlustamist, asjakohaste piiriüleste õigusaktide ega Euroopa tasandi järelevalve kehtestamist;

| 12. | mõistab hukka, et stabiilsuse ja kasvu pakti põhimõtetest ei peetud minevikus alati kinni, ja märgib, et euroala riikide majanduse vahel esineb suuri erinevusi; |
| --- | --- |

12.

mõistab hukka, et stabiilsuse ja kasvu pakti põhimõtetest ei peetud minevikus alati kinni, ja märgib, et euroala riikide majanduse vahel esineb suuri erinevusi;

| 13. | märgib, et asjakohaste õigusaktide ja karmi järelevalve puudumine ning panganduskriisi korral ettenägematute asjaoludega toimetulemise mehhanismide täielik puudumine näitasid, kui palju tuleb Euroopa Liidul teha selliste mehhanismide kehtestamiseks, mis aitaksid lahendada siseturu ja integreeritud finantssüsteemiga seotud poliitilisi probleeme; märgib eelkõige piiriülese pankrotihalduse mehhanismi puudumist; |
| --- | --- |

13.

märgib, et asjakohaste õigusaktide ja karmi järelevalve puudumine ning panganduskriisi korral ettenägematute asjaoludega toimetulemise mehhanismide täielik puudumine näitasid, kui palju tuleb Euroopa Liidul teha selliste mehhanismide kehtestamiseks, mis aitaksid lahendada siseturu ja integreeritud finantssüsteemiga seotud poliitilisi probleeme; märgib eelkõige piiriülese pankrotihalduse mehhanismi puudumist;

Mõjud

| 14. | tõdeb, et valitsemissektori eelarve puudujääk on Eurostati hinnangul tõusnud Euroopa Liidus 2,3 %-lt 2008. aastal 7,5 %-ni 2010. aastal ja euroalal 2 %-lt 6,3 %-ni ning valitsemissektori võla määr on tõusnud Euroopa Liidus 61,6 %-lt SKPst 2008. aastal 79,6 %-ni 2010. aastal ja euroalal 69,4 %-lt 84,7 %-ni, mis on kahe aastaga nullinud peaaegu kahe aastakümne jooksul mõne liikmesriigi poolt eelarve konsolideerimise valdkonnas tehtud jõupingutused; peab sellist tagasilööki kahetsusväärseks, sest selle tagajärjel on tööhõive- ja demograafiliste probleemidega palju raskem võidelda; |
| --- | --- |

14.

tõdeb, et valitsemissektori eelarve puudujääk on Eurostati hinnangul tõusnud Euroopa Liidus 2,3 %-lt 2008. aastal 7,5 %-ni 2010. aastal ja euroalal 2 %-lt 6,3 %-ni ning valitsemissektori võla määr on tõusnud Euroopa Liidus 61,6 %-lt SKPst 2008. aastal 79,6 %-ni 2010. aastal ja euroalal 69,4 %-lt 84,7 %-ni, mis on kahe aastaga nullinud peaaegu kahe aastakümne jooksul mõne liikmesriigi poolt eelarve konsolideerimise valdkonnas tehtud jõupingutused; peab sellist tagasilööki kahetsusväärseks, sest selle tagajärjel on tööhõive- ja demograafiliste probleemidega palju raskem võidelda;

| 15. | on seisukohal, et Euroopa riikide rahandus oli halb juba enne kriisi, sest alates 1970ndatest on liikmesriikide valitsemissektori võlg mitme ELis toimunud majanduselanguse mõjul pidevalt suurenenud; märgib, et elavdamiskavade kulude, maksutulude vähenemise ja suurte sotsiaalkulude tagajärjel on valitsemissektori võlg ja valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenenud kõigis liikmesriikides, kuigi liikmesriigiti erinevalt; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et Euroopa riikide rahandus oli halb juba enne kriisi, sest alates 1970ndatest on liikmesriikide valitsemissektori võlg mitme ELis toimunud majanduselanguse mõjul pidevalt suurenenud; märgib, et elavdamiskavade kulude, maksutulude vähenemise ja suurte sotsiaalkulude tagajärjel on valitsemissektori võlg ja valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenenud kõigis liikmesriikides, kuigi liikmesriigiti erinevalt;

| 16. | on seisukohal, et kriisi kõik tagajärjed ei ole veel ilmnenud ning olukorra halvenemist, st W-kujulist langust ei saa eelkõige praegust töötuse määra silmas pidades välistada; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et kriisi kõik tagajärjed ei ole veel ilmnenud ning olukorra halvenemist, st W-kujulist langust ei saa eelkõige praegust töötuse määra silmas pidades välistada;

| 17. | märgib, et kriis mõjutas tööhõivet kogu ELis, kuigi töötuse määr tõusis EL-27-s keskmiselt ainult 1,9 %, ja et negatiivne mõju tööhõivele jätkub, sest tööturg reageerib majanduses toimuvatele muutustele tavaliselt viivitusega; rõhutab, et komisjoni prognoosib kogu ELi töötuse määraks 2010. aastal 11 %, millel on ELi tööjõu jaoks tõsised tagajärjed; |
| --- | --- |

17.

märgib, et kriis mõjutas tööhõivet kogu ELis, kuigi töötuse määr tõusis EL-27-s keskmiselt ainult 1,9 %, ja et negatiivne mõju tööhõivele jätkub, sest tööturg reageerib majanduses toimuvatele muutustele tavaliselt viivitusega; rõhutab, et komisjoni prognoosib kogu ELi töötuse määraks 2010. aastal 11 %, millel on ELi tööjõu jaoks tõsised tagajärjed;

| 18. | tõdeb, et kriisi sotsiaalsed tagajärjed on liikmesriigiti väga erinevad, sest keskmine töötuse määr on küll 10 %, kuid mõnes riigis ulatub see 20 %-ni ja noorte hulgas isegi üle 40 %, mis näitab, kui ulatuslikke struktuurseid parandusmeetmeid tuleb mõnes liikmesriigis võtta; |
| --- | --- |

18.

tõdeb, et kriisi sotsiaalsed tagajärjed on liikmesriigiti väga erinevad, sest keskmine töötuse määr on küll 10 %, kuid mõnes riigis ulatub see 20 %-ni ja noorte hulgas isegi üle 40 %, mis näitab, kui ulatuslikke struktuurseid parandusmeetmeid tuleb mõnes liikmesriigis võtta;

| 19. | on seisukohal, et kuigi valitsemissektori võlga tuleb vähendada, ei tohiks riigieelarvete kiire konsolideerimisega ohustada sotsiaalkaitsesüsteeme ega avalikke teenuseid, sest nende roll kriisi automaatse stabiliseerijana ja leevendajana on leidnud õiglast tunnustust; märgib, et sotsiaalkaitsesüsteemide ja avalike teenuste tõhususe edendamine võib parandada ka majandussuutlikkust ja teenuste kvaliteeti; tunnistab, et kui õige tasakaal jääb leidmata, võib tagajärjeks olla pikka aega kestev aeglane majanduskasv ja pidev tööpuudus ja seoses sellega ELi konkurentsivõime vältimatu vähenemine; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et kuigi valitsemissektori võlga tuleb vähendada, ei tohiks riigieelarvete kiire konsolideerimisega ohustada sotsiaalkaitsesüsteeme ega avalikke teenuseid, sest nende roll kriisi automaatse stabiliseerijana ja leevendajana on leidnud õiglast tunnustust; märgib, et sotsiaalkaitsesüsteemide ja avalike teenuste tõhususe edendamine võib parandada ka majandussuutlikkust ja teenuste kvaliteeti; tunnistab, et kui õige tasakaal jääb leidmata, võib tagajärjeks olla pikka aega kestev aeglane majanduskasv ja pidev tööpuudus ja seoses sellega ELi konkurentsivõime vältimatu vähenemine;

| 20. | tõdeb, et suur tööpuudus ei tekita mitte ainult sotsiaalkulu, vaid ka suurt majanduslikku kulu, sest töötud aitavad sisenõudlust suurendada üksnes vähesel määral ja nad maksavad teistest vähem makse ja sotsiaalkindlustusmakseid; märgib, et see suurendab töötavate inimeste maksukoormust ja tulevaste põlvkondade võlakoormust; |
| --- | --- |

20.

tõdeb, et suur tööpuudus ei tekita mitte ainult sotsiaalkulu, vaid ka suurt majanduslikku kulu, sest töötud aitavad sisenõudlust suurendada üksnes vähesel määral ja nad maksavad teistest vähem makse ja sotsiaalkindlustusmakseid; märgib, et see suurendab töötavate inimeste maksukoormust ja tulevaste põlvkondade võlakoormust;

| 21. | märgib, et kõige uuemate, st 2007. aastast ehk kriisile eelnenud ajast pärit statistiliste andmete põhjal on Euroopa Liidus 30 miljonit vaest töötajat (ja hiljutiste andmete kohaselt elab 79 miljonit inimest Euroopa Liidus allpool vaesuspiiri) ja see arv on vahepeal tõenäoliselt kasvanud; |
| --- | --- |

21.

märgib, et kõige uuemate, st 2007. aastast ehk kriisile eelnenud ajast pärit statistiliste andmete põhjal on Euroopa Liidus 30 miljonit vaest töötajat (ja hiljutiste andmete kohaselt elab 79 miljonit inimest Euroopa Liidus allpool vaesuspiiri) ja see arv on vahepeal tõenäoliselt kasvanud;

| 22. | märgib, et lisaks tööpuudusele on kriisil mitmeid muid sotsiaalne tagajärgi, eelkõige töötingimuste halvenemine, suurem kodutute hulk, ülemäärased võlad ja majanduslik tõrjutus ning asjaolu, et mõnedel inimestel on üha raskem täita põhivajadusi ja kasutada teenuseid; |
| --- | --- |

22.

märgib, et lisaks tööpuudusele on kriisil mitmeid muid sotsiaalne tagajärgi, eelkõige töötingimuste halvenemine, suurem kodutute hulk, ülemäärased võlad ja majanduslik tõrjutus ning asjaolu, et mõnedel inimestel on üha raskem täita põhivajadusi ja kasutada teenuseid;

| 23. | märgib, et sarnaselt kõikidele kriisidele mõjub praegune kriis halvasti majanduskasvule ja tööhõivele ning see mõjutab esmajärjekorras kõige ebasoodsamas olukorras olevaid inimesi, sh noori, lapsi ja naisi ning etnilisi vähemusi ja migrante; |
| --- | --- |

23.

märgib, et sarnaselt kõikidele kriisidele mõjub praegune kriis halvasti majanduskasvule ja tööhõivele ning see mõjutab esmajärjekorras kõige ebasoodsamas olukorras olevaid inimesi, sh noori, lapsi ja naisi ning etnilisi vähemusi ja migrante;

| 24. | jagab muret usaldatavusnormatiivide, regulatiivsete, raamatupidamis- ja maksueeskirjade protsükliliste aspektide pärast, mis suurendavad turumajanduse toimimisele omast kõikumist veelgi; |
| --- | --- |

24.

jagab muret usaldatavusnormatiivide, regulatiivsete, raamatupidamis- ja maksueeskirjade protsükliliste aspektide pärast, mis suurendavad turumajanduse toimimisele omast kõikumist veelgi;

Vastumeetmed

| 25. | märgib, et pangandussektori päästmine valitsuste poolt moodustab ainult osa kuludest, mis finantskriis ühiskonnale on tekitanud, sest tõeliselt suured kulud on seotud majanduslanguse ja valitsemissektori võla suurenemisega, mille tõttu on maailmas kaotatud ligikaudu 60 triljonit USA dollarit; |
| --- | --- |

25.

märgib, et pangandussektori päästmine valitsuste poolt moodustab ainult osa kuludest, mis finantskriis ühiskonnale on tekitanud, sest tõeliselt suured kulud on seotud majanduslanguse ja valitsemissektori võla suurenemisega, mille tõttu on maailmas kaotatud ligikaudu 60 triljonit USA dollarit;

| 26. | märgib, et pärast seda, kui riigiabi ajutine raamistik heaks kiideti, on kriisi tõttu antav riigiabi järsult kasvanud, ja peab kahetsusväärseks, et see võib võrdseid võimalusi Euroopas vähendada; kutsub komisjoni üles võtma protektsionismi ja konkurentsimoonutuste vastases võitluses kindla juhtpositsiooni; |
| --- | --- |

26.

märgib, et pärast seda, kui riigiabi ajutine raamistik heaks kiideti, on kriisi tõttu antav riigiabi järsult kasvanud, ja peab kahetsusväärseks, et see võib võrdseid võimalusi Euroopas vähendada; kutsub komisjoni üles võtma protektsionismi ja konkurentsimoonutuste vastases võitluses kindla juhtpositsiooni;

| 27. | kiidab heaks tavapärasest erinevad meetmed, mida Euroopa Keskpank ja riikide keskpangad on kahe viimase aasta jooksul võtnud, et päästa liikmesriikides pankasid, mida ähvardas nn toksiliste varade enneolematu taseme tõttu pankrot; tunneb eelkõige heameelt, et nende pankade klientide hoiused tagati, kuid rõhutab, et ebaausa konkurentsi vältimiseks pangandussektoris tuleb need ebatavalised meetmed järk-järgult kaotada; |
| --- | --- |

27.

kiidab heaks tavapärasest erinevad meetmed, mida Euroopa Keskpank ja riikide keskpangad on kahe viimase aasta jooksul võtnud, et päästa liikmesriikides pankasid, mida ähvardas nn toksiliste varade enneolematu taseme tõttu pankrot; tunneb eelkõige heameelt, et nende pankade klientide hoiused tagati, kuid rõhutab, et ebaausa konkurentsi vältimiseks pangandussektoris tuleb need ebatavalised meetmed järk-järgult kaotada;

| 28. | tuletab meelde, et 2008. aasta oktoobris võttis Euroopa Liit vastu Euroopa majanduse elavdamise kava, mille maht oli 1,6 % SKP-st, kuid näiteks Hiina ja USA kavade maht oli vastavalt 5 % ja 6,55 % SKP-st; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et 2008. aasta oktoobris võttis Euroopa Liit vastu Euroopa majanduse elavdamise kava, mille maht oli 1,6 % SKP-st, kuid näiteks Hiina ja USA kavade maht oli vastavalt 5 % ja 6,55 % SKP-st;

| 29. | tunneb heameelt, et majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu võttis 10. mail 2010. aastal vastu 750 miljardi euro suuruse stabiliseerimiskava, mille õigusliku alusena kasutati osaliselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 122 ja millega loodi riikide maksujõuetusriskidega toimetulemiseks finantsstabiilsuse tagamise mehhanism; märgib, et nõukogu päästepaketti puudutavaid otsuseid iseloomustab demokraatia ja vastutuse puudumine, sest Euroopa Parlamendiga ei konsulteeritud; nõuab, et Euroopa Parlament kui kaasseadusandja kaasataks kriisiga seotud tulevaste päästepakettide ettepanekutesse ja otsustesse; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt, et majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu võttis 10. mail 2010. aastal vastu 750 miljardi euro suuruse stabiliseerimiskava, mille õigusliku alusena kasutati osaliselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 122 ja millega loodi riikide maksujõuetusriskidega toimetulemiseks finantsstabiilsuse tagamise mehhanism; märgib, et nõukogu päästepaketti puudutavaid otsuseid iseloomustab demokraatia ja vastutuse puudumine, sest Euroopa Parlamendiga ei konsulteeritud; nõuab, et Euroopa Parlament kui kaasseadusandja kaasataks kriisiga seotud tulevaste päästepakettide ettepanekutesse ja otsustesse;

Riiklikud majanduse elavdamise kavad

| 30. | peab kahetsusväärseks, et eri riikide majanduse elavdamise kavade koordineerimine on pigem tagasihoidlik, sest ELi tasandi koordineerimise mitmekordsel mõjul ja mõjutuspotentsiaalil oleks tõenäoliselt olnud suurem efekt kui peamiselt riikliku tasandi kavadel, mis võivad üksteisega vastuolus olla; nõuab, et tulevaste elavdamise kavade ja suurmahuliste investeeringute Euroopa mõõde oleks suurem; |
| --- | --- |

30.

peab kahetsusväärseks, et eri riikide majanduse elavdamise kavade koordineerimine on pigem tagasihoidlik, sest ELi tasandi koordineerimise mitmekordsel mõjul ja mõjutuspotentsiaalil oleks tõenäoliselt olnud suurem efekt kui peamiselt riikliku tasandi kavadel, mis võivad üksteisega vastuolus olla; nõuab, et tulevaste elavdamise kavade ja suurmahuliste investeeringute Euroopa mõõde oleks suurem;

| 31. | palub komisjonil esitada liidu pikaajalisi ja lühiajalisi eesmärke, konkurentsi, ELis võrdsete võimaluste säilitamist, finantsreformi ja töökohtade loomist silmas pidades 2008.-2009. aasta sügis-talvel vastu võetud riikide pankade päästepakettide ning riikide ja Euroopa tasandi majanduse elavdamise kavade tõhususe kohta väga täpne aruanne, mis sisaldab ka põhjalikku analüüsi läbivaadatud riigiabimehhanismide kohta, mis kriisiga toimetulemiseks vastu võeti; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil esitada liidu pikaajalisi ja lühiajalisi eesmärke, konkurentsi, ELis võrdsete võimaluste säilitamist, finantsreformi ja töökohtade loomist silmas pidades 2008.-2009. aasta sügis-talvel vastu võetud riikide pankade päästepakettide ning riikide ja Euroopa tasandi majanduse elavdamise kavade tõhususe kohta väga täpne aruanne, mis sisaldab ka põhjalikku analüüsi läbivaadatud riigiabimehhanismide kohta, mis kriisiga toimetulemiseks vastu võeti;

| 32. | märgib, et mõnel – eelkõige EÜ maksebilansiabi saanud - liikmesriigil ei ole praegu võimalik koostada majanduskasvu ja tööhõivet soodustavaid elemente sisaldavaid tegelikke riigi tasandi elavdamise kavasid, sest kuni 2012. aastani on ainsad võimalikud valikud avalike sektori kulude kärpimine, maksude suurendamine ja valitsemissektori koguvõla vähendamine; |
| --- | --- |

32.

märgib, et mõnel – eelkõige EÜ maksebilansiabi saanud - liikmesriigil ei ole praegu võimalik koostada majanduskasvu ja tööhõivet soodustavaid elemente sisaldavaid tegelikke riigi tasandi elavdamise kavasid, sest kuni 2012. aastani on ainsad võimalikud valikud avalike sektori kulude kärpimine, maksude suurendamine ja valitsemissektori koguvõla vähendamine;

Tulevik – Euroopa lisandväärtus

| 33. | on seisukohal, et EL ei saa olla ainuke ühtne ruum, kus energeetikat, eelkõige energiaallikate kogumit ei peeta ei oma territooriumil ega suhetes partneritega strateegiliseks küsimuseks; on seisukohal, et energeetikaalgatusi tuleb ELis komisjoni, liikmesriikide ja asjaomaste valdkondade vahel hoolikalt koordineerida, et kaitsta mitmekesise jaotusvõrgu kaudu ELi liikmesriikidesse energiaallikate (nagu nafta ja gaas) tarnimist, eelkõige tarnelepingute üle läbirääkimisi pidades, ladustamismahtu korraldades ning asjakohaste programmide, nagu seitsmes teadusuuringute raamprogramm (2007-2013) ja selle ajakohastatud versioonid, raames uute energiaallikate alast teadus- ja arendustööd rahastades ja koordineerides; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et EL ei saa olla ainuke ühtne ruum, kus energeetikat, eelkõige energiaallikate kogumit ei peeta ei oma territooriumil ega suhetes partneritega strateegiliseks küsimuseks; on seisukohal, et energeetikaalgatusi tuleb ELis komisjoni, liikmesriikide ja asjaomaste valdkondade vahel hoolikalt koordineerida, et kaitsta mitmekesise jaotusvõrgu kaudu ELi liikmesriikidesse energiaallikate (nagu nafta ja gaas) tarnimist, eelkõige tarnelepingute üle läbirääkimisi pidades, ladustamismahtu korraldades ning asjakohaste programmide, nagu seitsmes teadusuuringute raamprogramm (2007-2013) ja selle ajakohastatud versioonid, raames uute energiaallikate alast teadus- ja arendustööd rahastades ja koordineerides;

| 34. | kutsub komisjoni üles võtma endale täielik vastutus projektide juhtimise ja rahastamise eest, eelkõige järgmistes valdkondades:






  — | uued investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmisse, eelkõige Euroopa hoonete energiatõhususse ning ressursside tõhusasse kasutamisse üldisemalt; |
| --- | --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles võtma endale täielik vastutus projektide juhtimise ja rahastamise eest, eelkõige järgmistes valdkondades:

—

uued investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmisse, eelkõige Euroopa hoonete energiatõhususse ning ressursside tõhusasse kasutamisse üldisemalt;

| — | Euroopa energiavõrgu tugevdamine riikide võrgustike ühendamise teel, tarbijate varustamise teel suurtest taastuvenergia tootmiskeskustest ning uute energiasalvestamisviiside ja Euroopa kõrgepinge-alalisvoolu supervõrgu kasutuselevõtmise teel; |
| --- | --- |

—

Euroopa energiavõrgu tugevdamine riikide võrgustike ühendamise teel, tarbijate varustamise teel suurtest taastuvenergia tootmiskeskustest ning uute energiasalvestamisviiside ja Euroopa kõrgepinge-alalisvoolu supervõrgu kasutuselevõtmise teel;

| — | ELi kosmosepõhise infrastruktuuri edendamine raadionavigatsiooni ja Maa kaugseire valdkonnas, et toetada uute ELi teenuste osutamist ja töötada välja uuenduslikke rakendusi ning hõlbustada ELi õigusaktide ja poliitika rakendamist; |
| --- | --- |

—

ELi kosmosepõhise infrastruktuuri edendamine raadionavigatsiooni ja Maa kaugseire valdkonnas, et toetada uute ELi teenuste osutamist ja töötada välja uuenduslikke rakendusi ning hõlbustada ELi õigusaktide ja poliitika rakendamist;

| — | liitu idast läände ja põhjast lõunasse ühendava ülikiire avaliku raudteeliini arendamine ning kavade väljatöötamine liidu infrastruktuuri ja avalik-õiguslikus omandis olevasse strateegilise tähtsusega infrastruktuuri tehtavate investeeringute lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

—

liitu idast läände ja põhjast lõunasse ühendava ülikiire avaliku raudteeliini arendamine ning kavade väljatöötamine liidu infrastruktuuri ja avalik-õiguslikus omandis olevasse strateegilise tähtsusega infrastruktuuri tehtavate investeeringute lihtsustamiseks;

| — | kiirele internetile juurdepääsu tagamine kogu Euroopas, Euroopa Liidu digitaalarengu tegevuskava kiire elluviimine ja kõigile kodanikele turvalise tasuta juurdepääsu pakkumine; |
| --- | --- |

—

kiirele internetile juurdepääsu tagamine kogu Euroopas, Euroopa Liidu digitaalarengu tegevuskava kiire elluviimine ja kõigile kodanikele turvalise tasuta juurdepääsu pakkumine;

| — | ELi juhtpositsiooni edendamine e-tervise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ELi juhtpositsiooni edendamine e-tervise valdkonnas;

| — | elektripõhise liikuvusega seotud arenduse lõpuleviimine ja asjaomaste ühtsete standardite koostamine; |
| --- | --- |

—

elektripõhise liikuvusega seotud arenduse lõpuleviimine ja asjaomaste ühtsete standardite koostamine;

| 35. | on seisukohal, et kui jagatud vastutuse ja täiendavate meetmete valdkonnas on saavutatud kokkulepe ELi juhtimise ja tegevuse aspektide üle, peab EL leidma vahendid, eelkõige rahalised vahendid sellise strateegia elluviimiseks; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et kui jagatud vastutuse ja täiendavate meetmete valdkonnas on saavutatud kokkulepe ELi juhtimise ja tegevuse aspektide üle, peab EL leidma vahendid, eelkõige rahalised vahendid sellise strateegia elluviimiseks;

Finantsregulatsioon ja -järelevalve

| 36. | juhib tähelepanu sellele, et finantssüsteemi peamine eesmärk on pakkuda asjakohaseid hoiustamisvõimalusi ja kasutada hoiuseid reaalmajandust toetavateks ja majanduslikku tõhusust suurendavateks investeeringuteks, mille eesmärk on katta osa ettevõtete ja kodumajapidamiste riskist, et optimeerida pensionide pikaajalist rahastamist ja luua töökohti, mida on tehtud näiteks piirkondlikes ja kohalikes jaepankades; märgib, et see ülesanne on eriti oluline, sest majanduskasvu hoogustamiseks on vaja uusi vahendid, mis nõuavad suuri investeeringuid puhastesse tehnoloogiatesse; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu sellele, et finantssüsteemi peamine eesmärk on pakkuda asjakohaseid hoiustamisvõimalusi ja kasutada hoiuseid reaalmajandust toetavateks ja majanduslikku tõhusust suurendavateks investeeringuteks, mille eesmärk on katta osa ettevõtete ja kodumajapidamiste riskist, et optimeerida pensionide pikaajalist rahastamist ja luua töökohti, mida on tehtud näiteks piirkondlikes ja kohalikes jaepankades; märgib, et see ülesanne on eriti oluline, sest majanduskasvu hoogustamiseks on vaja uusi vahendid, mis nõuavad suuri investeeringuid puhastesse tehnoloogiatesse;

| 37. | rõhutab, et finantssektori areng peab lähtuma ka võrdsuse põhimõttest, mis kindlustab piisavate tagatistega laenu ja kindlustusteenuste kättesaadavuse ka nendele elanikkonna kihtidele, kellel seda võimalust praegu ei ole; kordab, et finantssektori õigusreformi ei tule läbi viia ainult finantsstabiilsuse tagamiseks, vaid ka säästva arengu eesmärkide arvesse võtmiseks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et finantssektori areng peab lähtuma ka võrdsuse põhimõttest, mis kindlustab piisavate tagatistega laenu ja kindlustusteenuste kättesaadavuse ka nendele elanikkonna kihtidele, kellel seda võimalust praegu ei ole; kordab, et finantssektori õigusreformi ei tule läbi viia ainult finantsstabiilsuse tagamiseks, vaid ka säästva arengu eesmärkide arvesse võtmiseks;

| 38. | tõdeb, et praegune kriis toob esile isereguleeriva süsteemi piirangud ja liigse usu finantssektori turuosaliste ja reitinguagentuuride võimesse hinnata alati riske õigesti ja tulla riskidega asjakohaselt toime ning tegutseda eetiliselt; |
| --- | --- |

38.

tõdeb, et praegune kriis toob esile isereguleeriva süsteemi piirangud ja liigse usu finantssektori turuosaliste ja reitinguagentuuride võimesse hinnata alati riske õigesti ja tulla riskidega asjakohaselt toime ning tegutseda eetiliselt;

| 39. | tunneb heameelt Baseli pangajärelevalve komitee praeguste ettepanekute ja institutsiooni rolli üle, kuid tuletab meelde, et universaalne lähenemine on ELi finantseerimisasutustele kahjulik, ja on seisukohal, et õigusaktide ettepanekute ajastamisel ja tegemisel tuleks lähtuda mõjuhinnangutest, milles analüüsitakse, kuidas vastav õigusakt mõjutab seda, kui palju finantseerimisasutused teenivad reaalmajanduse ja ühiskonna huve; jagab muret kapitalinõuete õige taseme ning üleminekuaja kestuse üle; |
| --- | --- |

39.

tunneb heameelt Baseli pangajärelevalve komitee praeguste ettepanekute ja institutsiooni rolli üle, kuid tuletab meelde, et universaalne lähenemine on ELi finantseerimisasutustele kahjulik, ja on seisukohal, et õigusaktide ettepanekute ajastamisel ja tegemisel tuleks lähtuda mõjuhinnangutest, milles analüüsitakse, kuidas vastav õigusakt mõjutab seda, kui palju finantseerimisasutused teenivad reaalmajanduse ja ühiskonna huve; jagab muret kapitalinõuete õige taseme ning üleminekuaja kestuse üle;

| 40. | märgib, et usalduse taastamiseks peavad nii ettevõtete kui ka liikmesriikide raamatupidamisaruanded olema läbipaistvad; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima bilansiväliste tehingute ja rahastamata kohustuste kasutamist ning eriotstarbeliste rahastamisvahendite ja eriotstarbeliste üksuste levikut ning kaaluma, kas piirata nende kasutamist või nõuda avaldavates raamatupidamisaruannetes kohustuslike deklaratsioonide esitamist; |
| --- | --- |

40.

märgib, et usalduse taastamiseks peavad nii ettevõtete kui ka liikmesriikide raamatupidamisaruanded olema läbipaistvad; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima bilansiväliste tehingute ja rahastamata kohustuste kasutamist ning eriotstarbeliste rahastamisvahendite ja eriotstarbeliste üksuste levikut ning kaaluma, kas piirata nende kasutamist või nõuda avaldavates raamatupidamisaruannetes kohustuslike deklaratsioonide esitamist;

| 41. | märgib, et kriisi tõttu on selgunud, et järelevalvesüsteemis esineb suuri puudusi; nõuab, et õigusaktide meelevaldne rakendamine viidaks miinimumini kogu maailmas, sõlmides selleks kindla kokkuleppe G20 tasandil, samuti ELis, ning võimaluse korral kehtestataks selle asemel ühtsed finantsteenuste eeskirjad; |
| --- | --- |

41.

märgib, et kriisi tõttu on selgunud, et järelevalvesüsteemis esineb suuri puudusi; nõuab, et õigusaktide meelevaldne rakendamine viidaks miinimumini kogu maailmas, sõlmides selleks kindla kokkuleppe G20 tasandil, samuti ELis, ning võimaluse korral kehtestataks selle asemel ühtsed finantsteenuste eeskirjad;

| 42. | on seisukohal, et tuleb kaotada õigusaktides olevas lüngad, mille tõttu oli välismaiste finantsteenuste pakkujate tütarettevõtetel võimalik teostada ELis suuresti reguleerimata äritegevust; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et tuleb kaotada õigusaktides olevas lüngad, mille tõttu oli välismaiste finantsteenuste pakkujate tütarettevõtetel võimalik teostada ELis suuresti reguleerimata äritegevust;

| 43. | märgib, et finantssektori kriisijuhtimine on praegu rahvusvaheliselt liiga vähe reguleeritud; kutsub komisjoni üles esitama ELi finantssektori piiriülese kriisiohjamisraamistiku kohta konkreetseid ettepanekuid ja võtma neis ülemaailmsel tasandil võrdsete võimaluste tagamiseks arvesse rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks G20 ja IMFi algatusi; |
| --- | --- |

43.

märgib, et finantssektori kriisijuhtimine on praegu rahvusvaheliselt liiga vähe reguleeritud; kutsub komisjoni üles esitama ELi finantssektori piiriülese kriisiohjamisraamistiku kohta konkreetseid ettepanekuid ja võtma neis ülemaailmsel tasandil võrdsete võimaluste tagamiseks arvesse rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks G20 ja IMFi algatusi;

| 44. | märgib, et standarditel on eelkõige õiglase väärtuse kasutamisel otsuste tegemisele protsükliline mõju, eriti nende finantseerimisasutuste puhul, kes on standardeid liialt usaldanud; märgib, et selliseid puudusi võib täheldada ka mõnedes regulatiivsetes ja maksueeskirjades ning usaldatavusnormatiivides; |
| --- | --- |

44.

märgib, et standarditel on eelkõige õiglase väärtuse kasutamisel otsuste tegemisele protsükliline mõju, eriti nende finantseerimisasutuste puhul, kes on standardeid liialt usaldanud; märgib, et selliseid puudusi võib täheldada ka mõnedes regulatiivsetes ja maksueeskirjades ning usaldatavusnormatiivides;

| 45. | on teadlik konkreetsetest probleemidest seoses sellega, et paljudes uutes liikmesriikides kuulub suur osa panga- ja kindlustussektori ettevõtteid välismaistele ettevõtetele; |
| --- | --- |

45.

on teadlik konkreetsetest probleemidest seoses sellega, et paljudes uutes liikmesriikides kuulub suur osa panga- ja kindlustussektori ettevõtteid välismaistele ettevõtetele;

| 46. | märgib, et vajadus võtta meetmeid finantsstabiilsuse säilitamiseks tuleb tasakaalustada vajadusega säilitada pankade võime anda majanduse edendamiseks laenu; peab oluliseks, et pangandussektor suudaks täita oma põhiülesandeid nii tavalistes oludes kui ka kriisi ajal; |
| --- | --- |

46.

märgib, et vajadus võtta meetmeid finantsstabiilsuse säilitamiseks tuleb tasakaalustada vajadusega säilitada pankade võime anda majanduse edendamiseks laenu; peab oluliseks, et pangandussektor suudaks täita oma põhiülesandeid nii tavalistes oludes kui ka kriisi ajal;

| 47. | märgib, et finantseerimisasutuste ja nende bilansi suurusega seoses on kasutusele tulnud mõiste „pankrotti minemiseks liiga suur”; kutsub komisjoni sellega seoses üles nõudma pankadelt, et nad koostaksid nn elutestamendi, milles on kirjeldatud kriisi korral rakendatavat likvideerimise korda; |
| --- | --- |

47.

märgib, et finantseerimisasutuste ja nende bilansi suurusega seoses on kasutusele tulnud mõiste „pankrotti minemiseks liiga suur”; kutsub komisjoni sellega seoses üles nõudma pankadelt, et nad koostaksid nn elutestamendi, milles on kirjeldatud kriisi korral rakendatavat likvideerimise korda;

| 48. | tunneb heameelt, et Euroopa Keskpangal on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu raamistikus oluline roll, tänu millele on sel võimalik anda Euroopa Liidu finantsstabiilsusse suur panus; |
| --- | --- |

48.

tunneb heameelt, et Euroopa Keskpangal on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu raamistikus oluline roll, tänu millele on sel võimalik anda Euroopa Liidu finantsstabiilsusse suur panus;

| 49. | rõhutab, et finantssektori statistika osas tuleb kasutusele võtta uued standardid, mille eesmärk on tugevdada Euroopa Komisjoni riskiseire- ja järelevalvepädevust; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et finantssektori statistika osas tuleb kasutusele võtta uued standardid, mille eesmärk on tugevdada Euroopa Komisjoni riskiseire- ja järelevalvepädevust;

| 50. | soovib innustada finantsinnovatsiooni, eeldusel et selle abil on võimalik töötada välja läbipaistvad vahendid tehnoloogilise innovatsiooni, pikaajaliste investeeringute, pensionifondide, töökohtade ja nn rohelise majanduse rahastamiseks; ootab uusi ELi finantsinnovatsiooni meetmeid, mille abil kasutada pikaajalisi hoiuseid jätkusuutlike ja strateegiliste pikaajaliste investeeringute tegemiseks ning suurendada finantsteenuste kättesaadavust; |
| --- | --- |

50.

soovib innustada finantsinnovatsiooni, eeldusel et selle abil on võimalik töötada välja läbipaistvad vahendid tehnoloogilise innovatsiooni, pikaajaliste investeeringute, pensionifondide, töökohtade ja nn rohelise majanduse rahastamiseks; ootab uusi ELi finantsinnovatsiooni meetmeid, mille abil kasutada pikaajalisi hoiuseid jätkusuutlike ja strateegiliste pikaajaliste investeeringute tegemiseks ning suurendada finantsteenuste kättesaadavust;

| 51. | kinnitab veel kord, kui tähtis on reguleerimis- ja järelevalvesüsteem, mille puhul ükski finantstehing ega ükski finantsinstrument ei jää registreerimata; nõuab, et riskifondid allutataks samasugustele eeskirjadele nagu kõik muud investeerimisfondid; rõhutab, et järelevalve ja reguleerimine peab olema suunatud finantsturgudel toimuvatele spekulatiivsetele liikumistele, et piirata ja ohjeldada riikide, valuutade ja majanduste vastu spekuleerimist; |
| --- | --- |

51.

kinnitab veel kord, kui tähtis on reguleerimis- ja järelevalvesüsteem, mille puhul ükski finantstehing ega ükski finantsinstrument ei jää registreerimata; nõuab, et riskifondid allutataks samasugustele eeskirjadele nagu kõik muud investeerimisfondid; rõhutab, et järelevalve ja reguleerimine peab olema suunatud finantsturgudel toimuvatele spekulatiivsetele liikumistele, et piirata ja ohjeldada riikide, valuutade ja majanduste vastu spekuleerimist;

| 52. | on seisukohal, et finantseerimisasutuste nõrk juhtimine soodustas kriisi teket ja seetõttu tuleb võtta meetmeid, mille abil tagada, et riskihindamiskomiteed on toimivad ja tõhusad, haldusnõukogu liikmed tunnevad piisavalt hästi finantseerimisasutuse tooteid ning juhatus ja juhatusse mittekuuluvad direktorid võtavad töötasupoliitika raames vastutuse investorite ja töötajate huvide tasakaalustamise eest; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et finantseerimisasutuste nõrk juhtimine soodustas kriisi teket ja seetõttu tuleb võtta meetmeid, mille abil tagada, et riskihindamiskomiteed on toimivad ja tõhusad, haldusnõukogu liikmed tunnevad piisavalt hästi finantseerimisasutuse tooteid ning juhatus ja juhatusse mittekuuluvad direktorid võtavad töötasupoliitika raames vastutuse investorite ja töötajate huvide tasakaalustamise eest;

| 53. | märgib, et mõnede finantsturu osaliste ja finantseerimisasutuste käitumises puuduvad väärtused ja eetika; rõhutab, et finantsturud ja finantseerimisasutused on kohustatud võtma sotsiaalse vastutuse tõttu arvesse kõigi asjaosaliste (nagu kliendid, aktsionärid ja töötajad) huvisid; |
| --- | --- |

53.

märgib, et mõnede finantsturu osaliste ja finantseerimisasutuste käitumises puuduvad väärtused ja eetika; rõhutab, et finantsturud ja finantseerimisasutused on kohustatud võtma sotsiaalse vastutuse tõttu arvesse kõigi asjaosaliste (nagu kliendid, aktsionärid ja töötajad) huvisid;

| 54. | on seisukohal, et finantseerimisasutuste kategoriseerimiseks, eelkõige ELis, tuleb kasutada piisavalt palju eri süsteemse riski kriteeriume; on seisukohal, et nende kriteeriumide kasutamiseks tuleb uurida, kui paljudes liikmesriikides sellised asutused tegutsevad ja kui suured need on, ning hinnata esmajoones asutuste võimet tekitada siseturul häireid, eriti kuna praegune kriis on näidanud, et suurus oli ainult üks paljudest süsteemse riski teguritest; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et finantseerimisasutuste kategoriseerimiseks, eelkõige ELis, tuleb kasutada piisavalt palju eri süsteemse riski kriteeriume; on seisukohal, et nende kriteeriumide kasutamiseks tuleb uurida, kui paljudes liikmesriikides sellised asutused tegutsevad ja kui suured need on, ning hinnata esmajoones asutuste võimet tekitada siseturul häireid, eriti kuna praegune kriis on näidanud, et suurus oli ainult üks paljudest süsteemse riski teguritest;

| 55. | peab hädavajalikuks, et EL võtaks uute eeskirjade koostamisel arvesse vajadust säilitada ja suurendada ELi finantssektori struktuuri mitmekesisust, ning on seisukohal, et Euroopa majandus vajab tugevat, nt hoiupankadest ja ühistupankadest koosnevat piirkondlikku ja kohalikku pangavõrku, kuigi eri pankade pädevusvaldkonnad on erinevad; märgib, et mitmekesisus on tõestanud finantskriisis oma väärtust ja suurendanud stabiilsust, ning et ühtsus võib põhjustada süsteemset nõrkust; |
| --- | --- |

55.

peab hädavajalikuks, et EL võtaks uute eeskirjade koostamisel arvesse vajadust säilitada ja suurendada ELi finantssektori struktuuri mitmekesisust, ning on seisukohal, et Euroopa majandus vajab tugevat, nt hoiupankadest ja ühistupankadest koosnevat piirkondlikku ja kohalikku pangavõrku, kuigi eri pankade pädevusvaldkonnad on erinevad; märgib, et mitmekesisus on tõestanud finantskriisis oma väärtust ja suurendanud stabiilsust, ning et ühtsus võib põhjustada süsteemset nõrkust;

| 56. | nõuab, et taastataks traditsioonilise pangajuhi staatus, kes tunneb laenutaotlejate iseloomu, minevikku ja äriplaani ning võib seega vastavalt ELi õigusaktidele (nagu finantsinstrumentide turgude direktiiv ja tarbijate teavitamist ja tarbijakaitset käsitlevad tarbijakrediidi direktiivid) võtta isiku tundmise alusel kaalutletud riski; |
| --- | --- |

56.

nõuab, et taastataks traditsioonilise pangajuhi staatus, kes tunneb laenutaotlejate iseloomu, minevikku ja äriplaani ning võib seega vastavalt ELi õigusaktidele (nagu finantsinstrumentide turgude direktiiv ja tarbijate teavitamist ja tarbijakaitset käsitlevad tarbijakrediidi direktiivid) võtta isiku tundmise alusel kaalutletud riski;

| 57. | rõhutab, et ettevõtetele ja eraisikutele suunatud krediidivoo taastamiseks ja vabastamiseks tuleb leida pika perspektiiviga lahendusi probleemidele, mida tohutu erasektori võlg tekitas nii kodumajapidamistele kui ka äriühingutele; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et ettevõtetele ja eraisikutele suunatud krediidivoo taastamiseks ja vabastamiseks tuleb leida pika perspektiiviga lahendusi probleemidele, mida tohutu erasektori võlg tekitas nii kodumajapidamistele kui ka äriühingutele;

| 58. | nõuab suuremat läbipaistvust liikmesriikide vahelistes sidemetes, samuti liikmesriikide ja juhtivate finantseerimisasutuse vahelistes sidemetes; |
| --- | --- |

58.

nõuab suuremat läbipaistvust liikmesriikide vahelistes sidemetes, samuti liikmesriikide ja juhtivate finantseerimisasutuse vahelistes sidemetes;

| 59. | tunneb heameelt komisjoni 2. juuni 2010. aasta ettepaneku üle ja on seisukohal, et reitinguagentuuride ärimudel võib tekitada huvide konflikte, sest agentuurid hindavad neile maksvate ettevõtete finantsvõimekust, ning ärimudel ei luba neil hinnata otsuste makromajanduslikke aspekte; mõistab, et reitinguagentuurid aitasid kriisile kaasa, sest nende stiimulid olid välja töötatud kahju tekitaval viisil, mis oli suuresti konkurentsi puudumise tagajärg; kutsub üles uurima sellise süsteemi usaldusväärsust, kus investorid ja hoiustajad maksavad õiguse eest saada vajalikku teavet; |
| --- | --- |

59.

tunneb heameelt komisjoni 2. juuni 2010. aasta ettepaneku üle ja on seisukohal, et reitinguagentuuride ärimudel võib tekitada huvide konflikte, sest agentuurid hindavad neile maksvate ettevõtete finantsvõimekust, ning ärimudel ei luba neil hinnata otsuste makromajanduslikke aspekte; mõistab, et reitinguagentuurid aitasid kriisile kaasa, sest nende stiimulid olid välja töötatud kahju tekitaval viisil, mis oli suuresti konkurentsi puudumise tagajärg; kutsub üles uurima sellise süsteemi usaldusväärsust, kus investorid ja hoiustajad maksavad õiguse eest saada vajalikku teavet;

| 60. | palub komisjonil algatada Euroopa avaliku sõltumatu reitinguagentuuri loomise teostatavuse ja mõju uuring ning arvab, et sõltumatud kontrollikojad peaksid aktiivselt osalema riigivõla hindamises; usub, et see aitaks kaasa võrdlusandmete vajalikule mitmekesistamisele; on seisukohal, et reitinguturgudel tihenev konkurents võiks parandada reitingute kvaliteeti; |
| --- | --- |

60.

palub komisjonil algatada Euroopa avaliku sõltumatu reitinguagentuuri loomise teostatavuse ja mõju uuring ning arvab, et sõltumatud kontrollikojad peaksid aktiivselt osalema riigivõla hindamises; usub, et see aitaks kaasa võrdlusandmete vajalikule mitmekesistamisele; on seisukohal, et reitinguturgudel tihenev konkurents võiks parandada reitingute kvaliteeti;

| 61. | palub komisjonil töötada välja aktsionäride hääleõigust puudutavad ettepanekud, mis tagaksid aktsionäride identiteedi ja strateegiate suurema läbipaistvuse ja soodustaks pikaajalisi investeeringuid; |
| --- | --- |

61.

palub komisjonil töötada välja aktsionäride hääleõigust puudutavad ettepanekud, mis tagaksid aktsionäride identiteedi ja strateegiate suurema läbipaistvuse ja soodustaks pikaajalisi investeeringuid;

ELi valitsemistava

| 62. | on seisukohal, et majandus- ja sotsiaalkriisi ajal ootavad eurooplased, et otsustamine Euroopas lähtuks sellistest juhtpõhimõtetest nagu aruandekohustus, vastutus ja solidaarsus; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et majandus- ja sotsiaalkriisi ajal ootavad eurooplased, et otsustamine Euroopas lähtuks sellistest juhtpõhimõtetest nagu aruandekohustus, vastutus ja solidaarsus;

| 63. | märgib, et aastakümned enne kriisi iseloomustas paljusid Euroopa riike aeglane majanduskasv ja suur tööpuudus, mis tulenes mõne liikmesriigi suutmatusest reformida oma majandus teadmuspõhise majanduse väljakujundamiseks ja taastada selle konkurentsivõime rahvusvahelistel turgudel, samuti tulenevalt väikesest sisemaisest nõudlusest; märgib, et Euroopa vajab läbipaistvamaid ja tõhusamaid finantsturge ning kiiremat majanduskasvu, mis aitab luua kvaliteetseid töökohti ja edendada sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

63.

märgib, et aastakümned enne kriisi iseloomustas paljusid Euroopa riike aeglane majanduskasv ja suur tööpuudus, mis tulenes mõne liikmesriigi suutmatusest reformida oma majandus teadmuspõhise majanduse väljakujundamiseks ja taastada selle konkurentsivõime rahvusvahelistel turgudel, samuti tulenevalt väikesest sisemaisest nõudlusest; märgib, et Euroopa vajab läbipaistvamaid ja tõhusamaid finantsturge ning kiiremat majanduskasvu, mis aitab luua kvaliteetseid töökohti ja edendada sotsiaalset kaasatust;

| 64. | märgib, et Euroopa Liidul on kriisist väljumisel suuremad raskused kui maailma teistel piirkondadel, seda suures osas kriisile reageerimiseks võetud ebakohaste, ebapiisavate ja hilinenud poliitiliste meetmete ning liidu juhtimisvõime struktuurilise nõrkuse tõttu, ning juhib tähelepanu asjaolule, et kriis nõrgestab tõsiselt ja püsivalt ELi üleilmset majanduslikku ja seega ka poliitilist positsiooni, mille taastamine võib olla võimalik alles pika aja pärast, kui EL suudab kaaluda nn Euroopa eluviisi idee jätkusuutlikkust oma peamisi väärtusi kahjustamata; |
| --- | --- |

64.

märgib, et Euroopa Liidul on kriisist väljumisel suuremad raskused kui maailma teistel piirkondadel, seda suures osas kriisile reageerimiseks võetud ebakohaste, ebapiisavate ja hilinenud poliitiliste meetmete ning liidu juhtimisvõime struktuurilise nõrkuse tõttu, ning juhib tähelepanu asjaolule, et kriis nõrgestab tõsiselt ja püsivalt ELi üleilmset majanduslikku ja seega ka poliitilist positsiooni, mille taastamine võib olla võimalik alles pika aja pärast, kui EL suudab kaaluda nn Euroopa eluviisi idee jätkusuutlikkust oma peamisi väärtusi kahjustamata;

| 65. | on seisukohal, et liit peab saavutama poliitika kujundamisel suurema sidususe, et tulla toime tema ees seisvate probleemidega; peab seetõttu oluliseks, et rakendatav poliitika oleks järjekindel; on seisukohal, et ELi institutsioonide tegevus on siinjuures otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

65.

on seisukohal, et liit peab saavutama poliitika kujundamisel suurema sidususe, et tulla toime tema ees seisvate probleemidega; peab seetõttu oluliseks, et rakendatav poliitika oleks järjekindel; on seisukohal, et ELi institutsioonide tegevus on siinjuures otsustava tähtsusega;

| 66. | märgib ühtlasi, et Euroopa Liidu majanduse juhtimise struktuurid on puudulikud, kusjuures see killustatus pärsib liidu suutlikkust panna teisi endaga arvestama olulist makromajanduslikku tasakaalustamatust käsitlevatel aruteludel, eelkõige USA ja Hiinaga peetavatel aruteludel; |
| --- | --- |

66.

märgib ühtlasi, et Euroopa Liidu majanduse juhtimise struktuurid on puudulikud, kusjuures see killustatus pärsib liidu suutlikkust panna teisi endaga arvestama olulist makromajanduslikku tasakaalustamatust käsitlevatel aruteludel, eelkõige USA ja Hiinaga peetavatel aruteludel;

| 67. | usub, et kriis on toonud ilmsiks viimaste aastate majanduspoliitika suundumuse, mille tõttu on valitsemissektori võlg paljudes riikides nii euroalal kui ka väljaspool seda murettekitavalt suur; |
| --- | --- |

67.

usub, et kriis on toonud ilmsiks viimaste aastate majanduspoliitika suundumuse, mille tõttu on valitsemissektori võlg paljudes riikides nii euroalal kui ka väljaspool seda murettekitavalt suur;

| 68. | juhib tähelepanu asjaolule, et stabiilsuse ja majanduskasvu jaoks on oluline riikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus; väljendab rahulolu komisjoni ettepanekutega, mis käsitlevad euroala juhtimise tugevdamist keskmises ja pikas perspektiivis, et vältida praeguse rahakriisi kordumist, ning jagab komisjoni seisukohta, et stabiilsuse ja kasvu pakti jaoks on vaja efektiivsemaid stimuleerimis- ja karistusmehhanisme; |
| --- | --- |

68.

juhib tähelepanu asjaolule, et stabiilsuse ja majanduskasvu jaoks on oluline riikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus; väljendab rahulolu komisjoni ettepanekutega, mis käsitlevad euroala juhtimise tugevdamist keskmises ja pikas perspektiivis, et vältida praeguse rahakriisi kordumist, ning jagab komisjoni seisukohta, et stabiilsuse ja kasvu pakti jaoks on vaja efektiivsemaid stimuleerimis- ja karistusmehhanisme;

| 69. | rõhutab, et stabiilse kasvumäära taastamiseks ning püsiva majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamiseks tuleks peamiselt tegelda kestva ja märkimisväärse makromajandusliku tasakaalutuse ning konkurentsivõime erinevustega; väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab seda vajadust oma teatises majanduspoliitika koordineerimise kohta; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et stabiilse kasvumäära taastamiseks ning püsiva majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamiseks tuleks peamiselt tegelda kestva ja märkimisväärse makromajandusliku tasakaalutuse ning konkurentsivõime erinevustega; väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab seda vajadust oma teatises majanduspoliitika koordineerimise kohta;

| 70. | märgib, et kriis tõi välja struktuursed puudused teatud ELi liikmesriikides ning mõne liikmesriigi raskused rahastada oma võlga turgudel võivad olla tingitud ebapiisavast juhtimisest ja – nagu IMF on märkinud – valehäiretest rahvusvahelistel finantsturgudel; |
| --- | --- |

70.

märgib, et kriis tõi välja struktuursed puudused teatud ELi liikmesriikides ning mõne liikmesriigi raskused rahastada oma võlga turgudel võivad olla tingitud ebapiisavast juhtimisest ja – nagu IMF on märkinud – valehäiretest rahvusvahelistel finantsturgudel;

| 71. | on seisukohal, et finantskriis Kreekas ja muudes euroala riikides on tõsine probleem euroala jaoks tervikuna ning see kajastab euroala nõrkust ülemaailmse finantssektori ülekandemõjudega toimetulekul; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et finantskriis Kreekas ja muudes euroala riikides on tõsine probleem euroala jaoks tervikuna ning see kajastab euroala nõrkust ülemaailmse finantssektori ülekandemõjudega toimetulekul;

| 72. | on seisukohal, et igas arengumudelis, mis põhineb üldiselt väljendatud soovil mitte sattuda uuesti praegusse olukorda, tuleb seostada jätkusuutlikkus ja solidaarsus; teeb ettepaneku rajada liidu tulevane strateegia finantsturgude, majanduse, valitsussektori kulutuste, majandusliku ja sotsiaalse dünaamika, kliima ja keskkonna valdkonnas jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

72.

on seisukohal, et igas arengumudelis, mis põhineb üldiselt väljendatud soovil mitte sattuda uuesti praegusse olukorda, tuleb seostada jätkusuutlikkus ja solidaarsus; teeb ettepaneku rajada liidu tulevane strateegia finantsturgude, majanduse, valitsussektori kulutuste, majandusliku ja sotsiaalse dünaamika, kliima ja keskkonna valdkonnas jätkusuutlikkusele;

| 73. | toetab finantstehingute maksu kehtestamist, et sellest saadava tuluga parandada turu toimimist ja vähendada spekulatsioone ning aidata rahastada ülemaailmseid avalikke hüvesid ja vähendada eelarvepuudujääki; on seisukohal, et selline maks peaks olema võimalikult laiapõhjaline, või kui see ei ole võimalik, siis tuleks finantstehingute maks kehtestada kõigepealt ELi tasandil; palub komisjonil koostada kiiresti teostatavusuuring, milles arvestatakse ülemaailmselt võrdseid võimalusi ja esitatakse konkreetsed õigusakti ettepanekud; |
| --- | --- |

73.

toetab finantstehingute maksu kehtestamist, et sellest saadava tuluga parandada turu toimimist ja vähendada spekulatsioone ning aidata rahastada ülemaailmseid avalikke hüvesid ja vähendada eelarvepuudujääki; on seisukohal, et selline maks peaks olema võimalikult laiapõhjaline, või kui see ei ole võimalik, siis tuleks finantstehingute maks kehtestada kõigepealt ELi tasandil; palub komisjonil koostada kiiresti teostatavusuuring, milles arvestatakse ülemaailmselt võrdseid võimalusi ja esitatakse konkreetsed õigusakti ettepanekud;

| 74. | on seisukohal, et struktuursete järelvapustuste ohu vältimiseks peaks kriisist väljumise strateegiaga seotud poliitiliste valikute põhikriteeriumiks olema pikaajalise püsiva majanduskasvu saavutamine; fiskaalmeetmete sisu on selles osas äärmiselt oluline; poliitilised valikud tuleks teha vastavalt keskmise pikkusega kuni pikaajalistele eesmärkidele ja avaliku sektori investeeringud peavad olema sihipäraselt kasutatud ning keskenduma innovatsioonile, teadusuuringutele, haridusele ja energiatõhususele, kusjuures prioriteetseks tuleks pidada uusi tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

74.

on seisukohal, et struktuursete järelvapustuste ohu vältimiseks peaks kriisist väljumise strateegiaga seotud poliitiliste valikute põhikriteeriumiks olema pikaajalise püsiva majanduskasvu saavutamine; fiskaalmeetmete sisu on selles osas äärmiselt oluline; poliitilised valikud tuleks teha vastavalt keskmise pikkusega kuni pikaajalistele eesmärkidele ja avaliku sektori investeeringud peavad olema sihipäraselt kasutatud ning keskenduma innovatsioonile, teadusuuringutele, haridusele ja energiatõhususele, kusjuures prioriteetseks tuleks pidada uusi tehnoloogiaid;

| 75. | juhib tähelepanu asjaolule, et liidu kõige suuremad õnnestumised on saanud alguse konkreetsete projektide elluviimisest ning sisuliste poliitikavaldkondade (nt ühine siseturg, ühine kaubanduspoliitika, euro, struktuurireformide käivitamine ja Erasmuse programm) rakendamisest, milles on edasiviiv roll komisjoni tegevusel; |
| --- | --- |

75.

juhib tähelepanu asjaolule, et liidu kõige suuremad õnnestumised on saanud alguse konkreetsete projektide elluviimisest ning sisuliste poliitikavaldkondade (nt ühine siseturg, ühine kaubanduspoliitika, euro, struktuurireformide käivitamine ja Erasmuse programm) rakendamisest, milles on edasiviiv roll komisjoni tegevusel;

| 76. | on seisukohal, et põlvkondade-vaheline solidaarsus tähendab seda, et ei noortel ega eakatel inimestel ei tohiks olla minevikus võetud võlast tingitud liiga suur koormus; |
| --- | --- |

76.

on seisukohal, et põlvkondade-vaheline solidaarsus tähendab seda, et ei noortel ega eakatel inimestel ei tohiks olla minevikus võetud võlast tingitud liiga suur koormus;

| 77. | võtab teadmiseks asjaolu, et suur kriis näitab demograafilist probleemi ja pensionide rahastamise küsimust uues valguses; on seisukohal, et pensionide rahastamist ei saa jätta täielikult avaliku sektori kanda, vaid kasutada tuleks kolmepoolseid süsteeme, sealhulgas riigi, tööandja ja erapensioniskeeme, mis on investorite kaitsmiseks nõuetekohaselt tagatud konkreetsete õigusaktide ja järelevalvega; on ühtlasi seisukohal, et põlvkondade-vahelise solidaarsuse rahastamisele kaasa aitamiseks on vaja üleeuroopalist pensionireformi; on seisukohal, et oodatava eluea pikenemine tõstatab ühiskonnakorralduse osas valdkondadevahelisi küsimusi, millega ei ole veel tegeldud; |
| --- | --- |

77.

võtab teadmiseks asjaolu, et suur kriis näitab demograafilist probleemi ja pensionide rahastamise küsimust uues valguses; on seisukohal, et pensionide rahastamist ei saa jätta täielikult avaliku sektori kanda, vaid kasutada tuleks kolmepoolseid süsteeme, sealhulgas riigi, tööandja ja erapensioniskeeme, mis on investorite kaitsmiseks nõuetekohaselt tagatud konkreetsete õigusaktide ja järelevalvega; on ühtlasi seisukohal, et põlvkondade-vahelise solidaarsuse rahastamisele kaasa aitamiseks on vaja üleeuroopalist pensionireformi; on seisukohal, et oodatava eluea pikenemine tõstatab ühiskonnakorralduse osas valdkondadevahelisi küsimusi, millega ei ole veel tegeldud;

| 78. | on seisukohal, et Euroopal on vaja pigem ühtsemat ja tõhusamat ning vähem bürokraatlikku liitu ja mitte pelgalt suuremat kooskõlastatust; on arvamusel, et komisjon, kelle ülesanne on Euroopa üldiste huvide kindlakstegemine ja kaitsmine, peab esmajärjekorras ja kooskõlas oma algatusõigusega võtma endale kohustuse tegutseda liidu nimel neis valdkondades, kus tal on jagatud pädevus või liikmesriikide tegevuse kooskõlastamise pädevus, samas rakendades ja jõustades ühist poliitikat ja kehtestades piirid turuosaliste või riikide sellisele tegevusele, mis pärsiks siseturgu; peab väga oluliseks, et komisjon kasutaks õigusliku alusena direktiivide asemel määrusi, et hõlbustada ühtset kohaldamist kogu ELis ja hoiduda moonutustest; |
| --- | --- |

78.

on seisukohal, et Euroopal on vaja pigem ühtsemat ja tõhusamat ning vähem bürokraatlikku liitu ja mitte pelgalt suuremat kooskõlastatust; on arvamusel, et komisjon, kelle ülesanne on Euroopa üldiste huvide kindlakstegemine ja kaitsmine, peab esmajärjekorras ja kooskõlas oma algatusõigusega võtma endale kohustuse tegutseda liidu nimel neis valdkondades, kus tal on jagatud pädevus või liikmesriikide tegevuse kooskõlastamise pädevus, samas rakendades ja jõustades ühist poliitikat ja kehtestades piirid turuosaliste või riikide sellisele tegevusele, mis pärsiks siseturgu; peab väga oluliseks, et komisjon kasutaks õigusliku alusena direktiivide asemel määrusi, et hõlbustada ühtset kohaldamist kogu ELis ja hoiduda moonutustest;

| 79. | palub komisjonil korraldada vajaduse korral valdkondlikke ümarlaudu, et kõik konkreetse turu sidusrühmad saaksid teha koostööd, ergutamaks tõelisele Euroopa tööstuspoliitikale uue hoo andmist ning innovatsiooni edendamist ja töökohtade loomist; tuletab meelde, et selle püüdlusega seoses peame pidama silmas oma võetud kohustusi kliimamuutuse ja teatud keskkonnasäästlike tehnoloogiate potentsiaali osas; on seisukohal, et ELi eelarvet tuleb paremini kasutada, et sellest saaks kõigi riiklike püüdluste tõeline katalüsaator teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja uute äriühingute ning töökohtade loomise valdkonnas; kutsub komisjoni üles esitama konkreetsed ettepanekud äriühingute ja teadusasutuste vahelise koostöö ja klastrite edendamiseks ning toetama sellist strateegiat piisavate rahaliste vahenditega; rõhutab, et üks peamine arengu tõukejõud igal turul on vaba ja aus konkurents, kus uustulnukatel on lihtne turule siseneda ja kus puuduvad turgu moonutavad eesõigused; |
| --- | --- |

79.

palub komisjonil korraldada vajaduse korral valdkondlikke ümarlaudu, et kõik konkreetse turu sidusrühmad saaksid teha koostööd, ergutamaks tõelisele Euroopa tööstuspoliitikale uue hoo andmist ning innovatsiooni edendamist ja töökohtade loomist; tuletab meelde, et selle püüdlusega seoses peame pidama silmas oma võetud kohustusi kliimamuutuse ja teatud keskkonnasäästlike tehnoloogiate potentsiaali osas; on seisukohal, et ELi eelarvet tuleb paremini kasutada, et sellest saaks kõigi riiklike püüdluste tõeline katalüsaator teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja uute äriühingute ning töökohtade loomise valdkonnas; kutsub komisjoni üles esitama konkreetsed ettepanekud äriühingute ja teadusasutuste vahelise koostöö ja klastrite edendamiseks ning toetama sellist strateegiat piisavate rahaliste vahenditega; rõhutab, et üks peamine arengu tõukejõud igal turul on vaba ja aus konkurents, kus uustulnukatel on lihtne turule siseneda ja kus puuduvad turgu moonutavad eesõigused;

| 80. | teeb komisjonile ettepaneku kasutada igakülgselt ära raamlepingu sisu ja mõtet seoses eripartnerlusega Euroopa Parlamendiga, et seada paika Euroopa tegevuskava prioriteedid kõigi kodanike huvides; nõuab tihedamat arutelu liikmesriikide parlamentidega, eelkõige eelarve- ja finantsküsimuste valdkonnas; hoiatab katsete eest luua eraldi valitsustevahelised institutsioonid, mis kõrvaldaks mõned riigid otsuste tegemisest ega võimaldaks arvestada võrdselt kõigi liikmesriikide seisukohti; |
| --- | --- |

80.

teeb komisjonile ettepaneku kasutada igakülgselt ära raamlepingu sisu ja mõtet seoses eripartnerlusega Euroopa Parlamendiga, et seada paika Euroopa tegevuskava prioriteedid kõigi kodanike huvides; nõuab tihedamat arutelu liikmesriikide parlamentidega, eelkõige eelarve- ja finantsküsimuste valdkonnas; hoiatab katsete eest luua eraldi valitsustevahelised institutsioonid, mis kõrvaldaks mõned riigid otsuste tegemisest ega võimaldaks arvestada võrdselt kõigi liikmesriikide seisukohti;

| 81. | usub, et tõhus majanduse juhtimine tähendab seda, et komisjonile antakse juhtimises nõuetekohane ja suurem vastutus, mis võimaldaks tal kasutada nii olemasolevaid kui ka uusi vahendeid, mis on ette nähtud Lissaboni lepinguga, näiteks selle artiklites 121, 122, 136, 172, 173 ja 194, milles komisjonile antakse ülesanne kooskõlastada reformikavu, meetmeid ja luua ühine strateegia; |
| --- | --- |

81.

usub, et tõhus majanduse juhtimine tähendab seda, et komisjonile antakse juhtimises nõuetekohane ja suurem vastutus, mis võimaldaks tal kasutada nii olemasolevaid kui ka uusi vahendeid, mis on ette nähtud Lissaboni lepinguga, näiteks selle artiklites 121, 122, 136, 172, 173 ja 194, milles komisjonile antakse ülesanne kooskõlastada reformikavu, meetmeid ja luua ühine strateegia;

| 82. | on seisukohal, et majanduse juhtimist tuleb tugevdada koos Euroopa valitsemise demokraatliku legitiimsuse tugevdamisega, mille saavutamiseks tuleb Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente kogu protsessi kulgu tihedamalt ja õigemal ajal kaasata; |
| --- | --- |

82.

on seisukohal, et majanduse juhtimist tuleb tugevdada koos Euroopa valitsemise demokraatliku legitiimsuse tugevdamisega, mille saavutamiseks tuleb Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente kogu protsessi kulgu tihedamalt ja õigemal ajal kaasata;

| 83. | teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimustega tegeleks üks komisjoni asepresident; teeb ettepaneku teha sellele inimesele ülesandeks tagada ELi majanduse järjepidevus ja jälgida, kuidas komisjon täidab majanduse, rahanduse ning finantsturuga seotud kohustusi, ning kooskõlastada muid liidu majandustegevuse aspekte; teeb ühtlasi ettepaneku, et see isik peaks osalema Euroopa Ülemkogu töös, juhtima majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ning eurorühma tööd ja esindama ELi asjaomastes rahvusvahelistes organites; |
| --- | --- |

83.

teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimustega tegeleks üks komisjoni asepresident; teeb ettepaneku teha sellele inimesele ülesandeks tagada ELi majanduse järjepidevus ja jälgida, kuidas komisjon täidab majanduse, rahanduse ning finantsturuga seotud kohustusi, ning kooskõlastada muid liidu majandustegevuse aspekte; teeb ühtlasi ettepaneku, et see isik peaks osalema Euroopa Ülemkogu töös, juhtima majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ning eurorühma tööd ja esindama ELi asjaomastes rahvusvahelistes organites;

| 84. | on seisukohal, et liikmesriikide praegused eelarveraskused ja märkimisväärsete investeeringute vajadus eeldavad uusi nii avaliku kui erasektori rahalisi vahendeid kaasavaid rahastamismudeleid eesmärgiga saavutada liidu strateegilised eesmärgid 2020. aastaks; |
| --- | --- |

84.

on seisukohal, et liikmesriikide praegused eelarveraskused ja märkimisväärsete investeeringute vajadus eeldavad uusi nii avaliku kui erasektori rahalisi vahendeid kaasavaid rahastamismudeleid eesmärgiga saavutada liidu strateegilised eesmärgid 2020. aastaks;

| 85. | nõuab liikmesriikidelt ja komisjonilt kiirendatud korras tingimuste loomist avaliku ja erasektori tihedaks koostööks, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse kujul, et lahendada pikaajaliste investeeringutega seotud ülesanded riigi ja Euroopa tasandil, mis viib püsiva, kaasava ja konkurentsivõimelise kasvuni; |
| --- | --- |

85.

nõuab liikmesriikidelt ja komisjonilt kiirendatud korras tingimuste loomist avaliku ja erasektori tihedaks koostööks, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse kujul, et lahendada pikaajaliste investeeringutega seotud ülesanded riigi ja Euroopa tasandil, mis viib püsiva, kaasava ja konkurentsivõimelise kasvuni;

Majandus- ja rahaliidu poliitika

| 86. | kinnitab toetust eurole; tunnistab ühisraha strateegilist tähtsust ja väärtust; toonitab läbipaistvust ja majanduslikke eeliseid, mis euro on euroalale andnud; on seisukohal, et euro peab eelkõige olema Euroopa majanduse stabiilsuse kants; |
| --- | --- |

86.

kinnitab toetust eurole; tunnistab ühisraha strateegilist tähtsust ja väärtust; toonitab läbipaistvust ja majanduslikke eeliseid, mis euro on euroalale andnud; on seisukohal, et euro peab eelkõige olema Euroopa majanduse stabiilsuse kants;

| 87. | märgib, et EKP rahapoliitika peamine eesmärk on hinnastabiilsuse hoidmine; juhib tähelepanu asjaolule, et hinnastabiilsuse eesmärki on võimalik edukalt saavutada üksnes juhul, kui tegeldakse nõuetekohaselt inflatsiooni algpõhjustega; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikliga 127 antakse EKP-le ka ülesanne toetada liidu üldist majanduspoliitikat; peab vajalikuks, et euroalasse kuuluvad liikmesriigid ja eristaatusega liikmesriigid täidaksid rangelt oma kohustusi ning et ei jääks mingit kahtlust, et ühine eesmärk on hindade stabiilsus, EKP sõltumatus, eelarvedistsipliin ja kasvu, tööhõive ning konkurentsivõime soodustamine; |
| --- | --- |

87.

märgib, et EKP rahapoliitika peamine eesmärk on hinnastabiilsuse hoidmine; juhib tähelepanu asjaolule, et hinnastabiilsuse eesmärki on võimalik edukalt saavutada üksnes juhul, kui tegeldakse nõuetekohaselt inflatsiooni algpõhjustega; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikliga 127 antakse EKP-le ka ülesanne toetada liidu üldist majanduspoliitikat; peab vajalikuks, et euroalasse kuuluvad liikmesriigid ja eristaatusega liikmesriigid täidaksid rangelt oma kohustusi ning et ei jääks mingit kahtlust, et ühine eesmärk on hindade stabiilsus, EKP sõltumatus, eelarvedistsipliin ja kasvu, tööhõive ning konkurentsivõime soodustamine;

| 88. | tunnustab EKP pingutusi hoida inflatsioon kontrolli all, kuid kutsub panka üles mängima suuremat rolli varade hinnatõusu kontrolli all hoidmiseks; |
| --- | --- |

88.

tunnustab EKP pingutusi hoida inflatsioon kontrolli all, kuid kutsub panka üles mängima suuremat rolli varade hinnatõusu kontrolli all hoidmiseks;

| 89. | märgib, et rahaliit eeldab majanduspoliitika jõulist koordineerimist, et olla majanduslanguse tingimustes vastupanuvõimeline; väljendab kahetsust, et majandus- ja rahaliidus on rõhk olnud suuresti „rahal”; |
| --- | --- |

89.

märgib, et rahaliit eeldab majanduspoliitika jõulist koordineerimist, et olla majanduslanguse tingimustes vastupanuvõimeline; väljendab kahetsust, et majandus- ja rahaliidus on rõhk olnud suuresti „rahal”;

| 90. | on nõus IMF-i seisukohaga, et kriisijuhtimine ei ole alternatiiv parandusmeetmetele ja põhjalikele reformidele, mis on vajalikud Euroopa rahaliidu aluse tugevdamiseks; |
| --- | --- |

90.

on nõus IMF-i seisukohaga, et kriisijuhtimine ei ole alternatiiv parandusmeetmetele ja põhjalikele reformidele, mis on vajalikud Euroopa rahaliidu aluse tugevdamiseks;

| 91. | toonitab, et euroala peab suurendama oma vastupanuvõimet institutsioonilise raamistiku lõpuleviimisega, mis tugineb vajalike meetmete võtmiseks nii stiimulitele kui sanktsioonidele; |
| --- | --- |

91.

toonitab, et euroala peab suurendama oma vastupanuvõimet institutsioonilise raamistiku lõpuleviimisega, mis tugineb vajalike meetmete võtmiseks nii stiimulitele kui sanktsioonidele;

| 92. | rõhutab, et stabiilsuse ja kasvu pakt on ainus olemasolev reguleeriv vahend, mille abil luua makromajanduse ja ELi rahanduse põhjapanev regulatiivne raamistik; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, et stabiilsuse ja kasvu pakt on ainus olemasolev reguleeriv vahend, mille abil luua makromajanduse ja ELi rahanduse põhjapanev regulatiivne raamistik;

| 93. | tõdeb, et eurole üleminek, nagu näitab euro esimese kümne kasutusaasta aruanne, on ühtlasi välja toonud euroala riikide majanduste konkurentsivõime suureneva erinevuse, mis omakorda on süvendanud tagajärgi majanduslikult nõrkade riikide jaoks ning põhjustanud märkimisväärset kaubavahetuse tasakaalustamatust euroala sees; märgib samas, et eurost tulenevad eelised liidu jaoks tervikuna (näiteks suhtelise majandusliku stabiilsuse, hinnastabiilsuse ja madala inflatsioonimäära näol) on olnud märkimisväärsed; |
| --- | --- |

93.

tõdeb, et eurole üleminek, nagu näitab euro esimese kümne kasutusaasta aruanne, on ühtlasi välja toonud euroala riikide majanduste konkurentsivõime suureneva erinevuse, mis omakorda on süvendanud tagajärgi majanduslikult nõrkade riikide jaoks ning põhjustanud märkimisväärset kaubavahetuse tasakaalustamatust euroala sees; märgib samas, et eurost tulenevad eelised liidu jaoks tervikuna (näiteks suhtelise majandusliku stabiilsuse, hinnastabiilsuse ja madala inflatsioonimäära näol) on olnud märkimisväärsed;

| 94. | toonitab, et paljud riigid peaksid oma fiskaalolukorda parandama ning vähendama olulisel määral riigivõla ja eelarve puudujäägi taset; nõustub nõukoguga, et kõigis liikmesriikides tuleb tagada fiskaalne jätkusuutlikkus ja kiirem majanduskasv ning tööhõive, ning on seetõttu nõus, et eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide kavad tuleb kindlaks määrata ja vastavalt ka ellu viia; |
| --- | --- |

94.

toonitab, et paljud riigid peaksid oma fiskaalolukorda parandama ning vähendama olulisel määral riigivõla ja eelarve puudujäägi taset; nõustub nõukoguga, et kõigis liikmesriikides tuleb tagada fiskaalne jätkusuutlikkus ja kiirem majanduskasv ning tööhõive, ning on seetõttu nõus, et eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide kavad tuleb kindlaks määrata ja vastavalt ka ellu viia;

| 95. | märgib, et see võib viia rahandusalase konsolideerumise strateegiateni, mis suuresti piiravad valitsuste tegutsemisvõimet; hoiatab samas, et kokkuhoiupaketid ei tohiks viia meetmeteni, mis võiksid pärssida majanduse elavdamist, töökohtade loomist ja sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

95.

märgib, et see võib viia rahandusalase konsolideerumise strateegiateni, mis suuresti piiravad valitsuste tegutsemisvõimet; hoiatab samas, et kokkuhoiupaketid ei tohiks viia meetmeteni, mis võiksid pärssida majanduse elavdamist, töökohtade loomist ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 96. | on seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu pakt on oluline vahend surve avaldamiseks riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas, mis omakorda on aidanud parandada majanduslikku vastutustunnet euroalal; tunnistab, et seda on takistanud ebapiisav jõustamine, mis ei ole olnud piisav mõjutusvahend iga liikmesriigi ja terve euroala majanduspoliitika optimeerimisel; on seisukohal, et seda majanduspoliitika vahendit ei kavandatud jätkusuutlike korrektsioonide tegemiseks, millega hüvitada praegune tasakaalustamatus ja juhtida majandust kriisi või väga aeglase majanduskasvu ajal; on seisukohal, et olemasolevate eeskirjade rakendamise kõrval peaksid liikmesriigid rakendama sisepoliitikat, millega edendatakse majanduskasvu, innovatsiooni, konkurentsivõimet ja püütakse kvalitatiivse eesmärgi poole, mille kohaselt avaliku sektori eelarvepuudujääk ei tohi ületada teatud võrdlusaluseid; |
| --- | --- |

96.

on seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu pakt on oluline vahend surve avaldamiseks riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas, mis omakorda on aidanud parandada majanduslikku vastutustunnet euroalal; tunnistab, et seda on takistanud ebapiisav jõustamine, mis ei ole olnud piisav mõjutusvahend iga liikmesriigi ja terve euroala majanduspoliitika optimeerimisel; on seisukohal, et seda majanduspoliitika vahendit ei kavandatud jätkusuutlike korrektsioonide tegemiseks, millega hüvitada praegune tasakaalustamatus ja juhtida majandust kriisi või väga aeglase majanduskasvu ajal; on seisukohal, et olemasolevate eeskirjade rakendamise kõrval peaksid liikmesriigid rakendama sisepoliitikat, millega edendatakse majanduskasvu, innovatsiooni, konkurentsivõimet ja püütakse kvalitatiivse eesmärgi poole, mille kohaselt avaliku sektori eelarvepuudujääk ei tohi ületada teatud võrdlusaluseid;

| 97. | on seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu paktis ei arvestata muud tasakaalustamatust, nagu erasektori võlakoormust ja jooksevkonto tasakaalustamatust, mis mõjutab samuti rahaliitu; |
| --- | --- |

97.

on seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu paktis ei arvestata muud tasakaalustamatust, nagu erasektori võlakoormust ja jooksevkonto tasakaalustamatust, mis mõjutab samuti rahaliitu;

| 98. | tõdeb, et parlamendi eelmise koosseisu ametiajal, kui leidis aset Eurostati käsitleva direktiivi läbivaatamine, oli nõukogu, vastu sellele, et Eurostatile antaks kohapealse kontrolli teostamise volitus, nagu seda soovitas Euroopa Parlament, kuigi oli saanud selgeks, et mõne liikmesriigi esitatud statistilised andmed olid mõnel juhul küsitavad; |
| --- | --- |

98.

tõdeb, et parlamendi eelmise koosseisu ametiajal, kui leidis aset Eurostati käsitleva direktiivi läbivaatamine, oli nõukogu, vastu sellele, et Eurostatile antaks kohapealse kontrolli teostamise volitus, nagu seda soovitas Euroopa Parlament, kuigi oli saanud selgeks, et mõne liikmesriigi esitatud statistilised andmed olid mõnel juhul küsitavad;

| 99. | on seisukohal, et Maastrichti lepingu autorid eeldasid konkurentsivõime-alast lähenemist euroala liikmesriikide vahel ega eeldanud suuri erinevusi, mis omakorda on toonud kaasa marginaalide vahe suurenemise, kuna mure mõne liikmesriigi maksevõime pärast viis üles nende riskipreemia; |
| --- | --- |

99.

on seisukohal, et Maastrichti lepingu autorid eeldasid konkurentsivõime-alast lähenemist euroala liikmesriikide vahel ega eeldanud suuri erinevusi, mis omakorda on toonud kaasa marginaalide vahe suurenemise, kuna mure mõne liikmesriigi maksevõime pärast viis üles nende riskipreemia;

| 100. | märgib, et viimastel kuudel on tehtud Euroopa riigiabi normide kohaldamisel palju ajutisi erandeid, mis võimaldas liikmesriikidel piirata kriisi mõju; märgib, et kasvuetapp, mille suunas me liigume, eeldab tugevat alust ning sellega seoses tuleb meil pöörduda järk-järgult tagasi normaalse riigiabi režiimi juurde, tagades seeläbi võrdsed tingimused Euroopas; |
| --- | --- |

100.

märgib, et viimastel kuudel on tehtud Euroopa riigiabi normide kohaldamisel palju ajutisi erandeid, mis võimaldas liikmesriikidel piirata kriisi mõju; märgib, et kasvuetapp, mille suunas me liigume, eeldab tugevat alust ning sellega seoses tuleb meil pöörduda järk-järgult tagasi normaalse riigiabi režiimi juurde, tagades seeläbi võrdsed tingimused Euroopas;

| 101. | nõuab tungivalt, et tugevdataks stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid, eelkõige selle ennetavaid meetmeid, mille puhul teiste liikmesriikide surve on olemasolev tugevaim vahend, mille abil sundida liikmesriike nõukogu soovitusi järgima; nõuab, et komisjonile antakse suuremad volitused majanduse üle järelevalve teostamiseks; on seisukohal, et tuleks uurida võimalust luua stiimulid eelarve konsolideerimiseks; |
| --- | --- |

101.

nõuab tungivalt, et tugevdataks stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid, eelkõige selle ennetavaid meetmeid, mille puhul teiste liikmesriikide surve on olemasolev tugevaim vahend, mille abil sundida liikmesriike nõukogu soovitusi järgima; nõuab, et komisjonile antakse suuremad volitused majanduse üle järelevalve teostamiseks; on seisukohal, et tuleks uurida võimalust luua stiimulid eelarve konsolideerimiseks;

| 102. | teeb ettepaneku luua stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise suhtes kohaldatav tulemuslik stiimulite ja karistuste mehhanism, mis aitaks hoida ära praeguse kriisi halvenemise ning tagaks uue kriisi ärahoidmise tulevikus; |
| --- | --- |

102.

teeb ettepaneku luua stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise suhtes kohaldatav tulemuslik stiimulite ja karistuste mehhanism, mis aitaks hoida ära praeguse kriisi halvenemise ning tagaks uue kriisi ärahoidmise tulevikus;

| 103. | on arvamusel, et mitmepoolne järelevalve ja kohanduste tegemise nõuded peavad puudutama nii puudujääki kui ka ülejääki, võttes arvesse iga riigi eripära, näiteks demograafilist olukorda, samuti tuleb arvesse võtta eralaenude taset, palkade kujunemist tööjõu tootlikkusega võrreldes, tööhõivet, eelkõige noorte tööhõivet, ning jooksevkonto tasakaalu; on seisukohal, et nimetatud näitajaid – kui neid ei saa kasutada samal viisil kui praeguse stabiilsuspakti kriteeriume – tuleks käsitada ohumärkidena; on seisukohal, et riigi rahandust puudutavad andmed peavad olema läbipaistvamad, ning väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle, mis käsitleb statistiliste andmete kvaliteeti; |
| --- | --- |

103.

on arvamusel, et mitmepoolne järelevalve ja kohanduste tegemise nõuded peavad puudutama nii puudujääki kui ka ülejääki, võttes arvesse iga riigi eripära, näiteks demograafilist olukorda, samuti tuleb arvesse võtta eralaenude taset, palkade kujunemist tööjõu tootlikkusega võrreldes, tööhõivet, eelkõige noorte tööhõivet, ning jooksevkonto tasakaalu; on seisukohal, et nimetatud näitajaid – kui neid ei saa kasutada samal viisil kui praeguse stabiilsuspakti kriteeriume – tuleks käsitada ohumärkidena; on seisukohal, et riigi rahandust puudutavad andmed peavad olema läbipaistvamad, ning väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle, mis käsitleb statistiliste andmete kvaliteeti;

| 104. | nõuab komisjonilt euroalal Euroopa sanktsioonide mehhanismi jõustamist, mis on komisjoni selges pädevuses, et sundida liikmesriike järgima stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju; |
| --- | --- |

104.

nõuab komisjonilt euroalal Euroopa sanktsioonide mehhanismi jõustamist, mis on komisjoni selges pädevuses, et sundida liikmesriike järgima stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju;

| 105. | on seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu pakt ei osutunud piisavalt tõhusaks fiskaalpoliitika koordineerimisel ning selle tuginemine üksikute riikide poliitikale tõstatas probleeme jõustamise ja õiglase teabega, sellega ei suudetud seostada tööhõive taset ja töökohtade loomist selliselt, et luua nõuetekohaselt tasakaalustatud poliitika, ka ei suudetud lahendada tõelise lähenemise, konkurentsi ja euroala sünergiate küsimust; on seetõttu seisukohal, et liikmesriikide – eelkõige euroala riikide – majandused vajavad ulatuslikumat kooskõlastamist, et tugevdada euroala majanduslikku tasakaalu; |
| --- | --- |

105.

on seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu pakt ei osutunud piisavalt tõhusaks fiskaalpoliitika koordineerimisel ning selle tuginemine üksikute riikide poliitikale tõstatas probleeme jõustamise ja õiglase teabega, sellega ei suudetud seostada tööhõive taset ja töökohtade loomist selliselt, et luua nõuetekohaselt tasakaalustatud poliitika, ka ei suudetud lahendada tõelise lähenemise, konkurentsi ja euroala sünergiate küsimust; on seetõttu seisukohal, et liikmesriikide – eelkõige euroala riikide – majandused vajavad ulatuslikumat kooskõlastamist, et tugevdada euroala majanduslikku tasakaalu;

| 106. | on seisukohal, et nii stabiilsust kui kasvu käsitlevad majanduspoliitika üldsuuniseid, mis on kehtestatud koos Euroopa Parlamendiga, tuleks kasutada raamistikuna euroala liikmesriikide eelarvete aruteludeks ja hindamiseks – enne nende esitamist vastavate riikide parlamentidele; |
| --- | --- |

106.

on seisukohal, et nii stabiilsust kui kasvu käsitlevad majanduspoliitika üldsuuniseid, mis on kehtestatud koos Euroopa Parlamendiga, tuleks kasutada raamistikuna euroala liikmesriikide eelarvete aruteludeks ja hindamiseks – enne nende esitamist vastavate riikide parlamentidele;

| 107. | usub, et lisaks ühisraha kasutamisele peaksid euroala riigid astuma veel ühe sammu ja kehtestama korra, mis võimaldaks osa liikmesriikide riigivõlast vastastikku emiteerida ja hallata, mis oleks kompleksse mitmepoolse järelevalve alus koos Euroopa Valuutafondi ja Euroopa finantsstabiilsusvahendi toetusega, selleks et tagada euroala turu kui terviku suurem atraktiivsus ja võla ühine haldamine; |
| --- | --- |

107.

usub, et lisaks ühisraha kasutamisele peaksid euroala riigid astuma veel ühe sammu ja kehtestama korra, mis võimaldaks osa liikmesriikide riigivõlast vastastikku emiteerida ja hallata, mis oleks kompleksse mitmepoolse järelevalve alus koos Euroopa Valuutafondi ja Euroopa finantsstabiilsusvahendi toetusega, selleks et tagada euroala turu kui terviku suurem atraktiivsus ja võla ühine haldamine;

| 108. | on seisukohal, et struktuurireformide teostamine, eriti sotsiaalsete jaotussüsteemide kohandamine ja ümberkorraldamine uutes liikmesriikides, eeldab liidu tugevamat toetust ja solidaarsust; vaatamata mis tahes ülemaailmsele finants-, majandus- ja sotsiaalkriisile peavad euroala ja ERM II edasi laienema uutesse liikmesriikidesse, kes on täitnud Maastrichti kriteeriumid; sellised otsused tõestaksid muu hulgas euroala enese stabiilsust ja jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

108.

on seisukohal, et struktuurireformide teostamine, eriti sotsiaalsete jaotussüsteemide kohandamine ja ümberkorraldamine uutes liikmesriikides, eeldab liidu tugevamat toetust ja solidaarsust; vaatamata mis tahes ülemaailmsele finants-, majandus- ja sotsiaalkriisile peavad euroala ja ERM II edasi laienema uutesse liikmesriikidesse, kes on täitnud Maastrichti kriteeriumid; sellised otsused tõestaksid muu hulgas euroala enese stabiilsust ja jätkusuutlikkust;

| 109. | on seisukohal, et oluliste erinevuste vähendamine euroala riikide konkurentsivõimes, hoides palgatõusu kooskõlas tootlikkuse kasvu ja prognoositud inflatsiooniga, on väga tähtis euroalal lõhede ärahoidmise seisukohalt; |
| --- | --- |

109.

on seisukohal, et oluliste erinevuste vähendamine euroala riikide konkurentsivõimes, hoides palgatõusu kooskõlas tootlikkuse kasvu ja prognoositud inflatsiooniga, on väga tähtis euroalal lõhede ärahoidmise seisukohalt;

| 110. | nõuab makromajandust käsitleva arutelu olulist parandamist, sest arutelu ei saa piirduda ainult sotsiaalpartnerite teavitamisega esitatud või vastuvõetud suunistest; |
| --- | --- |

110.

nõuab makromajandust käsitleva arutelu olulist parandamist, sest arutelu ei saa piirduda ainult sotsiaalpartnerite teavitamisega esitatud või vastuvõetud suunistest;

| 111. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles määratlema laiapõhjalised ELi suunised jätkusuutliku turumajanduse rakendamiseks; usub, et sellised suunised tuleks kindlaks määrata igal aastal, tuginedes hinnangule, milles nõuetekohase ühiskondliku arutelu käigus arvestatakse palkade/tootlikkuse arengut riigi ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

111.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles määratlema laiapõhjalised ELi suunised jätkusuutliku turumajanduse rakendamiseks; usub, et sellised suunised tuleks kindlaks määrata igal aastal, tuginedes hinnangule, milles nõuetekohase ühiskondliku arutelu käigus arvestatakse palkade/tootlikkuse arengut riigi ja Euroopa tasandil;

Fiskaalpoliitika

| 112. | nõuab ühist eelarvestrateegiat, et taastada ja kaitsta ELi kui pikaajalise majanduskasvu piirkonda; |
| --- | --- |

112.

nõuab ühist eelarvestrateegiat, et taastada ja kaitsta ELi kui pikaajalise majanduskasvu piirkonda;

| 113. | on seisukohal, et tõhusalt kasutatud ja tulevikku silmas pidavad avaliku sektori kulutused (haridusele, koolitusele, infrastruktuurile, teadusuuringutele, keskkonnale jne) võivad majanduse stabiliseerida, kuna toetavad aja jooksul tugevat püsivat kasvu; on arvamusel, et kvaliteetsed ja vastutustundlikud avaliku sektori kulutused koos erasektori ettevõtlikkus- ja innovatsioonipotentsiaali edendamisega võivad anda tõuke majanduslikule ja sotsiaalsele progressile; |
| --- | --- |

113.

on seisukohal, et tõhusalt kasutatud ja tulevikku silmas pidavad avaliku sektori kulutused (haridusele, koolitusele, infrastruktuurile, teadusuuringutele, keskkonnale jne) võivad majanduse stabiliseerida, kuna toetavad aja jooksul tugevat püsivat kasvu; on arvamusel, et kvaliteetsed ja vastutustundlikud avaliku sektori kulutused koos erasektori ettevõtlikkus- ja innovatsioonipotentsiaali edendamisega võivad anda tõuke majanduslikule ja sotsiaalsele progressile;

| 114. | toonitab, kui oluline on luua tugevam seos stabiilsuse ja kasvu pakti, makromajanduslike vahendite ning ELi 2020. aasta strateegia riiklike reformikavade vahel, esitades need sidusalt, parandades seejuures riikide eelarvete võrreldavust eri kategooriate kulutuste osas; usub, et liikmesriigid ei peaks oma vastavat majanduspoliitikat pidama mitte ainult riiklikuks huviks, vaid ka ühise huvi küsimuseks ja nad peaksid oma poliitika kujundama sellele vastavalt; tuletab liikmesriikidele meelde majanduspoliitika üldsuuniste suuremat rolli; |
| --- | --- |

114.

toonitab, kui oluline on luua tugevam seos stabiilsuse ja kasvu pakti, makromajanduslike vahendite ning ELi 2020. aasta strateegia riiklike reformikavade vahel, esitades need sidusalt, parandades seejuures riikide eelarvete võrreldavust eri kategooriate kulutuste osas; usub, et liikmesriigid ei peaks oma vastavat majanduspoliitikat pidama mitte ainult riiklikuks huviks, vaid ka ühise huvi küsimuseks ja nad peaksid oma poliitika kujundama sellele vastavalt; tuletab liikmesriikidele meelde majanduspoliitika üldsuuniste suuremat rolli;

| 115. | rõhutab, et ELi 2020. aasta strateegia usaldusväärsuseks on vaja suuremat ühilduvust ja täiendavust ELi 27 liikmesriigi riigieelarvete ja ELi eelarve vahel; rõhutab, et ELi eelarvel peaks olema suurem roll vahendite koondajana; |
| --- | --- |

115.

rõhutab, et ELi 2020. aasta strateegia usaldusväärsuseks on vaja suuremat ühilduvust ja täiendavust ELi 27 liikmesriigi riigieelarvete ja ELi eelarve vahel; rõhutab, et ELi eelarvel peaks olema suurem roll vahendite koondajana;

| 116. | on seisukohal, et targalt suunatud avaliku sektori investeeringud võivad oluliselt soodustada pikaajalisi investeeringuid; teeb ettepaneku laiendada EKP volitusi, et pangal oleks võimalik emiteerida eurovõlakirju ja investeerida olulistesse struktuuriprojektidesse vastavalt ELi strateegilistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

116.

on seisukohal, et targalt suunatud avaliku sektori investeeringud võivad oluliselt soodustada pikaajalisi investeeringuid; teeb ettepaneku laiendada EKP volitusi, et pangal oleks võimalik emiteerida eurovõlakirju ja investeerida olulistesse struktuuriprojektidesse vastavalt ELi strateegilistele prioriteetidele;

| 117. | juhib tähelepanu, et ühisraha saab toimida ainult siis, kui liikmesriigid kooskõlastavad oma eelarvepoliitika ja avavad üksteisele oma aruanded; tunnistab, et see eeldab tihedad koostööd liikmesriikide parlamentidega; |
| --- | --- |

117.

juhib tähelepanu, et ühisraha saab toimida ainult siis, kui liikmesriigid kooskõlastavad oma eelarvepoliitika ja avavad üksteisele oma aruanded; tunnistab, et see eeldab tihedad koostööd liikmesriikide parlamentidega;

| 118. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles parandama Eurostati abiga riikide eelarvekulude võrreldavust, et teha kindlaks, kas rakendatud poliitikameetmed on teineteist täiendavad ja täidavad sama eesmärki; |
| --- | --- |

118.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles parandama Eurostati abiga riikide eelarvekulude võrreldavust, et teha kindlaks, kas rakendatud poliitikameetmed on teineteist täiendavad ja täidavad sama eesmärki;

| 119. | on seisukohal, et liit ja liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi selliste fiskaalpoliitika põhimõtete kehtestamiseks, mis ei soodustaks enam laenamist avalikus ja erasektoris ega lühiajalisi hüvitisi erasektoris ning mis võiks hõlmata riskigrupi (bonus/malus) mehhanisme, mis tuginevad inimväärse töö ja keskkonnanõuetega seotud kriteeriumitele; |
| --- | --- |

119.

on seisukohal, et liit ja liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi selliste fiskaalpoliitika põhimõtete kehtestamiseks, mis ei soodustaks enam laenamist avalikus ja erasektoris ega lühiajalisi hüvitisi erasektoris ning mis võiks hõlmata riskigrupi (bonus/malus) mehhanisme, mis tuginevad inimväärse töö ja keskkonnanõuetega seotud kriteeriumitele;

| 120. | märgib, et toibumine finants-, majandus- ja sotsiaalkriisist ning väljumine riigivõla kriisist on pikaajaline protsess, mis peab olema hästi kavandatud ning tagama tasakaalustatud ja jätkusuutliku arengu; tunnistab, et majanduskasvu, õigluse ja finantsstabiilsuse vahel võib olla vajalik teha kompromisse ning see eeldab poliitiliste otsuste tegemist; palub komisjonil esitada finantsarengut käsitlevaid ettepanekuid, milles võetakse arvesse neid eesmärke, eriti ELi 2020. aasta strateegiat, ning selgitada, millised kompromissid eeldavad poliitiliste valikute tegemist; loodab, et see annab liidule võimaluse korraldada arutelu ja võrrelda eri poliitilisi seisukohti pärast konsulteerimist kõigi finantsturu reformi sidusrühmadega (pangad, investorid, hoiustajad ja sotsiaalpartnerid); kutsub komisjoni ühtlasi üles kaasama Euroopa Parlamenti tihedamalt sellesse protsessi, eelkõige ELi 2020. aasta strateegia kujundamisse ja seejärel selle rakendamisse; |
| --- | --- |

120.

märgib, et toibumine finants-, majandus- ja sotsiaalkriisist ning väljumine riigivõla kriisist on pikaajaline protsess, mis peab olema hästi kavandatud ning tagama tasakaalustatud ja jätkusuutliku arengu; tunnistab, et majanduskasvu, õigluse ja finantsstabiilsuse vahel võib olla vajalik teha kompromisse ning see eeldab poliitiliste otsuste tegemist; palub komisjonil esitada finantsarengut käsitlevaid ettepanekuid, milles võetakse arvesse neid eesmärke, eriti ELi 2020. aasta strateegiat, ning selgitada, millised kompromissid eeldavad poliitiliste valikute tegemist; loodab, et see annab liidule võimaluse korraldada arutelu ja võrrelda eri poliitilisi seisukohti pärast konsulteerimist kõigi finantsturu reformi sidusrühmadega (pangad, investorid, hoiustajad ja sotsiaalpartnerid); kutsub komisjoni ühtlasi üles kaasama Euroopa Parlamenti tihedamalt sellesse protsessi, eelkõige ELi 2020. aasta strateegia kujundamisse ja seejärel selle rakendamisse;

| 121. | nõuab, et liidul oleksid paremad antitsüklilised majanduspoliitika juhtimise vahendid; |
| --- | --- |

121.

nõuab, et liidul oleksid paremad antitsüklilised majanduspoliitika juhtimise vahendid;

| 122. | on seisukohal, et Lissaboni lepinguga on antud kõik vahendid, mis on selles etapis vajalikud, et kujundada välja tegelik liidu majanduse juhtimine ning teostada paremat järelevalvet riigi rahanduse olukorra üle liikmesriikides; |
| --- | --- |

122.

on seisukohal, et Lissaboni lepinguga on antud kõik vahendid, mis on selles etapis vajalikud, et kujundada välja tegelik liidu majanduse juhtimine ning teostada paremat järelevalvet riigi rahanduse olukorra üle liikmesriikides;

Siseturg

| 123. | rõhutab Euroopa Parlamendi poolt 20. mail 2010. aastal vastu võetud Mario Monti ja Louis Grechi raportites esitatud nõudmist käsitleda siseturgu terviklikumalt, seda nii strateegia kui ka hinnangu osas, et muuta siseturg tõhusamaks ja taastada inimeste usaldus; rõhutab ühtse turu akti algatuse seadusandlike ja mitteseadusandlike ettepanekute tähtsust, et tugevdada ja ajakohastada siseturgu, arendada välja digitaalne siseturg ning kaotada alles jäänud tõkked; |
| --- | --- |

123.

rõhutab Euroopa Parlamendi poolt 20. mail 2010. aastal vastu võetud Mario Monti ja Louis Grechi raportites esitatud nõudmist käsitleda siseturgu terviklikumalt, seda nii strateegia kui ka hinnangu osas, et muuta siseturg tõhusamaks ja taastada inimeste usaldus; rõhutab ühtse turu akti algatuse seadusandlike ja mitteseadusandlike ettepanekute tähtsust, et tugevdada ja ajakohastada siseturgu, arendada välja digitaalne siseturg ning kaotada alles jäänud tõkked;

| 124. | peab hädavajalikuks, et ühtse turu akt sisaldaks ambitsioonikat sotsiaal- ja tarbijakaitse tegevuskava, mis tähendab sotsiaalse klausli lisamist kõikidesse siseturuga seotud õigusaktidesse, üldist majanduslikku huvi pakkuvaid teenuseid käsitlevaid õigusakte, õigusloomekava töötajate õiguste suurendamiseks, ambitsioonikat tarbijakaitse õigusloomepaketti, mis mõjutaks kodanike igapäevaelu, ning paremat maksude koordineerimist ettevõtte tulumaksu baasi ja käibemaksumäärade ühtlustamise kaudu; |
| --- | --- |

124.

peab hädavajalikuks, et ühtse turu akt sisaldaks ambitsioonikat sotsiaal- ja tarbijakaitse tegevuskava, mis tähendab sotsiaalse klausli lisamist kõikidesse siseturuga seotud õigusaktidesse, üldist majanduslikku huvi pakkuvaid teenuseid käsitlevaid õigusakte, õigusloomekava töötajate õiguste suurendamiseks, ambitsioonikat tarbijakaitse õigusloomepaketti, mis mõjutaks kodanike igapäevaelu, ning paremat maksude koordineerimist ettevõtte tulumaksu baasi ja käibemaksumäärade ühtlustamise kaudu;

| 125. | märgib, et siseturg kui Euroopa projekti nurgakivi ja ELis püsiva rikkuse loomise alus vajab kõigi toetust; |
| --- | --- |

125.

märgib, et siseturg kui Euroopa projekti nurgakivi ja ELis püsiva rikkuse loomise alus vajab kõigi toetust;

| 126. | juhib tähelepanu asjaolule, et siseturg on üks peamisi Euroopa majanduskasvu mootoreid; rõhutab, et ELi 2020. aasta strateegia peaks olema konkreetne majanduskasvu ja tööhõive kava majanduskriisi vastu võitlemiseks ja siseturu tugevdamiseks; |
| --- | --- |

126.

juhib tähelepanu asjaolule, et siseturg on üks peamisi Euroopa majanduskasvu mootoreid; rõhutab, et ELi 2020. aasta strateegia peaks olema konkreetne majanduskasvu ja tööhõive kava majanduskriisi vastu võitlemiseks ja siseturu tugevdamiseks;

| 127. | on seisukohal, et üksikute riikide algatused ei saa olla tulemuslikud ilma koordineeritud tegevuseta ELi tasandil, mistõttu on hädavajalik, et Euroopa Liit käituks tugevalt ja ühtselt ning viiks ellu ühiseid meetmeid; Euroopa sotsiaalmajandusliku mudeli aluseks olev solidaarsus ning riiklike meetmete koordineerimine on olnud väga vajalikud, et vältida üksikute liikmesriikide lühiajalisi protektsionistlikke meetmeid; väljendab muret, et majandusliku protektsionismi taasteke riigi tasandil toob tõenäoliselt kaasa siseturu killustumise ja konkurentsivõime vähenemise, ning seepärast tuleks seda vältida; tunneb muret, et praegust majandus- ja finantskriisi võidakse mitmes liikmesriigis kasutada selleks, et õigustada protektsionistlike meetmete elustamist, kuigi majanduslanguse tingimustes on vaja kasutada hoopis ühiseid kaitsemehhanisme; |
| --- | --- |

127.

on seisukohal, et üksikute riikide algatused ei saa olla tulemuslikud ilma koordineeritud tegevuseta ELi tasandil, mistõttu on hädavajalik, et Euroopa Liit käituks tugevalt ja ühtselt ning viiks ellu ühiseid meetmeid; Euroopa sotsiaalmajandusliku mudeli aluseks olev solidaarsus ning riiklike meetmete koordineerimine on olnud väga vajalikud, et vältida üksikute liikmesriikide lühiajalisi protektsionistlikke meetmeid; väljendab muret, et majandusliku protektsionismi taasteke riigi tasandil toob tõenäoliselt kaasa siseturu killustumise ja konkurentsivõime vähenemise, ning seepärast tuleks seda vältida; tunneb muret, et praegust majandus- ja finantskriisi võidakse mitmes liikmesriigis kasutada selleks, et õigustada protektsionistlike meetmete elustamist, kuigi majanduslanguse tingimustes on vaja kasutada hoopis ühiseid kaitsemehhanisme;

| 128. | on seisukohal, et siseturu edusammud ei tohiks põhineda madalaimal ühisnimetajal; palub seepärast komisjonil haarata ohjad ning esitada julged ettepanekud; julgustab liikmesriike kasutama tõhustatud koostöö meetodit valdkondades, kus kokkuleppele jõudmine 27 riigi vahel ei ole võimalik; märgib, et teistel riikidel on võimalus nende juhtalgatustega hiljem liituda; |
| --- | --- |

128.

on seisukohal, et siseturu edusammud ei tohiks põhineda madalaimal ühisnimetajal; palub seepärast komisjonil haarata ohjad ning esitada julged ettepanekud; julgustab liikmesriike kasutama tõhustatud koostöö meetodit valdkondades, kus kokkuleppele jõudmine 27 riigi vahel ei ole võimalik; märgib, et teistel riikidel on võimalus nende juhtalgatustega hiljem liituda;

| 129. | hoiatab arusaama eest, et Euroopa majandus võib areneda ja kasvada, ilma et tal oleksid vabad ja õiglased kaubandussuhted võimalikult paljude maailma riikidega, sh meie praeguse peamise kaubanduspartneri USAga ning kiiresti arenevate riikidega, nagu Hiina, India ja Brasiilia; on seisukohal, et Euroopa Liit peab lootma ka oma tugevusele, kasutades paremini ära siseturgu, seda enam, et majanduskasv on suuresti seotud ka sisenõudlusega; |
| --- | --- |

129.

hoiatab arusaama eest, et Euroopa majandus võib areneda ja kasvada, ilma et tal oleksid vabad ja õiglased kaubandussuhted võimalikult paljude maailma riikidega, sh meie praeguse peamise kaubanduspartneri USAga ning kiiresti arenevate riikidega, nagu Hiina, India ja Brasiilia; on seisukohal, et Euroopa Liit peab lootma ka oma tugevusele, kasutades paremini ära siseturgu, seda enam, et majanduskasv on suuresti seotud ka sisenõudlusega;

| 130. | rõhutab vajadust kasutada globaliseerumise ajastul ära siseturu ettevõtluspotentsiaali, et edendada töökohtade loomist ja tehnoloogilist innovatsiooni Euroopas; |
| --- | --- |

130.

rõhutab vajadust kasutada globaliseerumise ajastul ära siseturu ettevõtluspotentsiaali, et edendada töökohtade loomist ja tehnoloogilist innovatsiooni Euroopas;

| 131. | usub, et tõhusa siseturu loomiseks peab komisjon koostama selge poliitiliste prioriteetide loetelu, võttes vastu ühtse turu akti, mis hõlmaks nii seadusandlikke kui ka mitteseadusandlikke algatusi, et luua suure konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus; |
| --- | --- |

131.

usub, et tõhusa siseturu loomiseks peab komisjon koostama selge poliitiliste prioriteetide loetelu, võttes vastu ühtse turu akti, mis hõlmaks nii seadusandlikke kui ka mitteseadusandlikke algatusi, et luua suure konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus;

| 132. | tunnistab, et kuna Euroopa Liidus ei ole siseturu kujundamisel makse ühtlustatud (eriti puudutab see ettevõtete maksustamist) ega sotsiaalkaitse norme kindlaks määratud, on tekkinud ülemäärane konkurents liikmesriikide vahel, kes püüavad maksumaksjaid teistest liikmesriikidest üle meelitada; märgib siiski, et siseturu üks suuri eeliseid on olnud liikuvuse tõkete kaotamine ning institutsiooniliste eeskirjade ühtlustamine, mis on edendanud kultuurilist arusaamist, integratsiooni, majanduskasvu ja Euroopa solidaarsust; |
| --- | --- |

132.

tunnistab, et kuna Euroopa Liidus ei ole siseturu kujundamisel makse ühtlustatud (eriti puudutab see ettevõtete maksustamist) ega sotsiaalkaitse norme kindlaks määratud, on tekkinud ülemäärane konkurents liikmesriikide vahel, kes püüavad maksumaksjaid teistest liikmesriikidest üle meelitada; märgib siiski, et siseturu üks suuri eeliseid on olnud liikuvuse tõkete kaotamine ning institutsiooniliste eeskirjade ühtlustamine, mis on edendanud kultuurilist arusaamist, integratsiooni, majanduskasvu ja Euroopa solidaarsust;

| 133. | soovitab komisjonil korraldada sõltumatu uuringu, et kindlaks teha 20 kõige olulisemat ühtse turuga seotud rahulolematuse ja pettumuse allikat, millega kodanikud iga päev kokku puutuvad, eelkõige seoses e-kaubanduse, piiriülese arstiabi ja kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamisega; |
| --- | --- |

133.

soovitab komisjonil korraldada sõltumatu uuringu, et kindlaks teha 20 kõige olulisemat ühtse turuga seotud rahulolematuse ja pettumuse allikat, millega kodanikud iga päev kokku puutuvad, eelkõige seoses e-kaubanduse, piiriülese arstiabi ja kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamisega;

| 134. | kutsub liikmesriike üles aktsepteerima lõpuks vastavustabeleid, mis käsitlevad õigusaktide rakendamist, et muuta seadusandlikud puudujäägid nähtavamaks; |
| --- | --- |

134.

kutsub liikmesriike üles aktsepteerima lõpuks vastavustabeleid, mis käsitlevad õigusaktide rakendamist, et muuta seadusandlikud puudujäägid nähtavamaks;

| 135. | rõhutab, et hästi toimiv riigihanketurg on siseturu jaoks väga tähtis; peab siiski murettekitavaks, et riigiasutustel on ikka veel suuri probleeme, et saavutada oma poliitilised eesmärgid keerukas eeskirjade rägastikus ning tagada VKEdele juurdepääs riigihanketurule; |
| --- | --- |

135.

rõhutab, et hästi toimiv riigihanketurg on siseturu jaoks väga tähtis; peab siiski murettekitavaks, et riigiasutustel on ikka veel suuri probleeme, et saavutada oma poliitilised eesmärgid keerukas eeskirjade rägastikus ning tagada VKEdele juurdepääs riigihanketurule;

| 136. | ergutab komisjoni esitama ettepanekut, millega kehtestatakse hilisema jõustumise klausel („sunrise clause”), mis tagab ELi siseturu õigusaktide automaatse jõustumise kindlaksmääratud kuupäeval, kui liikmesriik ei ole neid õigel ajal üle võtnud; |
| --- | --- |

136.

ergutab komisjoni esitama ettepanekut, millega kehtestatakse hilisema jõustumise klausel („sunrise clause”), mis tagab ELi siseturu õigusaktide automaatse jõustumise kindlaksmääratud kuupäeval, kui liikmesriik ei ole neid õigel ajal üle võtnud;

| 137. | on veendunud, et pärast sellist kriisi aitab majandusruumile kindla ja tõhusa õigusraamistiku andmine oluliselt konkurentsivõimet tõsta; on seisukohal, et ELi ametiasutustel on eriline kohustus pidada kinni reformikavast ja nõuda seda ka liikmesriikide poliitilistelt ametivõimudelt; |
| --- | --- |

137.

on veendunud, et pärast sellist kriisi aitab majandusruumile kindla ja tõhusa õigusraamistiku andmine oluliselt konkurentsivõimet tõsta; on seisukohal, et ELi ametiasutustel on eriline kohustus pidada kinni reformikavast ja nõuda seda ka liikmesriikide poliitilistelt ametivõimudelt;

| 138. | on seisukohal, et Euroopast peaks taas kord saama atraktiivne piirkond investeeringute ja tootmise jaoks ning ta peaks olema maailmas innovatsiooni ja majanduskasvu mõõdupuu; on veendunud, et nii avalikud kui ka eraõiguslikud finantsasutused peavad maksimaalselt pingutama, et finantsturud töötaksid reaalmajanduse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huvides; |
| --- | --- |

138.

on seisukohal, et Euroopast peaks taas kord saama atraktiivne piirkond investeeringute ja tootmise jaoks ning ta peaks olema maailmas innovatsiooni ja majanduskasvu mõõdupuu; on veendunud, et nii avalikud kui ka eraõiguslikud finantsasutused peavad maksimaalselt pingutama, et finantsturud töötaksid reaalmajanduse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huvides;

| 139. | palub komisjonil igal aastal hinnata avalike ja erainvesteeringute vajadust ja seda, kuidas seda vajadust rahuldatakse või peaks rahuldama; |
| --- | --- |

139.

palub komisjonil igal aastal hinnata avalike ja erainvesteeringute vajadust ja seda, kuidas seda vajadust rahuldatakse või peaks rahuldama;

Maksustamine

| 140. | mõistab, et liidu siseturu edasiseks arendamiseks on vaja nii riiklikul kui ka ELi tasandil koordineeritud lähenemisviisi, et kasutada ära parimaid tavasid võitluses maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, määrates samal ajal kindlaks sobivad stiimulid, et maksumaksjad maksaksid nõuetekohaselt makse ja liikmesriikide maksuametid võtaksid kasutusele tõhusad ennetavad meetmed iga liiki maksundusalaste eeskirjade eiramise vastu; |
| --- | --- |

140.

mõistab, et liidu siseturu edasiseks arendamiseks on vaja nii riiklikul kui ka ELi tasandil koordineeritud lähenemisviisi, et kasutada ära parimaid tavasid võitluses maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, määrates samal ajal kindlaks sobivad stiimulid, et maksumaksjad maksaksid nõuetekohaselt makse ja liikmesriikide maksuametid võtaksid kasutusele tõhusad ennetavad meetmed iga liiki maksundusalaste eeskirjade eiramise vastu;

| 141. | on seisukohal, et maksupettuste määra vähendamine aitaks kahandada avaliku sektori eelarve puudujääki ilma makse tõstmata, säilitades samal ajal sotsiaalkulutused; on mures siseturu moonutuste pärast, mida põhjustavad liikmesriikide erinevad maksupettuse määrad; palub komisjonil koostada mõjuhinnang, et hinnata maksudest kõrvalehoidumise ja varimajanduse põhjustatud eri probleeme kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

141.

on seisukohal, et maksupettuste määra vähendamine aitaks kahandada avaliku sektori eelarve puudujääki ilma makse tõstmata, säilitades samal ajal sotsiaalkulutused; on mures siseturu moonutuste pärast, mida põhjustavad liikmesriikide erinevad maksupettuse määrad; palub komisjonil koostada mõjuhinnang, et hinnata maksudest kõrvalehoidumise ja varimajanduse põhjustatud eri probleeme kõigis liikmesriikides;

| 142. | rõhutab asjaolu, et riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamiseks on peale vastutustundliku kulutamise vaja ka piisavat ja õiglast maksustamist, tõhusamat maksude kogumist riiklike maksuametite poolt ning jõulisemat võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu; palub komisjonil esitada meetmete kogum, et aidata liikmesriikidel taastada avaliku sektori eelarve tasakaal ning rahastada avalikke investeeringuid uuenduslike rahastamisallikate abil; |
| --- | --- |

142.

rõhutab asjaolu, et riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamiseks on peale vastutustundliku kulutamise vaja ka piisavat ja õiglast maksustamist, tõhusamat maksude kogumist riiklike maksuametite poolt ning jõulisemat võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu; palub komisjonil esitada meetmete kogum, et aidata liikmesriikidel taastada avaliku sektori eelarve tasakaal ning rahastada avalikke investeeringuid uuenduslike rahastamisallikate abil;

| 143. | võtab seoses Mario Monti tööga teadmiseks asjaolu, et soodsast majandusolukorrast tuleneva riigitulude kasvuga on enamasti kaasnenud maksude vähendamine; märgib, et tööjõu maksustamist tuleks vähendada, et tõsta Euroopa konkurentsivõimet; toetab Mario Monti ettepanekut luua liikmesriikide esindajaid koondav maksupoliitika töörühm, mis oleks hea võimalus edendada Euroopa riikide vahelist arutelu; palub töörühmal arutleda eelkõige sellise maksusüsteemi raamistiku üle, mis võtaks arvesse keskkonnaeesmärke ja toetaks ressursitõhusust; väljendab heameelt komisjoni 2011. aasta töökavas sisalduva ettepaneku üle võtta vastu direktiiv ühise konsolideeritud ettevõtte tulumaksu baasi kohta; |
| --- | --- |

143.

võtab seoses Mario Monti tööga teadmiseks asjaolu, et soodsast majandusolukorrast tuleneva riigitulude kasvuga on enamasti kaasnenud maksude vähendamine; märgib, et tööjõu maksustamist tuleks vähendada, et tõsta Euroopa konkurentsivõimet; toetab Mario Monti ettepanekut luua liikmesriikide esindajaid koondav maksupoliitika töörühm, mis oleks hea võimalus edendada Euroopa riikide vahelist arutelu; palub töörühmal arutleda eelkõige sellise maksusüsteemi raamistiku üle, mis võtaks arvesse keskkonnaeesmärke ja toetaks ressursitõhusust; väljendab heameelt komisjoni 2011. aasta töökavas sisalduva ettepaneku üle võtta vastu direktiiv ühise konsolideeritud ettevõtte tulumaksu baasi kohta;

| 144. | mõistab, et liikmesriikide institutsioonilise arengu ja majanduskasvu tähtis mootor on riikide võimalus ise otsustada, kuidas nad soovivad makse koguda; peab väga vajalikuks vähendada tööjõu maksustamist, seda nii kõige vähem kindlustatute huvides kui ka selleks, et keskklass saaks oma töö vilju maitsta; |
| --- | --- |

144.

mõistab, et liikmesriikide institutsioonilise arengu ja majanduskasvu tähtis mootor on riikide võimalus ise otsustada, kuidas nad soovivad makse koguda; peab väga vajalikuks vähendada tööjõu maksustamist, seda nii kõige vähem kindlustatute huvides kui ka selleks, et keskklass saaks oma töö vilju maitsta;

| 145. | toetab maksusüsteemi, mis võimaldab alandada tööjõu maksukoormust ning edendada tööhõivet, innovatsiooni ja pikaajalisi investeeringuid, ning luua selleks stiimuleid; |
| --- | --- |

145.

toetab maksusüsteemi, mis võimaldab alandada tööjõu maksukoormust ning edendada tööhõivet, innovatsiooni ja pikaajalisi investeeringuid, ning luua selleks stiimuleid;

Piirkondlik, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus

| 146. | on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitikat tuleb pidada liidu majanduspoliitika üheks tugisambaks, mis annab panuse ELi pikaajalisse investeerimisstrateegiasse; |
| --- | --- |

146.

on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitikat tuleb pidada liidu majanduspoliitika üheks tugisambaks, mis annab panuse ELi pikaajalisse investeerimisstrateegiasse;

| 147. | märgib, et ühtekuuluvuspoliitikast on saanud Euroopa majanduse elavdamise paketi tähtis osa, sest see on avalik poliitika, mida saab kasutada kriisile reageerimiseks ja lühiajaliseks nõudluse stimuleerimiseks, investeerides samal ajal pikaajalisse majanduskasvu ja konkurentsivõimesse; |
| --- | --- |

147.

märgib, et ühtekuuluvuspoliitikast on saanud Euroopa majanduse elavdamise paketi tähtis osa, sest see on avalik poliitika, mida saab kasutada kriisile reageerimiseks ja lühiajaliseks nõudluse stimuleerimiseks, investeerides samal ajal pikaajalisse majanduskasvu ja konkurentsivõimesse;

| 148. | on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika tugevus taastumise sidumisel pikaajalise kasvuga tuleneb selle kolmest põhiomadusest: ühtekuuluvuspoliitikaga pannakse paika strateegiasuunised, mis on vahendite ülekandmise tingimuseks ja mis on siduvad nii liikmesriikidele kui ka piirkondadele; selle poliitikaga jäetakse liikmesriikidele ja piirkondadele ruumi kohandada sekkumist vastavalt kohalikule eripärale; ning ühtekuuluvuspoliitika suudab eesmärkide täitmist jälgida ja toetada; |
| --- | --- |

148.

on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika tugevus taastumise sidumisel pikaajalise kasvuga tuleneb selle kolmest põhiomadusest: ühtekuuluvuspoliitikaga pannakse paika strateegiasuunised, mis on vahendite ülekandmise tingimuseks ja mis on siduvad nii liikmesriikidele kui ka piirkondadele; selle poliitikaga jäetakse liikmesriikidele ja piirkondadele ruumi kohandada sekkumist vastavalt kohalikule eripärale; ning ühtekuuluvuspoliitika suudab eesmärkide täitmist jälgida ja toetada;

| 149. | rõhutab, et kriisi ebavõrdne mõju Euroopa eri osadele näitab erinevusi konkurentsivõimes ja kriisivastaste meetmete erineval määral kasutamist ning see tähendab erinevaid pikaajalisi väljavaateid; juhib tähelepanu asjaolule, et kriisi mõjul võib nõrgeneda territoriaalne ühtekuuluvus, kui selle vastu ei võidelda konkreetseid probleeme eri viisidel käsitleva poliitika abil; märgib, et mõnes kriisist kõige enam mõjutatud riigis moodustas ühtekuuluvuspoliitika olulise osa riiklike investeeringute kogusummast; |
| --- | --- |

149.

rõhutab, et kriisi ebavõrdne mõju Euroopa eri osadele näitab erinevusi konkurentsivõimes ja kriisivastaste meetmete erineval määral kasutamist ning see tähendab erinevaid pikaajalisi väljavaateid; juhib tähelepanu asjaolule, et kriisi mõjul võib nõrgeneda territoriaalne ühtekuuluvus, kui selle vastu ei võidelda konkreetseid probleeme eri viisidel käsitleva poliitika abil; märgib, et mõnes kriisist kõige enam mõjutatud riigis moodustas ühtekuuluvuspoliitika olulise osa riiklike investeeringute kogusummast;

| 150. | on seisukohal, et kriisijärgne strateegia on edukam, kui piirkonnad ja linnad on selle rakendamisse kaasatud; mitmetasandiline juhtimine annab suurema poliitilise ruumi, võimaldades tõhusamalt edendada majanduse elavdamist ELis, sest piirkondlik ja kohalik juhtimistasand suudavad kohandada Euroopa üldisi strateegilisi eesmärke kohalike oludega, nad suudavad ära kasutada oma käsutuses olevaid poliitilisi vahendeid ja kõikide osapoolte – ettevõtjate, akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna – entusiasmi; |
| --- | --- |

150.

on seisukohal, et kriisijärgne strateegia on edukam, kui piirkonnad ja linnad on selle rakendamisse kaasatud; mitmetasandiline juhtimine annab suurema poliitilise ruumi, võimaldades tõhusamalt edendada majanduse elavdamist ELis, sest piirkondlik ja kohalik juhtimistasand suudavad kohandada Euroopa üldisi strateegilisi eesmärke kohalike oludega, nad suudavad ära kasutada oma käsutuses olevaid poliitilisi vahendeid ja kõikide osapoolte – ettevõtjate, akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna – entusiasmi;

| 151. | juhib tähelepanu asjaolule, et kohalikul ja piirkondlikul juhtimistasandil on praegu palju poliitilisi vahendeid; nii innovatsioon, mis toob suurema tootlikkuse, kui ka majanduse keskkonnasäästlikumaks muutmine, mis võib luua uut nõudlust ja uusi turge, nõuavad kohalikku ja piirkondlikku tähelepanu ja kohapõhist integreeritud lähenemisviisi investeerimis- ja kasvupoliitikale; piirkond, linn või maapiirkond võib olla koht, kuhu partnerid kokku tuuakse ja kus lahenduseni jõudmiseks vajalikud komponendid leitakse; |
| --- | --- |

151.

juhib tähelepanu asjaolule, et kohalikul ja piirkondlikul juhtimistasandil on praegu palju poliitilisi vahendeid; nii innovatsioon, mis toob suurema tootlikkuse, kui ka majanduse keskkonnasäästlikumaks muutmine, mis võib luua uut nõudlust ja uusi turge, nõuavad kohalikku ja piirkondlikku tähelepanu ja kohapõhist integreeritud lähenemisviisi investeerimis- ja kasvupoliitikale; piirkond, linn või maapiirkond võib olla koht, kuhu partnerid kokku tuuakse ja kus lahenduseni jõudmiseks vajalikud komponendid leitakse;

| 152. | väljendab seetõttu muret edusammude puudumise pärast võimu üleandmises kogukondadele, arvestades, et kohalikud ja maakogukonnad pakuvad majanduslikke, tööhõive ja kogukondliku arenguga seotud võimalusi, ning et nende kogukondade toetamine võimaldab vähendada tõrjutust, tugevdades kogukonna sidusust ja suurendades seeläbi selle vastuvõtuvõimet; |
| --- | --- |

152.

väljendab seetõttu muret edusammude puudumise pärast võimu üleandmises kogukondadele, arvestades, et kohalikud ja maakogukonnad pakuvad majanduslikke, tööhõive ja kogukondliku arenguga seotud võimalusi, ning et nende kogukondade toetamine võimaldab vähendada tõrjutust, tugevdades kogukonna sidusust ja suurendades seeläbi selle vastuvõtuvõimet;

| 153. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui piirkonnad muutuvad üha olulisemaks ELi majanduskava täitmisel, tuleb tugevdada kohalikku laenamist ning seda on võimalik stimuleerida tugevate piirkondlike pankade kaudu; märgib, et finantsteenuste sektori reguleerimises tuleb võtta arvesse vajadust stimuleerida ettevõtlust ja rahastada VKEsid ning et VKEde rahaline toetamine ühtekuuluvuspoliitika raames peaks liikuma riskikapitali rahastamise suunas, mis võimaldaks pangandussektori suuremat osalemist ja struktuurifondide tõhusamat kasutamist; |
| --- | --- |

153.

juhib tähelepanu asjaolule, et kui piirkonnad muutuvad üha olulisemaks ELi majanduskava täitmisel, tuleb tugevdada kohalikku laenamist ning seda on võimalik stimuleerida tugevate piirkondlike pankade kaudu; märgib, et finantsteenuste sektori reguleerimises tuleb võtta arvesse vajadust stimuleerida ettevõtlust ja rahastada VKEsid ning et VKEde rahaline toetamine ühtekuuluvuspoliitika raames peaks liikuma riskikapitali rahastamise suunas, mis võimaldaks pangandussektori suuremat osalemist ja struktuurifondide tõhusamat kasutamist;

| 154. | nõuab praeguse ühtekuuluvuspoliitika struktuuri edasist uuendamist, et rahalised vahendid saaks kiiremini ja tõhusamalt liikmesriikidele, piirkondadele ja linnadele anda; juhib tähelepanu asjaolule, et vaja on suuremat paindlikkust ning et komisjon peab seda tulevase ühtekuuluvuspoliitika kujundamisel arvesse võtma; |
| --- | --- |

154.

nõuab praeguse ühtekuuluvuspoliitika struktuuri edasist uuendamist, et rahalised vahendid saaks kiiremini ja tõhusamalt liikmesriikidele, piirkondadele ja linnadele anda; juhib tähelepanu asjaolule, et vaja on suuremat paindlikkust ning et komisjon peab seda tulevase ühtekuuluvuspoliitika kujundamisel arvesse võtma;

| 155. | peab hädavajalikuks, et ühtekuuluvuspoliitika raames toetatav mis tahes ELi pikaajaline investeerimisstrateegia oleks seotud tulemustega konkurentsivõime, innovatsiooni, töökohtade loomise, keskkonnasäästliku majanduskasvu ning Euroopa tasandi majandusliku, sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse (eriti vanade ja uute liikmesriikide vahel) valdkonnas; |
| --- | --- |

155.

peab hädavajalikuks, et ühtekuuluvuspoliitika raames toetatav mis tahes ELi pikaajaline investeerimisstrateegia oleks seotud tulemustega konkurentsivõime, innovatsiooni, töökohtade loomise, keskkonnasäästliku majanduskasvu ning Euroopa tasandi majandusliku, sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse (eriti vanade ja uute liikmesriikide vahel) valdkonnas;

EL 2020

| 156. | nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia hõlmaks avarat poliitilist käsitlust tulevasest EList kui konkurentsivõimelisest, sotsiaalsest ja jätkusuutlikust liidust, mille poliitika keskmes on inimesed ja keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

156.

nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia hõlmaks avarat poliitilist käsitlust tulevasest EList kui konkurentsivõimelisest, sotsiaalsest ja jätkusuutlikust liidust, mille poliitika keskmes on inimesed ja keskkonnakaitse;

| 157. | on seisukohal, et nende eesmärkide saavutamiseks on vaja meie makromajanduspoliitikat tihedalt koordineerida, seades esmaseks eesmärgiks liidu kasvupotentsiaali ning keskendudes kaasava ja säästva arengu mudelile, ilma milleta ei saa ühtegi meie probleemi lahendada; on seisukohal, et see peaks olema uue ELi 2020. aasta strateegia fookuses; |
| --- | --- |

157.

on seisukohal, et nende eesmärkide saavutamiseks on vaja meie makromajanduspoliitikat tihedalt koordineerida, seades esmaseks eesmärgiks liidu kasvupotentsiaali ning keskendudes kaasava ja säästva arengu mudelile, ilma milleta ei saa ühtegi meie probleemi lahendada; on seisukohal, et see peaks olema uue ELi 2020. aasta strateegia fookuses;

| 158. | tõdeb, et selleks, et eurokriisi vastumeetmetele ei järgneks pikaajaline majandusseisak, peaks liit korraga ellu viima nii jätkusuutliku majanduskasvu kiirendamise strateegiat kui ka reforme, mille eesmärk on taastada konkurentsivõime ja seda tõsta; |
| --- | --- |

158.

tõdeb, et selleks, et eurokriisi vastumeetmetele ei järgneks pikaajaline majandusseisak, peaks liit korraga ellu viima nii jätkusuutliku majanduskasvu kiirendamise strateegiat kui ka reforme, mille eesmärk on taastada konkurentsivõime ja seda tõsta;

| 159. | võtab teadmiseks viis peamist eesmärki, mis Euroopa Ülemkogu püstitas seoses tööhõive määra, uurimis- ja arendustegevuse, kasvuhoonegaaside heite, haridustaseme ja sotsiaalse kaasatusega; rõhutab, et need põhieesmärgid tuleks sõnastada järjekindla ja sidusa säästva arengu strateegia raames, mis ühendaks majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika kavad; |
| --- | --- |

159.

võtab teadmiseks viis peamist eesmärki, mis Euroopa Ülemkogu püstitas seoses tööhõive määra, uurimis- ja arendustegevuse, kasvuhoonegaaside heite, haridustaseme ja sotsiaalse kaasatusega; rõhutab, et need põhieesmärgid tuleks sõnastada järjekindla ja sidusa säästva arengu strateegia raames, mis ühendaks majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika kavad;

| 160. | on seisukohal, et haridus tuleks asetada liidu majandusstrateegia keskmesse, eesmärgiga tõsta ELis kõikide hariduse ja koolituse tasemete kvaliteeti, ühendada tipptase ja õiglus ning uuendada haridusmudelit; on veendunud, et haridus peaks liidu jaoks olema avalik hüve ning investeeringuid on vaja teha haridussüsteemi kõikidesse osadesse, hariduse kvaliteeti ja kõrgharidusele laiema juurdepääsu võimaldamisse; teeb ettepaneku luua Euroopa tasandil elukestva õppe alaline ja kaasav süsteem, mille alusel õpingute ja koolituse alase liikuvuse programmid Erasmus ja Leonardo leiaksid laialdasemat kasutamist; juhib tähelepanu vajadusele suurendada kiiresti investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, arvestades eriti seitsmenda raamprogrammi lähenevat vahehindamist ja ELi järgmist finantsperspektiivi; |
| --- | --- |

160.

on seisukohal, et haridus tuleks asetada liidu majandusstrateegia keskmesse, eesmärgiga tõsta ELis kõikide hariduse ja koolituse tasemete kvaliteeti, ühendada tipptase ja õiglus ning uuendada haridusmudelit; on veendunud, et haridus peaks liidu jaoks olema avalik hüve ning investeeringuid on vaja teha haridussüsteemi kõikidesse osadesse, hariduse kvaliteeti ja kõrgharidusele laiema juurdepääsu võimaldamisse; teeb ettepaneku luua Euroopa tasandil elukestva õppe alaline ja kaasav süsteem, mille alusel õpingute ja koolituse alase liikuvuse programmid Erasmus ja Leonardo leiaksid laialdasemat kasutamist; juhib tähelepanu vajadusele suurendada kiiresti investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, arvestades eriti seitsmenda raamprogrammi lähenevat vahehindamist ja ELi järgmist finantsperspektiivi;

| 161. | märgib, et võitlus noorte tööpuuduse vastu ning oskuste ja turuvajaduste vastavusse viimine peaksid olema kesksel kohal; on seisukohal, et hariduses tuleks arendada avaliku ja erasektori partnerlust ning Euroopa kõrgharidusasutuste rahvusvahelise atraktiivsuse suurendamiseks tuleks kasutada tudengite ja teadlaste piiriülest liikuvust vahetuste ja praktikavõimaluste kaudu, säilitades samal ajal eesmärgi kasutada 3 % SKPst teadus- ja arendustegevuseks, mis suurendab innovatsiooni teadusuuringute ja kõrghariduse kaudu; |
| --- | --- |

161.

märgib, et võitlus noorte tööpuuduse vastu ning oskuste ja turuvajaduste vastavusse viimine peaksid olema kesksel kohal; on seisukohal, et hariduses tuleks arendada avaliku ja erasektori partnerlust ning Euroopa kõrgharidusasutuste rahvusvahelise atraktiivsuse suurendamiseks tuleks kasutada tudengite ja teadlaste piiriülest liikuvust vahetuste ja praktikavõimaluste kaudu, säilitades samal ajal eesmärgi kasutada 3 % SKPst teadus- ja arendustegevuseks, mis suurendab innovatsiooni teadusuuringute ja kõrghariduse kaudu;

| 162. | on seisukohal, et EL 2020. aasta strateegia, nagu komisjon on selle esitanud, peaks püüdma muuta siseturu vähem bürokraatlikuks, vähendades ettevõtete halduskoormust 2012. aastaks 25 % võrra, ja rohkem tõhususele orienteerituks, kasutades internetti kogu ELi hõlmava e-turu loomiseks, mis loob uusi teenuseid ja töökohti; |
| --- | --- |

162.

on seisukohal, et EL 2020. aasta strateegia, nagu komisjon on selle esitanud, peaks püüdma muuta siseturu vähem bürokraatlikuks, vähendades ettevõtete halduskoormust 2012. aastaks 25 % võrra, ja rohkem tõhususele orienteerituks, kasutades internetti kogu ELi hõlmava e-turu loomiseks, mis loob uusi teenuseid ja töökohti;

| 163. | on seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia juhtimisstruktuuri tuleks tugevdada, et strateegia saavutaks oma eesmärgid; on seisukohal, et uue strateegia eduks on vaja majanduspoliitikas laiemalt kasutada siduvaid meetmeid, mitte avatud koordineerimismeetodit; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon esitaksid majanduse elavdamise strateegia, mis põhineb eelkõige ELi vahenditel ja mitte peamiselt valitsustevahelistel algatustel; |
| --- | --- |

163.

on seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia juhtimisstruktuuri tuleks tugevdada, et strateegia saavutaks oma eesmärgid; on seisukohal, et uue strateegia eduks on vaja majanduspoliitikas laiemalt kasutada siduvaid meetmeid, mitte avatud koordineerimismeetodit; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon esitaksid majanduse elavdamise strateegia, mis põhineb eelkõige ELi vahenditel ja mitte peamiselt valitsustevahelistel algatustel;

| 164. | on teadlik asjaolust, et ei hea valitsemistava ega majanduse juhtimine ole iseenesest piisavad selleks, et kindlustada Euroopa Liidule kriisi ja ülemaailmse konkurentsiga toimetulekuks vajalikku kasvustrateegiat; on siiski veendunud, et kümme aastat majandus- ja rahaliitu on euro erilaadsust arvesse võttes näidanud, kui vajalik on sellise strateegia olemasolu; |
| --- | --- |

164.

on teadlik asjaolust, et ei hea valitsemistava ega majanduse juhtimine ole iseenesest piisavad selleks, et kindlustada Euroopa Liidule kriisi ja ülemaailmse konkurentsiga toimetulekuks vajalikku kasvustrateegiat; on siiski veendunud, et kümme aastat majandus- ja rahaliitu on euro erilaadsust arvesse võttes näidanud, kui vajalik on sellise strateegia olemasolu;

| 165. | nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia sisaldaks eesmärki vähendada ELis vaesust poole võrra ning juhib tähelepanu sellele, et enamik praegu vaesuses või vaesuse ohus elavatest eurooplastest on naised, eeskätt vanemad naised, sisserännanud naised, üksikemad ja hooldajad; on samuti seisukohal, et kasutusele tuleks võtta elukäigu perspektiiv, sest vanemate vaesus mõjutab otseselt lapse elu, arengut ja tulevikku; |
| --- | --- |

165.

nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia sisaldaks eesmärki vähendada ELis vaesust poole võrra ning juhib tähelepanu sellele, et enamik praegu vaesuses või vaesuse ohus elavatest eurooplastest on naised, eeskätt vanemad naised, sisserännanud naised, üksikemad ja hooldajad; on samuti seisukohal, et kasutusele tuleks võtta elukäigu perspektiiv, sest vanemate vaesus mõjutab otseselt lapse elu, arengut ja tulevikku;

| 166. | nõuab ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks ambitsioonikat pikaajalist strateegiat vaesuse vastu, millel on auahned eesmärgid vaesuse ja vaeste töötajate osakaalu vähendamiseks; teeb ettepaneku luua ELi miinimumsissetuleku raampoliitika, võttes arvesse subsidiaarsuspõhimõtet, erinevaid tavasid, kollektiivlepinguid ja liikmesriikide õigusakte ning lähtudes iga liikmesriigi elatustaset kajastavatest Euroopa kriteeriumidest; samuti nõuab lastetoetust, et vähendada vaesust, ebavõrdsust ja sotsiaalset tõrjutust; |
| --- | --- |

166.

nõuab ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks ambitsioonikat pikaajalist strateegiat vaesuse vastu, millel on auahned eesmärgid vaesuse ja vaeste töötajate osakaalu vähendamiseks; teeb ettepaneku luua ELi miinimumsissetuleku raampoliitika, võttes arvesse subsidiaarsuspõhimõtet, erinevaid tavasid, kollektiivlepinguid ja liikmesriikide õigusakte ning lähtudes iga liikmesriigi elatustaset kajastavatest Euroopa kriteeriumidest; samuti nõuab lastetoetust, et vähendada vaesust, ebavõrdsust ja sotsiaalset tõrjutust;

| 167. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid enne siseriiklike stabiilsus- ja kasvuprogrammide (EL 2020) vastuvõtmist korraldama oma parlamendis sel teemal arutelu; |
| --- | --- |

167.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid enne siseriiklike stabiilsus- ja kasvuprogrammide (EL 2020) vastuvõtmist korraldama oma parlamendis sel teemal arutelu;

Innovatsioon

| 168. | märgib, et komisjoni innovatsiooni tulemustabelist on näha, et Euroopa jääb teadustegevuse ja innovatsiooni osas Jaapanist ja USAst endiselt märkimisväärselt maha; |
| --- | --- |

168.

märgib, et komisjoni innovatsiooni tulemustabelist on näha, et Euroopa jääb teadustegevuse ja innovatsiooni osas Jaapanist ja USAst endiselt märkimisväärselt maha;

| 169. | on seisukohal, et lisaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisele vajab Euroopa Liit ennetavat ja koordineeritud lähenemisviisi teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamisele ning ta peab olema uutes tööhõivesektorites ja erainvesteeringute ligimeelitamisel esirinnas; |
| --- | --- |

169.

on seisukohal, et lisaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisele vajab Euroopa Liit ennetavat ja koordineeritud lähenemisviisi teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamisele ning ta peab olema uutes tööhõivesektorites ja erainvesteeringute ligimeelitamisel esirinnas;

| 170. | märgib, et üleminek energiatõhusale majandusele ELi energiajulgeoleku suurendamiseks peaks olema komisjoni ja liikmesriikide üks prioriteete; on seisukohal, et EL peaks soodustama innovatsiooni energia tootmises taastuvatest allikatest, pöörates põhitähelepanu vähese süsinikdioksiidiheitega kohalikele allikatele; |
| --- | --- |

170.

märgib, et üleminek energiatõhusale majandusele ELi energiajulgeoleku suurendamiseks peaks olema komisjoni ja liikmesriikide üks prioriteete; on seisukohal, et EL peaks soodustama innovatsiooni energia tootmises taastuvatest allikatest, pöörates põhitähelepanu vähese süsinikdioksiidiheitega kohalikele allikatele;

| 171. | on seisukohal, et energiavõrkude ühendamine on energiasektori siseturu toimimise ja taastuvatest allikatest energia tootmise suurendamise seisukohast hädavajalik; rõhutab arukate võrkude arendamise tähtsust; |
| --- | --- |

171.

on seisukohal, et energiavõrkude ühendamine on energiasektori siseturu toimimise ja taastuvatest allikatest energia tootmise suurendamise seisukohast hädavajalik; rõhutab arukate võrkude arendamise tähtsust;

| 172. | rõhutab, et VKEd peaksid olema taastuvatel allikatel põhineva ja energiatõhusa tehnoloogia arendamises kesksel kohal; märgib, et tingimata on vaja luua finantsinstrumendid energiatõhususe edendamiseks ja innovatsiooniks taastuvenergia valdkonnas; |
| --- | --- |

172.

rõhutab, et VKEd peaksid olema taastuvatel allikatel põhineva ja energiatõhusa tehnoloogia arendamises kesksel kohal; märgib, et tingimata on vaja luua finantsinstrumendid energiatõhususe edendamiseks ja innovatsiooniks taastuvenergia valdkonnas;

| 173. | on veendunud, et investeeringuid hoonete ja ühistranspordi uuendamisesse tuleb pidada esmatähtsaks, et vähendada energiakulutusi ja -puudust ning luua positiivne mõjuring; |
| --- | --- |

173.

on veendunud, et investeeringuid hoonete ja ühistranspordi uuendamisesse tuleb pidada esmatähtsaks, et vähendada energiakulutusi ja -puudust ning luua positiivne mõjuring;

| 174. | toetab õiglast ja ausat järkjärgulist üleminekut rohelisele majandusele; on seisukohal, et üleminekust tulenevat töökohtade kadumist tuleb ennetada, parandades töötajate väljaõpet ja oskusi uue tehnoloogia valdkonnas; märgib, et kütteostuvõimetus on oluline ja üha suurenev mure; |
| --- | --- |

174.

toetab õiglast ja ausat järkjärgulist üleminekut rohelisele majandusele; on seisukohal, et üleminekust tulenevat töökohtade kadumist tuleb ennetada, parandades töötajate väljaõpet ja oskusi uue tehnoloogia valdkonnas; märgib, et kütteostuvõimetus on oluline ja üha suurenev mure;

| 175. | palub komisjonil välja arendada ja välja pakkuda mehhanism, mille abil VKEdele ja teistele innovaatoritele pakutakse riski vähendavat rahastamist avaliku ja erasektori partnerluses erakapitali investeerimisfondidega ning kus Euroopa Investeerimispanga raha koos liikmesriikide rahaga, mida toetavad Euroopa Investeerimispanga riskikaitsemehhanismid, mida levitatakse erakapitali investeerimisfondi kaudu, võimaldaks projektidel võimendada erainvesteeringuid kuni 80 %; |
| --- | --- |

175.

palub komisjonil välja arendada ja välja pakkuda mehhanism, mille abil VKEdele ja teistele innovaatoritele pakutakse riski vähendavat rahastamist avaliku ja erasektori partnerluses erakapitali investeerimisfondidega ning kus Euroopa Investeerimispanga raha koos liikmesriikide rahaga, mida toetavad Euroopa Investeerimispanga riskikaitsemehhanismid, mida levitatakse erakapitali investeerimisfondi kaudu, võimaldaks projektidel võimendada erainvesteeringuid kuni 80 %;

| 176. | toetab selliste finantsasutuste rajamist, mis pakuksid kõikjal liidus rahastamist innovatsiooniprojektidele, mida on kindlasti vaja tulevase püsiva majanduskasvu jaoks; |
| --- | --- |

176.

toetab selliste finantsasutuste rajamist, mis pakuksid kõikjal liidus rahastamist innovatsiooniprojektidele, mida on kindlasti vaja tulevase püsiva majanduskasvu jaoks;

| 177. | nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks haldustõkete kõrvaldamisega ning looks innovatsioonile paremad tingimused, nt ühtse ELi patendi loomise abil; märgib, et headest kavatsustest lähtuvad programmid, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja kujundada säästvat majandust, ei toimi, kui VKEd, ülikoolid ja rahvusvahelised ettevõtted ei soovi Euroopa programmides osaleda; |
| --- | --- |

177.

nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks haldustõkete kõrvaldamisega ning looks innovatsioonile paremad tingimused, nt ühtse ELi patendi loomise abil; märgib, et headest kavatsustest lähtuvad programmid, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja kujundada säästvat majandust, ei toimi, kui VKEd, ülikoolid ja rahvusvahelised ettevõtted ei soovi Euroopa programmides osaleda;

| 178. | märgib, et fiskaal- ja rahapoliitika ei asenda struktuurireformi, mis peab tegelema Euroopa majanduse põhiprobleemidega – järsult kasvavad võlad ja defitsiidid, vananev elanikkond, inflatsiooni tõenäoline kasv või deflateerimine, väga tõenäoline uus inflatsioonilaine, tööstust kliimamuutuse poliitikaga seoses ähvardavad ohud, mis on eelkõige tingitud ebakindlusest uute sihtmärkide ja normide osas, madalast tootlikkusest ja konkurentsivõimest; nõuab avaliku raha kasutamisel suuremat tõhususest nii Euroopa kui ka riigi tasandil; on seisukohal, et koordineeritud poliitika kujundamisel ja eesmärkide seadmisel tuleks arvesse võtta erinevusi kriisi ajas ja raskusastmes, samuti liikmesriikide erinevat kriisieelset fiskaalset ja rahalist olukorda; on veendunud, et need jõupingutused peaksid tooma kaasa riikide majanduse kiirema tegeliku lähenemise; |
| --- | --- |

178.

märgib, et fiskaal- ja rahapoliitika ei asenda struktuurireformi, mis peab tegelema Euroopa majanduse põhiprobleemidega – järsult kasvavad võlad ja defitsiidid, vananev elanikkond, inflatsiooni tõenäoline kasv või deflateerimine, väga tõenäoline uus inflatsioonilaine, tööstust kliimamuutuse poliitikaga seoses ähvardavad ohud, mis on eelkõige tingitud ebakindlusest uute sihtmärkide ja normide osas, madalast tootlikkusest ja konkurentsivõimest; nõuab avaliku raha kasutamisel suuremat tõhususest nii Euroopa kui ka riigi tasandil; on seisukohal, et koordineeritud poliitika kujundamisel ja eesmärkide seadmisel tuleks arvesse võtta erinevusi kriisi ajas ja raskusastmes, samuti liikmesriikide erinevat kriisieelset fiskaalset ja rahalist olukorda; on veendunud, et need jõupingutused peaksid tooma kaasa riikide majanduse kiirema tegeliku lähenemise;

| 179. | on seisukohal, et edukas Euroopa strateegia peab põhinema usaldusväärsel fiskaalpoliitikal, mis soosib innovatsiooni, haridust ja töötajate konkurentsivõimet – see on ainus võimalus suurendada jätkusuutlikul viisil tootlikkust, tööhõivet ja majanduskasvu; |
| --- | --- |

179.

on seisukohal, et edukas Euroopa strateegia peab põhinema usaldusväärsel fiskaalpoliitikal, mis soosib innovatsiooni, haridust ja töötajate konkurentsivõimet – see on ainus võimalus suurendada jätkusuutlikul viisil tootlikkust, tööhõivet ja majanduskasvu;

| 180. | rõhutab, et kliimamuutuse ja ressursside nappusega tegelemine ning bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine on Euroopa tulevase majanduskasvu raamtingimused; märgib, et kasv peab seepärast põhinema majanduskasvu lahutamisel ressursside kasutamisest, keskkonnasäästlikul innovatsioonil ja ökoloogiliselt jätkusuutlikul majanduse arengul; |
| --- | --- |

180.

rõhutab, et kliimamuutuse ja ressursside nappusega tegelemine ning bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine on Euroopa tulevase majanduskasvu raamtingimused; märgib, et kasv peab seepärast põhinema majanduskasvu lahutamisel ressursside kasutamisest, keskkonnasäästlikul innovatsioonil ja ökoloogiliselt jätkusuutlikul majanduse arengul;

| 181. | väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsis vastuvõetud strateegia üle, mille eesmärk on suurendada Euroopa Liidu energiasõltumatust ja määratleda konkreetsed kohustused kliimamuutuse vastu võitlemiseks; on seisukohal, et kriis on veelgi rõhutanud selle strateegia olulisust; on siiski seisukohal, et strateegia õnnestumiseks peavad sellega siseturu reguleerimise aspektide kõrval kaasnema ambitsioonikamad ELi meetmed; |
| --- | --- |

181.

väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsis vastuvõetud strateegia üle, mille eesmärk on suurendada Euroopa Liidu energiasõltumatust ja määratleda konkreetsed kohustused kliimamuutuse vastu võitlemiseks; on seisukohal, et kriis on veelgi rõhutanud selle strateegia olulisust; on siiski seisukohal, et strateegia õnnestumiseks peavad sellega siseturu reguleerimise aspektide kõrval kaasnema ambitsioonikamad ELi meetmed;

Tööhõive

| 182. | on seisukohal, et Euroopa Liidu üks suuremaid ülesandeid on konkurentsivõime säilitamine, majanduskasvu suurendamine ja tööpuuduse vähendamine; |
| --- | --- |

182.

on seisukohal, et Euroopa Liidu üks suuremaid ülesandeid on konkurentsivõime säilitamine, majanduskasvu suurendamine ja tööpuuduse vähendamine;

| 183. | kordab, et kvaliteetsed töökohad peaksid olema 2020. aasta strateegia prioriteet ning et suurem tähelepanu hästi toimivale tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele on tööhõiveolukorra parandamisel keskne küsimus; nõuab seetõttu uut tegevuskava inimväärse töö edendamiseks, töötajate õiguste tagamiseks kogu Euroopas ja töötingimuste parandamiseks; |
| --- | --- |

183.

kordab, et kvaliteetsed töökohad peaksid olema 2020. aasta strateegia prioriteet ning et suurem tähelepanu hästi toimivale tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele on tööhõiveolukorra parandamisel keskne küsimus; nõuab seetõttu uut tegevuskava inimväärse töö edendamiseks, töötajate õiguste tagamiseks kogu Euroopas ja töötingimuste parandamiseks;

| 184. | on seisukohal, et uues strateegias tuleb panna palju rohkem rõhku inimväärsele tööle, sealhulgas võitlusele deklareerimata töö vastu, ning tagada, et tööturule pääseksid ka praegu sealt kõrvale jäetud inimesed; |
| --- | --- |

184.

on seisukohal, et uues strateegias tuleb panna palju rohkem rõhku inimväärsele tööle, sealhulgas võitlusele deklareerimata töö vastu, ning tagada, et tööturule pääseksid ka praegu sealt kõrvale jäetud inimesed;

| 185. | on seisukohal, et uues strateegias tuleks soodustada sellise tööturu arengut, millega parandatakse inimeste motivatsiooni töötada ja töötingimusi ning suurendatakse ühtlasi tööandjate motivatsiooni töötajaid palgata ja hoida; |
| --- | --- |

185.

on seisukohal, et uues strateegias tuleks soodustada sellise tööturu arengut, millega parandatakse inimeste motivatsiooni töötada ja töötingimusi ning suurendatakse ühtlasi tööandjate motivatsiooni töötajaid palgata ja hoida;

| 186. | märgib, et tähelepanu tuleb pöörata Euroopa vähenevale konkurentsivõimele globaalses mastaabis; on seisukohal, et pikaajalises perspektiivis tulevast tööjõu puudust silmas pidades tuleb vaadata kriisist kaugemale ja uurida võimalusi rakendada Euroopa kavu, mis võimaldavad oskustööliste rännet ja takistavad ajude äravoolu Euroopast; |
| --- | --- |

186.

märgib, et tähelepanu tuleb pöörata Euroopa vähenevale konkurentsivõimele globaalses mastaabis; on seisukohal, et pikaajalises perspektiivis tulevast tööjõu puudust silmas pidades tuleb vaadata kriisist kaugemale ja uurida võimalusi rakendada Euroopa kavu, mis võimaldavad oskustööliste rännet ja takistavad ajude äravoolu Euroopast;

| 187. | on seisukohal, et kindla ja otsustava tegevuse tööhõive edendamiseks muudab veelgi olulisemaks oht, et ELis taastub majandus ilma, et sellega kaasneks jätkusuutlik töökohtade loomine; |
| --- | --- |

187.

on seisukohal, et kindla ja otsustava tegevuse tööhõive edendamiseks muudab veelgi olulisemaks oht, et ELis taastub majandus ilma, et sellega kaasneks jätkusuutlik töökohtade loomine;

| 188. | nõuab tungivalt, et tööhõivet soodustava liidu tegevusega kaasneksid meetmed vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ning tõhusalt toimiv siseturg ELi töötajatele, et kriis ei süvendaks veelgi ebavõrdsust; |
| --- | --- |

188.

nõuab tungivalt, et tööhõivet soodustava liidu tegevusega kaasneksid meetmed vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ning tõhusalt toimiv siseturg ELi töötajatele, et kriis ei süvendaks veelgi ebavõrdsust;

| 189. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles saavutama 2020. aastaks meeste ja naiste 75 % tööhõive määra, vähendades tööturu killustatust ning suurendades jõupingutusi töö- ja pereelu ning hoolduskohustuste ühitamiseks; |
| --- | --- |

189.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles saavutama 2020. aastaks meeste ja naiste 75 % tööhõive määra, vähendades tööturu killustatust ning suurendades jõupingutusi töö- ja pereelu ning hoolduskohustuste ühitamiseks;

| 190. | on seisukohal, et töökohtade loomist toetavates jõupingutustes tuleb keskenduda noorte tööhõivele, mis omakorda nõuab sootundlike programmide süvendamist, et varustada noored reaalmajanduses vajalike oskustega; |
| --- | --- |

190.

on seisukohal, et töökohtade loomist toetavates jõupingutustes tuleb keskenduda noorte tööhõivele, mis omakorda nõuab sootundlike programmide süvendamist, et varustada noored reaalmajanduses vajalike oskustega;

| 191. | rõhutab vajadust luua kaasavad ja konkurentsivõimelised tööturud, mis pakuvad töötaandjatele suuremat paindlikkust ning tagavad samal ajal küllaldased toetused töötutele koos aktiivse toetusega uue töökoha leidmiseks töö kaotuse korral; |
| --- | --- |

191.

rõhutab vajadust luua kaasavad ja konkurentsivõimelised tööturud, mis pakuvad töötaandjatele suuremat paindlikkust ning tagavad samal ajal küllaldased toetused töötutele koos aktiivse toetusega uue töökoha leidmiseks töö kaotuse korral;

| 192. | on veendunud, et ehkki haridus peaks jääma liikmesriikide vastutusalasse, on ELi investeeringuid vaja haridussüsteemi kõikidesse osadesse, hariduse kvaliteeti ja kõrgharidusele laiema juurdepääsu võimaldamisse, samuti on vaja kvalifikatsioonide tunnustamist kogu ELi ulatuses; teeb ettepaneku luua Euroopa tasandil elukestva õppe suuniste alaline ja kaasav süsteem, mille alusel liidu õpingute ja koolituse alase liikuvuse programmid Erasmus ja Leonardo leiaksid laialdasemat kasutamist; |
| --- | --- |

192.

on veendunud, et ehkki haridus peaks jääma liikmesriikide vastutusalasse, on ELi investeeringuid vaja haridussüsteemi kõikidesse osadesse, hariduse kvaliteeti ja kõrgharidusele laiema juurdepääsu võimaldamisse, samuti on vaja kvalifikatsioonide tunnustamist kogu ELi ulatuses; teeb ettepaneku luua Euroopa tasandil elukestva õppe suuniste alaline ja kaasav süsteem, mille alusel liidu õpingute ja koolituse alase liikuvuse programmid Erasmus ja Leonardo leiaksid laialdasemat kasutamist;

| 193. | tuletab meelde, et tööhõive on majanduse võtmetegureid, kuna aitab tagada ostujõu; on seisukohal, et Euroopa Liit peab püüdlema täieliku ja kvaliteetse tööhõive poole ning et siseturu jätkusuutliku toimimise tingimus on inimväärset tööd pakkuva ja innovatsiooni soodustava tööturu olemasolu; |
| --- | --- |

193.

tuletab meelde, et tööhõive on majanduse võtmetegureid, kuna aitab tagada ostujõu; on seisukohal, et Euroopa Liit peab püüdlema täieliku ja kvaliteetse tööhõive poole ning et siseturu jätkusuutliku toimimise tingimus on inimväärset tööd pakkuva ja innovatsiooni soodustava tööturu olemasolu;

| 194. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid käsitleksid tööturupoliitika meetmete abil nii tööpuuduse tsüklilist kui ka pikaajalist mõõdet; |
| --- | --- |

194.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid käsitleksid tööturupoliitika meetmete abil nii tööpuuduse tsüklilist kui ka pikaajalist mõõdet;

| 195. | on seisukohal, et Euroopa vajab korralikku majanduskasvu, et säilitada oma sotsiaalsüsteemi, mis annab panuse Euroopa sotsiaalse turumajanduse konkurentsivõimesse; |
| --- | --- |

195.

on seisukohal, et Euroopa vajab korralikku majanduskasvu, et säilitada oma sotsiaalsüsteemi, mis annab panuse Euroopa sotsiaalse turumajanduse konkurentsivõimesse;

| 196. | märgib, et tähtis on hõlbustada liikuvust, mis ühtlasi teeb ettevõtetele lihtsamaks vajalike oskuste leidmise ning aitab siseturul paremini toimida, seda ka kriisi ajal; märgib, et töötajate liikuvusega peab kaasnema töötingimuste paranemine; |
| --- | --- |

196.

märgib, et tähtis on hõlbustada liikuvust, mis ühtlasi teeb ettevõtetele lihtsamaks vajalike oskuste leidmise ning aitab siseturul paremini toimida, seda ka kriisi ajal; märgib, et töötajate liikuvusega peab kaasnema töötingimuste paranemine;

Töökohtade loomine VKEsid toetades

| 197. | tõdeb, et VKEdel ja ettevõtjatel on oluline osa kõikide riikide majanduses ning et nad on peamised töökohtade loojad ja tulu tootjad ning innovatsiooni ja majanduskasvu ergutajad; usub, et VKEd on ELi edasise arengu, majanduskasvu ja heaolu seisukohalt üliolulised ning et ELi konkurentsivõimet ülejäänud maailmaga võrreldes saab tugevdada VKEsid prioriteediks seades; |
| --- | --- |

197.

tõdeb, et VKEdel ja ettevõtjatel on oluline osa kõikide riikide majanduses ning et nad on peamised töökohtade loojad ja tulu tootjad ning innovatsiooni ja majanduskasvu ergutajad; usub, et VKEd on ELi edasise arengu, majanduskasvu ja heaolu seisukohalt üliolulised ning et ELi konkurentsivõimet ülejäänud maailmaga võrreldes saab tugevdada VKEsid prioriteediks seades;

| 198. | on seisukohal, et on aeg vaadata tulevikku ja õppida minevikust ning viia seeläbi aja jooksul ellu struktuurilised muudatused, mis parandavad VKEde konkurentsivõimet ja võimaldavad neil toime tulla lisasurvega, mida avaldab globaliseerunud keskkond ja meie konkurentide suutlikkus hõlvata üha uuenduslikumaid turge, ning tagada seega potentsiaalsed töökohad paljudele tööjõuturu haavatavamatele osalistele ja nende peredele; |
| --- | --- |

198.

on seisukohal, et on aeg vaadata tulevikku ja õppida minevikust ning viia seeläbi aja jooksul ellu struktuurilised muudatused, mis parandavad VKEde konkurentsivõimet ja võimaldavad neil toime tulla lisasurvega, mida avaldab globaliseerunud keskkond ja meie konkurentide suutlikkus hõlvata üha uuenduslikumaid turge, ning tagada seega potentsiaalsed töökohad paljudele tööjõuturu haavatavamatele osalistele ja nende peredele;

| 199. | tunnistab, et praegu ELis kehtiv VKEde määratlus tuleb üle vaadata ja töötajate arvu kriteeriumi alandada, et oleks võimalik VKEde jaoks sihipärasemaid meetmeid välja töötada; |
| --- | --- |

199.

tunnistab, et praegu ELis kehtiv VKEde määratlus tuleb üle vaadata ja töötajate arvu kriteeriumi alandada, et oleks võimalik VKEde jaoks sihipärasemaid meetmeid välja töötada;

| 200. | tõdeb, et tööstuse ja VKEde innovaatilisemaks muutmise eesmärki ei saavutata üksnes kapitali kättesaadavuse parandamisega üldiselt, vaid sihiks tuleb seada ka rahastamisallikate mitmekesistamine; |
| --- | --- |

200.

tõdeb, et tööstuse ja VKEde innovaatilisemaks muutmise eesmärki ei saavutata üksnes kapitali kättesaadavuse parandamisega üldiselt, vaid sihiks tuleb seada ka rahastamisallikate mitmekesistamine;

| 201. | on seisukohal, et majanduse taastumist silmas pidades tuleks erilist tähelepanu pöörata VKEde rollile tootlikkuse ja uute väärtuste loomise seisukohalt ning et seetõttu tuleks võtta meetmeid VKEde turult lahkumise vältimiseks, sest see suurendaks tööpuudust ja pikendaks majanduse nõrkusperioodi; on seisukohal, et tagada tuleks ka Euroopa Sotsiaalfondi vahendite tulemuslik jaotamine; |
| --- | --- |

201.

on seisukohal, et majanduse taastumist silmas pidades tuleks erilist tähelepanu pöörata VKEde rollile tootlikkuse ja uute väärtuste loomise seisukohalt ning et seetõttu tuleks võtta meetmeid VKEde turult lahkumise vältimiseks, sest see suurendaks tööpuudust ja pikendaks majanduse nõrkusperioodi; on seisukohal, et tagada tuleks ka Euroopa Sotsiaalfondi vahendite tulemuslik jaotamine;

| 202. | leiab, et VKEsid tuleks käsitleda kui ühtekuuluvusfondidest rahastatavate väiksemate investeeringute edendajatena; usub, et selles osas on kõige olulisem eraldada vahendeid ülikoolidele ja soodustada partnerlust VKEdega; |
| --- | --- |

202.

leiab, et VKEsid tuleks käsitleda kui ühtekuuluvusfondidest rahastatavate väiksemate investeeringute edendajatena; usub, et selles osas on kõige olulisem eraldada vahendeid ülikoolidele ja soodustada partnerlust VKEdega;

| 203. | tõdeb, et ELi siseturg aitab luua soodsat ettevõtluskeskkonda kogu ELis ja on samas kasulik ka tarbijatele; on siiski teadlik sellest, et VKEd kohtavad siseturul palju takistusi ja töötavad sageli vähem tõhusalt, kui nende tase lubaks, et VKEsid tuleb eriti mikrotasandil toetada, et nad saaksid tegutseda kogu siseturu ulatuses, ning nende juurdepääsu võimalusi pakkuvale teabele tuleb parandada sel määral, et oleks võimalik luua üleeuroopalisi platvorme, sest ainult sellisel juhul saavad VKEd kasutada ärivõimalusi, leida vastastikuse täiendavuse võimalusi ja lõppkokkuvõttes leida vahendid ELi turgudele sisenemiseks; |
| --- | --- |

203.

tõdeb, et ELi siseturg aitab luua soodsat ettevõtluskeskkonda kogu ELis ja on samas kasulik ka tarbijatele; on siiski teadlik sellest, et VKEd kohtavad siseturul palju takistusi ja töötavad sageli vähem tõhusalt, kui nende tase lubaks, et VKEsid tuleb eriti mikrotasandil toetada, et nad saaksid tegutseda kogu siseturu ulatuses, ning nende juurdepääsu võimalusi pakkuvale teabele tuleb parandada sel määral, et oleks võimalik luua üleeuroopalisi platvorme, sest ainult sellisel juhul saavad VKEd kasutada ärivõimalusi, leida vastastikuse täiendavuse võimalusi ja lõppkokkuvõttes leida vahendid ELi turgudele sisenemiseks;

| 204. | on seisukohal, et pensioniealiste inimeste hoidmine aktiivsete ja produktiivsetena on lisaks muule ka Euroopa majanduslikes huvides ning et nende kogemuste kadu saaks leevendada, kui neid aktiivsuse säilitamiseks kaasataks kodanikuosalusel põhinevate paindlikumate struktuuride ja võrgustike abil ning loodaks sidemeid eakate inimeste, ettevõtjate ja akadeemiliste ringkondade vahel; usub, et VKEd saaksid sellistest nõustamisega tegelevatest mitteametlikest struktuuridest kõige enam kasu, sest enamik VKEsid ei saa endale lubada nõustamisteenuste ostmist teistelt ettevõtjatelt; rõhutab, et eakate teadmisi tuleb kasutada üldiseks hüvanguks ja selleks tuleb luua võrgustik ELi tasandil; |
| --- | --- |

204.

on seisukohal, et pensioniealiste inimeste hoidmine aktiivsete ja produktiivsetena on lisaks muule ka Euroopa majanduslikes huvides ning et nende kogemuste kadu saaks leevendada, kui neid aktiivsuse säilitamiseks kaasataks kodanikuosalusel põhinevate paindlikumate struktuuride ja võrgustike abil ning loodaks sidemeid eakate inimeste, ettevõtjate ja akadeemiliste ringkondade vahel; usub, et VKEd saaksid sellistest nõustamisega tegelevatest mitteametlikest struktuuridest kõige enam kasu, sest enamik VKEsid ei saa endale lubada nõustamisteenuste ostmist teistelt ettevõtjatelt; rõhutab, et eakate teadmisi tuleb kasutada üldiseks hüvanguks ja selleks tuleb luua võrgustik ELi tasandil;

| 205. | kutsub Euroopa Liitu üles toetama VKEde võrgustikku, millel on töökohtade loomisel juhtroll, ning muutma laenu saamise VKEde jaoks lihtsamaks, toetades eeskätt tagatiste süsteeme ja luues uusi standardtooteid, mis võimaldavad väiksematel ettevõtjatel kombineerida laene ja omakapitali; kutsub ELi üles looma VKEdele ELi tagatisfondi; nõuab ka olemasolevate rahastamissüsteemide, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi hindamist ja sihikindlate jõupingutuste tegemist selle nimel, et ELi tagatisega laenud oleksid kättesaadavad kõikide liikmesriikide ettevõtjatele, ning VKEdele pakutavate teenuste ja sotsiaalse dialoogi struktuuride arendamist; |
| --- | --- |

205.

kutsub Euroopa Liitu üles toetama VKEde võrgustikku, millel on töökohtade loomisel juhtroll, ning muutma laenu saamise VKEde jaoks lihtsamaks, toetades eeskätt tagatiste süsteeme ja luues uusi standardtooteid, mis võimaldavad väiksematel ettevõtjatel kombineerida laene ja omakapitali; kutsub ELi üles looma VKEdele ELi tagatisfondi; nõuab ka olemasolevate rahastamissüsteemide, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi hindamist ja sihikindlate jõupingutuste tegemist selle nimel, et ELi tagatisega laenud oleksid kättesaadavad kõikide liikmesriikide ettevõtjatele, ning VKEdele pakutavate teenuste ja sotsiaalse dialoogi struktuuride arendamist;

| 206. | kutsub ELi üles VKEde rahastamisallikate valikut tasakaalustama; märgib, et kapitaliturgude osakaalu VKEde rahastamisel tuleb suurendada; on seisukohal, et kapitaliturgude, riskikapitali, erainvestorite ning avaliku ja erasektori partnerluste osalemist VKEde rahastamises tuleb suurendada ja ergutada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vähendama märkimisväärselt VKEde riigihangetega seotud asjaajamisi ja bürokraatiat, sest see on VKEde heaolu seisukohalt väga oluline; |
| --- | --- |

206.

kutsub ELi üles VKEde rahastamisallikate valikut tasakaalustama; märgib, et kapitaliturgude osakaalu VKEde rahastamisel tuleb suurendada; on seisukohal, et kapitaliturgude, riskikapitali, erainvestorite ning avaliku ja erasektori partnerluste osalemist VKEde rahastamises tuleb suurendada ja ergutada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vähendama märkimisväärselt VKEde riigihangetega seotud asjaajamisi ja bürokraatiat, sest see on VKEde heaolu seisukohalt väga oluline;

| 207. | toetab ainult VKEde jaoks mõeldud madala sisenemiskünnisega väärtpaberibörside loomist, et lihtsustada omakapitali suurendamist; on seisukohal, et VKEd peaksid keskenduma rohkem omakapitalile, ja teeb sellega seoses ettepaneku kaotada negatiivse mõjuga maksusoodustused turu mõlemal poolel – nii investorite osas kui ka turul; |
| --- | --- |

207.

toetab ainult VKEde jaoks mõeldud madala sisenemiskünnisega väärtpaberibörside loomist, et lihtsustada omakapitali suurendamist; on seisukohal, et VKEd peaksid keskenduma rohkem omakapitalile, ja teeb sellega seoses ettepaneku kaotada negatiivse mõjuga maksusoodustused turu mõlemal poolel – nii investorite osas kui ka turul;

| 208. | nõuab, et ELi liikmesriigid püüaksid VKEde maksustamist kooskõlastada; usub, et siseturu lõplik väljakujundamine VKEdele piiriüleste rahastamis- ja ärivõimaluste pakkumiseks on ELi majanduse taastumise toetamise seisukohalt ülioluline; |
| --- | --- |

208.

nõuab, et ELi liikmesriigid püüaksid VKEde maksustamist kooskõlastada; usub, et siseturu lõplik väljakujundamine VKEdele piiriüleste rahastamis- ja ärivõimaluste pakkumiseks on ELi majanduse taastumise toetamise seisukohalt ülioluline;

| 209. | rõhutab, et on äärmiselt soovitav, et tööstus ja innovatsioon (ning seeläbi ka haridus) oleksid omavahel tihedalt seotud; on seisukohal, et nii Euroopa kui ka riikliku tasandi investeeringute puhul peavad olema esiplaanil innovatsiooniga tegelejad, sealhulgas VKEd; juhib tähelepanu asjaolule, et kuna innovatsiooniga tegelemiseks loodavaid uusi VKEsid ähvardab juba nende olemuse tõttu suur pankrotioht, tuleb nende rahastamist ja sellele järgnevaid tegevusi hakata käsitlema täiesti uuel moel; rõhutab, et kuna innovatsiooniga tegelemiseks loodavatel uutel äriühingutel on kõige raskem leida endale pangandussüsteemi kaudu rahastajaid, tuleb selle sektori jaoks luua spetsiaalsed laenutagatisskeemid; |
| --- | --- |

209.

rõhutab, et on äärmiselt soovitav, et tööstus ja innovatsioon (ning seeläbi ka haridus) oleksid omavahel tihedalt seotud; on seisukohal, et nii Euroopa kui ka riikliku tasandi investeeringute puhul peavad olema esiplaanil innovatsiooniga tegelejad, sealhulgas VKEd; juhib tähelepanu asjaolule, et kuna innovatsiooniga tegelemiseks loodavaid uusi VKEsid ähvardab juba nende olemuse tõttu suur pankrotioht, tuleb nende rahastamist ja sellele järgnevaid tegevusi hakata käsitlema täiesti uuel moel; rõhutab, et kuna innovatsiooniga tegelemiseks loodavatel uutel äriühingutel on kõige raskem leida endale pangandussüsteemi kaudu rahastajaid, tuleb selle sektori jaoks luua spetsiaalsed laenutagatisskeemid;

| 210. | teeb ettepaneku, et komisjon peaks algatama projekti „Üks VKE – üks töökoht”, luues ELi tasandil uue rahastamisvahendi VKEde tegevuse toetamiseks ELis; on seisukohal, et tuleks saavutada VKEde rahastamisallikate valiku suurem tasakaalustatus; |
| --- | --- |

210.

teeb ettepaneku, et komisjon peaks algatama projekti „Üks VKE – üks töökoht”, luues ELi tasandil uue rahastamisvahendi VKEde tegevuse toetamiseks ELis; on seisukohal, et tuleks saavutada VKEde rahastamisallikate valiku suurem tasakaalustatus;

| 211. | nõuab Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” reformi, mis hõlmaks kõikide liikmesriikide suhtes kohaldatavate siduvate sätete läbivaatamist, ja uue sotsiaalse väikeettevõtlusalgatuse „New Social Small Business Act” loomist, mis oleks vajalik Euroopa uue sotsiaalse turumajanduse tugevdamiseks kriisijärgsel perioodil; |
| --- | --- |

211.

nõuab Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” reformi, mis hõlmaks kõikide liikmesriikide suhtes kohaldatavate siduvate sätete läbivaatamist, ja uue sotsiaalse väikeettevõtlusalgatuse „New Social Small Business Act” loomist, mis oleks vajalik Euroopa uue sotsiaalse turumajanduse tugevdamiseks kriisijärgsel perioodil;

| 212. | soovitab luua ühe akna süsteemi, mis on vajalik VKEde kõikide haldusküsimuste lahendamiseks; on seisukohal, et VKEde halduskoormuse vähendamine on väga oluline, nagu ka sotsiaalse mõõtme lisamine VKEsid käsitlevatesse Euroopa õigusaktidesse; on seisukohal, et Euroopa peab saama kõige VKE-sõbralikumaks piirkonnaks maailmas; |
| --- | --- |

212.

soovitab luua ühe akna süsteemi, mis on vajalik VKEde kõikide haldusküsimuste lahendamiseks; on seisukohal, et VKEde halduskoormuse vähendamine on väga oluline, nagu ka sotsiaalse mõõtme lisamine VKEsid käsitlevatesse Euroopa õigusaktidesse; on seisukohal, et Euroopa peab saama kõige VKE-sõbralikumaks piirkonnaks maailmas;

Areng

| 213. | märgib, et kuigi osa tärkava turumajandusega riike ja arengumaid tundub olevat finantskriisi halvimatest mõjudest pääsenud, on 40 % arengumaadest siiski kriisist väga mõjutatud ja hinnanguliselt 90 miljonit inimest langeb selle tõttu vaesusse; |
| --- | --- |

213.

märgib, et kuigi osa tärkava turumajandusega riike ja arengumaid tundub olevat finantskriisi halvimatest mõjudest pääsenud, on 40 % arengumaadest siiski kriisist väga mõjutatud ja hinnanguliselt 90 miljonit inimest langeb selle tõttu vaesusse;

| 214. | nõuab, et kinnitataks veel kord lubadust eraldada 0,7 % liikmesriikide rahvamajanduse kogutulust arenguabiks ning et otsitaks täiendavaid uuenduslikke rahastamisallikaid arengumaade majanduslangusest tuleneva rahastamisvajaduse rahuldamiseks; |
| --- | --- |

214.

nõuab, et kinnitataks veel kord lubadust eraldada 0,7 % liikmesriikide rahvamajanduse kogutulust arenguabiks ning et otsitaks täiendavaid uuenduslikke rahastamisallikaid arengumaade majanduslangusest tuleneva rahastamisvajaduse rahuldamiseks;

| 215. | palub Euroopa ettevõtetel, eelkõige rahvusvahelistel ettevõtetel tagada, et nende tootmisahelasse kuuluvad allhanke-ettevõtted oleksid sotsiaalselt vastutustundlikud; |
| --- | --- |

215.

palub Euroopa ettevõtetel, eelkõige rahvusvahelistel ettevõtetel tagada, et nende tootmisahelasse kuuluvad allhanke-ettevõtted oleksid sotsiaalselt vastutustundlikud;

Ülemaailmne juhtimine

| 216. | mõistab valupunkte ja probleeme, mida tekitab ülemaailmsete finants- ja majandusinstitutsioonide juriidiliselt siduvate volituste puudumine ja nende eraldatus; tunneb seetõttu heameelt algatuste üle suurendada reformi teel Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste ÜRO institutsioonide tõhusust, globaalset haaret ja vastutust, et neile saaks teha ülesandeks toimida majandus- ja finantssektorit puudutavate kooskõlastamisalgatuste katusorganisatsioonidena ning vajaduse korral anda õiguse kehtestada rahvusvaheliste konventsioonide näol juriidiliselt siduvaid eeskirju; |
| --- | --- |

216.

mõistab valupunkte ja probleeme, mida tekitab ülemaailmsete finants- ja majandusinstitutsioonide juriidiliselt siduvate volituste puudumine ja nende eraldatus; tunneb seetõttu heameelt algatuste üle suurendada reformi teel Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste ÜRO institutsioonide tõhusust, globaalset haaret ja vastutust, et neile saaks teha ülesandeks toimida majandus- ja finantssektorit puudutavate kooskõlastamisalgatuste katusorganisatsioonidena ning vajaduse korral anda õiguse kehtestada rahvusvaheliste konventsioonide näol juriidiliselt siduvaid eeskirju;

| 217. | on seisukohal, et üks ELi ülemaailmsetest väljakutsetest on viia oma majanduslik võimsus tasakaalu globaalpoliitilise mõjuvõimsusega, esindades ühtseid seisukohti; usub, et üks ELi välispoliitika peamisi eesmärke peab olema püüda muuta ÜROd ja ÜROga seotud institutsioone globaalseteks institutsioonideks, millel on tõelist poliitilist kaalu selliste rahvusvahelist muret tekitavate küsimuste lahendamisel nagu kliimamuutus, finantssektori järelevalve ja õiguslik reguleerimine, vaesuse vähendamine ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

217.

on seisukohal, et üks ELi ülemaailmsetest väljakutsetest on viia oma majanduslik võimsus tasakaalu globaalpoliitilise mõjuvõimsusega, esindades ühtseid seisukohti; usub, et üks ELi välispoliitika peamisi eesmärke peab olema püüda muuta ÜROd ja ÜROga seotud institutsioone globaalseteks institutsioonideks, millel on tõelist poliitilist kaalu selliste rahvusvahelist muret tekitavate küsimuste lahendamisel nagu kliimamuutus, finantssektori järelevalve ja õiguslik reguleerimine, vaesuse vähendamine ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine;

| 218. | palub Euroopa Ülemkogul kutsuda kokku G20 tippkohtumine, mis oleks tervikuna pühendatud vajadusele reformida ülemaailmset valitsemistava; |
| --- | --- |

218.

palub Euroopa Ülemkogul kutsuda kokku G20 tippkohtumine, mis oleks tervikuna pühendatud vajadusele reformida ülemaailmset valitsemistava;

| 219. | mõistab karmilt hukka rolli, mis on maksuparadiisidel maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuse ja kapitali väljavoolu soodustamisel, et saada ise sellest kasu; palub seepärast tungivalt, et liikmesriigid seaksid võitluse maksuparadiiside, maksupettuse ja kapitali ebaseadusliku väljavoolu vastu esmatähtsaks küsimuseks; kutsub Euroopa Liitu tõhustama oma tegevust ja võtma viivitamata konkreetseid meetmeid maksuparadiiside, maksupettuse ja kapitali ebaseadusliku väljavoolu vastu, näiteks kehtestama karistusi; nõuab, et nõukogu käivitaks maksuparadiiside sulgemise kava ÜROs ja muudes rahvusvahelistes organisatsioonides, mille liikmed on Euroopa Liit ja selle liikmesriigid; |
| --- | --- |

219.

mõistab karmilt hukka rolli, mis on maksuparadiisidel maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuse ja kapitali väljavoolu soodustamisel, et saada ise sellest kasu; palub seepärast tungivalt, et liikmesriigid seaksid võitluse maksuparadiiside, maksupettuse ja kapitali ebaseadusliku väljavoolu vastu esmatähtsaks küsimuseks; kutsub Euroopa Liitu tõhustama oma tegevust ja võtma viivitamata konkreetseid meetmeid maksuparadiiside, maksupettuse ja kapitali ebaseadusliku väljavoolu vastu, näiteks kehtestama karistusi; nõuab, et nõukogu käivitaks maksuparadiiside sulgemise kava ÜROs ja muudes rahvusvahelistes organisatsioonides, mille liikmed on Euroopa Liit ja selle liikmesriigid;

| 220. | soovitab, et Baseli pangajärelevalve komitee juhtimise ja toimimise parandamisega samaaegselt tuleb püüda tugevdada teiste turusegmentide rahvusvahelist juhtimist; teeb ettepaneku jõustada Baseli pangajärelevalve komitee eeskirjad rahvusvaheliste lepingute kujul; |
| --- | --- |

220.

soovitab, et Baseli pangajärelevalve komitee juhtimise ja toimimise parandamisega samaaegselt tuleb püüda tugevdada teiste turusegmentide rahvusvahelist juhtimist; teeb ettepaneku jõustada Baseli pangajärelevalve komitee eeskirjad rahvusvaheliste lepingute kujul;

| 221. | tõdeb, et OECD ja G20 raames on tehtud edusamme maksuhalduse valdkonnas, kuid soovib näha kiiret ja jõulist tegutsemist, et OECD koostatavasse koostööst keelduvate jurisdiktsioonide musta nimekirja kuulumine tooks kaasa karmimad õiguslikud ja majanduslikud tagajärjed; nõuab kiiresti konkreetsete meetmete võtmist, et muuta automaatne mitmepoolne teabevahetus normiks kogu maailmas, parandamaks maksusüsteemi läbipaistvust ning võitlemaks pettuse ja maksudest kõrvalehoidumisega; |
| --- | --- |

221.

tõdeb, et OECD ja G20 raames on tehtud edusamme maksuhalduse valdkonnas, kuid soovib näha kiiret ja jõulist tegutsemist, et OECD koostatavasse koostööst keelduvate jurisdiktsioonide musta nimekirja kuulumine tooks kaasa karmimad õiguslikud ja majanduslikud tagajärjed; nõuab kiiresti konkreetsete meetmete võtmist, et muuta automaatne mitmepoolne teabevahetus normiks kogu maailmas, parandamaks maksusüsteemi läbipaistvust ning võitlemaks pettuse ja maksudest kõrvalehoidumisega;

| 222. | teeb ettepaneku, et Lissaboni lepingu jõustumise järel saaks Euroopa Liit ILO konventsioonide otseseks osaliseks ja kirjutaks alla kõigile praeguseks ILOs vastu võetud konventsioonidele; |
| --- | --- |

222.

teeb ettepaneku, et Lissaboni lepingu jõustumise järel saaks Euroopa Liit ILO konventsioonide otseseks osaliseks ja kirjutaks alla kõigile praeguseks ILOs vastu võetud konventsioonidele;

Kokkuvõte

| 223. | teeb järelduse, et me vajame rohkem Euroopat; on seisukohal, et Euroopa projektiga uuesti järje peale saamiseks tuleb poliitiline ja intellektuaalne juhtroll kiiresti enda kanda võtta; on seisukohal, et ELile eesseisvate probleemidega toimetulekuks piisavate volituste andmiseks peab komisjon kasutama täies ulatuses oma algatusõigust jagatud pädevuse valdkondades, eelkõige energiapoliitika alal; usub, et ELi aluseks oleva keskkonna- ja ühiskonnasõbraliku siseturu projekt tuleb lõpule viia; nõuab tungivalt liidu majanduse juhtimise mehhanismide tugevdamist, pidades eelkõige silmas vastutuse suurendamist, tegutsemist ettenägematutes olukordades ning majandus- ja tööhõivepoliitika kooskõlastamist; kinnitab, et finants- ja järelevalvereformi kavaga tuleb kiiresti edasi liikuda ja see ei peaks piirduma üksnes kriisi jooksul täheldatud puuduste kõrvaldamisega, vaid peaks keskenduma ka vajadusele luua reaalmajandust toetav finantssüsteem, mis aitaks tagada finantsstabiilsuse ja ergutaks majanduskasvu ning soodustaks pikaajalisi investeeringuid, töökohtade loomist, sotsiaalset ühtekuuluvust ja vaesuse vähendamist; peab vajalikuks kujundada maksusüsteem õiglaselt ümber, et see ei soodustaks ülemäärast laenukapitali kasutamist, vaid edendaks sotsiaalset õiglust, ettevõtlikkust ja innovatsiooni; nõuab jätkusuutliku sotsiaalse turumajanduse ja selle väärtuste taaselustamist; |
| --- | --- |

223.

teeb järelduse, et me vajame rohkem Euroopat; on seisukohal, et Euroopa projektiga uuesti järje peale saamiseks tuleb poliitiline ja intellektuaalne juhtroll kiiresti enda kanda võtta; on seisukohal, et ELile eesseisvate probleemidega toimetulekuks piisavate volituste andmiseks peab komisjon kasutama täies ulatuses oma algatusõigust jagatud pädevuse valdkondades, eelkõige energiapoliitika alal; usub, et ELi aluseks oleva keskkonna- ja ühiskonnasõbraliku siseturu projekt tuleb lõpule viia; nõuab tungivalt liidu majanduse juhtimise mehhanismide tugevdamist, pidades eelkõige silmas vastutuse suurendamist, tegutsemist ettenägematutes olukordades ning majandus- ja tööhõivepoliitika kooskõlastamist; kinnitab, et finants- ja järelevalvereformi kavaga tuleb kiiresti edasi liikuda ja see ei peaks piirduma üksnes kriisi jooksul täheldatud puuduste kõrvaldamisega, vaid peaks keskenduma ka vajadusele luua reaalmajandust toetav finantssüsteem, mis aitaks tagada finantsstabiilsuse ja ergutaks majanduskasvu ning soodustaks pikaajalisi investeeringuid, töökohtade loomist, sotsiaalset ühtekuuluvust ja vaesuse vähendamist; peab vajalikuks kujundada maksusüsteem õiglaselt ümber, et see ei soodustaks ülemäärast laenukapitali kasutamist, vaid edendaks sotsiaalset õiglust, ettevõtlikkust ja innovatsiooni; nõuab jätkusuutliku sotsiaalse turumajanduse ja selle väärtuste taaselustamist;

| 224. | püüab täita finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni kaudu oma mandaadist tulenevaid eesmärke tihedas koostöös ELi liikmesriikide parlamentidega, et võtta vastu ühiseid soovitusi; |
| --- | --- |

224.

püüab täita finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni kaudu oma mandaadist tulenevaid eesmärke tihedas koostöös ELi liikmesriikide parlamentidega, et võtta vastu ühiseid soovitusi;

*

* *

| 225. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ülemkogu eesistujale, eurorühma esimehele, Euroopa Keskpangale, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning sotsiaalpartneritele. |
| --- | --- |

225.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ülemkogu eesistujale, eurorühma esimehele, Euroopa Keskpangale, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning sotsiaalpartneritele.

---

(1)  ELT C 230 E, 26.8.2010, lk 11.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/41

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamine eelkõige euroalal

P7_TA(2010)0377

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (2010/2099(INI))

2012/C 70 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 121, 126, 136, 138 ja 352 ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 12) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta ja protokolli (nr 14) eurorühma kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 121, 126, 136, 138 ja 352 ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 12) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta ja protokolli (nr 14) eurorühma kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 12. mai 2010. aasta teatist majanduspoliitika koordineerimise edendamise kohta (KOM(2010)0250) ning 30. juuni 2010. aasta teatist „Majanduspoliitika parem koordineerimine aitab suurendada stabiilsust, elavdada majanduskasvu ja luua enam töökohti – ELi majandusjuhtimise tõhustamise hoovad” (KOM(2010)0367); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. mai 2010. aasta teatist majanduspoliitika koordineerimise edendamise kohta (KOM(2010)0250) ning 30. juuni 2010. aasta teatist „Majanduspoliitika parem koordineerimine aitab suurendada stabiilsust, elavdada majanduskasvu ja luua enam töökohti – ELi majandusjuhtimise tõhustamise hoovad” (KOM(2010)0367);

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste I osa (SEK(2010)0488); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste I osa (SEK(2010)0488);

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (KOM(2010)0193) ja oma 8. septembri 2010. aasta seisukohta (1) sellel teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (KOM(2010)0193) ja oma 8. septembri 2010. aasta seisukohta (1) sellel teemal,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (5);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (6);

| — | võttes arvesse nõukogu 7. septembri 2010. aasta istungi järeldusi, millega kiidetakse heaks majandus- ja eelarvepoliitika tugevam järelevalve (Euroopa poolaasta); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. septembri 2010. aasta istungi järeldusi, millega kiidetakse heaks majandus- ja eelarvepoliitika tugevam järelevalve (Euroopa poolaasta);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse nõukogu 9. ja 10. mai 2010. aasta istungi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. ja 10. mai 2010. aasta istungi järeldusi;

| — | võttes arvesse euroala liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide 7. mai 2010. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse euroala liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide 7. mai 2010. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse euroala riigipeade ja valitsusjuhtide 25. märtsi 2010. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse euroala riigipeade ja valitsusjuhtide 25. märtsi 2010. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. ja 26. märtsi 2010. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. ja 26. märtsi 2010. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse euroala liikmesriikide 11. aprilli 2010. aasta avaldust Kreekale antava toetuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse euroala liikmesriikide 11. aprilli 2010. aasta avaldust Kreekale antava toetuse kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2010. aasta istungi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2010. aasta istungi järeldusi;

| — | võttes arvesse eurorühma 15. märtsi 2010. aasta järeldusi euroalasisese konkurentsivõime ja makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eurorühma 15. märtsi 2010. aasta järeldusi euroalasisese konkurentsivõime ja makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve kohta;

| — | võttes arvesse eurorühma 15. märtsi 2010. aasta dokumenti väljumise strateegiate ja lähiaja poliitiliste prioriteetide kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames: mõju euroalale; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eurorühma 15. märtsi 2010. aasta dokumenti väljumise strateegiate ja lähiaja poliitiliste prioriteetide kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames: mõju euroalale;

| — | võttes arvesse 22. ja 23. märtsil 2005. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. ja 23. märtsil 2005. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2000. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2000. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. detsembri 1997. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis ning EÜ asutamislepingu artiklite 109 ja 109b kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. detsembri 1997. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis ning EÜ asutamislepingu artiklite 109 ja 109b kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta resolutsiooni stabiilsuse ja kasvu pakti kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta resolutsiooni stabiilsuse ja kasvu pakti kohta (7);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooni kasvu ja tööhõive kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooni kasvu ja tööhõive kohta (8);

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 10. juuni 2010. aasta teadet majandusliku juhtimise tugevdamise kohta euroalal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 10. juuni 2010. aasta teadet majandusliku juhtimise tugevdamise kohta euroalal;

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni statistiliste andmete kvaliteedi kohta Euroopa Liidus ja komisjoni kontrollivolituste laiendamise (Eurostat) kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni statistiliste andmete kvaliteedi kohta Euroopa Liidus ja komisjoni kontrollivolituste laiendamise (Eurostat) kohta (9);

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise kohta (10);

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni raporti kohta, mis käsitleb euroala ja riikide rahanduse 2009. aasta aruannet (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni raporti kohta, mis käsitleb euroala ja riikide rahanduse 2009. aasta aruannet (11);

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni EL 2020 kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni EL 2020 kohta (12);

| — | võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimese kümne aasta ja tuleviku kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimese kümne aasta ja tuleviku kohta (13);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0282/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0282/2010),

| A. | arvestades, et hiljutine majanduslik areng on selgelt näidanud, et majanduspoliitika kooskõlastamine ei ole liidus ega eelkõige euroalal piisavalt hästi toiminud ja hoolimata Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevatele kohustustest ei ole liikmesriigid suutnud käsitleda oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust ja kooskõlastada see nõukogus vastavalt aluslepingu asjaomastele sätetele ning austada seejuures komisjoni keskset rolli järelevalve menetluses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hiljutine majanduslik areng on selgelt näidanud, et majanduspoliitika kooskõlastamine ei ole liidus ega eelkõige euroalal piisavalt hästi toiminud ja hoolimata Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevatele kohustustest ei ole liikmesriigid suutnud käsitleda oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust ja kooskõlastada see nõukogus vastavalt aluslepingu asjaomastele sätetele ning austada seejuures komisjoni keskset rolli järelevalve menetluses;

| B. | arvestades, et ei kehtivad majanduse juhtimise ja järelevalve raamtingimused ega ka finantsteenuste õiguslik raamistik ei ole taganud piisavat stabiilsust ega kasvu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ei kehtivad majanduse juhtimise ja järelevalve raamtingimused ega ka finantsteenuste õiguslik raamistik ei ole taganud piisavat stabiilsust ega kasvu;

| C. | arvestades, et ülimalt oluline on väljuda niisuguste ajutiste meetmete raamidest, mille eesmärk on stabiliseerida euroala; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülimalt oluline on väljuda niisuguste ajutiste meetmete raamidest, mille eesmärk on stabiliseerida euroala;

| D. | arvestades, et majanduse kooskõlastamist ja järelevalvet tuleb liidu tasandil tugevdada subsidiaarsuse põhimõtet järgides ning euroala erinõudeid ja hiljutise majanduskriisi käigus saadud õppetunde arvesse võttes, kuid seejuures ei tohi kahjustada Euroopa Liidu terviklikkust ja tuleb tagada liikmesriikide võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majanduse kooskõlastamist ja järelevalvet tuleb liidu tasandil tugevdada subsidiaarsuse põhimõtet järgides ning euroala erinõudeid ja hiljutise majanduskriisi käigus saadud õppetunde arvesse võttes, kuid seejuures ei tohi kahjustada Euroopa Liidu terviklikkust ja tuleb tagada liikmesriikide võrdne kohtlemine;

| E. | arvestades, et majanduse koordineerimist tuleks tugevdada kogu liidus, võttes arvesse asjaolu, et liidu majanduslik stabiilsus võib sõltuda ühe selle liikme majandusolukorrast, et ühtse turu kontekstis on kõikide liikmesriikide vastastikune majanduslik sõltuvus väga suur ning et tuleb teha ettevalmistusi euroala laienemiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et majanduse koordineerimist tuleks tugevdada kogu liidus, võttes arvesse asjaolu, et liidu majanduslik stabiilsus võib sõltuda ühe selle liikme majandusolukorrast, et ühtse turu kontekstis on kõikide liikmesriikide vastastikune majanduslik sõltuvus väga suur ning et tuleb teha ettevalmistusi euroala laienemiseks;

| F. | võttes arvesse, et niivõrd kui võimalik peaksid kõik 27 liikmesriiki maksimaalselt järgima kõiki majanduse juhtimise alaseid ettepanekuid, mõistes et, euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide puhul on see osaliselt vabatahtlik protsess; |
| --- | --- |

F.

võttes arvesse, et niivõrd kui võimalik peaksid kõik 27 liikmesriiki maksimaalselt järgima kõiki majanduse juhtimise alaseid ettepanekuid, mõistes et, euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide puhul on see osaliselt vabatahtlik protsess;

| G. | arvestades, et Lissaboni lepinguga muudetakse endine ühenduse meetod selle kohandamise ja tugevdamise teel liidu meetodiks, millega sisuliselt:






  — | Euroopa Ülemkogu määrab kindlaks üldised poliitilised sihid ja prioriteedid, |
| --- | --- | --- |

G.

arvestades, et Lissaboni lepinguga muudetakse endine ühenduse meetod selle kohandamise ja tugevdamise teel liidu meetodiks, millega sisuliselt:

—

Euroopa Ülemkogu määrab kindlaks üldised poliitilised sihid ja prioriteedid,

| — | komisjon edendab liidu üldisi huve ja teeb sel eesmärgil asjakohaseid algatusi, |
| --- | --- |

—

komisjon edendab liidu üldisi huve ja teeb sel eesmärgil asjakohaseid algatusi,

| — | Euroopa Parlament ja nõukogu täidavad koos komisjoni ettepanekute alusel seadusandja ja eelarve kinnitaja ülesandeid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament ja nõukogu täidavad koos komisjoni ettepanekute alusel seadusandja ja eelarve kinnitaja ülesandeid;

| H. | arvestades, et uus tõhusam majanduse juhtimine peaks täies ulatuses integreerima ja tugevdama ELi solidaarsuse põhimõtet, mis on eelduseks euroala võimele reageerida asümmeetrilistele vapustustele ja spekulatiivsetele rünnakutele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uus tõhusam majanduse juhtimine peaks täies ulatuses integreerima ja tugevdama ELi solidaarsuse põhimõtet, mis on eelduseks euroala võimele reageerida asümmeetrilistele vapustustele ja spekulatiivsetele rünnakutele;

| I. | arvestades, et liidu praegune majanduskriis on maksevõimekriis, mis algselt väljendus likviidsuskriisis, mida ei saa pikas perspektiivis lahendada ainult juba niigi suurtes võlgades olevatele riikidele täiendava võla tekitamisega koos eelarve konsolideerimise kiirendatud kavadega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liidu praegune majanduskriis on maksevõimekriis, mis algselt väljendus likviidsuskriisis, mida ei saa pikas perspektiivis lahendada ainult juba niigi suurtes võlgades olevatele riikidele täiendava võla tekitamisega koos eelarve konsolideerimise kiirendatud kavadega;

| J. | arvestades, et tööhõivepoliitikal on keskne roll majanduskasvu ja konkurentsivõime stimuleerimisel Euroopa sotsiaalses turumajanduses, kuna sellega hoitakse ära makromajanduse tasakaalustamatus ning tagatakse sotsiaalne kaasatus ja tulude ümberjagamine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tööhõivepoliitikal on keskne roll majanduskasvu ja konkurentsivõime stimuleerimisel Euroopa sotsiaalses turumajanduses, kuna sellega hoitakse ära makromajanduse tasakaalustamatus ning tagatakse sotsiaalne kaasatus ja tulude ümberjagamine;

| K. | arvestades, et tuleb austada komisjoni ja Euroopa Keskpanga (EKP) Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevat rolli; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tuleb austada komisjoni ja Euroopa Keskpanga (EKP) Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevat rolli;

| L. | arvestades, et täielikult sõltumatu EKP on eeldus stabiilse euro, madala inflatsiooni ning majanduskasvu ja töökohtade loomist soosivate rahastamistingimuste saavutamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et täielikult sõltumatu EKP on eeldus stabiilse euro, madala inflatsiooni ning majanduskasvu ja töökohtade loomist soosivate rahastamistingimuste saavutamiseks;

| M. | arvestades, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata kaudsetele kohustustele ja bilansivälistele tehingutele, mis võivad keskpikas ja pikas perspektiivis suurendada valitsemissektori võlga ja vähendada läbipaistvust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata kaudsetele kohustustele ja bilansivälistele tehingutele, mis võivad keskpikas ja pikas perspektiivis suurendada valitsemissektori võlga ja vähendada läbipaistvust;

| N. | arvestades, et poliitikakujundajad peavad kooskõlastatud viisil tegema kindlaks ühised majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid, millega ELi liikmesriigid silmitsi seisavad, ja need lahendama; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et poliitikakujundajad peavad kooskõlastatud viisil tegema kindlaks ühised majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid, millega ELi liikmesriigid silmitsi seisavad, ja need lahendama;

| O. | arvestades, et sotsiaalpartnerite suurem kaasamine liikmesriikide ja Euroopa tasandil aitab kaasa paremale isevastutusele majandusliku juhtimise ja kogu Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sotsiaalpartnerite suurem kaasamine liikmesriikide ja Euroopa tasandil aitab kaasa paremale isevastutusele majandusliku juhtimise ja kogu Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel;

| P. | arvestades, et tuleks luua alaline kriisilahendusmehhanism, sealhulgas võla restruktureerimise või nõuetekohase maksevõimetuse menetluskord, et tagada finantsstabiilsus riigivõla ja erasektori võla kriisi korral ja kaitsta samal ajal EKP sõltumatust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tuleks luua alaline kriisilahendusmehhanism, sealhulgas võla restruktureerimise või nõuetekohase maksevõimetuse menetluskord, et tagada finantsstabiilsus riigivõla ja erasektori võla kriisi korral ja kaitsta samal ajal EKP sõltumatust;

| Q. | arvestades, et kehtivad stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded ning nende jõustamine, mis on olnud puudulik, ei ole taganud usaldusväärset fiskaalpoliitikat ja laiaulatuslikumat makromajanduspoliitikat; arvestades, et ELi fiskaal- ja makromajanduse raamistikku tuleb tugevdada meetmete, sanktsioonide ja stiimulite karmima, eeskirjadel põhineva rakendamise abil; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kehtivad stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded ning nende jõustamine, mis on olnud puudulik, ei ole taganud usaldusväärset fiskaalpoliitikat ja laiaulatuslikumat makromajanduspoliitikat; arvestades, et ELi fiskaal- ja makromajanduse raamistikku tuleb tugevdada meetmete, sanktsioonide ja stiimulite karmima, eeskirjadel põhineva rakendamise abil;

| R. | arvestades, et eesmärk taastada riigi rahanduse tasakaal on hädavajalik ülemäärastes võlgades olevate riikide jaoks, kuid see üksi ei lahenda euroala ja laiemalt liidu riikide vahelise majandusliku tasakaalustamatuse probleemi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et eesmärk taastada riigi rahanduse tasakaal on hädavajalik ülemäärastes võlgades olevate riikide jaoks, kuid see üksi ei lahenda euroala ja laiemalt liidu riikide vahelise majandusliku tasakaalustamatuse probleemi;

| S. | arvestades, et Euroopa sotsiaalne mudel annab eelise ülemaailmses konkurentsis ja seda on nõrgestanud liikmesriikide erinev majanduslik konkurentsivõime; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa sotsiaalne mudel annab eelise ülemaailmses konkurentsis ja seda on nõrgestanud liikmesriikide erinev majanduslik konkurentsivõime;

| T. | arvestades, et teadmised, kapital, innovatsioon ja väiksemal määral ka tööjõud kalduvad liikuma teatavatesse piirkondadesse ning et ELi finantssolidaarsusmehhanisme tuleb edasi arendada vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidele ning keskenduda tuleb eelkõige teadus- ja arendustegevuse ning hariduse ja koolituse valdkonnas olemasolevatele koostööalgatustele, ning keskkonnasäästlikule ja vähese CO2-heitega majandusele, mille eesmärk on edendada innovatsiooni, piirkondlikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning majanduskasvu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et teadmised, kapital, innovatsioon ja väiksemal määral ka tööjõud kalduvad liikuma teatavatesse piirkondadesse ning et ELi finantssolidaarsusmehhanisme tuleb edasi arendada vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidele ning keskenduda tuleb eelkõige teadus- ja arendustegevuse ning hariduse ja koolituse valdkonnas olemasolevatele koostööalgatustele, ning keskkonnasäästlikule ja vähese CO2-heitega majandusele, mille eesmärk on edendada innovatsiooni, piirkondlikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning majanduskasvu;

| U. | arvestades, et kuna liit seisab silmitsi tärkava turumajandusega riikide tiheda konkurentsiga ja stabiilne riikide rahandus on ülioluline selleks, et edendada võimalusi, innovatsiooni, majanduskasvu ja seega Euroopa teadmusühiskonna loomist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kuna liit seisab silmitsi tärkava turumajandusega riikide tiheda konkurentsiga ja stabiilne riikide rahandus on ülioluline selleks, et edendada võimalusi, innovatsiooni, majanduskasvu ja seega Euroopa teadmusühiskonna loomist;

| V. | arvestades, et eelarve konsolideerimine toimub tõenäoliselt avalike teenuste ja sotsiaalkaitse arvel; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et eelarve konsolideerimine toimub tõenäoliselt avalike teenuste ja sotsiaalkaitse arvel;

| W. | arvestades, et majanduskasv ja jätkusuutlik riigirahandus on majandusliku ja sotsiaalse stabiilsuse ning eelarve pikaajalise konsolideerimise ja heaolu eeltingimus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et majanduskasv ja jätkusuutlik riigirahandus on majandusliku ja sotsiaalse stabiilsuse ning eelarve pikaajalise konsolideerimise ja heaolu eeltingimus;

| X. | arvestades, et kuna paljude liikmesriikide fiskaalpoliitika on sageli olnud protsükliline ning stabiilsuse ja kasvu pakti riigipõhiseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke on harva rangelt jõustatud või rakendatud; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kuna paljude liikmesriikide fiskaalpoliitika on sageli olnud protsükliline ning stabiilsuse ja kasvu pakti riigipõhiseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke on harva rangelt jõustatud või rakendatud;

| Y. | arvestades, et tööhõivepoliitika etendab otsustavat rolli tööjõumahuka kasvu ja Euroopa majanduse konkurentsivõime tagamisel, eelkõige rahvastiku vananemisega seoses; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et tööhõivepoliitika etendab otsustavat rolli tööjõumahuka kasvu ja Euroopa majanduse konkurentsivõime tagamisel, eelkõige rahvastiku vananemisega seoses;

| Z. | arvestades, et siseturu väljakujundamine, mida soovitatakse Monti aruandes (14), on Euroopa õige majandusjuhtimise jaoks väga oluline; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et siseturu väljakujundamine, mida soovitatakse Monti aruandes (14), on Euroopa õige majandusjuhtimise jaoks väga oluline;

| AA. | arvestades, et iga liikmesriigi jätkusuutmatu rahandus ja ülemääraseks paisunud (avaliku ja erasektori) võlg võib mõjutada tervet liitu; arvestades, et jätkusuutlikku ja töökohti loovasse majanduskasvu tehtavate investeeringute ning ülemäärase tasakaalustamatuse vältimise vahel tuleb kogu majandustsükli vältel püüda saavutada asjakohane tasakaal kooskõlas liidu tasandi kohustuste ja suunistega ning samas tuleb arvesse võtta sotsiaalset kaasatust ja tulevaste põlvkondade huvisid, et taastada usaldus Euroopa riikide rahandusse; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et iga liikmesriigi jätkusuutmatu rahandus ja ülemääraseks paisunud (avaliku ja erasektori) võlg võib mõjutada tervet liitu; arvestades, et jätkusuutlikku ja töökohti loovasse majanduskasvu tehtavate investeeringute ning ülemäärase tasakaalustamatuse vältimise vahel tuleb kogu majandustsükli vältel püüda saavutada asjakohane tasakaal kooskõlas liidu tasandi kohustuste ja suunistega ning samas tuleb arvesse võtta sotsiaalset kaasatust ja tulevaste põlvkondade huvisid, et taastada usaldus Euroopa riikide rahandusse;

| AB. | arvestades, et pikaajaliste eelarvepuudujääkide vähendamise protsess peab käima käsikäes muude majandust stimuleerivate jõupingutustega, nagu paremad tingimused investeeringute tegemiseks, täiustatud ja arenenud siseturg, mis pakub suuremaid võimalusi, ning suurem konkurentsivõime; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et pikaajaliste eelarvepuudujääkide vähendamise protsess peab käima käsikäes muude majandust stimuleerivate jõupingutustega, nagu paremad tingimused investeeringute tegemiseks, täiustatud ja arenenud siseturg, mis pakub suuremaid võimalusi, ning suurem konkurentsivõime;

| AC. | arvestades, et tunnustada tuleks ELi eelarvest rahastatavate poliitikavaldkondade, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika, tähtsust liidu majanduskasvu ja suurema konkurentsivõime jaoks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et tunnustada tuleks ELi eelarvest rahastatavate poliitikavaldkondade, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika, tähtsust liidu majanduskasvu ja suurema konkurentsivõime jaoks;

| AD. | arvestades, et hiljutine majanduskriis on näidanud, et ülemäärased erinevused makromajanduses ja konkurentsivõimes ning eelarve ja jooksevkonto tasakaalustamatus nii euroalal kui ka liidus üldisemalt suurenesid kriisieelsetel aastatel muu hulgas tõhustatud majanduse kooskõlastamise ja järelevalve puudumise tõttu pidevalt ja nende probleemidega tuleks igakülgselt tegeleda; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et hiljutine majanduskriis on näidanud, et ülemäärased erinevused makromajanduses ja konkurentsivõimes ning eelarve ja jooksevkonto tasakaalustamatus nii euroalal kui ka liidus üldisemalt suurenesid kriisieelsetel aastatel muu hulgas tõhustatud majanduse kooskõlastamise ja järelevalve puudumise tõttu pidevalt ja nende probleemidega tuleks igakülgselt tegeleda;

| AE. | arvestades, et Euroopa Parlament on aastaid tungivalt nõudnud majanduse juhtimise parandamist nii liidus kui ka ELi välise esindatuse osas rahvusvahelistes majandus- ja rahandusfoorumites; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Euroopa Parlament on aastaid tungivalt nõudnud majanduse juhtimise parandamist nii liidus kui ka ELi välise esindatuse osas rahvusvahelistes majandus- ja rahandusfoorumites;

| AF. | arvestades, et majanduse juhtimise tugevdamine peab käima käsikäes Euroopa Liidu valitsemistava demokraatliku legitiimsuse tugevdamisega, mis tuleb saavutada kogu protsessis Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tugevama ja varasema kaasamise abil, samuti vastastikusel austamisel põhineva täiendava kooskõlastamise abil Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et majanduse juhtimise tugevdamine peab käima käsikäes Euroopa Liidu valitsemistava demokraatliku legitiimsuse tugevdamisega, mis tuleb saavutada kogu protsessis Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tugevama ja varasema kaasamise abil, samuti vastastikusel austamisel põhineva täiendava kooskõlastamise abil Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel;

| AG. | arvestades, et 2010. aasta kevadel euro stabiilsuse tagamiseks vastu võetud otsused on üksnes ajutised lahendused ja neid tuleb toetada liikmesriigi tasandil poliitiliste meetmetega ja ELi tasandil tugevama majanduse juhtimise raamistikuga, eelkõige euroala liikmesriikides; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et 2010. aasta kevadel euro stabiilsuse tagamiseks vastu võetud otsused on üksnes ajutised lahendused ja neid tuleb toetada liikmesriigi tasandil poliitiliste meetmetega ja ELi tasandil tugevama majanduse juhtimise raamistikuga, eelkõige euroala liikmesriikides;

| AH. | arvestades, et igasugune majanduse järelevalve ja juhtimise täiustamine peab põhinema täpsel ja võrreldaval statistikal vastava liikmesriigi majanduspoliitika ja majandusliku seisundi kohta; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et igasugune majanduse järelevalve ja juhtimise täiustamine peab põhinema täpsel ja võrreldaval statistikal vastava liikmesriigi majanduspoliitika ja majandusliku seisundi kohta;

| AI. | arvestades, et selleks, et Euroopa omandaks juhtiva ülemaailmse rolli ja et Euroopast saaks kõige konkurentsivõimelisem teadmusühiskond, tuleb võimalikult kiiresti kehtestada pikaajalisele kasvule suunatud meetmed; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et selleks, et Euroopa omandaks juhtiva ülemaailmse rolli ja et Euroopast saaks kõige konkurentsivõimelisem teadmusühiskond, tuleb võimalikult kiiresti kehtestada pikaajalisele kasvule suunatud meetmed;

| AJ. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepinguga antakse liidule suuremad volitused majanduse juhtimise tugevdamiseks liidus ja nimetatud lepingu sätteid tuleks täielikult ära kasutada, kuigi Euroopa Liidu toimimise lepingu (tõenäoliselt tundlike) sätete edaspidist muutmist ei saa välistada; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepinguga antakse liidule suuremad volitused majanduse juhtimise tugevdamiseks liidus ja nimetatud lepingu sätteid tuleks täielikult ära kasutada, kuigi Euroopa Liidu toimimise lepingu (tõenäoliselt tundlike) sätete edaspidist muutmist ei saa välistada;

| AK. | arvestades, et võimalikud karistused, mis on seotud stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärkide rikkumisega, peavad tulenema kas mittepiisavast tahtest neid järgida või pettusest, kuid mitte kunagi suutmatusest neid järgida põhjustel, mis väljuvad liikmesriikide suutlikkuse raamidest; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et võimalikud karistused, mis on seotud stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärkide rikkumisega, peavad tulenema kas mittepiisavast tahtest neid järgida või pettusest, kuid mitte kunagi suutmatusest neid järgida põhjustel, mis väljuvad liikmesriikide suutlikkuse raamidest;

| AL. | arvestades, et institutsioonid peavad olema valmis võimaluseks, et aluslepingud tuleb läbi vaadata; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et institutsioonid peavad olema valmis võimaluseks, et aluslepingud tuleb läbi vaadata;

| AM. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 48 antakse Euroopa Parlamendile õigus teha ettepanekuid aluslepingutes muudatuste tegemiseks; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 48 antakse Euroopa Parlamendile õigus teha ettepanekuid aluslepingutes muudatuste tegemiseks;

| AN. | arvestades, et liidu eesmärkide saavutamiseks kõnealuses valdkonnas tuleb vastu võtta terviklikud teisesed õigusaktid ja neid rakendada; arvestades, et on ülimalt oluline saavutada liidu tõhustatud majanduse juhtimine Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetele tuginevalt ning et liidu meetodit tuleks kasutada täies ulatuses ja et Euroopa Parlamendi ja komisjoni keskset rolli tuleks austada, et edendada vastastikku tugevdavaid poliitikavaldkondi; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et liidu eesmärkide saavutamiseks kõnealuses valdkonnas tuleb vastu võtta terviklikud teisesed õigusaktid ja neid rakendada; arvestades, et on ülimalt oluline saavutada liidu tõhustatud majanduse juhtimine Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetele tuginevalt ning et liidu meetodit tuleks kasutada täies ulatuses ja et Euroopa Parlamendi ja komisjoni keskset rolli tuleks austada, et edendada vastastikku tugevdavaid poliitikavaldkondi;

| AO. | arvestades, et õigusakti ettepanekud peaks toetama tugevaid stiimuleid püsivat kasvu tõhustavaks majanduspoliitikaks, vältima moraalset ohtu, olema kooskõlas muude ELi instrumentide ja eeskirjadega, suurendama võimalikult palju euroala puhul euro kui ühisraha eeliseid ning taastama usalduse Euroopa riikide majandusse ja eurosse; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et õigusakti ettepanekud peaks toetama tugevaid stiimuleid püsivat kasvu tõhustavaks majanduspoliitikaks, vältima moraalset ohtu, olema kooskõlas muude ELi instrumentide ja eeskirjadega, suurendama võimalikult palju euroala puhul euro kui ühisraha eeliseid ning taastama usalduse Euroopa riikide majandusse ja eurosse;

| AP. | arvestades, et tuleb tugevdada lühiajaliste, keskpika perioodi ja pikaajaliste avaliku sektori investeeringute sidusust, ning arvestades, et kõnealuseid eelkõige infrastruktuuri tehtavaid investeeringuid tuleb kasutada tõhusalt ja nii, et võetakse arvesse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke eelkõige teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja hariduse osas, et suurendada ressursitõhusust ja konkurentsivõimet, tõsta tootlikkust, luua töökohti ja tugevdada siseturgu; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et tuleb tugevdada lühiajaliste, keskpika perioodi ja pikaajaliste avaliku sektori investeeringute sidusust, ning arvestades, et kõnealuseid eelkõige infrastruktuuri tehtavaid investeeringuid tuleb kasutada tõhusalt ja nii, et võetakse arvesse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke eelkõige teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja hariduse osas, et suurendada ressursitõhusust ja konkurentsivõimet, tõsta tootlikkust, luua töökohti ja tugevdada siseturgu;

| AQ. | arvestades, et majanduskasvu edendamiseks tuleb ettevõtetele ja ettevõtjatele anda reaalne võimalus arenemiseks ja liidu 500 miljoni tarbija kaasamiseks; arvestades, et selleks tuleb teenuste siseturg täielikult välja kujundada; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et majanduskasvu edendamiseks tuleb ettevõtetele ja ettevõtjatele anda reaalne võimalus arenemiseks ja liidu 500 miljoni tarbija kaasamiseks; arvestades, et selleks tuleb teenuste siseturg täielikult välja kujundada;

| AR. | arvestades, et liidu eri konkurentsivõime-mudelites tuleks austada riigipõhiseid prioriteete ja vajadusi ning võtta samal ajal arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et liidu eri konkurentsivõime-mudelites tuleks austada riigipõhiseid prioriteete ja vajadusi ning võtta samal ajal arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevaid kohustusi;

| AS. | arvestades, et liitu tuleb rahvusvahelises valuutasüsteemis, rahvusvahelistes finantseerimisasutustes ja foorumites esindada ühise seisukohaga; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu vaimus peab nõukogu enne Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 kohase otsuse vastuvõtmist konsulteerima Euroopa Parlamendiga ja ta vajab Euroopa Parlamendi nõusolekut enne niisuguste ühiste seisukohtade kehtestamist, mis hõlmavad valdkondi, mille suhtes kohaldatakse siseselt seadusandlikku tavamenetlust; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et liitu tuleb rahvusvahelises valuutasüsteemis, rahvusvahelistes finantseerimisasutustes ja foorumites esindada ühise seisukohaga; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu vaimus peab nõukogu enne Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 kohase otsuse vastuvõtmist konsulteerima Euroopa Parlamendiga ja ta vajab Euroopa Parlamendi nõusolekut enne niisuguste ühiste seisukohtade kehtestamist, mis hõlmavad valdkondi, mille suhtes kohaldatakse siseselt seadusandlikku tavamenetlust;

| AT. | arvestades, et stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärgid peavad lisaks Euroopa 2020. aasta strateegiale olema kooskõlas ka muude kompromissidega, mis on seotud arenguabile, teadus- ja arendustegevusele, keskkonnale, haridusele ja vaesuse kaotamisele tehtavate kulutustega; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärgid peavad lisaks Euroopa 2020. aasta strateegiale olema kooskõlas ka muude kompromissidega, mis on seotud arenguabile, teadus- ja arendustegevusele, keskkonnale, haridusele ja vaesuse kaotamisele tehtavate kulutustega;

| AU. | arvestades, et selleks, et vältida ELis olemasolevate konkurentsivõime erinevuste edasist suurenemist ning Euroopa uue tugevdatud majandusliku juhtimise edu ja ELi 2020. aasta tööhõive- ja majanduskasvualaste eesmärkide kahjustamist, tuleks Euroopa eelarve konsolideerimise strateegia puhul võtta täies ulatuses arvesse iga liikmesriigi eripärasid ja vältida lihtsustatud universaalset lähenemisviisi; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et selleks, et vältida ELis olemasolevate konkurentsivõime erinevuste edasist suurenemist ning Euroopa uue tugevdatud majandusliku juhtimise edu ja ELi 2020. aasta tööhõive- ja majanduskasvualaste eesmärkide kahjustamist, tuleks Euroopa eelarve konsolideerimise strateegia puhul võtta täies ulatuses arvesse iga liikmesriigi eripärasid ja vältida lihtsustatud universaalset lähenemisviisi;

| AV. | arvestades, et mis tahes uutel kavandatud meetmetel ei tohiks kõige haavatavamatele liikmesriikidele olla ebaproportsionaalset mõju, mis kahjustaks nende majanduskasvu ja ühtekuuluvuse alaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et mis tahes uutel kavandatud meetmetel ei tohiks kõige haavatavamatele liikmesriikidele olla ebaproportsionaalset mõju, mis kahjustaks nende majanduskasvu ja ühtekuuluvuse alaseid jõupingutusi;

| AW. | arvestades, et majanduskriisi tõttu võeti mais 2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõike 2 alusel nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 kiiresti vastu Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, mille osas Euroopa Parlamendiga ei konsulteeritud; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et majanduskriisi tõttu võeti mais 2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõike 2 alusel nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 kiiresti vastu Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, mille osas Euroopa Parlamendiga ei konsulteeritud;

| AX. | arvestades, et Euroopa Liidu 2010. aasta eelarve paranduseelarve nr 5 hõlmab vajalikke muudatusi, et luua uus eelarvepunkt 01 04 01 03 rubriigis 1a tagatiseks kuni 60 miljardi euro suuruses summas laenudele, mida Euroopa Liit annab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikele 2, ning tulude poolel luua vastav uus artikkel 8 0 2; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et Euroopa Liidu 2010. aasta eelarve paranduseelarve nr 5 hõlmab vajalikke muudatusi, et luua uus eelarvepunkt 01 04 01 03 rubriigis 1a tagatiseks kuni 60 miljardi euro suuruses summas laenudele, mida Euroopa Liit annab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikele 2, ning tulude poolel luua vastav uus artikkel 8 0 2;

| AY. | arvestades, et mõnel liikmesriigil tuleb võib-olla kasutada päästemeetmete paketti, kuid samal ajal võtta arvesse mitmesuguseid meetmeid, mis on suunatud konkreetsele abi saavale riigile; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et mõnel liikmesriigil tuleb võib-olla kasutada päästemeetmete paketti, kuid samal ajal võtta arvesse mitmesuguseid meetmeid, mis on suunatud konkreetsele abi saavale riigile;

| AZ. | arvestades, et komisjon võttis 29. septembril 2010. aastal vastu majanduse juhtimist puudutavad õigusakti ettepanekud, mis osaliselt täidavad käesolevas resolutsioonis sõnastatud vajadust majanduse juhtimise parandamise meetmete järele; arvestades, et Euroopa Parlament hakkab neid ettepanekuid käsitlema Euroopa Liidu toimimise lepingu vastavate sätete alusel; arvestades, et käesolev resolutsioon ei piira seisukohti, millele Euroopa Parlament tulevikus sellega seoses asub, |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et komisjon võttis 29. septembril 2010. aastal vastu majanduse juhtimist puudutavad õigusakti ettepanekud, mis osaliselt täidavad käesolevas resolutsioonis sõnastatud vajadust majanduse juhtimise parandamise meetmete järele; arvestades, et Euroopa Parlament hakkab neid ettepanekuid käsitlema Euroopa Liidu toimimise lepingu vastavate sätete alusel; arvestades, et käesolev resolutsioon ei piira seisukohti, millele Euroopa Parlament tulevikus sellega seoses asub,

| 1. | palub komisjonil võimalikult kiiresti esitada pärast kõikide huvitatud isikutega konsulteerimist ja Euroopa Liidu toimimise lepingu asjaomaste sätete alusel Euroopa Parlamendile seadusandlike aktide ettepanekud eelkõige euroalal liidu majandusliku juhtimise raamtingimuste parandamise kohta, järgides lisas toodud üksikasjalikke soovitusi ja seda määral, mil neid ei ole juba käsitletud komisjoni 29. septembri 2010. seadusandliku akti ettepanekus majanduse juhtimise kohta; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil võimalikult kiiresti esitada pärast kõikide huvitatud isikutega konsulteerimist ja Euroopa Liidu toimimise lepingu asjaomaste sätete alusel Euroopa Parlamendile seadusandlike aktide ettepanekud eelkõige euroalal liidu majandusliku juhtimise raamtingimuste parandamise kohta, järgides lisas toodud üksikasjalikke soovitusi ja seda määral, mil neid ei ole juba käsitletud komisjoni 29. septembri 2010. seadusandliku akti ettepanekus majanduse juhtimise kohta;

| 2. | märgib, et lisas toodud soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja Euroopa Liidu kodanike põhiõigustega; |
| --- | --- |

2.

märgib, et lisas toodud soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja Euroopa Liidu kodanike põhiõigustega;

| 3. | palub komisjonil lisaks meetmetele, mida saab ja tuleb kiiresti võtta olemasolevate aluslepingute alusel, hakata kaaluma institutsioonilisi muudatusi, mis võivad ühtse ja tõhusa majandusjuhtimise huvides vajalikuks osutuda; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil lisaks meetmetele, mida saab ja tuleb kiiresti võtta olemasolevate aluslepingute alusel, hakata kaaluma institutsioonilisi muudatusi, mis võivad ühtse ja tõhusa majandusjuhtimise huvides vajalikuks osutuda;

| 4. | on seisukohal, et taotletava ettepanekuga kaasnevad kulud tuleks katta asjaomastest eelarveassigneeringutest ja seejuures tuleks arvesse võtta liikmesriikide praegust eelarvepuudujääki ja kokkuhoiumeetmeid; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et taotletava ettepanekuga kaasnevad kulud tuleks katta asjaomastest eelarveassigneeringutest ja seejuures tuleks arvesse võtta liikmesriikide praegust eelarvepuudujääki ja kokkuhoiumeetmeid;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, eurorühma esimehele ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, eurorühma esimehele ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0309.

(2)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

(3)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

(4)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

(5)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

(6)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7.

(7)  EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.

(8)  EÜT C 236, 2.8.1997, lk 3.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0230.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0224.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0072.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0053.

(13)  ELT C 16E, 22.1.2010, lk 8.

(14)  „A new strategy for the single market – at the service of Europe’s economy and society” („Ühtse turu uus strateegia – Euroopa majanduse ja ühiskonna teenistuses”), professor Mario Monti aruanne Euroopa Komisjoni presidendile, 9. mai 2010.

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010LISA

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Soovitus 1:   luua sidus ja läbipaistev raamistik mitmepoolse järelevalve teostamiseks makromajanduslike suundumuste üle liidus ja liikmesriikides ning tugevdada eelarve üle teostatavat järelevalvet

Seadusandlik akt tuleks esitada ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 6 alusel majanduspoliitika ja -arengu mitmepoolset järelevalvet käsitleva(te) määrusena (määrustena), millega muudetakse määrust (EÜ) 1466/97 stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete kohta ja mis täiendab (täiendavad) seda uue määrusega, mille eesmärk on luua eeskirjadel põhinev ja läbipaistev järelevalveraamistik ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse, ülekandeefekti ja konkurentsivõimega seotud suundumuste jaoks. Seadusandliku akti eesmärk peaks olema:

| — | tagada iga-aastane arutelu Euroopa Parlamendi, komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide parlamentide esindajate vahel stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade kohta ning liikmesriikide majandusarengu hindamine Euroopa poolaasta raames; |
| --- | --- |

—

tagada iga-aastane arutelu Euroopa Parlamendi, komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide parlamentide esindajate vahel stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade kohta ning liikmesriikide majandusarengu hindamine Euroopa poolaasta raames;

| — | määratleda Euroopa Liidu toimimise lepingu instrumentide ja komisjoni hinnangute (artikkel 121, eelkõige selle lõiked 5 ja 6, ning artikkel 148) alusel mitmepoolse järelevalve ulatus, et lisada kasv ja selle majanduslik mõju tööhõivele samasse õiguslikku raamistikku kui olemasolevad vahendid, eesmärgiga ennetada ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust ning jätkusuutmatut fiskaal- ja muud poliitikat ning käsitleda finantsstabiilsuse (st laenuressursi liigsest sissevoolust tingitud finantsmullide ärahoidmine), pikaajaliste investeeringute ja jätkusuutliku kasvuga seotud probleeme, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid ja muu asjakohane areng; Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teostatavad korrapärased süsteemsete riskide hinnangud peaksid moodustama iga-aastase järelevalvemenetluse lahutamatu osa; |
| --- | --- |

—

määratleda Euroopa Liidu toimimise lepingu instrumentide ja komisjoni hinnangute (artikkel 121, eelkõige selle lõiked 5 ja 6, ning artikkel 148) alusel mitmepoolse järelevalve ulatus, et lisada kasv ja selle majanduslik mõju tööhõivele samasse õiguslikku raamistikku kui olemasolevad vahendid, eesmärgiga ennetada ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust ning jätkusuutmatut fiskaal- ja muud poliitikat ning käsitleda finantsstabiilsuse (st laenuressursi liigsest sissevoolust tingitud finantsmullide ärahoidmine), pikaajaliste investeeringute ja jätkusuutliku kasvuga seotud probleeme, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid ja muu asjakohane areng; Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teostatavad korrapärased süsteemsete riskide hinnangud peaksid moodustama iga-aastase järelevalvemenetluse lahutamatu osa;

| — | luua tõhustatud analüütilise järelevalve raamistik (sh tulemustabel koos varajase hoiatuse konkreetsete käivitusväärtustega), millele on omased asjakohased metodoloogilised vahendid ja läbipaistvus, et teostada tulemuslikku mitmepoolset järelevalvet konkurentsipositsioone ja/või liigset tasakaalustamatust mõjutada võivate ühtlustatud majandusnäitajate (reaal- ja nominaalnäitajad) alusel; need peamised näitajad võivad olla järgmised: reaalsed efektiivsed vahetuskursid, jooksevkonto, tootlikkus (sealhulgas ressursside tootlikkus ja kogutootlikkus), tööjõukulu ühiku kohta, laenukoormuse kasv, vara hindade arengud (sh finantsvarad ja kinnisvaraturud), kasvu ja investeeringute määr, tööpuuduse määr, välisvarade puhasväärtus, maksubaasi areng, vaesus ja sotsiaalne siduvus ning keskkonna välismõjude näitajad; tulemustabelis sisalduvate näitajate puhul tuleks kindlaks määrata häiretasemed ja kõigi neid näitajaid puudutavate arengutega kaasneb komisjoni kvalitatiivne hinnang; |
| --- | --- |

—

luua tõhustatud analüütilise järelevalve raamistik (sh tulemustabel koos varajase hoiatuse konkreetsete käivitusväärtustega), millele on omased asjakohased metodoloogilised vahendid ja läbipaistvus, et teostada tulemuslikku mitmepoolset järelevalvet konkurentsipositsioone ja/või liigset tasakaalustamatust mõjutada võivate ühtlustatud majandusnäitajate (reaal- ja nominaalnäitajad) alusel; need peamised näitajad võivad olla järgmised: reaalsed efektiivsed vahetuskursid, jooksevkonto, tootlikkus (sealhulgas ressursside tootlikkus ja kogutootlikkus), tööjõukulu ühiku kohta, laenukoormuse kasv, vara hindade arengud (sh finantsvarad ja kinnisvaraturud), kasvu ja investeeringute määr, tööpuuduse määr, välisvarade puhasväärtus, maksubaasi areng, vaesus ja sotsiaalne siduvus ning keskkonna välismõjude näitajad; tulemustabelis sisalduvate näitajate puhul tuleks kindlaks määrata häiretasemed ja kõigi neid näitajaid puudutavate arengutega kaasneb komisjoni kvalitatiivne hinnang;

| — | rakendada põhjalikku riigipõhist järelevalvet, kui see osutub vajalikuks eespool mainitud tulemustabeli ja asjaomase kvalitatiivse hinnangu kohaselt; lisaks põhjalikule riigipõhisele järelevalvele on liikmesriikidel kohustus otsustada siseriikliku poliitika üle, mille eesmärk on võidelda makromajandusliku tasakaalustamatuse vastu (seda ennetada ja parandada) kõrvuti vajadusega võtta arvesse komisjoni konkreetseid soovitusi ja liidu mõõdet kõnealuse siseriikliku poliitikaga seoses, eelkõige euroala riikide puhul; kohandamised tuleb suunata ülemäärase eelarvepuudujäägi ja ülemäärase eelarveülejäägiga riikidele, võttes arvesse iga riigi konkreetset olukorda, näiteks demograafiat, erasektori võlakoormust, töötasu suundumusi tööviljakusega võrreldes, tööhõivet – eriti noorte tööhõivet – ning jooksevkonto tasakaalu; |
| --- | --- |

—

rakendada põhjalikku riigipõhist järelevalvet, kui see osutub vajalikuks eespool mainitud tulemustabeli ja asjaomase kvalitatiivse hinnangu kohaselt; lisaks põhjalikule riigipõhisele järelevalvele on liikmesriikidel kohustus otsustada siseriikliku poliitika üle, mille eesmärk on võidelda makromajandusliku tasakaalustamatuse vastu (seda ennetada ja parandada) kõrvuti vajadusega võtta arvesse komisjoni konkreetseid soovitusi ja liidu mõõdet kõnealuse siseriikliku poliitikaga seoses, eelkõige euroala riikide puhul; kohandamised tuleb suunata ülemäärase eelarvepuudujäägi ja ülemäärase eelarveülejäägiga riikidele, võttes arvesse iga riigi konkreetset olukorda, näiteks demograafiat, erasektori võlakoormust, töötasu suundumusi tööviljakusega võrreldes, tööhõivet – eriti noorte tööhõivet – ning jooksevkonto tasakaalu;

| — | volitada komisjoni töötama välja piisavad analüüsivahendid ja ekspertteadmised, et uurida püsivalt erinevate suundumuste aluspõhjuseid euroalal, sealhulgas ühise poliitika mõju euroala diferentseeritud majandussüsteemidele; |
| --- | --- |

—

volitada komisjoni töötama välja piisavad analüüsivahendid ja ekspertteadmised, et uurida püsivalt erinevate suundumuste aluspõhjuseid euroalal, sealhulgas ühise poliitika mõju euroala diferentseeritud majandussüsteemidele;

| — | luua ühiseeskirjad majanduspoliitika üldsuuniste tulemuslikumaks kasutamiseks kooskõlas tööhõivesuunistega, mis on peamiseks vahendiks majanduslikuks juhtimiseks, järelevalveks ja liikmesriigipõhiste soovituste tegemiseks, pidades silmas Euroopa 2020. aasta strateegiat, võttes samal ajal arvesse liikmesriikidevahelisi sarnasusi ja erinevusi ning liikmesriikide konkurentsieeliseid – sealhulgas nende demograafilist olukorda –, et tugevdada majanduse vastupanuvõimet negatiivsete välismõjude ja niisuguse mõju suhtes, mida liikmesriikide otsused võivad avaldada muudele liikmesriikidele, eelkõige euroalal; |
| --- | --- |

—

luua ühiseeskirjad majanduspoliitika üldsuuniste tulemuslikumaks kasutamiseks kooskõlas tööhõivesuunistega, mis on peamiseks vahendiks majanduslikuks juhtimiseks, järelevalveks ja liikmesriigipõhiste soovituste tegemiseks, pidades silmas Euroopa 2020. aasta strateegiat, võttes samal ajal arvesse liikmesriikidevahelisi sarnasusi ja erinevusi ning liikmesriikide konkurentsieeliseid – sealhulgas nende demograafilist olukorda –, et tugevdada majanduse vastupanuvõimet negatiivsete välismõjude ja niisuguse mõju suhtes, mida liikmesriikide otsused võivad avaldada muudele liikmesriikidele, eelkõige euroalal;

| — | luua riigi tasandil mehhanism, et hinnata Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteetide rakendamist ja riiklikus reformikavas sisalduvate asjaomaste riiklike eesmärkide saavutamist, et toetada ELi institutsioonide poolset iga-aastast hindamist; |
| --- | --- |

—

luua riigi tasandil mehhanism, et hinnata Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteetide rakendamist ja riiklikus reformikavas sisalduvate asjaomaste riiklike eesmärkide saavutamist, et toetada ELi institutsioonide poolset iga-aastast hindamist;

| — | luua menetlused, et võimaldada komisjonil edastada varajasi hoiatusi ja anda poliitilist nõu varases etapis otse liikmesriikidele; püsiva ja süveneva makromajandusliku tasakaalustamatuse korral peaks läbipaistev ja objektiivne menetlus võimaldama sedastada teatava liikmesriigi puhul „ülemäärase tasakaalustamatuse seisundi”, mis käivitab rangema järelevalve; |
| --- | --- |

—

luua menetlused, et võimaldada komisjonil edastada varajasi hoiatusi ja anda poliitilist nõu varases etapis otse liikmesriikidele; püsiva ja süveneva makromajandusliku tasakaalustamatuse korral peaks läbipaistev ja objektiivne menetlus võimaldama sedastada teatava liikmesriigi puhul „ülemäärase tasakaalustamatuse seisundi”, mis käivitab rangema järelevalve;

| — | kehtestada nn Euroopa poolaasta liikmesriikide eelarveprojektide (peamised elemendid ja eeldused) võrdlemiseks ja hindamiseks pärast nende arutamist liikmesriikide parlamentides, et hinnata paremini stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade rakendamist ja täitmist tulevikus; järgida tuleks ELi ja liikmesriikide eelarveõiguse norme ja menetlusi; liikmesriigid esitavad oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammid ning riiklikud reformikavad komisjonile aprillis, olles nõuetekohaselt kaasanud riikide parlamente ja võtnud arvesse ELi tasandi eeskirju ja järeldusi; Euroopa Parlament võib omalt poolt kehtestada süsteemse viisi, kuidas toetada avalikku arutelu ja suurendada teadlikkust, nähtavust ja aruandekohustust kõnealuste menetluste osas ning selle osas, kuidas ELi institutsioonid on kokkulepitud eeskirju rakendanud; |
| --- | --- |

—

kehtestada nn Euroopa poolaasta liikmesriikide eelarveprojektide (peamised elemendid ja eeldused) võrdlemiseks ja hindamiseks pärast nende arutamist liikmesriikide parlamentides, et hinnata paremini stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade rakendamist ja täitmist tulevikus; järgida tuleks ELi ja liikmesriikide eelarveõiguse norme ja menetlusi; liikmesriigid esitavad oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammid ning riiklikud reformikavad komisjonile aprillis, olles nõuetekohaselt kaasanud riikide parlamente ja võtnud arvesse ELi tasandi eeskirju ja järeldusi; Euroopa Parlament võib omalt poolt kehtestada süsteemse viisi, kuidas toetada avalikku arutelu ja suurendada teadlikkust, nähtavust ja aruandekohustust kõnealuste menetluste osas ning selle osas, kuidas ELi institutsioonid on kokkulepitud eeskirju rakendanud;

| — | kehtestada nn Euroopa poolaasta liikmesriikide fiskaalpoliitika võimaliku ülekandeefektiga tegelemiseks, ülemäärase eelarvepuudujäägi varaseks tuvastamiseks, sidususe tagamiseks ELi ja liikmesriigi tasandi meetmete vahel koondsuuniste raames ning kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete eesmärkide (nt majanduskasv ja tööhõive) täitmiseks, mis võimaldaksid kõikidel asjaosalistel – sealhulgas liikmesriikide parlamentidel ja Euroopa Parlamendil – anda reaalne ja õigeaegne panus, samuti konsulteerida sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

—

kehtestada nn Euroopa poolaasta liikmesriikide fiskaalpoliitika võimaliku ülekandeefektiga tegelemiseks, ülemäärase eelarvepuudujäägi varaseks tuvastamiseks, sidususe tagamiseks ELi ja liikmesriigi tasandi meetmete vahel koondsuuniste raames ning kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete eesmärkide (nt majanduskasv ja tööhõive) täitmiseks, mis võimaldaksid kõikidel asjaosalistel – sealhulgas liikmesriikide parlamentidel ja Euroopa Parlamendil – anda reaalne ja õigeaegne panus, samuti konsulteerida sotsiaalpartneritega;

| — | tagada, et iga-aastaseid poliitikasoovitusi arutataks Euroopa Parlamendis enne nende käsitlemist Euroopa Ülemkogul; |
| --- | --- |

—

tagada, et iga-aastaseid poliitikasoovitusi arutataks Euroopa Parlamendis enne nende käsitlemist Euroopa Ülemkogul;

| — | tagada, et peamised eeldused ja näitajad, millest lähtutakse prognoosides, mida kasutatakse riiklike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade ettevalmistamisel, tuletatakse töökindlal ja järjepideval viisil, eelkõige euroalal; kasutada kolmeastmelist lähenemisviisi, mis hõlmab negatiivset, alus- ja soodsat stsenaariumit makromajanduse kohta, võttes arvesse ebakindlat rahvusvahelist majandusmaastikku; eelarve peamiste agregaatide arvestamise metoodikaid tuleks veelgi ühtlustada, et hõlbustada liikmesriikide vahelist võrdlust; |
| --- | --- |

—

tagada, et peamised eeldused ja näitajad, millest lähtutakse prognoosides, mida kasutatakse riiklike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade ettevalmistamisel, tuletatakse töökindlal ja järjepideval viisil, eelkõige euroalal; kasutada kolmeastmelist lähenemisviisi, mis hõlmab negatiivset, alus- ja soodsat stsenaariumit makromajanduse kohta, võttes arvesse ebakindlat rahvusvahelist majandusmaastikku; eelarve peamiste agregaatide arvestamise metoodikaid tuleks veelgi ühtlustada, et hõlbustada liikmesriikide vahelist võrdlust;

| — | juurutada suuremate kohustuste võtmine stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade osas, et järgida keskpika tähtajaga eelarvealast eesmärki, milles võetakse arvesse liikmesriikide praeguseid võlatasemeid ja bilansiväliseid kohustusi, eelkõige elanikkonna vananemisega seoses; |
| --- | --- |

—

juurutada suuremate kohustuste võtmine stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade osas, et järgida keskpika tähtajaga eelarvealast eesmärki, milles võetakse arvesse liikmesriikide praeguseid võlatasemeid ja bilansiväliseid kohustusi, eelkõige elanikkonna vananemisega seoses;

| — | luua tugevam seos stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ja riiklike reformikavade ning liikmesriikide iga-aastaste ja mitmeaastaste eelarveraamistike vahel, järgides samal ajal siseriiklikke eeskirju ja menetlusi; |
| --- | --- |

—

luua tugevam seos stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ja riiklike reformikavade ning liikmesriikide iga-aastaste ja mitmeaastaste eelarveraamistike vahel, järgides samal ajal siseriiklikke eeskirju ja menetlusi;

| — | juurutada stabiilsus- ja lähenemisprogrammide rangem hindamine sellest punktist vaadatuna, mis puudutab nende seoseid muude liikmesriikide ja liidu eesmärkidega, enne stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kavandatava poliitika vastuvõtmist riigi tasandil; |
| --- | --- |

—

juurutada stabiilsus- ja lähenemisprogrammide rangem hindamine sellest punktist vaadatuna, mis puudutab nende seoseid muude liikmesriikide ja liidu eesmärkidega, enne stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kavandatava poliitika vastuvõtmist riigi tasandil;

| — | juurutada liikmesriikide parlamentide tugev kaasamine ja sotsiaalpartneritega konsulteerimine enne stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade ametlikku esitamist ELi tasandil kokkulepitud tähtaja jooksul, näiteks liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel toimuva iga-aastase arutelu kaudu, kus käsitletakse koondsuuniseid ja asjaomaseid eelarvesuundumusi; |
| --- | --- |

—

juurutada liikmesriikide parlamentide tugev kaasamine ja sotsiaalpartneritega konsulteerimine enne stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade ametlikku esitamist ELi tasandil kokkulepitud tähtaja jooksul, näiteks liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel toimuva iga-aastase arutelu kaudu, kus käsitletakse koondsuuniseid ja asjaomaseid eelarvesuundumusi;

| — | kehtestada süsteemsem järelvõrdlus liikmesriikide poolt oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides ning riiklikes reformikavades esitatava kavandatava fiskaal-, kasvu- ja tööpoliitika ning tegelike tulemuste vahel, uurides olulisi erinevusi kavandatud ja tegelike näitajate vahel ning võttes nende suhtes järelmeetmeid; |
| --- | --- |

—

kehtestada süsteemsem järelvõrdlus liikmesriikide poolt oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides ning riiklikes reformikavades esitatava kavandatava fiskaal-, kasvu- ja tööpoliitika ning tegelike tulemuste vahel, uurides olulisi erinevusi kavandatud ja tegelike näitajate vahel ning võttes nende suhtes järelmeetmeid;

| — | tagada, et komisjoni iga-aastaste poliitiliste soovituste ja hoiatuste suhtes, mis esitatakse selle kohta, kuidas liikmesriigid täidavad Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke, võetakse järelmeetmeid ning et töötatakse välja nn piitsa ja prääniku meetod, et kindlustada liikmesriikide poolt nende eesmärkide järgimine; |
| --- | --- |

—

tagada, et komisjoni iga-aastaste poliitiliste soovituste ja hoiatuste suhtes, mis esitatakse selle kohta, kuidas liikmesriigid täidavad Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke, võetakse järelmeetmeid ning et töötatakse välja nn piitsa ja prääniku meetod, et kindlustada liikmesriikide poolt nende eesmärkide järgimine;

| — | tagada ELi tasandil korraldatava stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade hindamise suurem aruandekohustus ja läbipaistvus Euroopa Parlamendi ees, et suurendada üldsuse teadlikkust ja vastastikust survet; |
| --- | --- |

—

tagada ELi tasandil korraldatava stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade hindamise suurem aruandekohustus ja läbipaistvus Euroopa Parlamendi ees, et suurendada üldsuse teadlikkust ja vastastikust survet;

| — | luua komisjoni egiidi all stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade sõltumatu, süsteemne ja töökindel hindamisprotsess, et saavutada läbipaistvam lähenemisviis ja suurendada hindamise sõltumatust; |
| --- | --- |

—

luua komisjoni egiidi all stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade sõltumatu, süsteemne ja töökindel hindamisprotsess, et saavutada läbipaistvam lähenemisviis ja suurendada hindamise sõltumatust;

| — | kehtestada erikord ja nõue, mille kohaselt peavad eelkõige euroala liikmesriigid teavitama üksteist ja komisjoni enne selliste majanduspoliitiliste otsuste tegemist, mille puhul on oodata märkimisväärseid ülekandeefekte, mis võivad seada ohtu siseturu ning majandus- ja rahaliidu tõrgeteta toimimise; |
| --- | --- |

—

kehtestada erikord ja nõue, mille kohaselt peavad eelkõige euroala liikmesriigid teavitama üksteist ja komisjoni enne selliste majanduspoliitiliste otsuste tegemist, mille puhul on oodata märkimisväärseid ülekandeefekte, mis võivad seada ohtu siseturu ning majandus- ja rahaliidu tõrgeteta toimimise;

| — | kehtestada nõue, mille kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile täiendavat teavet, kui kerkib esile murettekitav asjaolu, et elluviidav poliitika võib seada ohtu majanduskasvu kogu liidus või siseturu või majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise või ohustada liidu tasandil eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegias seatud eesmärke; |
| --- | --- |

—

kehtestada nõue, mille kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile täiendavat teavet, kui kerkib esile murettekitav asjaolu, et elluviidav poliitika võib seada ohtu majanduskasvu kogu liidus või siseturu või majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise või ohustada liidu tasandil eelkõige Euroopa 2020. aasta strateegias seatud eesmärke;

| — | võtta mitmepoolse järelevalve raamistikus arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hinnangut, eelkõige finantsstabiilsuse, stressitestide, võimalike väliste ja siseste ülekandeefektide ning erasektori võlgade ülemäärase kuhjumise suhtes; |
| --- | --- |

—

võtta mitmepoolse järelevalve raamistikus arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hinnangut, eelkõige finantsstabiilsuse, stressitestide, võimalike väliste ja siseste ülekandeefektide ning erasektori võlgade ülemäärase kuhjumise suhtes;

| — | luua Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 121 ja 148 tuginedes usaldusväärne ja läbipaistev järelevalveraamistik, mis koosneb kahest sambast –majandus- ja tööhõivepoliitikast; tööhõivepoliitika sambale (mis on osa läbivaadatud ja tõhustatud Euroopa tööhõivestrateegiast) tuginedes peaks nimetatud raamistik võimaldama hinnata tööhõivepoliitika kooskõla tööhõivepoliitika suunistega, et oleks võimalik töötada välja tõelised juhtnöörid, võttes arvesse Euroopa mõõdet ja edasikanduvat mõju ning sellest tulenevat mõju siseriikliku poliitika kujundamisele; lisaks tuleks töötada välja õigeaegsed ennetavad soovitused, et leida lahendus liikmesriikide tööhõivepoliitika ja tööturu peamistele probleemidele ja nõrkadele kohtadele; |
| --- | --- |

—

luua Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 121 ja 148 tuginedes usaldusväärne ja läbipaistev järelevalveraamistik, mis koosneb kahest sambast –majandus- ja tööhõivepoliitikast; tööhõivepoliitika sambale (mis on osa läbivaadatud ja tõhustatud Euroopa tööhõivestrateegiast) tuginedes peaks nimetatud raamistik võimaldama hinnata tööhõivepoliitika kooskõla tööhõivepoliitika suunistega, et oleks võimalik töötada välja tõelised juhtnöörid, võttes arvesse Euroopa mõõdet ja edasikanduvat mõju ning sellest tulenevat mõju siseriikliku poliitika kujundamisele; lisaks tuleks töötada välja õigeaegsed ennetavad soovitused, et leida lahendus liikmesriikide tööhõivepoliitika ja tööturu peamistele probleemidele ja nõrkadele kohtadele;

| — | suurendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 150 ette nähtud tööhõivekomitee osatähtsust eelkõige piiriülese tööhõive küsimustega tegelemisel ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 160 ette nähtud sotsiaalkaitsekomitee osatähtsust; |
| --- | --- |

—

suurendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 150 ette nähtud tööhõivekomitee osatähtsust eelkõige piiriülese tööhõive küsimustega tegelemisel ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 160 ette nähtud sotsiaalkaitsekomitee osatähtsust;

| — | tagada, et kõikides eelarvehinnangutes võetakse konkreetselt arvesse liikmesriikides teostatud struktuurireforme, eelkõige pensioni-, tervishoiu- ja sotsiaalkaitse reformi, mille eesmärk on leida lahendus demograafilistele arengutele, samuti reforme, mis puudutavad abi, haridust ja teadustegevust, võttes võrdselt arvesse jätkusuutlikkust ja asjakohasust; hinnata tuleks ka nende reformide sotsiaalset mõju ja mõju tööhõivele ning eriti mõju sotsiaalselt kaitsetutele rühmadele, nii et ühtki eeskirja ei kehtestataks ilma, et eelnevalt oleks tehtud hinnang eeskirja mõju kohta liikmesriikide tööhõivele ja sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

—

tagada, et kõikides eelarvehinnangutes võetakse konkreetselt arvesse liikmesriikides teostatud struktuurireforme, eelkõige pensioni-, tervishoiu- ja sotsiaalkaitse reformi, mille eesmärk on leida lahendus demograafilistele arengutele, samuti reforme, mis puudutavad abi, haridust ja teadustegevust, võttes võrdselt arvesse jätkusuutlikkust ja asjakohasust; hinnata tuleks ka nende reformide sotsiaalset mõju ja mõju tööhõivele ning eriti mõju sotsiaalselt kaitsetutele rühmadele, nii et ühtki eeskirja ei kehtestataks ilma, et eelnevalt oleks tehtud hinnang eeskirja mõju kohta liikmesriikide tööhõivele ja sotsiaalkaitsele;

| — | aktiveerida Lissaboni lepingu horisontaalne sotsiaalklausel, võttes ELi uute poliitikavaldkondade kindlaksmääramisel arvesse sotsiaalseid õigusi ja sotsiaalseid eesmärke; |
| --- | --- |

—

aktiveerida Lissaboni lepingu horisontaalne sotsiaalklausel, võttes ELi uute poliitikavaldkondade kindlaksmääramisel arvesse sotsiaalseid õigusi ja sotsiaalseid eesmärke;

| — | näha ette, et Euroopa Parlament oleks asjakohaselt kaasatud majandus- ja tööhõivepoliitika järelevalvesse ning mõlema poliitika sotsiaalse mõju hindamisse; sellega seoses tuleks koondsuuniste, eelkõige tööhõivepoliitika suuniste vastuvõtmise ajastamine ja menetlemine kavandada selliselt, et Euroopa Parlamendil oleks aega täita konsultandi rolli kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõikega 2; |
| --- | --- |

—

näha ette, et Euroopa Parlament oleks asjakohaselt kaasatud majandus- ja tööhõivepoliitika järelevalvesse ning mõlema poliitika sotsiaalse mõju hindamisse; sellega seoses tuleks koondsuuniste, eelkõige tööhõivepoliitika suuniste vastuvõtmise ajastamine ja menetlemine kavandada selliselt, et Euroopa Parlamendil oleks aega täita konsultandi rolli kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõikega 2;

| — | juurutada ELi peamistel eesmärkidel põhinevate tööhõivepoliitika suuniste usaldusväärne ja läbipaistev järelevalve- ja hindamisraamistik koos asjakohaste alleesmärkide, näitajate ja tulemustabelitega, mille puhul arvestatakse iga liikmesriigi erijoontega vastavalt iga riigi erinevale lähteolukorrale; |
| --- | --- |

—

juurutada ELi peamistel eesmärkidel põhinevate tööhõivepoliitika suuniste usaldusväärne ja läbipaistev järelevalve- ja hindamisraamistik koos asjakohaste alleesmärkide, näitajate ja tulemustabelitega, mille puhul arvestatakse iga liikmesriigi erijoontega vastavalt iga riigi erinevale lähteolukorrale;

| — | kutsub tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu vastavaid üksusi ning asjassepuutuvaid töörühmi üles tugevdama omavahelist koostööd, muu hulgas korraldama kaks korda aastas ühiseid koosolekuid, et tagada nende poliitikavaldkondade tegelik lõimimine. |
| --- | --- |

—

kutsub tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu vastavaid üksusi ning asjassepuutuvaid töörühmi üles tugevdama omavahelist koostööd, muu hulgas korraldama kaks korda aastas ühiseid koosolekuid, et tagada nende poliitikavaldkondade tegelik lõimimine.

Soovitus 2:   tugevdada stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju

Vastuvõetava (muu hulgas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 alusel vastuvõetava) õigusakti eesmärk peaks eelkõige olema tugevdada stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavat osa, kaasata majanduslikult ja poliitiliselt mõistlikumad karistused ja stiimulid, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse liikmesriigi eelarvepuudujäägi ja võla struktuuri (sh bilansivälised kohustused), majandustsüklit, et vältida protsüklilist eelarvepoliitikat, samuti kasvu tõhustavate struktuurireformide tarbeks vajalike avaliku sektori tulude ja kulude liike. Kõik liikmesriigid peaksid püüdma edusamme teha, kuid need, kelle puudujäägid on suuremad, peaksid üldiselt andma suurema panuse põhivõla ja eelarvepuudujääkidega seotud eesmärkide täitmiseks. Jooksevkonto tasakaalustamatuse hindamisel tuleks arvesse võtta ka demograafilisi arenguid. Seadusandliku akti eesmärk peaks olema:

| — | integreerida paremini võlakriteeriumi (nn jätkusuutlikkuse aspekti) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse igas etapis ja luua koguvõla taseme alusel ülemäärase võlakoormuse järelevalve menetlus; ülemäärase võlakoormuse järelevalve menetlus eeldab üksikasjalikke korrapäraseid aruandeid võla ja eelarvepuudujäägi dünaamika, nende omavahelise seotuse ja arengu kohta, võttes samal ajal arvesse konkreetse riigi tingimusi ning võimaldades igale liikmesriigile erinevat ajakava stabiilsuse ja kasvu paktis kindlaks määratud sihtväärtuste taastamiseks; komisjon peaks ülemäärase võlakoormuse järelevalve menetluse raames konsulteerima Euroopa ja asjaomaste riigisiseste sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

—

integreerida paremini võlakriteeriumi (nn jätkusuutlikkuse aspekti) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse igas etapis ja luua koguvõla taseme alusel ülemäärase võlakoormuse järelevalve menetlus; ülemäärase võlakoormuse järelevalve menetlus eeldab üksikasjalikke korrapäraseid aruandeid võla ja eelarvepuudujäägi dünaamika, nende omavahelise seotuse ja arengu kohta, võttes samal ajal arvesse konkreetse riigi tingimusi ning võimaldades igale liikmesriigile erinevat ajakava stabiilsuse ja kasvu paktis kindlaks määratud sihtväärtuste taastamiseks; komisjon peaks ülemäärase võlakoormuse järelevalve menetluse raames konsulteerima Euroopa ja asjaomaste riigisiseste sotsiaalpartneritega;

| — | võtta võla taset, võla profiili (kaasa arvatud tähtaeg) ja võla dünaamikat (riigi rahanduse jätkusuutlikkuse hinnang) tugevamalt arvesse stabiilsus- ja lähenemisprogrammidesse lisatavale liikmesriigipõhisele keskpika tähtajaga eelarvealasele eesmärgile lähenemise kiiruse puhul; |
| --- | --- |

—

võtta võla taset, võla profiili (kaasa arvatud tähtaeg) ja võla dünaamikat (riigi rahanduse jätkusuutlikkuse hinnang) tugevamalt arvesse stabiilsus- ja lähenemisprogrammidesse lisatavale liikmesriigipõhisele keskpika tähtajaga eelarvealasele eesmärgile lähenemise kiiruse puhul;

| — | luua ülemäärase võlakoormuse järelevalve menetluse osana selge ühtlustatud raamistik, et mõõta ja jälgida võla dünaamikat, sh bilansivälised ja tingimuslikud kohustused, nagu riigi pensionikohustused ja riigi tagatised (nt võla põhiosale, intressidele või tulule) avaliku ja erasektori partnerluse investeeringute osas ning kulud, mida niisugused investeeringud riigi eelarves aastate jooksul tekitavad; |
| --- | --- |

—

luua ülemäärase võlakoormuse järelevalve menetluse osana selge ühtlustatud raamistik, et mõõta ja jälgida võla dünaamikat, sh bilansivälised ja tingimuslikud kohustused, nagu riigi pensionikohustused ja riigi tagatised (nt võla põhiosale, intressidele või tulule) avaliku ja erasektori partnerluse investeeringute osas ning kulud, mida niisugused investeeringud riigi eelarves aastate jooksul tekitavad;

| — | kehtestada riigiti erinev ajakava eelarve konsolideerimise kohta, mis peab toimuma hiljemalt 2015. aastal, eesmärgiga viia kõigi liikmesriikide eelarvepuudujäägi tase vastavusse stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud nõuetega; |
| --- | --- |

—

kehtestada riigiti erinev ajakava eelarve konsolideerimise kohta, mis peab toimuma hiljemalt 2015. aastal, eesmärgiga viia kõigi liikmesriikide eelarvepuudujäägi tase vastavusse stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud nõuetega;

| — | luua järelevalvemehhanism, mis hõlmab võimalikke avalikke hoiatusi ja järkjärgulisi karistusi ning stiimuleid liikmesriikidele, kes ei ole saavutanud oma riigipõhist keskpika tähtajaga eelarvealast eesmärki või ei lähene sellele kokkulepitud kiirusega, samuti võimalikke majanduslikke stiimuleid riikidele, kes on nimetatud eesmärgi saavutanud oodatust kiiremini; |
| --- | --- |

—

luua järelevalvemehhanism, mis hõlmab võimalikke avalikke hoiatusi ja järkjärgulisi karistusi ning stiimuleid liikmesriikidele, kes ei ole saavutanud oma riigipõhist keskpika tähtajaga eelarvealast eesmärki või ei lähene sellele kokkulepitud kiirusega, samuti võimalikke majanduslikke stiimuleid riikidele, kes on nimetatud eesmärgi saavutanud oodatust kiiremini;

| — | kehtestada miinimumeeskirjad ja -suunised riiklike eelarvemenetluste jaoks (s.t aastased ja mitmeaastased finantsraamistikud) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli (nr 12) artiklis 3 sätestatud kohustuse täitmiseks; need riiklikud raamistikud peaksid sisaldama piisavat teavet nii kavandatavate eelarveliste tegevuste kulude kui ka tulude poole kohta, et võimaldada mõistlikku arutelu ja kontrolli eelarvekavade üle nii riigi kui ka ELi tasandil; lisaks on vaja täiendavat tööd liikmesriikide eelarvete võrreldavuse tagamiseks kulukategooriate ja tulude ning neis kajastuvate poliitiliste prioriteetide osas; |
| --- | --- |

—

kehtestada miinimumeeskirjad ja -suunised riiklike eelarvemenetluste jaoks (s.t aastased ja mitmeaastased finantsraamistikud) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli (nr 12) artiklis 3 sätestatud kohustuse täitmiseks; need riiklikud raamistikud peaksid sisaldama piisavat teavet nii kavandatavate eelarveliste tegevuste kulude kui ka tulude poole kohta, et võimaldada mõistlikku arutelu ja kontrolli eelarvekavade üle nii riigi kui ka ELi tasandil; lisaks on vaja täiendavat tööd liikmesriikide eelarvete võrreldavuse tagamiseks kulukategooriate ja tulude ning neis kajastuvate poliitiliste prioriteetide osas;

| — | soodustada varajast hoiatust sisaldavate eelarvekontrollimehhanismide loomist liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

—

soodustada varajast hoiatust sisaldavate eelarvekontrollimehhanismide loomist liikmesriigi tasandil;

| — | kehtestada euroalal eelnevalt täpsustatud ja ennetavad meetmed, mis võetakse vastu komisjoni selge pädevuse kohaselt nii stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate kui ka korrigeerivate sätete kohta, et hõlbustada varajase hoiatuse meetmeid ja kohaldada neid järk-järgult; |
| --- | --- |

—

kehtestada euroalal eelnevalt täpsustatud ja ennetavad meetmed, mis võetakse vastu komisjoni selge pädevuse kohaselt nii stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate kui ka korrigeerivate sätete kohta, et hõlbustada varajase hoiatuse meetmeid ja kohaldada neid järk-järgult;

| — | määrata ja viia täide selliseid karistusi ja stiimuleid euroala liikmesriikide suhtes, võttes arvesse nende väga tihedat majanduslikku seotust euroalasse mittekuuluvate riikidega, eelkõige nendega, kellelt eeldatakse euroalaga liitumist, osana uuest mitmepoolse järelevalve raamistikust ning stabiilsuse ja kasvu pakti tõhustatud instrumentidest, milleks on eelkõige suurem keskendumine keskpika tähtajaga eelarvealasele eesmärgile; |
| --- | --- |

—

määrata ja viia täide selliseid karistusi ja stiimuleid euroala liikmesriikide suhtes, võttes arvesse nende väga tihedat majanduslikku seotust euroalasse mittekuuluvate riikidega, eelkõige nendega, kellelt eeldatakse euroalaga liitumist, osana uuest mitmepoolse järelevalve raamistikust ning stabiilsuse ja kasvu pakti tõhustatud instrumentidest, milleks on eelkõige suurem keskendumine keskpika tähtajaga eelarvealasele eesmärgile;

| — | teha Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud olemasolevaid põhimõtteid täielikult järgides vajalikud muudatused komisjonisiseses otsustamismenetluses, et tagada karistusmehhanismide tõhus ja kiire rakendamine komisjoni selge pädevuse kohaselt eelkõige euroala liikmesriikide suhtes; |
| --- | --- |

—

teha Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud olemasolevaid põhimõtteid täielikult järgides vajalikud muudatused komisjonisiseses otsustamismenetluses, et tagada karistusmehhanismide tõhus ja kiire rakendamine komisjoni selge pädevuse kohaselt eelkõige euroala liikmesriikide suhtes;

| — | tagada, et komisjon teeks nõukogust sõltumatumalt otsuse, mis käsitleb stabiilsuse ja kasvu pakti järgimist liikmesriikide poolt, et täielikult järgida stabiilsuse ja kasvu pakti põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

tagada, et komisjon teeks nõukogust sõltumatumalt otsuse, mis käsitleb stabiilsuse ja kasvu pakti järgimist liikmesriikide poolt, et täielikult järgida stabiilsuse ja kasvu pakti põhimõtteid;

Soovitus 3:   tõhustada eurorühmapoolset majanduslikku juhtimist euroalal ja kogu Euroopa Liidus

Tunnistades, kui tähtis on, et kõik Euroopa Liidu liikmesriigid majandusliku lähenemise püüdlustes osalevad, kuid ühtlasi mööndes, et euroala riikide olukord erineb muude liikmesriikide omast, kuna nende käsutuses ei ole vahetuskursimehhanismi, kui neil on vaja kohandada suhtelisi hindu, ja nad jagavad vastutust Euroopa rahaliidu kui terviku toimimise eest, peaks käesoleva resolutsiooni muudel soovitustel ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 136 ning selle eurorühma käsitleval protokollil (nr 14) põhinevate uute eeskirjade eesmärk olema:

| — | luua euroalapõhine tugevdatud järelevalve raamistik, milles keskendutakse ülemäärastele makromajanduslikele erinevustele, majanduskasvule, tööpuuduse tasemele, hindade konkurentsivõimele, reaalsetele vahetuskurssidele, laenukoormuse kasvule ja jooksevkonto arengutele asjaomastes liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

luua euroalapõhine tugevdatud järelevalve raamistik, milles keskendutakse ülemäärastele makromajanduslikele erinevustele, majanduskasvule, tööpuuduse tasemele, hindade konkurentsivõimele, reaalsetele vahetuskurssidele, laenukoormuse kasvule ja jooksevkonto arengutele asjaomastes liikmesriikides;

| — | kehtestada korrapärane raamistik kõigi ELi liikmesriikide tegevuse kooskõlastatuse suurendamiseks, et jälgida ja toetada majanduslikku lähenemist ja arutada võimalikku makromajanduslikku tasakaalustamatust liidu piires; |
| --- | --- |

—

kehtestada korrapärane raamistik kõigi ELi liikmesriikide tegevuse kooskõlastatuse suurendamiseks, et jälgida ja toetada majanduslikku lähenemist ja arutada võimalikku makromajanduslikku tasakaalustamatust liidu piires;

| — | suurendada niisuguste euroala järelevalvet käsitlevate aastaaruannete tähtsust, mis põhinevad temaatilistel mitut riiki hõlmavatel kvartaliaruannetel, milles keskendutakse ühest küljest võimalikele ülekandeefektidele, mis tulenevad ülemaailmsetest majanduse arengusuundadest ning poliitikameetmetest ja asjaoludest, mis mõjutavad eelkõige teatavaid euroala liikmesriike, ja teisest küljest mõjule, mida eurorühma tehtud otsused võivad avaldada riikidele ja piirkondadele euroalast väljaspool; eritähelepanu tuleks pöörata selliste poliitikameetmete tuvastamisele, mis tekitavad positiivseid ülekandeefekte eelkõige majanduslanguse ajal ja toetavad seeläbi jätkusuutlikku kasvu kogu euroalal; |
| --- | --- |

—

suurendada niisuguste euroala järelevalvet käsitlevate aastaaruannete tähtsust, mis põhinevad temaatilistel mitut riiki hõlmavatel kvartaliaruannetel, milles keskendutakse ühest küljest võimalikele ülekandeefektidele, mis tulenevad ülemaailmsetest majanduse arengusuundadest ning poliitikameetmetest ja asjaoludest, mis mõjutavad eelkõige teatavaid euroala liikmesriike, ja teisest küljest mõjule, mida eurorühma tehtud otsused võivad avaldada riikidele ja piirkondadele euroalast väljaspool; eritähelepanu tuleks pöörata selliste poliitikameetmete tuvastamisele, mis tekitavad positiivseid ülekandeefekte eelkõige majanduslanguse ajal ja toetavad seeläbi jätkusuutlikku kasvu kogu euroalal;

| — | tugevdada eurorühma esimehe sekretariaati; |
| --- | --- |

—

tugevdada eurorühma esimehe sekretariaati;

| — | näha ette, et majandus- ja rahandusküsimuste eest vastutav volinik oleks ka komisjoni asepresident ning tema ülesanneteks oleks tagada liidu majandustegevuse järjepidevus, jälgida seda, kuidas komisjon täidab oma majanduse, rahanduse ning finantsturuga seotud kohustusi, ning kooskõlastada muid liidu majandustegevuse aspekte; |
| --- | --- |

—

näha ette, et majandus- ja rahandusküsimuste eest vastutav volinik oleks ka komisjoni asepresident ning tema ülesanneteks oleks tagada liidu majandustegevuse järjepidevus, jälgida seda, kuidas komisjon täidab oma majanduse, rahanduse ning finantsturuga seotud kohustusi, ning kooskõlastada muid liidu majandustegevuse aspekte;

| — | suurendada eurorühma otsuste tegemise läbipaistvust ja aruandekohustust korrapärase dialoogi algatamise abil eurorühma esimehega Euroopa Parlamendi pädevas komisjonis ning eurorühma poolt vastu võetud otsuste kiire avaldamisega selle veebisaidil; tagada, et vähemalt neil euroalasse mittekuuluvatel liikmesriikidel, kes on kohustunud ühisraha kasutusele võtma, oleks juurdepääs eurorühma aruteludele. |
| --- | --- |

—

suurendada eurorühma otsuste tegemise läbipaistvust ja aruandekohustust korrapärase dialoogi algatamise abil eurorühma esimehega Euroopa Parlamendi pädevas komisjonis ning eurorühma poolt vastu võetud otsuste kiire avaldamisega selle veebisaidil; tagada, et vähemalt neil euroalasse mittekuuluvatel liikmesriikidel, kes on kohustunud ühisraha kasutusele võtma, oleks juurdepääs eurorühma aruteludele.

Soovitus 4:   luua euroala jaoks töökindel ja usaldusväärne ülemäärase võlakoormuse ennetamise ja vähendamise mehhanism

Läbi tuleks viia mõjuhinnang ja teostatavusuuring (mille teostamine ei tohiks võtta kauem aega kui üks aasta) enne niisuguse mis tahes (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 122, 125, 329 (tõhustatud koostöö) ja artiklil 352 (või mõnel muul asjakohasel õiguslikul alusel) põhineva seadusandliku akti vastuvõtmist, mille eesmärk on:

| — | luua pärast selle heade ja halbade külgede nõuetekohast hindamist (millele ei tohiks kuluda rohkem kui 1 aasta) alaline mehhanism või organ (Euroopa valuutafond), mis toimiks riigivõlaga seotud arengute järelevalvajana ning täiendaks stabiilsuse ja kasvu pakti viimase abinõuna sellistes olukordades, kus turu rahastamine ei ole enam maksebilansi probleemidega valitsusele ja/või liikmesriigile kättesaadav; see põhineb olemasolevatel mehhanismidel (Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahend, Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, Euroopa maksebilansi tugiinstrument) ja hõlmab selgeid eeskirju muuhulgas järgmistes aspektides:






  a) | liikmesusega seotud kriteeriumid, nt siseriiklikele eelarveõiguse normidele / institutsioonidele seatavate miinimumnõuete täitmine; |
| --- | --- | --- |

—

luua pärast selle heade ja halbade külgede nõuetekohast hindamist (millele ei tohiks kuluda rohkem kui 1 aasta) alaline mehhanism või organ (Euroopa valuutafond), mis toimiks riigivõlaga seotud arengute järelevalvajana ning täiendaks stabiilsuse ja kasvu pakti viimase abinõuna sellistes olukordades, kus turu rahastamine ei ole enam maksebilansi probleemidega valitsusele ja/või liikmesriigile kättesaadav; see põhineb olemasolevatel mehhanismidel (Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahend, Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, Euroopa maksebilansi tugiinstrument) ja hõlmab selgeid eeskirju muuhulgas järgmistes aspektides:

a)

liikmesusega seotud kriteeriumid, nt siseriiklikele eelarveõiguse normidele / institutsioonidele seatavate miinimumnõuete täitmine;

| b) | otsustamismenetlus ja rahastamine; |
| --- | --- |

b)

otsustamismenetlus ja rahastamine;

| c) | erakorraliste laenudega seotud tingimused; |
| --- | --- |

c)

erakorraliste laenudega seotud tingimused;

| d) | järelevalve ja |
| --- | --- |

d)

järelevalve ja

| e) | ressursid ja volitused. |
| --- | --- |

e)

ressursid ja volitused.

selline mehhanism ei tohiks piirata eelarvepädevate institutsioonide volitusi kehtestada ELi eelarve asjakohasel tasemel, peaks aitama vältida moraalset ohtu ja olema kooskõlas riigiabi põhimõtete ning tagajärgedega; samuti tuleks põhjalikult uurida võimalust, kas euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid võiksid juhtumipõhiselt ja pärast eelnevalt kehtestatud tingimuste täitmist liituda Euroopa finantsstabiilsusmehhanismiga;

| — | teavitada Euroopa Parlamenti sellest, millist hinnangulist mõju avaldab ELi krediidireitingule






  a) | Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi loomine ja |
| --- | --- | --- |

—

teavitada Euroopa Parlamenti sellest, millist hinnangulist mõju avaldab ELi krediidireitingule

a)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi loomine ja

| b) | kogu summa kasutamine; |
| --- | --- |

b)

kogu summa kasutamine;

| — | anda piisavat teavet Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi rakendamise eeskirjade kohta seoses mitmeaastase finantsraamistiku piirangutega; pidada enne mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastuvõtmist arutelu Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi üle seoses selle võimalike kaugeleulatuvate tagajärgedega eelarvele; |
| --- | --- |

—

anda piisavat teavet Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi rakendamise eeskirjade kohta seoses mitmeaastase finantsraamistiku piirangutega; pidada enne mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastuvõtmist arutelu Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi üle seoses selle võimalike kaugeleulatuvate tagajärgedega eelarvele;

| — | lubada, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid osalevad selliste otsuste tegemisel, mis puudutavad mõju, mida see mehhanism võib avaldada ELi eelarvele; |
| --- | --- |

—

lubada, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid osalevad selliste otsuste tegemisel, mis puudutavad mõju, mida see mehhanism võib avaldada ELi eelarvele;

| — | toetada seisukohta, et selle mehhanismiga seotud võimalikke eelarvelisi vajadusi tuleb rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ad hoc-läbivaatamise kaudu, et tagada õigel ajal eelarvepädevate institutsioonide piisav kaasamine. |
| --- | --- |

—

toetada seisukohta, et selle mehhanismiga seotud võimalikke eelarvelisi vajadusi tuleb rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ad hoc-läbivaatamise kaudu, et tagada õigel ajal eelarvepädevate institutsioonide piisav kaasamine.

Soovitus 5:   vaadata läbi ELi eelarve-, rahastamis-, fiskaalvahendid

Aasta jooksul tuleks vastu võtta seadusandlik akt või teha teostatavusuuring, mille eesmärk peaks olema:

| — | teha ühe aasta jooksul teostatavushinnang, mis käsitleks pikas perspektiivis sellise süsteemi loomist, mille raames liikmesriigid võiksid osaleda ühiste Euroopa võlakirjade emiteerimisel, ning sellise süsteemi olemust, riske ja eeliseid; hinnang peaks käsitlema erinevaid õiguslikke alternatiive ja eesmärke, näiteks pikaajaliste Euroopa infrastruktuuriprojektide ja strateegiliste projektide rahastamine vastavate võlakirjade abil; analüüsida tuleb kõigi võimaluste tugevaid ja nõrku külgi, võttes arvesse võimalikku moraalset ohtu osalevate liikmete jaoks; |
| --- | --- |

—

teha ühe aasta jooksul teostatavushinnang, mis käsitleks pikas perspektiivis sellise süsteemi loomist, mille raames liikmesriigid võiksid osaleda ühiste Euroopa võlakirjade emiteerimisel, ning sellise süsteemi olemust, riske ja eeliseid; hinnang peaks käsitlema erinevaid õiguslikke alternatiive ja eesmärke, näiteks pikaajaliste Euroopa infrastruktuuriprojektide ja strateegiliste projektide rahastamine vastavate võlakirjade abil; analüüsida tuleb kõigi võimaluste tugevaid ja nõrku külgi, võttes arvesse võimalikku moraalset ohtu osalevate liikmete jaoks;

| — | pidades silmas Euroopa 2020. aasta eesmärke, tugevdada ja uuendada liidu ühtekuuluvuspoliitikat, tehes tihedat koostööd Euroopa Investeerimispangaga, et vähendada struktuurilisi nõrkusi, ühtlustada heaolu taset ja tugevdada nõrgemate majanduspiirkondade ostujõudu ja suurendada nende konkurentsivõimet eelkõige seeläbi, et hõlbustatakse VKEde rahastamisvajaduste rahuldamist ja nende edukat osalemist siseturul; |
| --- | --- |

—

pidades silmas Euroopa 2020. aasta eesmärke, tugevdada ja uuendada liidu ühtekuuluvuspoliitikat, tehes tihedat koostööd Euroopa Investeerimispangaga, et vähendada struktuurilisi nõrkusi, ühtlustada heaolu taset ja tugevdada nõrgemate majanduspiirkondade ostujõudu ja suurendada nende konkurentsivõimet eelkõige seeläbi, et hõlbustatakse VKEde rahastamisvajaduste rahuldamist ja nende edukat osalemist siseturul;

| — | kinnistada Euroopa Keskpanga sõltumatuse olulisust, mis on hädavajalik Euroopa Liidu finants- ja vabaturumajanduse tasakaalu seisukohast; |
| --- | --- |

—

kinnistada Euroopa Keskpanga sõltumatuse olulisust, mis on hädavajalik Euroopa Liidu finants- ja vabaturumajanduse tasakaalu seisukohast;

| — | nõuab tungivalt selge eraldusjoone säilitamist fiskaal- ja rahapoliitika vahel, et mitte seada ohtu Euroopa Keskpanga sõltumatust; |
| --- | --- |

—

nõuab tungivalt selge eraldusjoone säilitamist fiskaal- ja rahapoliitika vahel, et mitte seada ohtu Euroopa Keskpanga sõltumatust;

| — | töötada välja ühised eelarvepõhimõtted avaliku sektori kulutuste kvaliteedi jaoks (nii riigieelarvete kui ka ELi eelarve jaoks) ning ühine poliitika ja vahendite kogum Euroopa 2020. aasta strateegia toetamiseks, samal ajal tasakaalustades eelarvedistsipliini eesmärke ning võimaldades jätkusuutliku tööhõive pikaajalist rahastamist ja investeeringuid; |
| --- | --- |

—

töötada välja ühised eelarvepõhimõtted avaliku sektori kulutuste kvaliteedi jaoks (nii riigieelarvete kui ka ELi eelarve jaoks) ning ühine poliitika ja vahendite kogum Euroopa 2020. aasta strateegia toetamiseks, samal ajal tasakaalustades eelarvedistsipliini eesmärke ning võimaldades jätkusuutliku tööhõive pikaajalist rahastamist ja investeeringuid;

| — | luua ELi eelarveliste vahendite ja Euroopa Investeerimispanga rahaliste vahendite abil selge raamistik uue ühise jõupingutuse jaoks, et võimendada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus veelgi eelarvelisi vahendeid, saada kasu Euroopa Investeerimispanga finantskorraldusalastest kogemustest, ELi poliitika suhtes võetud kohustustest ja tema kesksest rollist avaliku ja erasektori finantseerimisasutuste vahel ning suurendada Euroopa Investeerimispanga ja ühtekuuluvusfondide rolli eelkõige majanduslanguse ajal; |
| --- | --- |

—

luua ELi eelarveliste vahendite ja Euroopa Investeerimispanga rahaliste vahendite abil selge raamistik uue ühise jõupingutuse jaoks, et võimendada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus veelgi eelarvelisi vahendeid, saada kasu Euroopa Investeerimispanga finantskorraldusalastest kogemustest, ELi poliitika suhtes võetud kohustustest ja tema kesksest rollist avaliku ja erasektori finantseerimisasutuste vahel ning suurendada Euroopa Investeerimispanga ja ühtekuuluvusfondide rolli eelkõige majanduslanguse ajal;

| — | luua kõrgetasemeline maksupoliitika rühm, mida juhiks komisjon ja mille ülesandeks oleks töötada ühe aasta jooksul välja juhised strateegiliseks ja pragmaatiliseks lähenemiseks maksupoliitikaküsimustele, pöörates erilist tähelepanu maksupettuste vastu võitlemisele ja maksuparadiisidele, äriühingute maksustamise juhendi uuendamisele, koostades ulatuslikumad menetlused ebaõiglase maksukonkurentsi vastu, laiendada automaatset teabevahetust, hõlbustada kasvu tõhustavate maksureformide vastuvõtmist ja uurida uusi instrumente; nimetatud kõrgetasemeline maksupoliitika rühm peaks analüüsima ELi maksupoliitika välistegevuskava, eelkõige G20 kontekstis; |
| --- | --- |

—

luua kõrgetasemeline maksupoliitika rühm, mida juhiks komisjon ja mille ülesandeks oleks töötada ühe aasta jooksul välja juhised strateegiliseks ja pragmaatiliseks lähenemiseks maksupoliitikaküsimustele, pöörates erilist tähelepanu maksupettuste vastu võitlemisele ja maksuparadiisidele, äriühingute maksustamise juhendi uuendamisele, koostades ulatuslikumad menetlused ebaõiglase maksukonkurentsi vastu, laiendada automaatset teabevahetust, hõlbustada kasvu tõhustavate maksureformide vastuvõtmist ja uurida uusi instrumente; nimetatud kõrgetasemeline maksupoliitika rühm peaks analüüsima ELi maksupoliitika välistegevuskava, eelkõige G20 kontekstis;

| — | luua komisjoni juhitav kõrgetasemeline poliitikarühm, mille ülesandeks oleks kaaluda majandusjuhtimise käimasoleva reformimise raames võimalikke institutsioonilisi muudatusi, sealhulgas võimalust luua ühine Euroopa riigikassa, eesmärgiga anda Euroopa Liidule Lissaboni lepingu kohased iseseisvad rahalised vahendid, et vähendada tema sõltuvust riikide ülekannetest; |
| --- | --- |

—

luua komisjoni juhitav kõrgetasemeline poliitikarühm, mille ülesandeks oleks kaaluda majandusjuhtimise käimasoleva reformimise raames võimalikke institutsioonilisi muudatusi, sealhulgas võimalust luua ühine Euroopa riigikassa, eesmärgiga anda Euroopa Liidule Lissaboni lepingu kohased iseseisvad rahalised vahendid, et vähendada tema sõltuvust riikide ülekannetest;

| — | tugevdada siseturgu e-kaubanduse ja riikidevahelise kaubanduse edendamise abil, lihtsustada veebipõhist maksekorda ning ühtlustada fiskaalvahendeid, et suurendada tarbijate usaldust Euroopa majanduse vastu. |
| --- | --- |

—

tugevdada siseturgu e-kaubanduse ja riikidevahelise kaubanduse edendamise abil, lihtsustada veebipõhist maksekorda ning ühtlustada fiskaalvahendeid, et suurendada tarbijate usaldust Euroopa majanduse vastu.

Soovitus 6:   tagada finantsturgude reguleerimine ja järelevalve selge makromajandusliku mõõtmega

Vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema:

| — | tagada, et kõik finantsteenustega seotud õigusloomealgatused oleksid kooskõlas makromajandusliku poliitikaga, et kindlustada vajalik läbipaistvus ja turu stabiilsus ning seega suurendada usaldust turgude vastu ja majanduse arengut; |
| --- | --- |

—

tagada, et kõik finantsteenustega seotud õigusloomealgatused oleksid kooskõlas makromajandusliku poliitikaga, et kindlustada vajalik läbipaistvus ja turu stabiilsus ning seega suurendada usaldust turgude vastu ja majanduse arengut;

| — | edendada teise samba kapitalinõuete järjekindlat rakendamist vastukaaluks varade hinnamullidele või raha eraldamise probleemidele; |
| --- | --- |

—

edendada teise samba kapitalinõuete järjekindlat rakendamist vastukaaluks varade hinnamullidele või raha eraldamise probleemidele;

| — | reguleerida finantsturgude ja makromajanduspoliitika vastastikuseid seoseid, et tagada stabiilsus, läbipaistvus ja aruandekohustus ning piirata liigse riskimise stiimuleid; |
| --- | --- |

—

reguleerida finantsturgude ja makromajanduspoliitika vastastikuseid seoseid, et tagada stabiilsus, läbipaistvus ja aruandekohustus ning piirata liigse riskimise stiimuleid;

| — | näha ette varade hindade kujunemise ja laenukoormuse kasvu korrapärane hindamine liikmesriikides ning selle mõju finantstasakaalule ja jooksevkonto muutustele ning liikmesriikide reaalsetele vahetuskurssidele; |
| --- | --- |

—

näha ette varade hindade kujunemise ja laenukoormuse kasvu korrapärane hindamine liikmesriikides ning selle mõju finantstasakaalule ja jooksevkonto muutustele ning liikmesriikide reaalsetele vahetuskurssidele;

| — | anda Euroopa järelevalveasutustele ainuvolitused järelevalveks suurte piiriüleste finantsasutuste üle. |
| --- | --- |

—

anda Euroopa järelevalveasutustele ainuvolitused järelevalveks suurte piiriüleste finantsasutuste üle.

Soovitus 7:   parandada ELi statistika usaldusväärsust

Vastuvõetava õigusakti eesmärk peaks olema:

| — | tagada statistika valdkonnas kokkulepitud poliitiliste kohustuste range täitmine; |
| --- | --- |

—

tagada statistika valdkonnas kokkulepitud poliitiliste kohustuste range täitmine;

| — | tõhustada komisjoni (Eurostat) uurimisvolitusi, sealhulgas eelneva hoiatuseta kohapealsed kontrollid ning juurdepääs kogu raamatupidamis- ja eelarvega seotud teabele, sealhulgas kohtumised nimetatud teavet tundvate isikute ja asutustega, nagu sõltumatud majandusasjatundjad, äriorganisatsioonid ja ametiühingud, et hinnata riigi rahanduse kvaliteeti; võimaluse korral peaks nende meetmetega kaasnema tema eelarve ja inimressursside suurendamine; |
| --- | --- |

—

tõhustada komisjoni (Eurostat) uurimisvolitusi, sealhulgas eelneva hoiatuseta kohapealsed kontrollid ning juurdepääs kogu raamatupidamis- ja eelarvega seotud teabele, sealhulgas kohtumised nimetatud teavet tundvate isikute ja asutustega, nagu sõltumatud majandusasjatundjad, äriorganisatsioonid ja ametiühingud, et hinnata riigi rahanduse kvaliteeti; võimaluse korral peaks nende meetmetega kaasnema tema eelarve ja inimressursside suurendamine;

| — | nõuda, et liikmesriigid esitaksid komisjonile (Eurostatile) andmed, mis vastavad statistikaalastele põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (1); |
| --- | --- |

—

nõuda, et liikmesriigid esitaksid komisjonile (Eurostatile) andmed, mis vastavad statistikaalastele põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (1);

| — | nõuda, et liikmesriigid nimetaksid, milliseid komisjonile (Eurostatile) edastatud andmeid toetab sõltumatu audiitori aruanne; |
| --- | --- |

—

nõuda, et liikmesriigid nimetaksid, milliseid komisjonile (Eurostatile) edastatud andmeid toetab sõltumatu audiitori aruanne;

| — | kehtestada rahalised ja mitterahalised karistused niisuguste statistiliste andmete esitamise eest, mis ei vasta määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud statistikaalastele põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

kehtestada rahalised ja mitterahalised karistused niisuguste statistiliste andmete esitamise eest, mis ei vasta määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud statistikaalastele põhimõtetele;

| — | vaadata läbi vajadus ühtlustatumate andmete järele, mis on asjaomased käesolevas lisas esildatud majandusliku juhtimise raamistikule; tagada eelkõige Euroopa statistika nõuetekohase kvaliteediraamistiku loomine, mis on vajalik analüütilise järelevalve raamistiku tõhustamiseks, mis hõlmab ka tulemustabelit soovituse 1 kohase tulemusliku mitmepoolse järelevalve teostamiseks; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi vajadus ühtlustatumate andmete järele, mis on asjaomased käesolevas lisas esildatud majandusliku juhtimise raamistikule; tagada eelkõige Euroopa statistika nõuetekohase kvaliteediraamistiku loomine, mis on vajalik analüütilise järelevalve raamistiku tõhustamiseks, mis hõlmab ka tulemustabelit soovituse 1 kohase tulemusliku mitmepoolse järelevalve teostamiseks;

| — | ühtlustada riigi rahanduse alaseid andmeid standardiseeritud ja rahvusvaheliselt tunnustatud arvestusmeetodite alusel; |
| --- | --- |

—

ühtlustada riigi rahanduse alaseid andmeid standardiseeritud ja rahvusvaheliselt tunnustatud arvestusmeetodite alusel;

| — | tagada teatavate bilansiväliste kohustuste järjepidev ja avalik esitamine, eelkõige seoses tulevaste väljamaksetega, mis on vajalikud avaliku sektori pensioniteks ja pikaajalisteks erasektoriga sõlmitud lepinguteks üldkasutatavate ehitiste üürimiseks või ehitamiseks. |
| --- | --- |

—

tagada teatavate bilansiväliste kohustuste järjepidev ja avalik esitamine, eelkõige seoses tulevaste väljamaksetega, mis on vajalikud avaliku sektori pensioniteks ja pikaajalisteks erasektoriga sõlmitud lepinguteks üldkasutatavate ehitiste üürimiseks või ehitamiseks.

Soovitus 8:   parandada liidu esindatust majanduse ja rahanduse valdkonda puudutavates välissuhetes

Vastuvõetava (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 138 põhineva) seadusandliku akti eesmärk peaks olema:

| — | püüda jõuda kokkuleppele euroala/ELi esindatuse suhtes Rahvusvahelises Valuutafondis ja vajaduse korral muudes asjaomastes finantseerimisasutustes; |
| --- | --- |

—

püüda jõuda kokkuleppele euroala/ELi esindatuse suhtes Rahvusvahelises Valuutafondis ja vajaduse korral muudes asjaomastes finantseerimisasutustes;

| — | vaadata läbi kord, milles käsitletakse euroala/ELi esindatust muudes rahvusvahelistes majandus-, rahandus- ja finantsstabiilsuse valdkonna organites; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi kord, milles käsitletakse euroala/ELi esindatust muudes rahvusvahelistes majandus-, rahandus- ja finantsstabiilsuse valdkonna organites;

| — | Euroopa Liidu toimimise lepingu sätete vaimus võtta kasutusele menetlus, mille eesmärk on täielikult teavitada ja kaasata Euroopa Parlamenti, enne kui võetakse vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 kohane otsus; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu sätete vaimus võtta kasutusele menetlus, mille eesmärk on täielikult teavitada ja kaasata Euroopa Parlamenti, enne kui võetakse vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 kohane otsus;

| — | koostada selge ja sihipärane euroala / ELi rahvusvaheline tegevuskava, mis kindlustaks võrdse rahvusvahelise konkurentsiolukorra ELi fiskaalvaldkonna, pettustevastase ja finantsala reguleerimise ning järelevalve tegevuskavas; |
| --- | --- |

—

koostada selge ja sihipärane euroala / ELi rahvusvaheline tegevuskava, mis kindlustaks võrdse rahvusvahelise konkurentsiolukorra ELi fiskaalvaldkonna, pettustevastase ja finantsala reguleerimise ning järelevalve tegevuskavas;

| — | lisaks meetmetele, mida saab ja tuleb olemasoleva institutsioonilise raamistiku alusel võimalikult kiiresti võtta, algatada järelemõtlemisprotsess, et teha kindlaks institutsioonilise raamistiku piirangud ja pakkuda välja ideid aluslepingute reformiks, mis võimaldaks luua ühtse ja tõhusa majandusjuhtimise jaoks hädavajalikud mehhanismid ja struktuurid ning võimaldaks liikmesriikide tõelist makromajanduslikku lähenemist nii euroalas kui ka sellest väljaspool. |
| --- | --- |

—

lisaks meetmetele, mida saab ja tuleb olemasoleva institutsioonilise raamistiku alusel võimalikult kiiresti võtta, algatada järelemõtlemisprotsess, et teha kindlaks institutsioonilise raamistiku piirangud ja pakkuda välja ideid aluslepingute reformiks, mis võimaldaks luua ühtse ja tõhusa majandusjuhtimise jaoks hädavajalikud mehhanismid ja struktuurid ning võimaldaks liikmesriikide tõelist makromajanduslikku lähenemist nii euroalas kui ka sellest väljaspool.

---

(1)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/56

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Euroopa standardimise tulevik

P7_TA(2010)0384

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Euroopa standardimise tuleviku kohta (2010/2051(INI))

2012/C 70 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse avalikku kuulamist Euroopa standardimise tuleviku kohta, mille siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon korraldas 23. juunil 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avalikku kuulamist Euroopa standardimise tuleviku kohta, mille siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon korraldas 23. juunil 2010;

| — | võttes arvesse reageeringut komisjoni konsulteerimisele üldsusega Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise asjus (mis toimus 23. märtsist21. maini 2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse reageeringut komisjoni konsulteerimisele üldsusega Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise asjus (mis toimus 23. märtsist21. maini 2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi mõjuhindamise uuringut nn standardimispaketi kohta (9. märts 2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi mõjuhindamise uuringut nn standardimispaketi kohta (9. märts 2010);

| — | võttes arvesse Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise ekspertide rühma (EXPRESS) aruannet pealkirjaga „Standardimine konkurentsivõimelise ja innovaatilise Euroopa heaks: visioon aastaks 2020” (veebruar 2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise ekspertide rühma (EXPRESS) aruannet pealkirjaga „Standardimine konkurentsivõimelise ja innovaatilise Euroopa heaks: visioon aastaks 2020” (veebruar 2010);

| — | võttes arvesse professor Mario Monti komisjoni presidendile esitatud 9. mai 2010. aasta aruannet ühtset turgu käsitleva uue strateegia kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse professor Mario Monti komisjoni presidendile esitatud 9. mai 2010. aasta aruannet ühtset turgu käsitleva uue strateegia kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse uuringut VKEde juurdepääsu kohta Euroopa standardimisele „Kuidas võimaldada väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel saada suuremat tulu standarditest ja standardimises osalemisest”, mille tellisid Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) (august 2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut VKEde juurdepääsu kohta Euroopa standardimisele „Kuidas võimaldada väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel saada suuremat tulu standarditest ja standardimises osalemisest”, mille tellisid Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) (august 2009);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi uuringut standardimisele juurdepääsu kohta (10. märts 2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi uuringut standardimisele juurdepääsu kohta (10. märts 2009);

| — | võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2009. aasta aruannet direktiivi 98/34/EÜ toimimise kohta ajavahemikus 2006–2008 (KOM(2009)0690) ja sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2009)1704); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2009. aasta aruannet direktiivi 98/34/EÜ toimimise kohta ajavahemikus 2006–2008 (KOM(2009)0690) ja sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2009)1704);

| — | võttes arvesse 3. juuli 2009. aasta valget raamatut „IKT standardimise ajakohastamine ELis – edasised sammud” (KOM(2009)0324); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. juuli 2009. aasta valget raamatut „IKT standardimise ajakohastamine ELis – edasised sammud” (KOM(2009)0324);

| — | võttes arvesse nõukogu 25. septembri 2008. aasta järeldusi standardimise ja innovatsiooni kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. septembri 2008. aasta järeldusi standardimise ja innovatsiooni kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „ „Kõigepealt mõtle väikestele”–Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” ”(KOM(2008)0394); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „ „Kõigepealt mõtle väikestele”–Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” ”(KOM(2008)0394);

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2008. aasta teatist „Standardimise osakaalu suurendamine Euroopa uuendustegevuses” (KOM(2008)0133); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2008. aasta teatist „Standardimise osakaalu suurendamine Euroopa uuendustegevuses” (KOM(2008)0133);

| — | võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2004. aasta teatist „Euroopa standardimise tähtsusest Euroopa poliitika ja seadusandluse raames” (KOM(2004)0674) ja sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti Euroopa standardimisega seotud ülesannete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2004. aasta teatist „Euroopa standardimise tähtsusest Euroopa poliitika ja seadusandluse raames” (KOM(2004)0674) ja sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti Euroopa standardimisega seotud ülesannete kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2004. aasta teatist keskkonnaaspektide kaasamise kohta Euroopa standarditesse (KOM(2004)0130); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2004. aasta teatist keskkonnaaspektide kaasamise kohta Euroopa standarditesse (KOM(2004)0130);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 26. juuli 2001. aasta töödokumenti „European Policy Principles on International Standardisation” (SEK(2001)1296); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 26. juuli 2001. aasta töödokumenti „European Policy Principles on International Standardisation” (SEK(2001)1296);

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 1999. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta, mis käsitleb Euroopa standardimises uue lähenemisviisi juurutamise tõhusust ja legitiimsust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 1999. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta, mis käsitleb Euroopa standardimises uue lähenemisviisi juurutamise tõhusust ja legitiimsust (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 1998. aasta aruannet, mis käsitleb Euroopa standardimises uue lähenemisviisi juurutamise tõhusust ja legitiimsust (KOM(1998)0291); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 1998. aasta aruannet, mis käsitleb Euroopa standardimises uue lähenemisviisi juurutamise tõhusust ja legitiimsust (KOM(1998)0291);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1673/2006/EÜ Euroopa standardimise rahastamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1673/2006/EÜ Euroopa standardimise rahastamise kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsust 87/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsust 87/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas (4);

| — | võttes arvesse 1991. aasta juuni Viini kokkulepet tehnilise koostöö kohta Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) ja CENi vahel ning 1996. aasta septembri Dresdeni kokkulepet tehniliste andmete vahetuse kohta CENELECi ja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1991. aasta juuni Viini kokkulepet tehnilise koostöö kohta Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) ja CENi vahel ning 1996. aasta septembri Dresdeni kokkulepet tehniliste andmete vahetuse kohta CENELECi ja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) vahel;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0276/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0276/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa standardimissüsteemil on olnud ühtse turu saavutamises keskne roll, eelkõige tänu standardite kasutamisele olulistes õigusloome valdkondades uue lähenemisviisi raames, mis on integreeritud uude õigusraamistikku; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa standardimissüsteemil on olnud ühtse turu saavutamises keskne roll, eelkõige tänu standardite kasutamisele olulistes õigusloome valdkondades uue lähenemisviisi raames, mis on integreeritud uude õigusraamistikku;

| B. | arvestades, et kehtiv õigusraamistik on aidanud kaasa Euroopa standardimise edule, võimaldades selliste Euroopa standardite väljatöötamist, mida vajavad kõik majanduses osalejad, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine, hõlbustada maailmakaubandust ja turule juurdepääsu ning tõhustada säästvat kasvu ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kehtiv õigusraamistik on aidanud kaasa Euroopa standardimise edule, võimaldades selliste Euroopa standardite väljatöötamist, mida vajavad kõik majanduses osalejad, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine, hõlbustada maailmakaubandust ja turule juurdepääsu ning tõhustada säästvat kasvu ja konkurentsivõimet;

| C. | arvestades, et Euroopa standardimissüsteem täidab keskset osa Euroopa poliitikas ja õigusloomes üha suureneva vajaduse rahuldamisel standardite järele, mis võimaldaksid tagada tooteohutust, juurdepääsetavust, innovatsiooni, koostalitlusvõimet ja keskkonnakaitset; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa standardimissüsteem täidab keskset osa Euroopa poliitikas ja õigusloomes üha suureneva vajaduse rahuldamisel standardite järele, mis võimaldaksid tagada tooteohutust, juurdepääsetavust, innovatsiooni, koostalitlusvõimet ja keskkonnakaitset;

| D. | arvestades, et väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” VII põhimõttes rõhutatakse, kui tähtis on VKEde osaluse edendamine ja nende huvide kaitsmine standardimisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” VII põhimõttes rõhutatakse, kui tähtis on VKEde osaluse edendamine ja nende huvide kaitsmine standardimisel;

| E. | arvestades, et Euroopa standardite väljatöötamine aitab kaasa ülemaailmsete standardite kujundamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa standardite väljatöötamine aitab kaasa ülemaailmsete standardite kujundamisele;

| F. | arvestades, et moodne ja paindlik Euroopa standardimissüsteem on edasipüüdliku ja uuendatud Euroopa tööstuspoliitika otsustava tähtsusega koostisosa; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et moodne ja paindlik Euroopa standardimissüsteem on edasipüüdliku ja uuendatud Euroopa tööstuspoliitika otsustava tähtsusega koostisosa;

| G. | arvestades, et Euroopa standardimine toimib ülemaailmses ökosüsteemis ja on sellega mitmeti seotud ning toetub spetsiaalsetele struktuuridele ja standardite kujundamise menetlustele, mida CEN ja CENELEC rakendavad siseriikliku delegatsiooni põhimõtte ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudi (ETSI) otsese liikmesuse alusel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa standardimine toimib ülemaailmses ökosüsteemis ja on sellega mitmeti seotud ning toetub spetsiaalsetele struktuuridele ja standardite kujundamise menetlustele, mida CEN ja CENELEC rakendavad siseriikliku delegatsiooni põhimõtte ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudi (ETSI) otsese liikmesuse alusel;

| H. | arvestades, et Monti aruandes ühtse turu uue strateegia kohta kinnitatakse, et standardimine on ühtse turu haldamisel otsustavalt tähtis, ja rõhutatakse, et Euroopa standardimisprotsess tuleb läbi vaadata, säilitades kehtiva süsteemi positiivsed küljed ning leides sobiva tasakaalu Euroopa ja siseriikliku mõõtme vahel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Monti aruandes ühtse turu uue strateegia kohta kinnitatakse, et standardimine on ühtse turu haldamisel otsustavalt tähtis, ja rõhutatakse, et Euroopa standardimisprotsess tuleb läbi vaadata, säilitades kehtiva süsteemi positiivsed küljed ning leides sobiva tasakaalu Euroopa ja siseriikliku mõõtme vahel;

| I. | arvestades, et Euroopa standardimine peab kohanema globaliseerumisest, kliimamuutusest, uute majandusjõudude tärkamisest ja tehnoloogia arengust tulenevate väljakutsetega, et täita ettevõtete ning tarbijate tulevasi vajadusi ning kasutada kõiki oma võimalusi, et toetada üldsuse ja ühiskonna eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa standardimine peab kohanema globaliseerumisest, kliimamuutusest, uute majandusjõudude tärkamisest ja tehnoloogia arengust tulenevate väljakutsetega, et täita ettevõtete ning tarbijate tulevasi vajadusi ning kasutada kõiki oma võimalusi, et toetada üldsuse ja ühiskonna eesmärkide saavutamist,

| J. | arvestades, et on vaja välja töötada strateegiline lähenemine Euroopa standardimisele ja läbi vaadata senine süsteem, et see oleks ka edaspidi edukas ning vastaks järgmise kümnendi vajadustele, et seeläbi võimaldada Euroopal säilitada ülemaailmses standardimissüsteemis juhtrolli; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on vaja välja töötada strateegiline lähenemine Euroopa standardimisele ja läbi vaadata senine süsteem, et see oleks ka edaspidi edukas ning vastaks järgmise kümnendi vajadustele, et seeläbi võimaldada Euroopal säilitada ülemaailmses standardimissüsteemis juhtrolli;

Sissejuhatus

| 1. | väljendab rahulolu komisjoni kavatsusega vaadata läbi Euroopa standardimissüsteem, et säilitada selle paljusid edukaid elemente, kaotada puudusi ja leida sobiv tasakaal Euroopa, siseriikliku ning rahvusvahelise mõõtme vahel; toonitab, et kavandatav läbivaatamine peaks põhinema praeguse süsteemi tugevatel külgedel, mis on tugev alus selle edasiarendamiseks, ja läbivaatamise käigus tuleks hoiduda radikaalsetest muudatustest, mis võivad kahjustada süsteemi põhiväärtusi; |
| --- | --- |

1.

väljendab rahulolu komisjoni kavatsusega vaadata läbi Euroopa standardimissüsteem, et säilitada selle paljusid edukaid elemente, kaotada puudusi ja leida sobiv tasakaal Euroopa, siseriikliku ning rahvusvahelise mõõtme vahel; toonitab, et kavandatav läbivaatamine peaks põhinema praeguse süsteemi tugevatel külgedel, mis on tugev alus selle edasiarendamiseks, ja läbivaatamise käigus tuleks hoiduda radikaalsetest muudatustest, mis võivad kahjustada süsteemi põhiväärtusi;

| 2. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu ja esitaks viivitamata modernse ja integreeritud standardimispoliitika ettepaneku, mis hõlmaks direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord), otsuse 87/95/EMÜ (standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas) ja otsuse 1673/2006/EÜ (Euroopa standardimise rahastamise kohta) läbivaatamist, nagu seda nähakse ette komisjoni 2010. aasta tööprogrammis; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu ja esitaks viivitamata modernse ja integreeritud standardimispoliitika ettepaneku, mis hõlmaks direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord), otsuse 87/95/EMÜ (standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas) ja otsuse 1673/2006/EÜ (Euroopa standardimise rahastamise kohta) läbivaatamist, nagu seda nähakse ette komisjoni 2010. aasta tööprogrammis;

| 3. | rõhutab, et Euroopa standardimissüsteem peab toetama innovatsiooni ja säästvat arengut Euroopas, suurendama liidu konkurentsivõimet, parandama liidu positsiooni rahvusvahelises kaubanduses ning suurendama kodanike heaolu; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa standardimissüsteem peab toetama innovatsiooni ja säästvat arengut Euroopas, suurendama liidu konkurentsivõimet, parandama liidu positsiooni rahvusvahelises kaubanduses ning suurendama kodanike heaolu;

| 4. | kiidab Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise ekspertide rühma (EXPRESS) aruannet; kutsub Euroopa ja siseriiklikke standardimisorganisatsioone, liikmesriike ja komisjoni üles rakendama selle rühma strateegilisi soovitusi, et rajada selline Euroopa standardimissüsteem, mis on võimeline täitma ühiskonna ja majanduse vajadusi ning säilitama juhtivat rolli ülemaailmses standardimissüsteemis; |
| --- | --- |

4.

kiidab Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise ekspertide rühma (EXPRESS) aruannet; kutsub Euroopa ja siseriiklikke standardimisorganisatsioone, liikmesriike ja komisjoni üles rakendama selle rühma strateegilisi soovitusi, et rajada selline Euroopa standardimissüsteem, mis on võimeline täitma ühiskonna ja majanduse vajadusi ning säilitama juhtivat rolli ülemaailmses standardimissüsteemis;

| 5. | palub, et komisjoni ettepanekule vaadata läbi Euroopa standardimise kehtiv õigusraamistik lisataks strateegiadokument, millega kehtestatakse ulatuslik raamistik meetmete võtmiseks Euroopa ja siseriiklikul tasandil ning mis hõlmaks konkreetsed ettepanekud nende paranduste kohta, mida ei saa kohaldada õigusaktide läbivaatamise abil; rõhutab, et selline strateegiadokument ei tohiks piirduda EXPRESSi aruandes sisalduvate soovitustega; |
| --- | --- |

5.

palub, et komisjoni ettepanekule vaadata läbi Euroopa standardimise kehtiv õigusraamistik lisataks strateegiadokument, millega kehtestatakse ulatuslik raamistik meetmete võtmiseks Euroopa ja siseriiklikul tasandil ning mis hõlmaks konkreetsed ettepanekud nende paranduste kohta, mida ei saa kohaldada õigusaktide läbivaatamise abil; rõhutab, et selline strateegiadokument ei tohiks piirduda EXPRESSi aruandes sisalduvate soovitustega;

| 6. | tunneb heameelt komisjoni valge raamatu üle „IKT standardimise ajakohastamine ELis – edasised sammud”; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles rakendama valge raamatu peamiseid soovitusi, et kindlustada Euroopa ja rahvusvaheliste standardimissüsteemide raames asjakohaste ülemaailmsete info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardite kättesaadavus rakendamiseks ja kasutamiseks ELi poliitikas ning riigihangetes; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt komisjoni valge raamatu üle „IKT standardimise ajakohastamine ELis – edasised sammud”; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles rakendama valge raamatu peamiseid soovitusi, et kindlustada Euroopa ja rahvusvaheliste standardimissüsteemide raames asjakohaste ülemaailmsete info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardite kättesaadavus rakendamiseks ja kasutamiseks ELi poliitikas ning riigihangetes;

| 7. | toetab komisjoni kavatsust integreerida Euroopa standardimise õigusraamistikku Maailma Kaubandusorganisatsiooni tehniliste kaubandustõkete (läbipaistvus, avatus, erapooletus, üksmeel, tõhusus, otstarbekus ja järjepidevus) lepingu põhimõtted, et tugevdada nende kohaldamist Euroopa standardimissüsteemis; on seisukohal, et eespool nimetatud põhimõtete integreerimine õiguslikku raamistikku ei tohiks suurendada tunnustatud Euroopa standardiorganisatsioonide arvu (praegu on neid kolm – CEN, CENELEC ja ETSI); |
| --- | --- |

7.

toetab komisjoni kavatsust integreerida Euroopa standardimise õigusraamistikku Maailma Kaubandusorganisatsiooni tehniliste kaubandustõkete (läbipaistvus, avatus, erapooletus, üksmeel, tõhusus, otstarbekus ja järjepidevus) lepingu põhimõtted, et tugevdada nende kohaldamist Euroopa standardimissüsteemis; on seisukohal, et eespool nimetatud põhimõtete integreerimine õiguslikku raamistikku ei tohiks suurendada tunnustatud Euroopa standardiorganisatsioonide arvu (praegu on neid kolm – CEN, CENELEC ja ETSI);

| 8. | on seisukohal, et neile põhimõtetele võiks lisada täiendavaid omadusi, nagu hooldus, kättesaadavus, kvaliteet, neutraalsus ja aruandekohustus; on veendunud, et kõiki neid põhimõtteid tuleb veelgi täpsustada ja määratleda ning et kasutusele tuleb võtta spetsiaalne jälgimissüsteem, mis aitaks nii liikmesriikide kui Euroopa tasandil tagada nende põhimõtete rakendamise ELi poliitika ja õigusloome toetuseks mõeldud standardite väljatöötamisel; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et neile põhimõtetele võiks lisada täiendavaid omadusi, nagu hooldus, kättesaadavus, kvaliteet, neutraalsus ja aruandekohustus; on veendunud, et kõiki neid põhimõtteid tuleb veelgi täpsustada ja määratleda ning et kasutusele tuleb võtta spetsiaalne jälgimissüsteem, mis aitaks nii liikmesriikide kui Euroopa tasandil tagada nende põhimõtete rakendamise ELi poliitika ja õigusloome toetuseks mõeldud standardite väljatöötamisel;

| 9. | toonitab siiski, et neist põhimõtetest ei piisa kõigi sidusrühmadele – eelkõige nendele, kes esindavad tervishoidu ja ohutust, tarbijate ja keskkonnaalaseid huve –, piisava esindatuse tagamiseks standardimises Euroopa standardimissüsteemi raames; on seepärast arvamusel, et väga tähtis on lisada asjakohase esindatuse põhimõte, sest kui asjaga on seotud avalik huvi, on ülimalt tähtis asjakohaselt arvestada kõikide sidusrühmade seisukohti, eelkõige selliste standardite väljatöötamisel, mille eesmärk on toetada ELi õigusloomet ja poliitikat, võttes samas teadmiseks vajaduse kaasata igasse standardimisprojekti kõige laialdasemate teadmistega tehnilised eksperdid; |
| --- | --- |

9.

toonitab siiski, et neist põhimõtetest ei piisa kõigi sidusrühmadele – eelkõige nendele, kes esindavad tervishoidu ja ohutust, tarbijate ja keskkonnaalaseid huve –, piisava esindatuse tagamiseks standardimises Euroopa standardimissüsteemi raames; on seepärast arvamusel, et väga tähtis on lisada asjakohase esindatuse põhimõte, sest kui asjaga on seotud avalik huvi, on ülimalt tähtis asjakohaselt arvestada kõikide sidusrühmade seisukohti, eelkõige selliste standardite väljatöötamisel, mille eesmärk on toetada ELi õigusloomet ja poliitikat, võttes samas teadmiseks vajaduse kaasata igasse standardimisprojekti kõige laialdasemate teadmistega tehnilised eksperdid;

| 10. | rõhutab, et kuigi VKEd moodustavad Euroopa turul olulise osalejarühma, ei ole neid piisavalt standardimissüsteemi kaasatud ja seetõttu ei saa nad standardimise eeliseid täielikult kasutada; on veendunud, et hädavajalik on suurendada VKEde esindatust ja osalemist standardimissüsteemis, eelkõige riikliku tasandi tehnilistes komiteedes; palub Euroopa Komisjonil Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise käigus koostada mõjuhinnang, et teha kindlaks parim viis selle eesmärgi saavutamiseks, hinnates VKEde toetamiseks vajaliku rahastamise määra; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kuigi VKEd moodustavad Euroopa turul olulise osalejarühma, ei ole neid piisavalt standardimissüsteemi kaasatud ja seetõttu ei saa nad standardimise eeliseid täielikult kasutada; on veendunud, et hädavajalik on suurendada VKEde esindatust ja osalemist standardimissüsteemis, eelkõige riikliku tasandi tehnilistes komiteedes; palub Euroopa Komisjonil Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamise käigus koostada mõjuhinnang, et teha kindlaks parim viis selle eesmärgi saavutamiseks, hinnates VKEde toetamiseks vajaliku rahastamise määra;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi standardid on aidanud kaasa kaupade kvaliteedi ja ohutuse märkimisväärsele paranemisele, ei ole nende kättesaadavus teenuste valdkonnas sugugi võrreldav nimetatud sektori majandusliku tähtsuse ja potentsiaaliga; märgib eelkõige, et viimastel aastatel teenuste valdkonna jaoks väljatöötatud siseriiklike standardite arv ületab tunduvalt samas sektoris väljatöötatud Euroopa standardite arvu; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi standardid on aidanud kaasa kaupade kvaliteedi ja ohutuse märkimisväärsele paranemisele, ei ole nende kättesaadavus teenuste valdkonnas sugugi võrreldav nimetatud sektori majandusliku tähtsuse ja potentsiaaliga; märgib eelkõige, et viimastel aastatel teenuste valdkonna jaoks väljatöötatud siseriiklike standardite arv ületab tunduvalt samas sektoris väljatöötatud Euroopa standardite arvu;

| 12. | tunnistab, et teenuste standardid on sageli kooskõlas siseriiklike eripäradega ning nende väljatöötamine sõltub turu vajadustest ja tarbijate ning avalikust huvist; rõhutab siiski, et direktiiviga 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) ette nähtud Euroopa teenuste standardite väljatöötamine ning kvaliteedipõhimõtete või -märkide koostamine kutseühingute poolt liidu tasandil võib kaasa aidata teenuste sektori edasisele ühtlustamisele, suurendada Euroopa teenuste läbipaistvust, kvaliteeti ja konkurentsivõimet ning edendada konkurentsi, innovatsiooni, kaubandustõkete vähenemist ja tarbijakaitset; |
| --- | --- |

12.

tunnistab, et teenuste standardid on sageli kooskõlas siseriiklike eripäradega ning nende väljatöötamine sõltub turu vajadustest ja tarbijate ning avalikust huvist; rõhutab siiski, et direktiiviga 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) ette nähtud Euroopa teenuste standardite väljatöötamine ning kvaliteedipõhimõtete või -märkide koostamine kutseühingute poolt liidu tasandil võib kaasa aidata teenuste sektori edasisele ühtlustamisele, suurendada Euroopa teenuste läbipaistvust, kvaliteeti ja konkurentsivõimet ning edendada konkurentsi, innovatsiooni, kaubandustõkete vähenemist ja tarbijakaitset;

| 13. | toetab seetõttu komisjoni kavatsust lisada teenuste standardid Euroopa standardimise õigusraamistikku, sest see mitte üksnes ei taga kõigist sellistest siseriiklikest teenuste standarditest teavitamise, mis võivad osutuda tehnilisteks kaubandustõketeks siseturul, vaid võib samuti olla nõuetekohane õiguslik alus, mille põhjal komisjon võib Euroopa standardimisorganisatsioonidel paluda välja töötada standardid teenuste sektori selgelt määratletud ja hoolikalt hinnatud valdkondades; soovitab komisjonil ergutada teenuseosutajaid töötama standardimisorganisatsioonides välja standardeid, et vältida võimalikult suures ulatuses killustumist erinevate siseriiklike standardite vahel ning tagada samal ajal teenuste standardite vastavuse turu vajadustele ja tarbijate ning avalikule huvile; toetab meetmeid, mis on võetud pakutavate teenuste kvaliteedi tagamiseks, näiteks kutseühingute koostatud kvaliteedipõhimõtted või kvaliteedimärgid, ja kutsub kõiki asjaomaseid osalisi üles osalema Euroopa standardimisprotsessis; |
| --- | --- |

13.

toetab seetõttu komisjoni kavatsust lisada teenuste standardid Euroopa standardimise õigusraamistikku, sest see mitte üksnes ei taga kõigist sellistest siseriiklikest teenuste standarditest teavitamise, mis võivad osutuda tehnilisteks kaubandustõketeks siseturul, vaid võib samuti olla nõuetekohane õiguslik alus, mille põhjal komisjon võib Euroopa standardimisorganisatsioonidel paluda välja töötada standardid teenuste sektori selgelt määratletud ja hoolikalt hinnatud valdkondades; soovitab komisjonil ergutada teenuseosutajaid töötama standardimisorganisatsioonides välja standardeid, et vältida võimalikult suures ulatuses killustumist erinevate siseriiklike standardite vahel ning tagada samal ajal teenuste standardite vastavuse turu vajadustele ja tarbijate ning avalikule huvile; toetab meetmeid, mis on võetud pakutavate teenuste kvaliteedi tagamiseks, näiteks kutseühingute koostatud kvaliteedipõhimõtted või kvaliteedimärgid, ja kutsub kõiki asjaomaseid osalisi üles osalema Euroopa standardimisprotsessis;

Euroopa standardimissüsteemi mõjuvõimu suurendamine

a)   Üldist

| 14. | kinnitab veel kord, et Euroopa standardimine uue lähenemisviisi õigusaktide toetuseks on osutunud edukaks ja oluliseks siseturu väljakujundamise vahendiks; märgib, et viimastel aastatel on suurenenud standardimisvolituste arv, mis toetavad õigusloomet muudes valdkondades kui need, mida hõlmab uus lähenemisviis, mis viitab asjaolule, et kõnealust mudelit rakendatakse mitmetes ELi poliitikavaldkondades; on arvamusel, et standardite kasutamist oleks soovitav laiendada lisaks ühtsele turule liidu õigusloome ja poliitika teistesse valdkondadesse, võttes vastavalt parema õigusloome põhimõtetele arvesse asjaomase valdkonna eripära; |
| --- | --- |

14.

kinnitab veel kord, et Euroopa standardimine uue lähenemisviisi õigusaktide toetuseks on osutunud edukaks ja oluliseks siseturu väljakujundamise vahendiks; märgib, et viimastel aastatel on suurenenud standardimisvolituste arv, mis toetavad õigusloomet muudes valdkondades kui need, mida hõlmab uus lähenemisviis, mis viitab asjaolule, et kõnealust mudelit rakendatakse mitmetes ELi poliitikavaldkondades; on arvamusel, et standardite kasutamist oleks soovitav laiendada lisaks ühtsele turule liidu õigusloome ja poliitika teistesse valdkondadesse, võttes vastavalt parema õigusloome põhimõtetele arvesse asjaomase valdkonna eripära;

| 15. | on jätkuvalt arvamusel, et väga oluline on tõmmata selge joon õigusloome ja standardimise vahele, et vältida õigusaktide eesmärkide ja soovitud kaitsetaseme väärtõlgendamist; rõhutab, et Euroopa seadusandja peab määruse oluliste nõuete määratlemisel olema ülimalt valvas ja täpne, samas kui komisjon peab volitustes selgelt ja täpselt määratlema standardimise eesmärgid; toonitab, et standardijate osa peaks piirnema seadusandja seatud eesmärkide saavutamise tehniliste vahendite määratlemisega, tagades ühtlasi kõrgetasemelise kaitse; |
| --- | --- |

15.

on jätkuvalt arvamusel, et väga oluline on tõmmata selge joon õigusloome ja standardimise vahele, et vältida õigusaktide eesmärkide ja soovitud kaitsetaseme väärtõlgendamist; rõhutab, et Euroopa seadusandja peab määruse oluliste nõuete määratlemisel olema ülimalt valvas ja täpne, samas kui komisjon peab volitustes selgelt ja täpselt määratlema standardimise eesmärgid; toonitab, et standardijate osa peaks piirnema seadusandja seatud eesmärkide saavutamise tehniliste vahendite määratlemisega, tagades ühtlasi kõrgetasemelise kaitse;

| 16. | kordab, et oluline on töötada Euroopa standardid välja mõistliku aja jooksul, eelkõige valdkondades, kus standardeid vajatakse kiiresti, et täita avaliku poliitika nõudeid ja kiiresti muutuvaid turutingimusi; palub seetõttu Euroopa ja riiklikel standardiorganisatsioonidel jätkata oma tõhususe ja tulemuslikkuse parandamist, pidades meeles, et standardimisprotsessi kiirenemine ei tohi toimuda avatuse, kvaliteedi, läbipaistvuse ja kõigi sidusrühmade üksmeele arvel; |
| --- | --- |

16.

kordab, et oluline on töötada Euroopa standardid välja mõistliku aja jooksul, eelkõige valdkondades, kus standardeid vajatakse kiiresti, et täita avaliku poliitika nõudeid ja kiiresti muutuvaid turutingimusi; palub seetõttu Euroopa ja riiklikel standardiorganisatsioonidel jätkata oma tõhususe ja tulemuslikkuse parandamist, pidades meeles, et standardimisprotsessi kiirenemine ei tohi toimuda avatuse, kvaliteedi, läbipaistvuse ja kõigi sidusrühmade üksmeele arvel;

| 17. | tunnistab, et standardite kehtestamise kord tuleb lihtsamaks muuta; palub komisjonil koostöös sidusrühmadega leida uusi võimalusi Euroopa standardite optimaalselt tulemuslikuks kasutuselevõtmiseks; |
| --- | --- |

17.

tunnistab, et standardite kehtestamise kord tuleb lihtsamaks muuta; palub komisjonil koostöös sidusrühmadega leida uusi võimalusi Euroopa standardite optimaalselt tulemuslikuks kasutuselevõtmiseks;

| 18. | on veendunud, et standardimisprotsessi kiirendab osaliselt see, kui paraneb komisjoni ja Euroopa standardimisorganisatsioonide omavaheline konsulteerimine enne volituste andmist, sest see võimaldab neil organisatsioonidel kiiremini, eelistatavalt kahe kuu jooksul teatada, kas nad on võimelised standardimisprojekti läbi viima; |
| --- | --- |

18.

on veendunud, et standardimisprotsessi kiirendab osaliselt see, kui paraneb komisjoni ja Euroopa standardimisorganisatsioonide omavaheline konsulteerimine enne volituste andmist, sest see võimaldab neil organisatsioonidel kiiremini, eelistatavalt kahe kuu jooksul teatada, kas nad on võimelised standardimisprojekti läbi viima;

| 19. | rõhutab direktiivi 98/34/EÜ komitee tähtsust komisjoni ja liikmesriikide foorumina tehniliste eeskirjade ja standardimisega seotud teemade arutamisel; on arvamusel, et Euroopa Parlamendi esindajaid tuleks kutsuda selle komitee (või tema õigusjärglase) koosolekutele, mis peaksid olema avatud Euroopa ja riiklike standardimisorganisatsioonide vaatlejatele ning vajaduse korral ka Euroopa tasandi sidusrühmade organisatsioonide vaatlejatele, seda eriti standardimisvolituste arutamise ajal; |
| --- | --- |

19.

rõhutab direktiivi 98/34/EÜ komitee tähtsust komisjoni ja liikmesriikide foorumina tehniliste eeskirjade ja standardimisega seotud teemade arutamisel; on arvamusel, et Euroopa Parlamendi esindajaid tuleks kutsuda selle komitee (või tema õigusjärglase) koosolekutele, mis peaksid olema avatud Euroopa ja riiklike standardimisorganisatsioonide vaatlejatele ning vajaduse korral ka Euroopa tasandi sidusrühmade organisatsioonide vaatlejatele, seda eriti standardimisvolituste arutamise ajal;

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja ja rakendaks koostöös Euroopa standardimisorganisatsioonidega standardimise poliitika ja meetmete koordineerimise täiustatud ning ühtse süsteemi, mis peaks hõlmama standardimise kõiki tahke alates volituste ettevalmistamisest ja üleandmisest tehnilise komitee töö järelevalve kaudu, mis tagab saadud standardite vastavuse ELi poliitikale ning asjaomase õigusakti olulistele nõuetele, kuni standardite ametliku vastuvõtmise, avaldamise ja kasutamiseni; rõhutab asjakohaste sidusrühmade rolli komisjoni abistava nõuanderühmana Euroopa ühtlustatud standardimispoliitika platvormi väljatöötamisel; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja ja rakendaks koostöös Euroopa standardimisorganisatsioonidega standardimise poliitika ja meetmete koordineerimise täiustatud ning ühtse süsteemi, mis peaks hõlmama standardimise kõiki tahke alates volituste ettevalmistamisest ja üleandmisest tehnilise komitee töö järelevalve kaudu, mis tagab saadud standardite vastavuse ELi poliitikale ning asjaomase õigusakti olulistele nõuetele, kuni standardite ametliku vastuvõtmise, avaldamise ja kasutamiseni; rõhutab asjakohaste sidusrühmade rolli komisjoni abistava nõuanderühmana Euroopa ühtlustatud standardimispoliitika platvormi väljatöötamisel;

| 21. | kutsub liikmesriike üles rakendama kooskõlastatud standardimispoliitikat ning kasutama ühtset lähenemisviisi õigusloomet toetavate standardite kasutamisele; palub komisjonil tagada, et ELi poliitiliste eesmärkide saavutamist ei seataks kooskõlastamata standardimispüüdluste, konkureerivate või mittevajalike standardite või ülemääraste sertifitseerimisskeemide tõttu ohtu; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles rakendama kooskõlastatud standardimispoliitikat ning kasutama ühtset lähenemisviisi õigusloomet toetavate standardite kasutamisele; palub komisjonil tagada, et ELi poliitiliste eesmärkide saavutamist ei seataks kooskõlastamata standardimispüüdluste, konkureerivate või mittevajalike standardite või ülemääraste sertifitseerimisskeemide tõttu ohtu;

| 22. | palub komisjonil läbi vaadata ja ratsionaliseerida Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimisvolituste andmise menetlus, nii et see sisaldaks ka asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimise etappi ja põhjalikku analüüsi, millega põhjendatakse uue standardi väljatöötamise vajalikkust, et kindlustada standardimise asjakohasus, vältida kattuvat tööd ja erinevate standardite ning spetsifikatsioonide levikut; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil läbi vaadata ja ratsionaliseerida Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimisvolituste andmise menetlus, nii et see sisaldaks ka asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimise etappi ja põhjalikku analüüsi, millega põhjendatakse uue standardi väljatöötamise vajalikkust, et kindlustada standardimise asjakohasus, vältida kattuvat tööd ja erinevate standardite ning spetsifikatsioonide levikut;

| 23. | palub komisjonil esitada ka tegevuskava, mille eesmärk oleks integreeritum ELi standardimissüsteem, tõhusam ja tulemuslikum standardite kehtestamine, parem juurdepääs standardimisele – eriti VKEde jaoks –, ELi tugevam roll standardite kehtestamisel rahvusvahelisel tasandil ning jätkusuutlikum rahastamissüsteem standardite väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil esitada ka tegevuskava, mille eesmärk oleks integreeritum ELi standardimissüsteem, tõhusam ja tulemuslikum standardite kehtestamine, parem juurdepääs standardimisele – eriti VKEde jaoks –, ELi tugevam roll standardite kehtestamisel rahvusvahelisel tasandil ning jätkusuutlikum rahastamissüsteem standardite väljatöötamiseks;

| 24. | toonitab, kui olulised on uue lähenemisviisi konsultandid selleks, et kontrollida, kas ühtlustatud standardid täidavad vastavate ELi õigusaktide nõudeid; juhib tähelepanu asjaolule, et praegu valivad konsultante Euroopa standardiorganisatsioonid, kelle alluvuses konsultandid ka töötavad, mis on nendele organisatsioonidele oluline halduskoormus ning aeg-ajalt põhjustab sidusrühmadele muret seoses konsulteerimise erapooletuse ja sõltumatusega; kutsub seepärast komisjoni üles hindama vajadust olemasoleva korra läbivaatamiseks; on lisaks arvamusel, et komisjon peaks kindlaks määrama korra selle tagamiseks, et volitatud standardid on kooskõlas ELi poliitika ja õigusaktidega ka väljaspool uut lähenemisviisi; arvab, et see peaks toimuma standardite väljatöötamise ajal, et vältida nende hilisemast tagasilükkamisest tingitud viivitusi ja tagada tõhusus; |
| --- | --- |

24.

toonitab, kui olulised on uue lähenemisviisi konsultandid selleks, et kontrollida, kas ühtlustatud standardid täidavad vastavate ELi õigusaktide nõudeid; juhib tähelepanu asjaolule, et praegu valivad konsultante Euroopa standardiorganisatsioonid, kelle alluvuses konsultandid ka töötavad, mis on nendele organisatsioonidele oluline halduskoormus ning aeg-ajalt põhjustab sidusrühmadele muret seoses konsulteerimise erapooletuse ja sõltumatusega; kutsub seepärast komisjoni üles hindama vajadust olemasoleva korra läbivaatamiseks; on lisaks arvamusel, et komisjon peaks kindlaks määrama korra selle tagamiseks, et volitatud standardid on kooskõlas ELi poliitika ja õigusaktidega ka väljaspool uut lähenemisviisi; arvab, et see peaks toimuma standardite väljatöötamise ajal, et vältida nende hilisemast tagasilükkamisest tingitud viivitusi ja tagada tõhusus;

| 25. | palub komisjonil ja liikmesriikidel standardeid põhjalikumalt kontrollida, tagamaks, et need vastaksid volitustes esitatud nõuetele, eriti siis, kui standardeid kasutatakse seoses uue lähenemisviisi õigusaktidega, kindlustades ühtlasi, et standardite vastuvõtmise menetlusse ei teki olulisi viivitusi; kavatseb Euroopa standardimissüsteemi peatse läbivaatamise käigus uurida, kas oleks võimalik parlamendile laiendada praegu komisjonile ja liikmesriikidele kuuluvat õigust vaidlustada ühtlustatud standard, mis ei vasta täielikult asjaomaste õigusaktide peamistele nõudmistele; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil ja liikmesriikidel standardeid põhjalikumalt kontrollida, tagamaks, et need vastaksid volitustes esitatud nõuetele, eriti siis, kui standardeid kasutatakse seoses uue lähenemisviisi õigusaktidega, kindlustades ühtlasi, et standardite vastuvõtmise menetlusse ei teki olulisi viivitusi; kavatseb Euroopa standardimissüsteemi peatse läbivaatamise käigus uurida, kas oleks võimalik parlamendile laiendada praegu komisjonile ja liikmesriikidele kuuluvat õigust vaidlustada ühtlustatud standard, mis ei vasta täielikult asjaomaste õigusaktide peamistele nõudmistele;

| 26. | palub komisjonil läbipaistvuse huvides konsolideeritult avaldada otsused standardite suhtes esitatud ametlike vastuväidete kohta ning teha kättesaadavaks kõigi ametlike vastuväidetega seotud meetmete ajakohastatud tabel; palub komisjonil samuti esitada aastaaruanne standardimisvolituste ja nende täitmise seisu kohta; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil läbipaistvuse huvides konsolideeritult avaldada otsused standardite suhtes esitatud ametlike vastuväidete kohta ning teha kättesaadavaks kõigi ametlike vastuväidetega seotud meetmete ajakohastatud tabel; palub komisjonil samuti esitada aastaaruanne standardimisvolituste ja nende täitmise seisu kohta;

| 27. | palub Euroopa standardiorganisatsioonidel tugevdada oma olemasolevaid apellatsioonimehhanisme, mis on mõeldud juhuks, kui mõne standardi üle peaksid lahkarvamused tekkima; märgib, et praegused mehhanismid ei tarvitse alati tõhusad olla, sest nende ülesehitus peegeldab tegelikult standardi heakskiitjate seisukohti; teeb seetõttu ettepaneku koosseisu laiendada, mis võimaldaks kutsuda osalema sõltumatud väliseksperdid ja/või Euroopa ühiskondlikud sidusrühmad, kes on praegu Euroopa standardiorganisatsioonide assotsieerunud liikmed või koostööpartnerid; |
| --- | --- |

27.

palub Euroopa standardiorganisatsioonidel tugevdada oma olemasolevaid apellatsioonimehhanisme, mis on mõeldud juhuks, kui mõne standardi üle peaksid lahkarvamused tekkima; märgib, et praegused mehhanismid ei tarvitse alati tõhusad olla, sest nende ülesehitus peegeldab tegelikult standardi heakskiitjate seisukohti; teeb seetõttu ettepaneku koosseisu laiendada, mis võimaldaks kutsuda osalema sõltumatud väliseksperdid ja/või Euroopa ühiskondlikud sidusrühmad, kes on praegu Euroopa standardiorganisatsioonide assotsieerunud liikmed või koostööpartnerid;

| 28. | toetab CEN/CENELECile kuuluvat Euroopa vabatahtlikku sertifitseerimismärgist Keymark, mis tõendab vastavust Euroopa standarditele; rõhutab, et Keymark on väärtuslik alternatiiv mitmesugustele riiklikele sertifitseerimissüsteemidele, millega kaasneb toodete mitmekordne testimine ja märgistamine erinevates liikmesriikides ning mis võib seetõttu kujuneda siseturul kaubandustõkkeks ja tekitada väikeettevõtjatele olulisi kulusid, mis omakorda võivad kajastuda kõrgemates tarbijahindades; ergutab seetõttu riiklike standardiasutusi ja muid riiklikke sertifitseerimisasutusi propageerima Keymarki märgist kui riiklike sertifitseerimissüsteemide alternatiivi; nõuab ühtlasi üleeuroopalise teabekampaania korraldamist, et suurendada ettevõtjate ja tarbijate teadlikkust Keymarki kasulikkusest; |
| --- | --- |

28.

toetab CEN/CENELECile kuuluvat Euroopa vabatahtlikku sertifitseerimismärgist Keymark, mis tõendab vastavust Euroopa standarditele; rõhutab, et Keymark on väärtuslik alternatiiv mitmesugustele riiklikele sertifitseerimissüsteemidele, millega kaasneb toodete mitmekordne testimine ja märgistamine erinevates liikmesriikides ning mis võib seetõttu kujuneda siseturul kaubandustõkkeks ja tekitada väikeettevõtjatele olulisi kulusid, mis omakorda võivad kajastuda kõrgemates tarbijahindades; ergutab seetõttu riiklike standardiasutusi ja muid riiklikke sertifitseerimisasutusi propageerima Keymarki märgist kui riiklike sertifitseerimissüsteemide alternatiivi; nõuab ühtlasi üleeuroopalise teabekampaania korraldamist, et suurendada ettevõtjate ja tarbijate teadlikkust Keymarki kasulikkusest;

| 29. | on teadlik sellest, et ELi praegune rahastamissüsteem Euroopa standardimise toetuseks põhjustab sageli pahameelt seoses eeskirjade muutmise, auditeerimisega seotud suurte kulude ning maksete heakskiitmisel tekkivate viivitustega; rõhutab, et neid kulusid ja halduskoormust, mis mõnikord osutub suuremaks kui rahalisest toetusest saadav kasu, on vaja kiiresti vähendada, pidades samas kinni ELi rahastamiseeskirjadest; palub komisjonil ja kõikidel sidusrühmadel tagada süsteemi rahastamise jätkusuutlikkus, sh avaliku ja erasektori partnerluste ning mitmeaastase finantsplaneerimise kaudu, mis on oluline selle tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks ülemaailmses konkurentsis; leiab, et komisjon ja Euroopa standardiorganisatsioonid võiksid oma koostööd parandada, et tagada Euroopa standardimise ELi-poolse toetamise tasakaalustatud ja kasutajasõbralikku raamistikku, mis suurendaks tunduvalt süsteemi tõhusust; |
| --- | --- |

29.

on teadlik sellest, et ELi praegune rahastamissüsteem Euroopa standardimise toetuseks põhjustab sageli pahameelt seoses eeskirjade muutmise, auditeerimisega seotud suurte kulude ning maksete heakskiitmisel tekkivate viivitustega; rõhutab, et neid kulusid ja halduskoormust, mis mõnikord osutub suuremaks kui rahalisest toetusest saadav kasu, on vaja kiiresti vähendada, pidades samas kinni ELi rahastamiseeskirjadest; palub komisjonil ja kõikidel sidusrühmadel tagada süsteemi rahastamise jätkusuutlikkus, sh avaliku ja erasektori partnerluste ning mitmeaastase finantsplaneerimise kaudu, mis on oluline selle tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks ülemaailmses konkurentsis; leiab, et komisjon ja Euroopa standardiorganisatsioonid võiksid oma koostööd parandada, et tagada Euroopa standardimise ELi-poolse toetamise tasakaalustatud ja kasutajasõbralikku raamistikku, mis suurendaks tunduvalt süsteemi tõhusust;

b)   Standardimisele juurdepääsu parandamine

| 30. | tunnistab, et siseriikliku delegatsiooni põhimõte on Euroopa standardimissüsteemi nurgakivi, eelkõige CENi ja CENELECi standardite väljatöötamisel; märgib siiski, et enamik Euroopa riikide ühiskondlikke sidusrühmi osaleb standardite kehtestamises väga vähe või üldse mitte, nagu seda kinnitas uuring standardimisele juurdepääsu kohta; |
| --- | --- |

30.

tunnistab, et siseriikliku delegatsiooni põhimõte on Euroopa standardimissüsteemi nurgakivi, eelkõige CENi ja CENELECi standardite väljatöötamisel; märgib siiski, et enamik Euroopa riikide ühiskondlikke sidusrühmi osaleb standardite kehtestamises väga vähe või üldse mitte, nagu seda kinnitas uuring standardimisele juurdepääsu kohta;

| 31. | ergutab seetõttu Euroopa ja riiklikke standardiameteid edendama ja hõlbustama kõigi huvitatud osapoolte, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) esindajate ja kõigi avalikku huvi esindavate sidusrühmade, nagu tarbijad (sealhulgas puudega isikud ja ebasoodsas olukorras tarbijad), keskkonnakaitsjad, ühiskonna huve esindavad töötajad ja asutused, tulemuslikku osalemist standardimises; |
| --- | --- |

31.

ergutab seetõttu Euroopa ja riiklikke standardiameteid edendama ja hõlbustama kõigi huvitatud osapoolte, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) esindajate ja kõigi avalikku huvi esindavate sidusrühmade, nagu tarbijad (sealhulgas puudega isikud ja ebasoodsas olukorras tarbijad), keskkonnakaitsjad, ühiskonna huve esindavad töötajad ja asutused, tulemuslikku osalemist standardimises;

| 32. | palub seetõttu komisjonil uurida ühiskondlike sidusrühmade ja VKEde vähese osaluse põhjusi siseriiklikul tasandil ja vajaduse korral soodustada liikmesriikide meetmeid, millega antakse ühiskondlikele sidusrühmadele ja VKEdele parem juurdepääs riiklikule standardimisprotsessile; tervitab CEN ja CENELECi ning riiklike standardiametite jõupingutusi VKEde juurdepääsu standardimisele käsitlevas uuringus esitatud 58 soovituse ning EXPRESSi aruande soovituste rakendamiseks, et parandada kõigi sidusrühmade juurdepääsu; |
| --- | --- |

32.

palub seetõttu komisjonil uurida ühiskondlike sidusrühmade ja VKEde vähese osaluse põhjusi siseriiklikul tasandil ja vajaduse korral soodustada liikmesriikide meetmeid, millega antakse ühiskondlikele sidusrühmadele ja VKEdele parem juurdepääs riiklikule standardimisprotsessile; tervitab CEN ja CENELECi ning riiklike standardiametite jõupingutusi VKEde juurdepääsu standardimisele käsitlevas uuringus esitatud 58 soovituse ning EXPRESSi aruande soovituste rakendamiseks, et parandada kõigi sidusrühmade juurdepääsu;

| 33. | rõhutab alates 1990. aastast tunnistatud vajadust tagada ühiskondlike sidusrühmade otsene osalus Euroopa tasandil, et kajastada nende seisukohti tulemuslikumalt, arvestades et nad on enamiku liikmesriikide siseriiklikes tehnilistes komiteedes alaesindatud; kinnitab, et kuna ühiskondlike sidusrühmade osalemiseks siseriiklikul tasandil on saavutatud vähe edu, tuleb säilitada ja tugevdada selliste sidusrühmade esindamiseks asutatud Euroopa organisatsioonide rahalist ning poliitilist tuge vähemalt aastani 2020; kutsub neid organisatsioone täitma olulist rolli liikmesriikide ja riiklike sidusühenduste nõustamisel, et tugevdada asjaomaste sidusrühmade osalemist riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

33.

rõhutab alates 1990. aastast tunnistatud vajadust tagada ühiskondlike sidusrühmade otsene osalus Euroopa tasandil, et kajastada nende seisukohti tulemuslikumalt, arvestades et nad on enamiku liikmesriikide siseriiklikes tehnilistes komiteedes alaesindatud; kinnitab, et kuna ühiskondlike sidusrühmade osalemiseks siseriiklikul tasandil on saavutatud vähe edu, tuleb säilitada ja tugevdada selliste sidusrühmade esindamiseks asutatud Euroopa organisatsioonide rahalist ning poliitilist tuge vähemalt aastani 2020; kutsub neid organisatsioone täitma olulist rolli liikmesriikide ja riiklike sidusühenduste nõustamisel, et tugevdada asjaomaste sidusrühmade osalemist riiklikul tasandil;

| 34. | on seisukohal, et nimetatud Euroopa organisatsioonid, kes esindavad ühiskonna huve, peavad saavutama Euroopa standardiorganisatsioonide seas tugevama rolli; kutsub seetõttu komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioone üles edendama mitmesuguseid meetmeid selle eesmärgi saavutamiseks ja andma – ilma et see piiraks siseriikliku delegatsiooni põhimõtte kohaldamist – sellistele organisatsioonidele aktiivse liikmesuse ilma hääleõiguseta kõigis Euroopa standardiorganisatsioonides, tingimusel et nad on assotsieerunud liikmed või koostööpartnerid; on seisukohal, et riiklikel standardiametitel peab olema keskne roll ühiskonna sidusrühmade osalemise edendamisel ja tugevdamisel standardimisprotsessis, võttes arvesse siseriiklike delegatsioonide põhimõtte ülimuslikkust; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et nimetatud Euroopa organisatsioonid, kes esindavad ühiskonna huve, peavad saavutama Euroopa standardiorganisatsioonide seas tugevama rolli; kutsub seetõttu komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioone üles edendama mitmesuguseid meetmeid selle eesmärgi saavutamiseks ja andma – ilma et see piiraks siseriikliku delegatsiooni põhimõtte kohaldamist – sellistele organisatsioonidele aktiivse liikmesuse ilma hääleõiguseta kõigis Euroopa standardiorganisatsioonides, tingimusel et nad on assotsieerunud liikmed või koostööpartnerid; on seisukohal, et riiklikel standardiametitel peab olema keskne roll ühiskonna sidusrühmade osalemise edendamisel ja tugevdamisel standardimisprotsessis, võttes arvesse siseriiklike delegatsioonide põhimõtte ülimuslikkust;

| 35. | võtab teadmiseks hiljutise arengu Rahvusvahelises Standardiorganisatsioonis (ISO), eelkõige seoses mudeliga, mida kasutati sotsiaalset vastutust käsitleva ISO 26000 standardi väljatöötamisel, mille raames riiklikel standardiametitel oli õigus nimetada vastavasse töörühma üks esindaja kõigist kindlaksmääratud kuuest sidusrühma kategooriast (tööstus, tarbijad, valitsus, ametiühingud, valitsusvälised organisatsioonid, nn TTTM – teenindus, tugi, teadusuuringud jm); jääb seisukohale, et Euroopa standardiorganisatsioonid ja komisjon peaks koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega uurima põhjalikult sarnase mudeli kasutamist alternatiivina standardite koostamiseks sellistes valdkondades, millel on avaliku huvi seisukohast eriti suur tähtsus, ja et hindamise tulemused tuleks edastada Euroopa Parlamendile; kutsub komisjoni üles pakkuma välja rahastamisviise eespool nimetatud alternatiivse mudeli toetamiseks; |
| --- | --- |

35.

võtab teadmiseks hiljutise arengu Rahvusvahelises Standardiorganisatsioonis (ISO), eelkõige seoses mudeliga, mida kasutati sotsiaalset vastutust käsitleva ISO 26000 standardi väljatöötamisel, mille raames riiklikel standardiametitel oli õigus nimetada vastavasse töörühma üks esindaja kõigist kindlaksmääratud kuuest sidusrühma kategooriast (tööstus, tarbijad, valitsus, ametiühingud, valitsusvälised organisatsioonid, nn TTTM – teenindus, tugi, teadusuuringud jm); jääb seisukohale, et Euroopa standardiorganisatsioonid ja komisjon peaks koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega uurima põhjalikult sarnase mudeli kasutamist alternatiivina standardite koostamiseks sellistes valdkondades, millel on avaliku huvi seisukohast eriti suur tähtsus, ja et hindamise tulemused tuleks edastada Euroopa Parlamendile; kutsub komisjoni üles pakkuma välja rahastamisviise eespool nimetatud alternatiivse mudeli toetamiseks;

c)   Siseriikliku delegatsiooni põhimõtte tugevdamine

| 36. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi riiklikud standardiametid moodustavad Euroopa standardimissüsteemi keskse osa, erinevad nad üksteisest märkimisväärselt nii vahendite, tehnilise kompetentsuse kui ka sidusrühmade kaasatuse poolest standardimisse; toonitab, et kehtiv ebavõrdsus põhjustab olulist tasakaalustamatust nende tulemuslikus osalemises Euroopa standardimissüsteemis ning mõnede riiklike standardiametite piiratud vahendid võivad takistada kõnealustel ametitel standardite kehtestamise protsessis tulemuslikult osaleda; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi riiklikud standardiametid moodustavad Euroopa standardimissüsteemi keskse osa, erinevad nad üksteisest märkimisväärselt nii vahendite, tehnilise kompetentsuse kui ka sidusrühmade kaasatuse poolest standardimisse; toonitab, et kehtiv ebavõrdsus põhjustab olulist tasakaalustamatust nende tulemuslikus osalemises Euroopa standardimissüsteemis ning mõnede riiklike standardiametite piiratud vahendid võivad takistada kõnealustel ametitel standardite kehtestamise protsessis tulemuslikult osaleda;

| 37. | palub komisjonil ja Euroopa standardiorganisatsioonidel edendada koolituskavasid ning võtta kõik vajalikud meetmed, et võimaldada nõrgematel riiklikel standardiametitel, kel hetkel puudub tehnilise komitee sekretariaat või kes ei osale Euroopa standardimistöös tasemel, mis on vastavuses nende majandusstruktuuriga, aktiivsemat osalemist standardimises, et suurendada usaldust siseturu vastu ning tagada võrdsed võimalused; on seisukohal, et haridus-ja koolitusprogrammid on vajalikud ka VKEdele, et suurendada nende osalemist standardimisprotsessis ja tõsta standardimise tähtsust strateegilise tegevusvahendina; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil ja Euroopa standardiorganisatsioonidel edendada koolituskavasid ning võtta kõik vajalikud meetmed, et võimaldada nõrgematel riiklikel standardiametitel, kel hetkel puudub tehnilise komitee sekretariaat või kes ei osale Euroopa standardimistöös tasemel, mis on vastavuses nende majandusstruktuuriga, aktiivsemat osalemist standardimises, et suurendada usaldust siseturu vastu ning tagada võrdsed võimalused; on seisukohal, et haridus-ja koolitusprogrammid on vajalikud ka VKEdele, et suurendada nende osalemist standardimisprotsessis ja tõsta standardimise tähtsust strateegilise tegevusvahendina;

| 38. | avaldab kiitust CENi ja CENELECi algatusele kehtestada vastastikuse hindamise protsess, et hinnata WTO põhimõtete (ja täiendavate atribuutide) nõuetekohast kohaldamist riiklike standardiametite poolt ning innustada pidevat parendamist ja hea tava vahetamist; rõhutab, et kõnealune projekt peaks olema tulemuslik vahend riiklike standardiametite tugevdamiseks ning kõigi asjaomaste sidusrühmade paremaks osaluseks riigi tasandil; on veendunud, et kõnealusesse projekti tuleks kaasata kõik riiklikud standardiametid ja seda peaksid toetama sõltumatud auditid; kutsub CENi ja CENELECi üles koostama ja tegema avalikkusele kättesaadavaks aruande vastastikuse hindamise protsessi tulemuste kohta; |
| --- | --- |

38.

avaldab kiitust CENi ja CENELECi algatusele kehtestada vastastikuse hindamise protsess, et hinnata WTO põhimõtete (ja täiendavate atribuutide) nõuetekohast kohaldamist riiklike standardiametite poolt ning innustada pidevat parendamist ja hea tava vahetamist; rõhutab, et kõnealune projekt peaks olema tulemuslik vahend riiklike standardiametite tugevdamiseks ning kõigi asjaomaste sidusrühmade paremaks osaluseks riigi tasandil; on veendunud, et kõnealusesse projekti tuleks kaasata kõik riiklikud standardiametid ja seda peaksid toetama sõltumatud auditid; kutsub CENi ja CENELECi üles koostama ja tegema avalikkusele kättesaadavaks aruande vastastikuse hindamise protsessi tulemuste kohta;

| 39. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kõigi oluliste sidusrühmade tõhusa esindatuse riiklikes tehnilistes komiteedes, kehtestades selleks järelevalve- ja aruandlusmehhanismid ning andes koolitust ja rahalist toetust nõrgematele ühiskondlikele sidusrühmadele ja vajaduse korral VKEde liitudele ning tööndusettevõtetele, et tagada nende tulemuslik osalemine; rõhutab, kui tähtis on anda kasutajatele elektrooniline juurdepääs standardeid käsitlevale teabele; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kõigi oluliste sidusrühmade tõhusa esindatuse riiklikes tehnilistes komiteedes, kehtestades selleks järelevalve- ja aruandlusmehhanismid ning andes koolitust ja rahalist toetust nõrgematele ühiskondlikele sidusrühmadele ja vajaduse korral VKEde liitudele ning tööndusettevõtetele, et tagada nende tulemuslik osalemine; rõhutab, kui tähtis on anda kasutajatele elektrooniline juurdepääs standardeid käsitlevale teabele;

| 40. | kutsub Euroopa standardiorganisatsioone ja liikmesriike üles esitama korrapäraselt komisjonile konkreetsetel aruandlusnõuetel põhineva eduaruande oma tegevuse kohta selles osas, et tagada kõigi selliste sidusrühmade asjakohane esindatus tehnilistes organites, kes on vastutavad volitatud standardite väljatöötamise eest; rõhutab, et kõnealused aruanded tuleks seejärel lisada komisjoni aruandesse, milles käsitletakse Euroopa ja riiklike standardiorganisatsioonide tehtud jõupingutusi ja saavutatud tulemusi; |
| --- | --- |

40.

kutsub Euroopa standardiorganisatsioone ja liikmesriike üles esitama korrapäraselt komisjonile konkreetsetel aruandlusnõuetel põhineva eduaruande oma tegevuse kohta selles osas, et tagada kõigi selliste sidusrühmade asjakohane esindatus tehnilistes organites, kes on vastutavad volitatud standardite väljatöötamise eest; rõhutab, et kõnealused aruanded tuleks seejärel lisada komisjoni aruandesse, milles käsitletakse Euroopa ja riiklike standardiorganisatsioonide tehtud jõupingutusi ja saavutatud tulemusi;

| 41. | kutsub riiklikke standardiameteid üles võimaldama nõrgemate sidusrühmade vaba juurdepääsu standardikomiteedele ja töötama välja vahendid sisusrühmade osaluse parandamiseks, sealhulgas tasuta ja hõlpsasti kasutatava internetipõhise konsulteerimise mehhanismi kõikide uute standardite ettepanekute jaoks; ergutab neid organisatsioone kasutama täiel määral info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid, et tugevdada sidusrühmade osalust veebipõhiste kohtumiste ja võrgus toimuvate arutelude kaudu; julgustab samuti riiklikke standardiameteid tagama süsteemi piire ületava teabevahetuse, eelkõige uusi standardeid käsitlevate üldsuse päringute jaoks, arvestades, et üldsuse päringud on tavapäraselt suunatud antud hetkel süsteemis osalejatele; |
| --- | --- |

41.

kutsub riiklikke standardiameteid üles võimaldama nõrgemate sidusrühmade vaba juurdepääsu standardikomiteedele ja töötama välja vahendid sisusrühmade osaluse parandamiseks, sealhulgas tasuta ja hõlpsasti kasutatava internetipõhise konsulteerimise mehhanismi kõikide uute standardite ettepanekute jaoks; ergutab neid organisatsioone kasutama täiel määral info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid, et tugevdada sidusrühmade osalust veebipõhiste kohtumiste ja võrgus toimuvate arutelude kaudu; julgustab samuti riiklikke standardiameteid tagama süsteemi piire ületava teabevahetuse, eelkõige uusi standardeid käsitlevate üldsuse päringute jaoks, arvestades, et üldsuse päringud on tavapäraselt suunatud antud hetkel süsteemis osalejatele;

| 42. | peab kahetsusväärseks, et enamiku liikmesriikide ametiasutused on vähe huvitatud standardite väljatöötamisest, kuigi standardimine on oluline vahend õigusloome ja avaliku poliitika toetamiseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes on kodanike huvide esindajad, ja eelkõige turujärelevalveasutused saadaksid esindajaid kõikidesse riiklikesse tehnilistesse komiteedesse, kus kajastatakse ELi poliitika ning õigusloome toetuseks mõeldud standardite väljatöötamist; rõhutab, et riiklike ametiasutuste osalemine standardite väljatöötamist käsitlevas arutelus on murrangulise tähtsusega õigusloome nõuetekohaseks toimimiseks uue lähenemisviisiga hõlmatud valdkondades ning ühtlustatud standardite kohta tagantjärele esitatavate ametlike vastuväidete vältimiseks; |
| --- | --- |

42.

peab kahetsusväärseks, et enamiku liikmesriikide ametiasutused on vähe huvitatud standardite väljatöötamisest, kuigi standardimine on oluline vahend õigusloome ja avaliku poliitika toetamiseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes on kodanike huvide esindajad, ja eelkõige turujärelevalveasutused saadaksid esindajaid kõikidesse riiklikesse tehnilistesse komiteedesse, kus kajastatakse ELi poliitika ning õigusloome toetuseks mõeldud standardite väljatöötamist; rõhutab, et riiklike ametiasutuste osalemine standardite väljatöötamist käsitlevas arutelus on murrangulise tähtsusega õigusloome nõuetekohaseks toimimiseks uue lähenemisviisiga hõlmatud valdkondades ning ühtlustatud standardite kohta tagantjärele esitatavate ametlike vastuväidete vältimiseks;

| 43. | kutsub riiklikke standardiameteid üles järgima siseturu õiglase konkurentsi huvides ISO eetikakoodeksit, et tagada asjaolu, et standardite erapooletust ei seaks ohtu muud tegevused, näiteks sertifitseerimine või akrediteerimine; rõhutab ka, et on oluline töötada välja standardid ja juhised nõuetele vastavuse hindamiseks ning edendada nende vastuvõtmist ja nõuetekohast kasutamist, eriti puutumatuse, objektiivsuse ja erapooletuse nõuete puhul; |
| --- | --- |

43.

kutsub riiklikke standardiameteid üles järgima siseturu õiglase konkurentsi huvides ISO eetikakoodeksit, et tagada asjaolu, et standardite erapooletust ei seaks ohtu muud tegevused, näiteks sertifitseerimine või akrediteerimine; rõhutab ka, et on oluline töötada välja standardid ja juhised nõuetele vastavuse hindamiseks ning edendada nende vastuvõtmist ja nõuetekohast kasutamist, eriti puutumatuse, objektiivsuse ja erapooletuse nõuete puhul;

d)   Standarditele juurdepääsu lihtsustamine

| 44. | tunnistab, et Euroopa standardimine aitab luua võrdsed võimalused kõikidele turuosalistele, eelkõige VKEdele, kes on Euroopa majanduse selgroog ning süsteemi olulised panustajad; märgib siiski, et nende osalemine standardimises ei vasta alati nende majanduslikule tähtsusele ning standardite keerukus ja kulud võivad olla VKEdele takistuseks; |
| --- | --- |

44.

tunnistab, et Euroopa standardimine aitab luua võrdsed võimalused kõikidele turuosalistele, eelkõige VKEdele, kes on Euroopa majanduse selgroog ning süsteemi olulised panustajad; märgib siiski, et nende osalemine standardimises ei vasta alati nende majanduslikule tähtsusele ning standardite keerukus ja kulud võivad olla VKEdele takistuseks;

| 45. | rõhutab, et standardid tuleb kavandada ja kohandada, võttes arvesse VKEde omadusi ja keskkonda, eelkõige väikeste, mikro- ja tööndusettevõtjate puhul; väljendab heameelt Euroopa ja riiklike standardiametite hiljutiste algatuste üle, mille eesmärk oli rakendada soovitusi, mis esitati uuringus VKEde juurdepääsu kohta Euroopa standardimisele, ning on veendunud, et neid tuleb pidada parimateks tavadeks; tunneb heameelt CENi ja CENELECi VKEsid käsitlevas programmis kavandatud meetmete üle, millega toetatakse VKEsid standardite kasutamisel, ning ergutab nende võtmist; toonitab, et tuleb võtta täiendavad meetmed, et tagada VKEde täielik osalus standardite väljatöötamises ja et neil standarditele parem ning vähem kulukas juurdepääs; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et standardid tuleb kavandada ja kohandada, võttes arvesse VKEde omadusi ja keskkonda, eelkõige väikeste, mikro- ja tööndusettevõtjate puhul; väljendab heameelt Euroopa ja riiklike standardiametite hiljutiste algatuste üle, mille eesmärk oli rakendada soovitusi, mis esitati uuringus VKEde juurdepääsu kohta Euroopa standardimisele, ning on veendunud, et neid tuleb pidada parimateks tavadeks; tunneb heameelt CENi ja CENELECi VKEsid käsitlevas programmis kavandatud meetmete üle, millega toetatakse VKEsid standardite kasutamisel, ning ergutab nende võtmist; toonitab, et tuleb võtta täiendavad meetmed, et tagada VKEde täielik osalus standardite väljatöötamises ja et neil standarditele parem ning vähem kulukas juurdepääs;

| 46. | rõhutab eelkõige, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid võimaldama standardite koostamisel VKEde ja tööndusettevõtjate huvisid paremini arvesse võtta, rakendades väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act” toodud strateegilisi meetmeid vastavalt selle seitsmendale põhimõttele: ELi rahaline toetus, standarditele juurdepääsu kulude vähendamine, Euroopa standardite kokkuvõtete süstemaatiline avaldamine ning standardimiskomiteede õiglane koosseis; |
| --- | --- |

46.

rõhutab eelkõige, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid võimaldama standardite koostamisel VKEde ja tööndusettevõtjate huvisid paremini arvesse võtta, rakendades väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act” toodud strateegilisi meetmeid vastavalt selle seitsmendale põhimõttele: ELi rahaline toetus, standarditele juurdepääsu kulude vähendamine, Euroopa standardite kokkuvõtete süstemaatiline avaldamine ning standardimiskomiteede õiglane koosseis;

| 47. | palub komisjonil võimaluse korral menetlusi lihtsustada ning võtta tulevaste muudatuste juures arvesse põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”; soovitab komisjonil kaasata standardimise teema järgmise VKEde nädala kavva; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil võimaluse korral menetlusi lihtsustada ning võtta tulevaste muudatuste juures arvesse põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”; soovitab komisjonil kaasata standardimise teema järgmise VKEde nädala kavva;

| 48. | on endiselt seisukohal, et kasutajate juurdepääs Euroopa standarditele, mis on välja töötatud, et toetada ELi poliitikat ja õigusloomet, on oluline küsimus ja seda tuleb edasi uurida; on arvamusel, et hinnakehtestamise eri süsteeme tuleb kaaluda erasektori või tööstusstandardite ja ühtlustatud või volitatud standardite seisukohast; kutsub eelkõige riiklikke standardiameteid üles vähendama kulusid erimäärade ning vähendatud hinnaga standardipakettide pakkumise abil, ja uurima täiendavaid viise juurdepääsu parandamiseks, eelkõige VKEde jaoks; |
| --- | --- |

48.

on endiselt seisukohal, et kasutajate juurdepääs Euroopa standarditele, mis on välja töötatud, et toetada ELi poliitikat ja õigusloomet, on oluline küsimus ja seda tuleb edasi uurida; on arvamusel, et hinnakehtestamise eri süsteeme tuleb kaaluda erasektori või tööstusstandardite ja ühtlustatud või volitatud standardite seisukohast; kutsub eelkõige riiklikke standardiameteid üles vähendama kulusid erimäärade ning vähendatud hinnaga standardipakettide pakkumise abil, ja uurima täiendavaid viise juurdepääsu parandamiseks, eelkõige VKEde jaoks;

| 49. | tuletab siiski meelde, et standardi ostuhind moodustab üksnes väikese osa kogukuludest, mis tekivad standardi kasutajatele, kes tavapäraselt peavad nõutava standardi oma äriprotsessi ülevõtmiseks kulutama oluliselt rohkem ressursse; |
| --- | --- |

49.

tuletab siiski meelde, et standardi ostuhind moodustab üksnes väikese osa kogukuludest, mis tekivad standardi kasutajatele, kes tavapäraselt peavad nõutava standardi oma äriprotsessi ülevõtmiseks kulutama oluliselt rohkem ressursse;

| 50. | rõhutab, et standardid peavad olema mõistetavad, lihtsad ja hõlpsalt kasutatavad, et kasutajad saaksid neid paremini rakendada; peab oluliseks vajaduse korral vähendada ülemääraseid standarditevahelisi ristviiteid ning tegeleda praeguste raskustega, mis on seotud teatava toote või protsessi jaoks oluliste standardirühmade kindlaksmääramisega; palub riiklikel ja Euroopa standardiametitel ning kutseühingutel anda standardite kasutamise kohta kasutajasõbralikke juhtnööre, panna internetti ülesse tasuta kokkuvõtteid ja võimaldada internetis paremat juurdepääsu konsulteerimiseelnõudele ning lihtsamaid elektroonilisi otsingufunktsioone; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et standardid peavad olema mõistetavad, lihtsad ja hõlpsalt kasutatavad, et kasutajad saaksid neid paremini rakendada; peab oluliseks vajaduse korral vähendada ülemääraseid standarditevahelisi ristviiteid ning tegeleda praeguste raskustega, mis on seotud teatava toote või protsessi jaoks oluliste standardirühmade kindlaksmääramisega; palub riiklikel ja Euroopa standardiametitel ning kutseühingutel anda standardite kasutamise kohta kasutajasõbralikke juhtnööre, panna internetti ülesse tasuta kokkuvõtteid ja võimaldada internetis paremat juurdepääsu konsulteerimiseelnõudele ning lihtsamaid elektroonilisi otsingufunktsioone;

| 51. | tunneb heameelt Euroopa standardiorganisatsioonide käimasoleva algatuse üle koostada ja avaldada internetis igasuguste juurdepääsupiiranguteta kokkuvõte kõikidest nende standarditest ning palub, et see projekt kiiresti ellu viidaks; rõhutab siiski, et seda projekti tuleks rakendada ka riigi tasandil, et võimaldada standardite kasutajatel saada teavet iga standardiga hõlmatud küsimuste kohta nende oma keeles riiklike standardiametite veebisaitide kaudu; |
| --- | --- |

51.

tunneb heameelt Euroopa standardiorganisatsioonide käimasoleva algatuse üle koostada ja avaldada internetis igasuguste juurdepääsupiiranguteta kokkuvõte kõikidest nende standarditest ning palub, et see projekt kiiresti ellu viidaks; rõhutab siiski, et seda projekti tuleks rakendada ka riigi tasandil, et võimaldada standardite kasutajatel saada teavet iga standardiga hõlmatud küsimuste kohta nende oma keeles riiklike standardiametite veebisaitide kaudu;

| 52. | toonitab, kui oluline on standardite esitamine kõikides ELi ametlikes keeltes, et tagada, et kasutajad saavad nendest õigesti aru; kutsub komisjoni üles täiendavalt toetama ühtlustatud standardite tõlkimist ja lihtsustama selle rahastamise korda; |
| --- | --- |

52.

toonitab, kui oluline on standardite esitamine kõikides ELi ametlikes keeltes, et tagada, et kasutajad saavad nendest õigesti aru; kutsub komisjoni üles täiendavalt toetama ühtlustatud standardite tõlkimist ja lihtsustama selle rahastamise korda;

Standardimine innovatsiooni ja jätkusuutliku konkurentsivõime toetuseks globaliseerunud keskkonnas

| 53. | tunnistab, et Euroopa standardimistegevus on oluline innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse edendamise vahend ning toetab liidu konkurentsivõimet ja siseturu väljakujundamist; rõhutab Euroopa standardimistegevusest tulenevat olulist majanduslikku kasu, mis võimaldab ettevõtetel saavutada kiirema teadmussiirde, kulude ja riskide vähendamise, kiirema turuletoomise ning innovatsiooni suurema väärtustamise; |
| --- | --- |

53.

tunnistab, et Euroopa standardimistegevus on oluline innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse edendamise vahend ning toetab liidu konkurentsivõimet ja siseturu väljakujundamist; rõhutab Euroopa standardimistegevusest tulenevat olulist majanduslikku kasu, mis võimaldab ettevõtetel saavutada kiirema teadmussiirde, kulude ja riskide vähendamise, kiirema turuletoomise ning innovatsiooni suurema väärtustamise;

| 54. | tunnistab, et kuigi standardimine võib oluliselt lihtsustada uute tehnoloogiate kasutamist, on teadus- ja arendustegevuse tulemuste ülekandmisel standardite väljatöötamisse märkimisväärne lõhe; toonitab, et tuleb parandada standardijate, novaatorite, akadeemilise maailma ja teadlaskonna vahelist koostööd ja teadlikkust; rõhutab, et uute teadmiste, eelkõige riigi toetatud teadus- ja uuenduskavadest pärinevate teadmiste lisamine standarditesse edendab innovatsiooni ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

54.

tunnistab, et kuigi standardimine võib oluliselt lihtsustada uute tehnoloogiate kasutamist, on teadus- ja arendustegevuse tulemuste ülekandmisel standardite väljatöötamisse märkimisväärne lõhe; toonitab, et tuleb parandada standardijate, novaatorite, akadeemilise maailma ja teadlaskonna vahelist koostööd ja teadlikkust; rõhutab, et uute teadmiste, eelkõige riigi toetatud teadus- ja uuenduskavadest pärinevate teadmiste lisamine standarditesse edendab innovatsiooni ja konkurentsivõimet;

| 55. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama koostöös riiklike standardiametitega standardimise lisamist ülikoolide õppekavadesse, haridusse (nt majandus- ja tehnilist haridust andvad koolid), elukestva õppe programmidesse ja teabekampaaniatesse, et tõsta praeguste ja tulevaste ettevõtjate ja poliitikakujundajate teadlikkust standardite tähtsusest ning eelistest; kutsub riiklikke standardiameteid üles tõhustama oma koostööd kutseühingutega, et anda VKEdele usaldusväärset teavet standardite kasutamisest tuleneva majandusliku kasu kohta; palub komisjonil tagada, et standardimise küsimus tõstatataks programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele” raames; innustab võtma meetmeid, mille eesmärk on hinnata ja kvantifitseerida standardimise majanduslikke ja sotsiaalseid eeliseid ning need teatavaks teha; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama koostöös riiklike standardiametitega standardimise lisamist ülikoolide õppekavadesse, haridusse (nt majandus- ja tehnilist haridust andvad koolid), elukestva õppe programmidesse ja teabekampaaniatesse, et tõsta praeguste ja tulevaste ettevõtjate ja poliitikakujundajate teadlikkust standardite tähtsusest ning eelistest; kutsub riiklikke standardiameteid üles tõhustama oma koostööd kutseühingutega, et anda VKEdele usaldusväärset teavet standardite kasutamisest tuleneva majandusliku kasu kohta; palub komisjonil tagada, et standardimise küsimus tõstatataks programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele” raames; innustab võtma meetmeid, mille eesmärk on hinnata ja kvantifitseerida standardimise majanduslikke ja sotsiaalseid eeliseid ning need teatavaks teha;

| 56. | on veendunud, et Euroopa teadustegevuse, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammid võivad anda standardimisele eraldi peatüki pühendamise abil standardimisprotsessi olulise panuse; on seisukohal, et selline meede suurendaks standardite eeliste mõistmist ja aitaks edendada aktiivsemalt süsteemset lähenemisviisi teadusuuringute, innovatsiooni ning standardimise vahel; kutsub komisjoni lisama standardimise asjakohasuse põhimõtet ELi rahastatud teadus- ja arendusprojektide hindamiskriteeriumite hulka, et edendada standardimisega seotud projekte ning suurendada innovatiivsete vahendite abil teadmisi nende projektide kohta; |
| --- | --- |

56.

on veendunud, et Euroopa teadustegevuse, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammid võivad anda standardimisele eraldi peatüki pühendamise abil standardimisprotsessi olulise panuse; on seisukohal, et selline meede suurendaks standardite eeliste mõistmist ja aitaks edendada aktiivsemalt süsteemset lähenemisviisi teadusuuringute, innovatsiooni ning standardimise vahel; kutsub komisjoni lisama standardimise asjakohasuse põhimõtet ELi rahastatud teadus- ja arendusprojektide hindamiskriteeriumite hulka, et edendada standardimisega seotud projekte ning suurendada innovatiivsete vahendite abil teadmisi nende projektide kohta;

| 57. | palub samuti komisjonil töötada välja tehnoloogia järelevalvemeetmed, et määrata kindlaks tulevase teadus- ja arendustegevuse tulemused, millel võiks standardimisest kasu olla, hõlbustada turu hõlvamiseks ning teadus- ja arendustegevuse juhtimiseks vajaliku teabe liikumist ja läbipaistvust ning sellega seoses edendada lisaks internetist kergesti kättesaadavaid ja kasutajasõbralikke hindamisvahendeid; |
| --- | --- |

57.

palub samuti komisjonil töötada välja tehnoloogia järelevalvemeetmed, et määrata kindlaks tulevase teadus- ja arendustegevuse tulemused, millel võiks standardimisest kasu olla, hõlbustada turu hõlvamiseks ning teadus- ja arendustegevuse juhtimiseks vajaliku teabe liikumist ja läbipaistvust ning sellega seoses edendada lisaks internetist kergesti kättesaadavaid ja kasutajasõbralikke hindamisvahendeid;

| 58. | kutsub liikmesriike üles kasutama riigihangetes Euroopa standardeid, et parandada avalike teenuste kvaliteeti ja toetada uuenduslikke tehnoloogiaid; toonitab siiski, et standardite kasutamine ei tohi põhjustada lisatõkkeid, eelkõige väikeettevõtetele, kes püüavad osaleda riigihankemenetlustes; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles kasutama riigihangetes Euroopa standardeid, et parandada avalike teenuste kvaliteeti ja toetada uuenduslikke tehnoloogiaid; toonitab siiski, et standardite kasutamine ei tohi põhjustada lisatõkkeid, eelkõige väikeettevõtetele, kes püüavad osaleda riigihankemenetlustes;

| 59. | kinnitab veel kord, et kliimamuutusele ning muudele tulevastele ülemaailmsetele energia- ja keskkonnaprobleemidele vastu astumine eeldab puhaste tehnoloogiate ja keskkonnasäästlike toodete väljatöötamist ja edendamist; on seetõttu seisukohal, et keskkonnaaspektid tuleb kiiresti integreerida kõikidesse asjaomastesse toodetesse ja teenustesse ning et Euroopa standardimissüsteemi raames tuleb töötada välja täiustatud süsteem, millega tagatakse, et selliseid aspekte võetakse standardite väljatöötamisel nõuetekohaselt arvesse; rõhutab vajadust edendada keskkonnakaitseorganisatsioonide ja keskkonnakaitse eest vastutavate ametiasutuste aktiivset osalemist standardikomiteedes – siseriiklikul ja Euroopa tasandil; rõhutab, et vajadust suunata üleeuroopalised innovatsiooni valdkonnas tehtavad jõupingutused kliimasoojenemise vastu võitlemise globaalsetele strateegiatele ning ühiskondlikele, energeetika- ja keskkonnaalastele väljakutsetele reageerimisele, tuleb samuti uute standardimudelite suuniste väljatöötamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

59.

kinnitab veel kord, et kliimamuutusele ning muudele tulevastele ülemaailmsetele energia- ja keskkonnaprobleemidele vastu astumine eeldab puhaste tehnoloogiate ja keskkonnasäästlike toodete väljatöötamist ja edendamist; on seetõttu seisukohal, et keskkonnaaspektid tuleb kiiresti integreerida kõikidesse asjaomastesse toodetesse ja teenustesse ning et Euroopa standardimissüsteemi raames tuleb töötada välja täiustatud süsteem, millega tagatakse, et selliseid aspekte võetakse standardite väljatöötamisel nõuetekohaselt arvesse; rõhutab vajadust edendada keskkonnakaitseorganisatsioonide ja keskkonnakaitse eest vastutavate ametiasutuste aktiivset osalemist standardikomiteedes – siseriiklikul ja Euroopa tasandil; rõhutab, et vajadust suunata üleeuroopalised innovatsiooni valdkonnas tehtavad jõupingutused kliimasoojenemise vastu võitlemise globaalsetele strateegiatele ning ühiskondlikele, energeetika- ja keskkonnaalastele väljakutsetele reageerimisele, tuleb samuti uute standardimudelite suuniste väljatöötamisel arvesse võtta;

| 60. | rõhutab, et inimeste tervise ja elutingimuste parandamine nõuab selliste toodete väljaarendamist, mis võivad toetada inimeste tervet arengut ja parandada juurdepääsu, eriti laste ning haavatavate isikute jaoks; on seetõttu seisukohal, et tervishoiuaspektid tuleb kiiresti integreerida kõikidesse asjaomastesse toodetesse ja teenustesse ning et Euroopa standardimissüsteemi raames tuleb töötada välja täiustatud süsteem, millega tagatakse, et selliseid aspekte võetakse standardite väljatöötamisel nõuetekohaselt arvesse; nõuab sellega seoses näiteks Euroopa standardite kehtestamist ortopeediliselt sobivatele lastejalatsitele; rõhutab vajadust edendada tervishoiuekspertide ja tervishoiu eest vastutavate ametiasutuste aktiivset osalemist standardikomiteedes; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et inimeste tervise ja elutingimuste parandamine nõuab selliste toodete väljaarendamist, mis võivad toetada inimeste tervet arengut ja parandada juurdepääsu, eriti laste ning haavatavate isikute jaoks; on seetõttu seisukohal, et tervishoiuaspektid tuleb kiiresti integreerida kõikidesse asjaomastesse toodetesse ja teenustesse ning et Euroopa standardimissüsteemi raames tuleb töötada välja täiustatud süsteem, millega tagatakse, et selliseid aspekte võetakse standardite väljatöötamisel nõuetekohaselt arvesse; nõuab sellega seoses näiteks Euroopa standardite kehtestamist ortopeediliselt sobivatele lastejalatsitele; rõhutab vajadust edendada tervishoiuekspertide ja tervishoiu eest vastutavate ametiasutuste aktiivset osalemist standardikomiteedes;

| 61. | rõhutab, et standardimisel on suur potentsiaal kõrvaldada puudega ja eakate inimeste teelt takistused, mis ei luba neil rakendada oma võimeid ja osaleda võrdsetel alustel kõigis eluvaldkondades; nõuab seetõttu selliste standardite väljatöötamist, milles võetakse arvesse elanikkonna eri vajadusi ja luuakse ettevõtetele võimalused uuenduslike lahenduste pakkumiseks, eesmärgiga soodustada kõigile juurdepääsetavate toodete, teenuste ja infrastruktuuride arendamist; rõhutab, kui tähtis on universaaldisaini kontseptsioon, mis kujutab endast standardijate, disainerite, ettevõtjate, riigiasutuste ja poliitikute jaoks loovat ja eetilist ülesannet, sest selle eesmärk on tagada kõigile inimestele võrdne juurdepääs muu hulgas ehitistele, transpordivahenditele, haridusele, tööle, eluasemele, meditsiiniasutustele, teabele ja sidele, kultuurile, vaba aja veetmisele ning tarbekaupadele ja -teenustele; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et standardimisel on suur potentsiaal kõrvaldada puudega ja eakate inimeste teelt takistused, mis ei luba neil rakendada oma võimeid ja osaleda võrdsetel alustel kõigis eluvaldkondades; nõuab seetõttu selliste standardite väljatöötamist, milles võetakse arvesse elanikkonna eri vajadusi ja luuakse ettevõtetele võimalused uuenduslike lahenduste pakkumiseks, eesmärgiga soodustada kõigile juurdepääsetavate toodete, teenuste ja infrastruktuuride arendamist; rõhutab, kui tähtis on universaaldisaini kontseptsioon, mis kujutab endast standardijate, disainerite, ettevõtjate, riigiasutuste ja poliitikute jaoks loovat ja eetilist ülesannet, sest selle eesmärk on tagada kõigile inimestele võrdne juurdepääs muu hulgas ehitistele, transpordivahenditele, haridusele, tööle, eluasemele, meditsiiniasutustele, teabele ja sidele, kultuurile, vaba aja veetmisele ning tarbekaupadele ja -teenustele;

| 62. | nõuab seetõttu, et komisjon ja Euroopa standardiorganisatsioonid arendaksid ja toetaksid oma standarditöös süstemaatiliselt metoodikat, mis tagaks, et standardites sisalduksid universaaldisaini põhimõtetest lähtuvad asjakohased juurdepääsunõuded, kaasa arvatud kontrollimehhanism, millega tagatakse, et kõnealused standardid vastavad nõuetekohaselt puudega ja eakate inimeste vajadustele; kutsub seetõttu komisjoni, liikmesriike ning Euroopa ja riiklikke standardiorganisatsioone töötama välja ja toetama koolituskursusi puudega inimestele, et suurendada nende tulemuslikku osalemist standardite kehtestamises, ning standardijatele, et nad viiksid end kurssi puuete ja juurdepääsuga seotud küsimustes; |
| --- | --- |

62.

nõuab seetõttu, et komisjon ja Euroopa standardiorganisatsioonid arendaksid ja toetaksid oma standarditöös süstemaatiliselt metoodikat, mis tagaks, et standardites sisalduksid universaaldisaini põhimõtetest lähtuvad asjakohased juurdepääsunõuded, kaasa arvatud kontrollimehhanism, millega tagatakse, et kõnealused standardid vastavad nõuetekohaselt puudega ja eakate inimeste vajadustele; kutsub seetõttu komisjoni, liikmesriike ning Euroopa ja riiklikke standardiorganisatsioone töötama välja ja toetama koolituskursusi puudega inimestele, et suurendada nende tulemuslikku osalemist standardite kehtestamises, ning standardijatele, et nad viiksid end kurssi puuete ja juurdepääsuga seotud küsimustes;

| 63. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid ratifitseeriksid viivitamata ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning rakendaksid tulemuslikult selle sätteid universaaldisaini põhimõtete edendamise kohta standardite kehtestamises; palub ka komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada kehtivaid riigihanke eeskirju, et soodustada juurdepääsu käsitlevate sätete lisamist riigihanke menetlustesse, eesmärgiga edendada juurdepääsetavust ja luua tootjatele stiimulid töötada välja ja pakkuda juurdepääsetavaid tooteid ja teenuseid; nõuab, et uuenduslike tugitehnoloogiatoodete väljatöötamiseks edendataks ELi rahastatavaid teadus- ja arendustegevuse projekte ning et juurdepääsu käsitlevad sätted muudetaks struktuurifondide vahendite riiklikul ja piirkondlikul tasandil eraldamise kriteeriumiks; |
| --- | --- |

63.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid ratifitseeriksid viivitamata ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning rakendaksid tulemuslikult selle sätteid universaaldisaini põhimõtete edendamise kohta standardite kehtestamises; palub ka komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada kehtivaid riigihanke eeskirju, et soodustada juurdepääsu käsitlevate sätete lisamist riigihanke menetlustesse, eesmärgiga edendada juurdepääsetavust ja luua tootjatele stiimulid töötada välja ja pakkuda juurdepääsetavaid tooteid ja teenuseid; nõuab, et uuenduslike tugitehnoloogiatoodete väljatöötamiseks edendataks ELi rahastatavaid teadus- ja arendustegevuse projekte ning et juurdepääsu käsitlevad sätted muudetaks struktuurifondide vahendite riiklikul ja piirkondlikul tasandil eraldamise kriteeriumiks;

| 64. | rõhutab, et tarbijakaitse edasiseks tugevdamiseks tuleks esmatähtsaks pidada üldise tooteohutuse direktiiviga seotud standardite väljatöötamise menetlust; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et tarbijakaitse edasiseks tugevdamiseks tuleks esmatähtsaks pidada üldise tooteohutuse direktiiviga seotud standardite väljatöötamise menetlust;

| 65. | juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioonile elektriautode kohta, milles tuletatakse meelde, et erinevates valdkondades on vajalikud tõhusad standardimisprotsessid, et kiirendada konkurentsivõime huvides e-sõidukite turuletoomist ja parandada keskkonna olukorda; |
| --- | --- |

65.

juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi 6. mai 2010. aasta resolutsioonile elektriautode kohta, milles tuletatakse meelde, et erinevates valdkondades on vajalikud tõhusad standardimisprotsessid, et kiirendada konkurentsivõime huvides e-sõidukite turuletoomist ja parandada keskkonna olukorda;

| 66. | juhib tähelepanu asjaolule, et nii intellektuaalomandi õigused kui ka standardimine toetavad innovatsiooni ja lihtsustavad tehnoloogia levikut; rõhutab, et tuleks luua õige tasakaal standardite kasutajate huvide ja intellektuaalomandi omanike õiguste vahel; kutsub Euroopa ja riiklikke standardiameteid üles olema eriti valvas kaitstud tehnoloogial põhinevate standardite väljatöötamisel, et võimaldada laialdast juurdepääsu kõikide kasutajate jaoks; rõhutab vajadust tagada, et standardites sisalduvate mis tahes oluliste intellektuaalomandi õiguste litsentse antakse õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel; |
| --- | --- |

66.

juhib tähelepanu asjaolule, et nii intellektuaalomandi õigused kui ka standardimine toetavad innovatsiooni ja lihtsustavad tehnoloogia levikut; rõhutab, et tuleks luua õige tasakaal standardite kasutajate huvide ja intellektuaalomandi omanike õiguste vahel; kutsub Euroopa ja riiklikke standardiameteid üles olema eriti valvas kaitstud tehnoloogial põhinevate standardite väljatöötamisel, et võimaldada laialdast juurdepääsu kõikide kasutajate jaoks; rõhutab vajadust tagada, et standardites sisalduvate mis tahes oluliste intellektuaalomandi õiguste litsentse antakse õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel;

| 67. | tunnistab, et foorumid ja konsortsiumid aitavad standardimissüsteemile oluliselt kaasa, pakkudes ülemaailmse tähtsusega spetsifikatsioone, mis arvestavad sagedamini uuenduslike tehnoloogiatega; juhib tähelepanu asjaolule, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris on paljud foorumid ja konsortsiumid arenenud ülemaailmseteks organisatsioonideks, kes toodavad laialdaselt rakendatavaid spetsifikatsioone avatud, läbipaistva ja konsensusel rajaneva arendustegevuse alusel; on arvamusel, et Euroopa standardiorganisatsioonid ning foorumid ja konsortsiumid peavad leidma koostööviisi tegevuse kavandamiseks, edastades standardid kõige asjakohasemale tasandile, kas rahvusvahelisele või Euroopa tasandile, et tagada sidusus ja vältida killustumist või dubleerimist; |
| --- | --- |

67.

tunnistab, et foorumid ja konsortsiumid aitavad standardimissüsteemile oluliselt kaasa, pakkudes ülemaailmse tähtsusega spetsifikatsioone, mis arvestavad sagedamini uuenduslike tehnoloogiatega; juhib tähelepanu asjaolule, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris on paljud foorumid ja konsortsiumid arenenud ülemaailmseteks organisatsioonideks, kes toodavad laialdaselt rakendatavaid spetsifikatsioone avatud, läbipaistva ja konsensusel rajaneva arendustegevuse alusel; on arvamusel, et Euroopa standardiorganisatsioonid ning foorumid ja konsortsiumid peavad leidma koostööviisi tegevuse kavandamiseks, edastades standardid kõige asjakohasemale tasandile, kas rahvusvahelisele või Euroopa tasandile, et tagada sidusus ja vältida killustumist või dubleerimist;

| 68. | kutsub samuti Euroopa standardiorganisatsioone üles töötama välja ja rakendama parandatud mehhanismi foorumite ja konsortsiumite spetsifikatsioonide vastuvõtmiseks Euroopa standarditena, kusjuures tuleb tagada kõikide sidusrühmade konsensus kehtestatud kõikide huvitatud isikutega konsulteerimise menetluste abil siseriikliku delegatsiooni põhimõtte kohaselt; rõhutab, et see tohiks piirata võimalust esitada neid otse rahvusvahelistele standardiorganisatsioonidele ülemaailmsema staatuse saavutamiseks, tingimusel et see on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) tehniliste kaubandustõkete lepingus sätestatud põhimõtetega (läbipaistvus, avatus, erapooletus, konsensus, tõhusus, otstarbekus ja järjepidevus); |
| --- | --- |

68.

kutsub samuti Euroopa standardiorganisatsioone üles töötama välja ja rakendama parandatud mehhanismi foorumite ja konsortsiumite spetsifikatsioonide vastuvõtmiseks Euroopa standarditena, kusjuures tuleb tagada kõikide sidusrühmade konsensus kehtestatud kõikide huvitatud isikutega konsulteerimise menetluste abil siseriikliku delegatsiooni põhimõtte kohaselt; rõhutab, et see tohiks piirata võimalust esitada neid otse rahvusvahelistele standardiorganisatsioonidele ülemaailmsema staatuse saavutamiseks, tingimusel et see on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) tehniliste kaubandustõkete lepingus sätestatud põhimõtetega (läbipaistvus, avatus, erapooletus, konsensus, tõhusus, otstarbekus ja järjepidevus);

| 69. | tunnistab, et koostalitlusvõimel on otsustav tähtsus innovatsiooni ja konkurentsivõime jaoks, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris, kus foorumid ja konsortsiumid etendavad olulist rolli; juhib tähelepanu asjaolule, et koostalitlusvõime ei sõltu mitte üksnes standardi ja spetsifikatsiooni määratlustest, vaid ka sellest, kuidas kasutajad neid rakendavad; tunnustab kasutajate foorumite ja konsortsiumite olulist rolli koostalitlusvõime saavutamisel; palub komisjonil tõhustada koostööd info- ja kommunikatsioonitehnoloogia foorumite ja konsortsiumide ning ametlike standardeid väljatöötavate organite vahel, mis võiks suurendada koostalitlusvõimet ja vähendada dubleerimisriski ning standardite vahelisi vastuolusid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

69.

tunnistab, et koostalitlusvõimel on otsustav tähtsus innovatsiooni ja konkurentsivõime jaoks, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris, kus foorumid ja konsortsiumid etendavad olulist rolli; juhib tähelepanu asjaolule, et koostalitlusvõime ei sõltu mitte üksnes standardi ja spetsifikatsiooni määratlustest, vaid ka sellest, kuidas kasutajad neid rakendavad; tunnustab kasutajate foorumite ja konsortsiumite olulist rolli koostalitlusvõime saavutamisel; palub komisjonil tõhustada koostööd info- ja kommunikatsioonitehnoloogia foorumite ja konsortsiumide ning ametlike standardeid väljatöötavate organite vahel, mis võiks suurendada koostalitlusvõimet ja vähendada dubleerimisriski ning standardite vahelisi vastuolusid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas;

| 70. | rõhutab tungivat vajadust kohandada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimise poliitika turu ja poliitiliste arengutega, mis tooks kaasa oluliste, koostalitlusvõimet nõudvate Euroopa poliitiliste eesmärkide saavutamise (nt e-tervis, kättesaadavus, turvalisus, e-äri, e-valitsus, transport) ning aitaks kaasa isikuandmete kaitset käsitlevate standardite väljatöötamisele; |
| --- | --- |

70.

rõhutab tungivat vajadust kohandada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimise poliitika turu ja poliitiliste arengutega, mis tooks kaasa oluliste, koostalitlusvõimet nõudvate Euroopa poliitiliste eesmärkide saavutamise (nt e-tervis, kättesaadavus, turvalisus, e-äri, e-valitsus, transport) ning aitaks kaasa isikuandmete kaitset käsitlevate standardite väljatöötamisele;

| 71. | palub komisjonil muude ELi poliitikavaldkondade toetamiseks rakendada ajakohastatud ja laiendatud ELi infotehnoloogia standardimise poliitikat, mis peaks muuhulgas tagama koostalitlusvõime, õiguskindluse ning asjakohaste kaitsemeetmete rakendamise, vähendades samal ajal ettevõtete lisakoormust, kasutajate riske ja infotehnoloogia vaba liikumise takistusi; |
| --- | --- |

71.

palub komisjonil muude ELi poliitikavaldkondade toetamiseks rakendada ajakohastatud ja laiendatud ELi infotehnoloogia standardimise poliitikat, mis peaks muuhulgas tagama koostalitlusvõime, õiguskindluse ning asjakohaste kaitsemeetmete rakendamise, vähendades samal ajal ettevõtete lisakoormust, kasutajate riske ja infotehnoloogia vaba liikumise takistusi;

| 72. | palub komisjonil kasutada tulemuslikult kehtivaid õiguslikke aluseid, mis lubavad infotehnoloogia standardimist, ning määrata kindlaks täiendavad infotehnoloogia valdkonnad, alad või rakendused, mille puhul võiks ELi standardimise tõhus rakendamine toetada ELi poliitikaid, ning esitada sellele vastavad asjakohased ettepanekud; kutsub komisjoni ka üles kaaluma vajaduse korral uue lähenemisviisi ja uue õigusraamistiku kasutamist ELi poliitikat toetava moodsa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimise poliitika eeskujuna; |
| --- | --- |

72.

palub komisjonil kasutada tulemuslikult kehtivaid õiguslikke aluseid, mis lubavad infotehnoloogia standardimist, ning määrata kindlaks täiendavad infotehnoloogia valdkonnad, alad või rakendused, mille puhul võiks ELi standardimise tõhus rakendamine toetada ELi poliitikaid, ning esitada sellele vastavad asjakohased ettepanekud; kutsub komisjoni ka üles kaaluma vajaduse korral uue lähenemisviisi ja uue õigusraamistiku kasutamist ELi poliitikat toetava moodsa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimise poliitika eeskujuna;

| 73. | rõhutab, et rahvusvahelised standardid teevad tänu asjaolule, et paljudes riikides kasutatakse ühte identset standardit, mis toetub nn tulemuspõhisele lähenemisviisile ning suurendab tarbijate mõistmist ja turu usaldusväärsust, võimalikuks globaalse turu toimimise; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et rahvusvahelised standardid teevad tänu asjaolule, et paljudes riikides kasutatakse ühte identset standardit, mis toetub nn tulemuspõhisele lähenemisviisile ning suurendab tarbijate mõistmist ja turu usaldusväärsust, võimalikuks globaalse turu toimimise;

| 74. | rõhutab, et korrapärane dialoog on siseturu välismõõtme oluline osa ja seetõttu on vaja säilitada ja tugevdada Euroopa standardimissüsteemi positsiooni rahvusvahelises standardimiskeskkonnas, et edendada tõeliselt ülemaailmse tähtsusega rahvusvaheliste standardite väljatöötamist, lihtsustada kaubandust ja suurendada Euroopa konkurentsivõimet, võttes samal ajal arvesse arengumaade õigustatud huve ning kandes hoolt juba rahvusvahelisel tasandil tehtud töö tarbetu dubleerimise vältimise eest; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et korrapärane dialoog on siseturu välismõõtme oluline osa ja seetõttu on vaja säilitada ja tugevdada Euroopa standardimissüsteemi positsiooni rahvusvahelises standardimiskeskkonnas, et edendada tõeliselt ülemaailmse tähtsusega rahvusvaheliste standardite väljatöötamist, lihtsustada kaubandust ja suurendada Euroopa konkurentsivõimet, võttes samal ajal arvesse arengumaade õigustatud huve ning kandes hoolt juba rahvusvahelisel tasandil tehtud töö tarbetu dubleerimise vältimise eest;

| 75. | toetab kahe Euroopa standardimiseksperdi lähetamist Hiinasse ja Indiasse, et toetada Euroopa standardiorganisatsioone, edendada Euroopa standardeid ning anda tagasisidet kõnealuste riikide standardimissüsteemide kohta; palub komisjonil uurida vajadust lähetada standardimiseksperte maailma muudesse piirkondadesse, et propageerida jätkuvalt Euroopa standardimissüsteemi; |
| --- | --- |

75.

toetab kahe Euroopa standardimiseksperdi lähetamist Hiinasse ja Indiasse, et toetada Euroopa standardiorganisatsioone, edendada Euroopa standardeid ning anda tagasisidet kõnealuste riikide standardimissüsteemide kohta; palub komisjonil uurida vajadust lähetada standardimiseksperte maailma muudesse piirkondadesse, et propageerida jätkuvalt Euroopa standardimissüsteemi;

| 76. | palub komisjonil koordineerida standardimistegevust rahvusvaheliste partneritega, näiteks Atlandi-ülese dialoogi raames; julgustab sellest tulenevalt komisjoni valmistama ette ja võtma vajalikke meetmeid, et tugevdada Euroopa standardimistegevuse mõju globaalsel tasandil, et suurendada ELi toodete ja teenuste konkurentsivõimet rahvusvahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

76.

palub komisjonil koordineerida standardimistegevust rahvusvaheliste partneritega, näiteks Atlandi-ülese dialoogi raames; julgustab sellest tulenevalt komisjoni valmistama ette ja võtma vajalikke meetmeid, et tugevdada Euroopa standardimistegevuse mõju globaalsel tasandil, et suurendada ELi toodete ja teenuste konkurentsivõimet rahvusvahelises kaubanduses;

| 77. | nõuab, et Euroopa sidusrühmad ja riiklikud standardiametid pühenduksid uuesti rahvusvahelisele standardimisele, et kasutada ära Euroopa juhtivat positsiooni ja saavutada ülemaailmsel turul esimese turuletulija eelised; toonitab vajadust parema koostöö järele rahvusvahelises standardimises Euroopa sidusrühmade ja riiklike standardiametite vahel tehnilisel ja poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

77.

nõuab, et Euroopa sidusrühmad ja riiklikud standardiametid pühenduksid uuesti rahvusvahelisele standardimisele, et kasutada ära Euroopa juhtivat positsiooni ja saavutada ülemaailmsel turul esimese turuletulija eelised; toonitab vajadust parema koostöö järele rahvusvahelises standardimises Euroopa sidusrühmade ja riiklike standardiametite vahel tehnilisel ja poliitilisel tasandil;

*

* *

| 78. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

78.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 150, 28.5.1999, lk 624.

(2)  EÜT L 315, 15.11.2006, lk 9.

(3)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(4)  EÜT L 36, 7.2.1987, lk 31.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/68 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/68

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Rakendatud reformid ja areng Moldova Vabariigis

P7_TA(2010)0385

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Moldova Vabariigis teostatavate reformide ja selle riigi arengu kohta

2012/C 70 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu 28. novembril 1994. aastal sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. juulil 1998; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu 28. novembril 1994. aastal sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. juulil 1998;

| — | võttes arvesse ELi ja Moldova koostöönõukogu 21. detsembri 2009. aasta ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Moldova koostöönõukogu 21. detsembri 2009. aasta ühisavaldust;

| — | võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ning läbirääkimisi ELi ja Moldova vahelise viisarežiimi lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ning läbirääkimisi ELi ja Moldova vahelise viisarežiimi lihtsustamiseks;

| — | võttes arvesse komisjoni 12. mai 2010. aasta eduaruannet Moldova Vabariigi kohta (KOM(2010)0207); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. mai 2010. aasta eduaruannet Moldova Vabariigi kohta (KOM(2010)0207);

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 17. mai 2010. aasta avaldust Moldova ja Transnistria kohta, 27. septembri 2010. aasta avaldust Transnistria piirkonna juhtkonna vastu suunatud piiravate meetmete kohta ning 14. oktoobri 2010. aasta avaldust, milles käsitletakse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimist Moldava Vabariigi poolt; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 17. mai 2010. aasta avaldust Moldova ja Transnistria kohta, 27. septembri 2010. aasta avaldust Transnistria piirkonna juhtkonna vastu suunatud piiravate meetmete kohta ning 14. oktoobri 2010. aasta avaldust, milles käsitletakse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimist Moldava Vabariigi poolt;

| — | võttes arvesse Moldova 29. juulil 2009 toimunud parlamendivalimiste ja 5. septembril 2010 põhiseadusreformi üle peetud rahvahääletuse tulemusi ning otsust korraldada 28. novembril 2010 ennetähtaegsed parlamendivalimised; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Moldova 29. juulil 2009 toimunud parlamendivalimiste ja 5. septembril 2010 põhiseadusreformi üle peetud rahvahääletuse tulemusi ning otsust korraldada 28. novembril 2010 ennetähtaegsed parlamendivalimised;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova Vabariigi ja Transnistria piirkonna kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova Vabariigi ja Transnistria piirkonna kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitikas ja mais 2009 käivitatud idapartnerluse programmis tunnustatakse Moldova püüdlusi seoses Euroopa Liiduga ning Moldova tähtsust riigina, millel on Euroopa Liidu liikmesriikidega tihedad ajaloolised, kultuurilised ja majanduslikud sidemed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitikas ja mais 2009 käivitatud idapartnerluse programmis tunnustatakse Moldova püüdlusi seoses Euroopa Liiduga ning Moldova tähtsust riigina, millel on Euroopa Liidu liikmesriikidega tihedad ajaloolised, kultuurilised ja majanduslikud sidemed;

| B. | arvestades, et assotsieerimisleping, mille üle EL ja Moldova Vabariik praegu läbirääkimisi peavad, peaks oluliselt parandama ELi ja Moldova Vabariigi ühist institutsioonilist raamistikku, hõlbustama suhete süvendamist kõigis valdkondades ning tugevdama poliitilist assotsieerimist ja majanduslikku integratsiooni koos vastastikuste õiguste ja kohustustega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et assotsieerimisleping, mille üle EL ja Moldova Vabariik praegu läbirääkimisi peavad, peaks oluliselt parandama ELi ja Moldova Vabariigi ühist institutsioonilist raamistikku, hõlbustama suhete süvendamist kõigis valdkondades ning tugevdama poliitilist assotsieerimist ja majanduslikku integratsiooni koos vastastikuste õiguste ja kohustustega;

| C. | arvestades, et ELi ja Moldova suhted on viimase aastaga märkimisväärselt edenenud, mida kajastab asjakohaselt ka Euroopa Komisjoni 12. mai 2010. aasta eduaruanne, kus märgitakse, et edu on saavutatud enamikus naabruspoliitika tegevuskavasse kuuluvates valdkondades; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja Moldova suhted on viimase aastaga märkimisväärselt edenenud, mida kajastab asjakohaselt ka Euroopa Komisjoni 12. mai 2010. aasta eduaruanne, kus märgitakse, et edu on saavutatud enamikus naabruspoliitika tegevuskavasse kuuluvates valdkondades;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine, välisteenistuse loomine ning asepresidendi ja kõrge esindaja nimetamine annavad Euroopa Liidule uut indu, et senisest aktiivsemalt osaleda külmutatud konfliktide lahendamises oma naabruses, sealhulgas Transnistria konflikti lahendamises, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine, välisteenistuse loomine ning asepresidendi ja kõrge esindaja nimetamine annavad Euroopa Liidule uut indu, et senisest aktiivsemalt osaleda külmutatud konfliktide lahendamises oma naabruses, sealhulgas Transnistria konflikti lahendamises,

| 1. | tunneb heameelt Moldova Vabariigi eelmisel aastal tehtud edusammude üle ning loodab, et valimisprotsessiga suudetakse veelgi tugevdada demokraatlikke institutsioone ning õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamist Moldovas; eeldab, et Moldova võimud jätkavad vajalikke reforme ning täidavad oma lubaduse hoida Moldova Vabariik kindlalt Euroopa integratsiooni kursil; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt Moldova Vabariigi eelmisel aastal tehtud edusammude üle ning loodab, et valimisprotsessiga suudetakse veelgi tugevdada demokraatlikke institutsioone ning õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamist Moldovas; eeldab, et Moldova võimud jätkavad vajalikke reforme ning täidavad oma lubaduse hoida Moldova Vabariik kindlalt Euroopa integratsiooni kursil;

| 2. | väljendab rahulolu selle üle, et 12. jaanuaril 2010 algasid Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi läbirääkimised assotsiatsioonilepingu üle, ning võtab rahuloluga teadmiseks, et komisjon saab selles protsessis Moldovalt väga häid tulemusi; |
| --- | --- |

2.

väljendab rahulolu selle üle, et 12. jaanuaril 2010 algasid Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi läbirääkimised assotsiatsioonilepingu üle, ning võtab rahuloluga teadmiseks, et komisjon saab selles protsessis Moldovalt väga häid tulemusi;

| 3. | palub nõukogul nõuda komisjonilt viisarežiimi lihtsustamise tegevuskava kiiret koostamist oma järgmisel, 25. oktoobril 2010 toimuval istungil, millega algaks viisaküsimustes toimuva dialoogi täistegevuslik osa, mis põhineb Moldova Vabariigi edusammudel pärast viisadialoogi nelja osa üle peetud ettevalmistavaid kõnelusi; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul nõuda komisjonilt viisarežiimi lihtsustamise tegevuskava kiiret koostamist oma järgmisel, 25. oktoobril 2010 toimuval istungil, millega algaks viisaküsimustes toimuva dialoogi täistegevuslik osa, mis põhineb Moldova Vabariigi edusammudel pärast viisadialoogi nelja osa üle peetud ettevalmistavaid kõnelusi;

| 4. | kiidab heaks Moldova Vabariigile makromajandusliku finantsabi andmise kuni 90 miljoni euro suuruse toetuse vormis, et toetada majanduslikku stabiliseerumist ning leevendada maksebilansi- ja eelarvepuudujääki, nagu on kindlaks määratud Rahvusvahelise Valuutafondi käimasolevas programmis; rõhutab, et Moldova Vabariik peab suurendama jõupingutusi struktuurireformide tulemuslikuks elluviimiseks ning pöörama sealjuures erilist tähelepanu õigusriigi põhimõttele, võitlusele korruptsiooni vastu ning äri- ja investeerimiskliima parandamisele; |
| --- | --- |

4.

kiidab heaks Moldova Vabariigile makromajandusliku finantsabi andmise kuni 90 miljoni euro suuruse toetuse vormis, et toetada majanduslikku stabiliseerumist ning leevendada maksebilansi- ja eelarvepuudujääki, nagu on kindlaks määratud Rahvusvahelise Valuutafondi käimasolevas programmis; rõhutab, et Moldova Vabariik peab suurendama jõupingutusi struktuurireformide tulemuslikuks elluviimiseks ning pöörama sealjuures erilist tähelepanu õigusriigi põhimõttele, võitlusele korruptsiooni vastu ning äri- ja investeerimiskliima parandamisele;

| 5. | peab ärikeskkonna ja ettevõtlust reguleeriva raamistiku parandamist väga oluliseks investeeringuid ligitõmbavaks teguriks ning usub kindlalt, et läbirääkimised vabakaubanduspiirkonna loomise üle ELiga assotsieerimislepingu osana edenevad kiiresti; |
| --- | --- |

5.

peab ärikeskkonna ja ettevõtlust reguleeriva raamistiku parandamist väga oluliseks investeeringuid ligitõmbavaks teguriks ning usub kindlalt, et läbirääkimised vabakaubanduspiirkonna loomise üle ELiga assotsieerimislepingu osana edenevad kiiresti;

| 6. | toetab „Moldova sõprade” algatust, milles osaleb mitu liikmesriikide välisministrit ning laienemise ja Euroopa naabruspoliitika volinik Štefan Füle ning mille eesmärk on väljendada ELi selget toetust Moldova Vabariigile ja solidaarsust Moldovaga; nimetatud algatus on selge märguanne, et Moldova toetamist oma probleemide lahendamisel võetakse tõsiselt; on veendunud, et algatusega toetatakse Moldova Vabariiki sisereformide läbiviimisel tõhusalt ning lähendatakse seda riiki Euroopa Liidule; |
| --- | --- |

6.

toetab „Moldova sõprade” algatust, milles osaleb mitu liikmesriikide välisministrit ning laienemise ja Euroopa naabruspoliitika volinik Štefan Füle ning mille eesmärk on väljendada ELi selget toetust Moldova Vabariigile ja solidaarsust Moldovaga; nimetatud algatus on selge märguanne, et Moldova toetamist oma probleemide lahendamisel võetakse tõsiselt; on veendunud, et algatusega toetatakse Moldova Vabariiki sisereformide läbiviimisel tõhusalt ning lähendatakse seda riiki Euroopa Liidule;

| 7. | on seisukohal, et EL saab Transnistria probleemi lahendamisele kaasa aidata, toetades usalduse loomist, eelkõige elanike ühistele huvidele vastavate ühisprojektide elluviimise kaudu, tehes koostööd kohalike kogukondade ja kodanikuühiskonnaga ning andes abi majanduskriisi leevendamiseks Dnestri jõe mõlemal kaldal; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et EL saab Transnistria probleemi lahendamisele kaasa aidata, toetades usalduse loomist, eelkõige elanike ühistele huvidele vastavate ühisprojektide elluviimise kaudu, tehes koostööd kohalike kogukondade ja kodanikuühiskonnaga ning andes abi majanduskriisi leevendamiseks Dnestri jõe mõlemal kaldal;

| 8. | rõhutab, et Transnistria probleemi lahendamisel on otsustav mõju poliitilise tasakaalu ja majandusliku heaolu saavutamisele Moldova Vabariigis ning kogu piirkonnas; kinnitab oma toetust Moldova Vabariigi territoriaalsele terviklusele ja juhib tähelepanu sellele, et EL peab mängima Transnistria küsimuse lahendamisel jõulisemat rolli, kuna sellega venitamine ei tohiks saada takistuseks Moldova lõimumisele ELiga; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Transnistria probleemi lahendamisel on otsustav mõju poliitilise tasakaalu ja majandusliku heaolu saavutamisele Moldova Vabariigis ning kogu piirkonnas; kinnitab oma toetust Moldova Vabariigi territoriaalsele terviklusele ja juhib tähelepanu sellele, et EL peab mängima Transnistria küsimuse lahendamisel jõulisemat rolli, kuna sellega venitamine ei tohiks saada takistuseks Moldova lõimumisele ELiga;

| 9. | võtab rõõmuga teadmiseks alates 2009. aasta juunist 5 + 2 vormis toimunud mitteametlikud kohtumised, kus käsitleti Transnistria olukorra lahendamise püüdeid, ning kutsub osalisi üles taasalustama esimesel võimalusel samas vormis ametlikke läbirääkimisi; väljendab heameelt Saksamaa kantsleri Angela Merkeli ja Venemaa presidendi Dmitri Medvedjevi nn Mesebergi algatuse üle, mille eesmärgiks on Transnistria konflikti lahendamine, ning on veendunud, et partnerite välisministrite tasandil julgeolekufoorum võiks aidata konfliktile püsivat lahendust leida; |
| --- | --- |

9.

võtab rõõmuga teadmiseks alates 2009. aasta juunist 5 + 2 vormis toimunud mitteametlikud kohtumised, kus käsitleti Transnistria olukorra lahendamise püüdeid, ning kutsub osalisi üles taasalustama esimesel võimalusel samas vormis ametlikke läbirääkimisi; väljendab heameelt Saksamaa kantsleri Angela Merkeli ja Venemaa presidendi Dmitri Medvedjevi nn Mesebergi algatuse üle, mille eesmärgiks on Transnistria konflikti lahendamine, ning on veendunud, et partnerite välisministrite tasandil julgeolekufoorum võiks aidata konfliktile püsivat lahendust leida;

| 10. | rõhutab vajadust tugevdada inimeste usaldust riigi- ja õigusasutuste vastu, eriti pärast mõnede ametnike ja õiguskaitseorganite töötajate osalemist 2009. aasta aprillisündmuste käigus toimunud vägivallatsemises, ning eeldab, et kõik, kes tunnistatakse vägivallaaktide eest vastutavaks, antakse kohtu alla; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust tugevdada inimeste usaldust riigi- ja õigusasutuste vastu, eriti pärast mõnede ametnike ja õiguskaitseorganite töötajate osalemist 2009. aasta aprillisündmuste käigus toimunud vägivallatsemises, ning eeldab, et kõik, kes tunnistatakse vägivallaaktide eest vastutavaks, antakse kohtu alla;

| 11. | kutsub kõiki poliitilise jõude üles vältima tarbetut vastasseisu ning keskenduma sellele, et Moldova Vabariigile välja töötada terviklik visioon, millega suunata riik oma Euroopa-eesmärkide saavutamise teele; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki poliitilise jõude üles vältima tarbetut vastasseisu ning keskenduma sellele, et Moldova Vabariigile välja töötada terviklik visioon, millega suunata riik oma Euroopa-eesmärkide saavutamise teele;

| 12. | loodab, et 28. novembriks 2010 kavandatud valimised toimuvad täielikus vastavuses rahvusvaheliste normidega, ja tuletab kõikidele asjaosalistele meelde, et valimiseelses kampaanias tuleb anda võrdsed võimalused kõikidele poliitilistele jõududele; eeldab, et ka välisriikides elavatele Moldova kodanikele tagatakse võimalus oma valimisõigust kasutada, ning sedastab, et Transnistria separatistliku piirkonna de facto ametivõimudel ei ole õigust takistada Moldova kodanike osavõttu valimistest; |
| --- | --- |

12.

loodab, et 28. novembriks 2010 kavandatud valimised toimuvad täielikus vastavuses rahvusvaheliste normidega, ja tuletab kõikidele asjaosalistele meelde, et valimiseelses kampaanias tuleb anda võrdsed võimalused kõikidele poliitilistele jõududele; eeldab, et ka välisriikides elavatele Moldova kodanikele tagatakse võimalus oma valimisõigust kasutada, ning sedastab, et Transnistria separatistliku piirkonna de facto ametivõimudel ei ole õigust takistada Moldova kodanike osavõttu valimistest;

| 13. | kutsub Moldova Vabariigi parlamenti üles osalema Euronesti parlamentaarse assamblee töös vastavalt assamblee põhikirjale; |
| --- | --- |

13.

kutsub Moldova Vabariigi parlamenti üles osalema Euronesti parlamentaarse assamblee töös vastavalt assamblee põhikirjale;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Moldova valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Moldova valitsusele ja parlamendile.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/70 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/70

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Integreeritud merenduspoliitika

P7_TA(2010)0386

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon „Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded” kohta (2010/2040(INI))

2012/C 70 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (1);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (KOM(2007)0575); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (KOM(2007)0575);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika eduaruanne” (KOM(2009)0540); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika eduaruanne” (KOM(2009)0540);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika eduaruandele (SEK(2009)1343); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika eduaruandele (SEK(2009)1343);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Integreeritud merenduspoliitika – vahend juhtimise parandamiseks Vahemerel” (KOM(2009)0466); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Integreeritud merenduspoliitika – vahend juhtimise parandamiseks Vahemerel” (KOM(2009)0466);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme laiendamine” (KOM(2009)0536); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme laiendamine” (KOM(2009)0536);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Suund mereseire integreerimisele: ühine teabejagamiskeskkond ELi merendusvaldkondadele” (KOM(2009)0538); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Suund mereseire integreerimisele: ühine teabejagamiskeskkond ELi merendusvaldkondadele” (KOM(2009)0538);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) loomise analüüs” (KOM(2008)0068); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) loomise analüüs” (KOM(2008)0068);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Komisjoni 2010. aasta tööprogramm – aeg tegutseda” (KOM(2010)0135); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Komisjoni 2010. aasta tööprogramm – aeg tegutseda” (KOM(2010)0135);

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2009)0147); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2009)0147);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Mereala ruumilise planeerimise suunised: ühiste põhimõtete saavutamine Euroopa Liidus” (KOM(2008)0791); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Mereala ruumilise planeerimise suunised: ühiste põhimõtete saavutamine Euroopa Liidus” (KOM(2008)0791);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Suunised seoses integreeritud lähenemisviisiga merenduspoliitikas: integreeritud merendusalase juhtimise ja sidusrühmadega konsulteerimise parimate tavade toetamine” (KOM(2008)0395); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Suunised seoses integreeritud lähenemisviisiga merenduspoliitikas: integreeritud merendusalase juhtimise ja sidusrühmadega konsulteerimise parimate tavade toetamine” (KOM(2008)0395);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb ELi Läänemere piirkonna strateegiat (KOM(2009)0248); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb ELi Läänemere piirkonna strateegiat (KOM(2009)0248);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liit ja Arktika piirkond” (KOM(2008)0763); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liit ja Arktika piirkond” (KOM(2008)0763);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Euroopa merealaste teadmiste infrastruktuuri loomine: Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku käsitlev tegevuskava” (SEK(2009)0499); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Euroopa merealaste teadmiste infrastruktuuri loomine: Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku käsitlev tegevuskava” (SEK(2009)0499);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti merendusandmete infrastruktuuri puudutava avaliku arutelu tulemuste kohta (SEK(2010)0073); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti merendusandmete infrastruktuuri puudutava avaliku arutelu tulemuste kohta (SEK(2010)0073);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Mereseiret käsitlev mitteametlik dokument”(SEK(2008)2337); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Mereseiret käsitlev mitteametlik dokument”(SEK(2008)2337);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks” (KOM(2008)0534); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks” (KOM(2008)0534);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani” (KOM(2009)0008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani” (KOM(2009)0008);

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2009. aasta järeldusi integreeritud merenduspoliitika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2009. aasta järeldusi integreeritud merenduspoliitika kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldusi integreeritud mereseire kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldusi integreeritud mereseire kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi integreeritud merenduspoliitika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi integreeritud merenduspoliitika kohta;

| — | võttes arvesse Vahemere saastekaitse konventsiooni ja selle protokolle (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere saastekaitse konventsiooni ja selle protokolle (2);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 17. ja 18. juuni 2009. aasta arvamust merenduse ja rannikualade paketi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 17. ja 18. juuni 2009. aasta arvamust merenduse ja rannikualade paketi kohta;

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika kohta: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika kohta: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses (3);

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta (4);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja kalanduskomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0266/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja kalanduskomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0266/2010),

| A. | arvestades, et ookeanid ja mered on äärmiselt mitmekesised ning neid mõjutavad paljud tegevused, huvid ja poliitikasuunad; arvestades, et merendusega seotud arvukate probleemide lahendamiseks vajalik oskusteave ning ka õigus kõnealuseid probleeme käsitleda kuuluvad paljudele erineva tasandi avalikele ja eraõiguslikele osalistele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ookeanid ja mered on äärmiselt mitmekesised ning neid mõjutavad paljud tegevused, huvid ja poliitikasuunad; arvestades, et merendusega seotud arvukate probleemide lahendamiseks vajalik oskusteave ning ka õigus kõnealuseid probleeme käsitleda kuuluvad paljudele erineva tasandi avalikele ja eraõiguslikele osalistele;

| B. | arvestades, et maailma ookeanid ja mered on üksteisega seotud ja üksteisest sõltuvad ning et sellele lisaks on ookeanide ja merede üha intensiivsem kasutamine laevandus-, kalandus-, energia-, turismi- ja teadusuuringute sektori poolt koos kliimamuutusega lisanud survet merekeskkonnale; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et maailma ookeanid ja mered on üksteisega seotud ja üksteisest sõltuvad ning et sellele lisaks on ookeanide ja merede üha intensiivsem kasutamine laevandus-, kalandus-, energia-, turismi- ja teadusuuringute sektori poolt koos kliimamuutusega lisanud survet merekeskkonnale;

| C. | arvestades, et laevandus ja laevaehitustööstus annavad märkimisväärse panuse ELi riikide majanduslikku heaolusse ning pakuvad väärtuslikku teenust Euroopa ja kogu maailma tööstusele ja tarbijatele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et laevandus ja laevaehitustööstus annavad märkimisväärse panuse ELi riikide majanduslikku heaolusse ning pakuvad väärtuslikku teenust Euroopa ja kogu maailma tööstusele ja tarbijatele;

| D. | arvestades, et integreeritud lähenemisviis on selge vastus küsimusele, kuidas saavutada suurem ühtsus erinevates merd ja rannikualasid mõjutavates poliitikavaldkondades elluviidud meetmete ning nende ökosüsteemide ressursside keskkonnasõbraliku kasutamise vahel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et integreeritud lähenemisviis on selge vastus küsimusele, kuidas saavutada suurem ühtsus erinevates merd ja rannikualasid mõjutavates poliitikavaldkondades elluviidud meetmete ning nende ökosüsteemide ressursside keskkonnasõbraliku kasutamise vahel;

| E | arvestades, et merestrateegia raamdirektiiv kujutab endast integreeritud merenduspoliitika keskkonnaalast tugisammast; arvestades, et see lähenemisviis peaks olema paremini seotud teiste poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

E

arvestades, et merestrateegia raamdirektiiv kujutab endast integreeritud merenduspoliitika keskkonnaalast tugisammast; arvestades, et see lähenemisviis peaks olema paremini seotud teiste poliitikavaldkondadega;

| F. | arvestades, et edukas integreeritud merenduspoliitika peaks põhinema tipptasemel mereuuringutel, tehnoloogial ja innovatsioonil ning viima tsentraliseeritud lähenemisviisini otsuste tegemisel ja seega regulatiivsete volituste dubleerimise vähendamiseni, võttes samal ajal arvesse piirkondlikku ja kohalikku eripära; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et edukas integreeritud merenduspoliitika peaks põhinema tipptasemel mereuuringutel, tehnoloogial ja innovatsioonil ning viima tsentraliseeritud lähenemisviisini otsuste tegemisel ja seega regulatiivsete volituste dubleerimise vähendamiseni, võttes samal ajal arvesse piirkondlikku ja kohalikku eripära;

| G. | arvestades, et integreeritud merendusalase juhtimise struktuurid peaksid tugevdama konkureerivate merega seotud tegevuste koordineeritud planeerimist, merendusvaldkondade strateegilist juhtimist, järelevalvetoimingute kvaliteeti ning seaduste jõustamist; arvestades, et selle eesmärgi täitmiseks on vaja määrata need struktuurid kindlaks, tagada nende nähtavus ja parandada nende koostööd läbipaistvas ja sidusas raamistikus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et integreeritud merendusalase juhtimise struktuurid peaksid tugevdama konkureerivate merega seotud tegevuste koordineeritud planeerimist, merendusvaldkondade strateegilist juhtimist, järelevalvetoimingute kvaliteeti ning seaduste jõustamist; arvestades, et selle eesmärgi täitmiseks on vaja määrata need struktuurid kindlaks, tagada nende nähtavus ja parandada nende koostööd läbipaistvas ja sidusas raamistikus;

| H. | arvestades, et Euroopa Liit on maailma merenduses juhtival kohal ning et ta peaks ära kasutama integreeritud merenduspoliitikat ja selle saavutusi, et olla rahvusvahelise tasandi liikumapanevaks jõuks, parandada merendusalase tegevuse kavandamist, keskkonnakaitset ja heade merendustavade edendamist rahvusvahelistel foorumitel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liit on maailma merenduses juhtival kohal ning et ta peaks ära kasutama integreeritud merenduspoliitikat ja selle saavutusi, et olla rahvusvahelise tasandi liikumapanevaks jõuks, parandada merendusalase tegevuse kavandamist, keskkonnakaitset ja heade merendustavade edendamist rahvusvahelistel foorumitel;

| I. | arvestades, et Euroopa rannikud ja äärepoolseimad saared etendavad erilist rolli seoses julgeoleku ning kaitsega keskkonnaohtude ja kuritegevuse eest, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa rannikud ja äärepoolseimad saared etendavad erilist rolli seoses julgeoleku ning kaitsega keskkonnaohtude ja kuritegevuse eest,

Üldised märkused

| 1. | tunneb heameelt komisjoni 2009. aasta oktoobris vastu võetud integreeritud merenduspoliitika paketi üle ja on seisukohal, et see annab õigeaegse ja optimismi sisendava ülevaate aastal 2007 vastu võetud tegevuskava ehk nn sinise raamatu rakendamisest, ning võtab samal ajal teadmiseks, et juba tehtud ja kavandatud uued algatused on täielikus kooskõlas sinise raamatu eesmärkidega ning nende loogiline tulemus; kinnitab kokkuvõttes merenduspoliitika integreeritud lähenemisviisi põhjendatust; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni 2009. aasta oktoobris vastu võetud integreeritud merenduspoliitika paketi üle ja on seisukohal, et see annab õigeaegse ja optimismi sisendava ülevaate aastal 2007 vastu võetud tegevuskava ehk nn sinise raamatu rakendamisest, ning võtab samal ajal teadmiseks, et juba tehtud ja kavandatud uued algatused on täielikus kooskõlas sinise raamatu eesmärkidega ning nende loogiline tulemus; kinnitab kokkuvõttes merenduspoliitika integreeritud lähenemisviisi põhjendatust;

| 2. | nõustub komisjoniga, et tugevad meretraditsioonid on üks Euroopa tugevustest; kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles arendama edasi erinevate merendussektorite pakutavaid võimalusi, töötades välja ambitsioonika „sinise kasvu” strateegia; on seisukohal, et integreeritud merenduspoliitika peab edendama konkurentsivõimelist, sotsiaalset ja jätkusuutlikku liitu; on sellega seoses arvamusel, et integreeritud merenduspoliitika arendamine peab harmooniliselt hõlmama majandusarengu, kõrge tööhõive – eelkõige sektori atraktiivsuse tõstmisega noorte silmis koolitusmeetmete ja nn Merendus-Erasmuse käivitamise abil – ja keskkonnakaitse eesmärke; on seetõttu seisukohal, et integreeritud merenduspoliitika peaks olema vastastikku seotud ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide ja algatustega; |
| --- | --- |

2.

nõustub komisjoniga, et tugevad meretraditsioonid on üks Euroopa tugevustest; kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles arendama edasi erinevate merendussektorite pakutavaid võimalusi, töötades välja ambitsioonika „sinise kasvu” strateegia; on seisukohal, et integreeritud merenduspoliitika peab edendama konkurentsivõimelist, sotsiaalset ja jätkusuutlikku liitu; on sellega seoses arvamusel, et integreeritud merenduspoliitika arendamine peab harmooniliselt hõlmama majandusarengu, kõrge tööhõive – eelkõige sektori atraktiivsuse tõstmisega noorte silmis koolitusmeetmete ja nn Merendus-Erasmuse käivitamise abil – ja keskkonnakaitse eesmärke; on seetõttu seisukohal, et integreeritud merenduspoliitika peaks olema vastastikku seotud ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide ja algatustega;

| 3. | palub komisjonil seetõttu esitada aastaks 2013 rannikupiirkondade ja merendussektori rannikualade säästva arengu laiaulatuslik ja valdkonnaülene strateegia, mis põhineb võimaluste ja poliitiliste valikute põhjalikul uurimisel ning laiaulatuslikul konsulteerimisel sidusrühmadega; on seisukohal, et kõnealuse strateegia üheks osaks peaks olema uus ühtne lähenemisviis, et tugevdada Euroopa ülemaailmset juhtpositsiooni mere- ja merendusuuringutes, tehnoloogiaarenduses ja laevamehaanika erinevates valdkondades, nagu laevaehitus, mereressursside säästev areng, puhas laevandus ning merel toimuv energiatootmine ja selle tehnoloogiad; on seisukohal, et tuleb leida lahendusi rahvusvahelisel tasandil, et kaotada kõlvatu konkurentsi tavad laevaehitustööstuses; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil seetõttu esitada aastaks 2013 rannikupiirkondade ja merendussektori rannikualade säästva arengu laiaulatuslik ja valdkonnaülene strateegia, mis põhineb võimaluste ja poliitiliste valikute põhjalikul uurimisel ning laiaulatuslikul konsulteerimisel sidusrühmadega; on seisukohal, et kõnealuse strateegia üheks osaks peaks olema uus ühtne lähenemisviis, et tugevdada Euroopa ülemaailmset juhtpositsiooni mere- ja merendusuuringutes, tehnoloogiaarenduses ja laevamehaanika erinevates valdkondades, nagu laevaehitus, mereressursside säästev areng, puhas laevandus ning merel toimuv energiatootmine ja selle tehnoloogiad; on seisukohal, et tuleb leida lahendusi rahvusvahelisel tasandil, et kaotada kõlvatu konkurentsi tavad laevaehitustööstuses;

| 4. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid pärast Mehhiko lahes toimunud naftareostuse katastroofi ja looma õiguskindluse avamerel toimuva naftatootmise puhul Euroopas, esitades kooskõlastatud Euroopa tegevuskava hädaolukorraks valmisolekuks ning puurimisplatvormide ja tankerite põhjustatud katastroofidega toimetulekuks, rahvusvahelisel tasandil eeskätt piiriülese reostuse puhul; palub komisjonil julgustada liikmesriike rakendama täies ulatuses juba olemasolevat sellealast rahvusvahelist õiguslikku raamistikku, nagu see on määratletud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) asjaomastes konventsioonides, ning samaaegselt määrama kindlaks kõik võimalikud meetmed niisuguste katastroofide ennetamiseks ning võimalikud lüngad ELi ja liikmesriikide õiguses ning kohandama viivitamata kõiki asjakohaseid ELi meetmeid ja õiguse sätteid, võttes arvesse Mehhiko lahe ning Euroopa rannikualade ja merede erinevaid tingimusi; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles võtma meetmeid pärast Mehhiko lahes toimunud naftareostuse katastroofi ja looma õiguskindluse avamerel toimuva naftatootmise puhul Euroopas, esitades kooskõlastatud Euroopa tegevuskava hädaolukorraks valmisolekuks ning puurimisplatvormide ja tankerite põhjustatud katastroofidega toimetulekuks, rahvusvahelisel tasandil eeskätt piiriülese reostuse puhul; palub komisjonil julgustada liikmesriike rakendama täies ulatuses juba olemasolevat sellealast rahvusvahelist õiguslikku raamistikku, nagu see on määratletud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) asjaomastes konventsioonides, ning samaaegselt määrama kindlaks kõik võimalikud meetmed niisuguste katastroofide ennetamiseks ning võimalikud lüngad ELi ja liikmesriikide õiguses ning kohandama viivitamata kõiki asjakohaseid ELi meetmeid ja õiguse sätteid, võttes arvesse Mehhiko lahe ning Euroopa rannikualade ja merede erinevaid tingimusi;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) määruse läbivaatamise käigus EMSA volitusi avamererajatiste ohutuse kontrollimise ja naftareostuse koristamise osas; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) määruse läbivaatamise käigus EMSA volitusi avamererajatiste ohutuse kontrollimise ja naftareostuse koristamise osas;

| 6. | peab sellega seoses tingimata vajalikuks võtta meetmeid, et vaadata läbi direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta, kuna see ei hõlma „saastaja maksab” põhimõtte kohast vastutust avamerel toimuva naftatootmise puhul; |
| --- | --- |

6.

peab sellega seoses tingimata vajalikuks võtta meetmeid, et vaadata läbi direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta, kuna see ei hõlma „saastaja maksab” põhimõtte kohast vastutust avamerel toimuva naftatootmise puhul;

| 7. | kutsub sellega seoses komisjoni üles uurima, kas tuleks laiendada EMSA volitusi ning kas ohutusnõuete järgimise kontrollimine avamerel toimuva naftatootmise puhul ja hädaolukorra lahendamise kavade läbivaatamine tuleks sellest tulenevalt määrata tema vastutusalasse; |
| --- | --- |

7.

kutsub sellega seoses komisjoni üles uurima, kas tuleks laiendada EMSA volitusi ning kas ohutusnõuete järgimise kontrollimine avamerel toimuva naftatootmise puhul ja hädaolukorra lahendamise kavade läbivaatamine tuleks sellest tulenevalt määrata tema vastutusalasse;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni uuringu üle, mis käsitleb merepiirkondades läbiviidud ELi rahastatud projektide andmebaasi (5), ning kutsub komisjoni üles andma oma järgmises integreeritud merenduspoliitika eduaruandes põhjaliku ja süsteemse ülevaate kõigilt eelarveridadelt merendussektorite, rannikupiirkondade ja meredega seotud meetmetele eraldatud vahenditest; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni uuringu üle, mis käsitleb merepiirkondades läbiviidud ELi rahastatud projektide andmebaasi (5), ning kutsub komisjoni üles andma oma järgmises integreeritud merenduspoliitika eduaruandes põhjaliku ja süsteemse ülevaate kõigilt eelarveridadelt merendussektorite, rannikupiirkondade ja meredega seotud meetmetele eraldatud vahenditest;

| 9. | palub komisjonil nõuda, et integreeritud merenduspoliitikale eraldataks tulevases finantsperspektiivis vajalikud rahalised vahendid, ning uurida kõiki rahastamise võimalusi, sealhulgas nii Regioonide Komitee ettepanekut rannikualade fondi kohta kui ka eri rahastamissüsteemide tulemuslikku kooskõlastamist; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil nõuda, et integreeritud merenduspoliitikale eraldataks tulevases finantsperspektiivis vajalikud rahalised vahendid, ning uurida kõiki rahastamise võimalusi, sealhulgas nii Regioonide Komitee ettepanekut rannikualade fondi kohta kui ka eri rahastamissüsteemide tulemuslikku kooskõlastamist;

| 10. | toetab komisjoni esitatud kavatsust kasutada 50 miljonit eurot integreeritud merenduspoliitika rahastamiseks järgmise kahe aasta jooksul, et arendada edasi varasemaid projekte poliitiliste meetmete, juhtimise, jätkusuutlikkuse ja järelevalve valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

toetab komisjoni esitatud kavatsust kasutada 50 miljonit eurot integreeritud merenduspoliitika rahastamiseks järgmise kahe aasta jooksul, et arendada edasi varasemaid projekte poliitiliste meetmete, juhtimise, jätkusuutlikkuse ja järelevalve valdkonnas;

Merenduse juhtimine

| 11. | tunnustab liikmesriike ja piirkondi, kes on juba loonud merenduse integreeritud juhtimise poliitika ja struktuurid; palub kõigil liikmesriikidel, kelle integreeritud merenduspoliitika haldusstruktuurid on veel hajutatud, luua viivitamata merenduse ühtsed ja integreeritud haldusstruktuurid; |
| --- | --- |

11.

tunnustab liikmesriike ja piirkondi, kes on juba loonud merenduse integreeritud juhtimise poliitika ja struktuurid; palub kõigil liikmesriikidel, kelle integreeritud merenduspoliitika haldusstruktuurid on veel hajutatud, luua viivitamata merenduse ühtsed ja integreeritud haldusstruktuurid;

| 12. | nõustub merenduse juhtimist käsitlevate komisjoni suuniste ja komisjoni analüüsiga viimastel aastatel tehtud edusammude kohta, mida ta peab lootustandvaks, kuid mitte veel piisavaks; |
| --- | --- |

12.

nõustub merenduse juhtimist käsitlevate komisjoni suuniste ja komisjoni analüüsiga viimastel aastatel tehtud edusammude kohta, mida ta peab lootustandvaks, kuid mitte veel piisavaks;

| 13. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja rannikualasid suurendama oma jõupingutusi integreeritud merenduspoliitika määratlemisel ja merenduse juhtimise asjakohaste struktuuride loomisel, mis võimaldab teha otsuseid parima kättesaadava teabe põhjal, kaasates kõiki huvitatud pooli ja järgides seeläbi paremini erinevaid poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja rannikualasid suurendama oma jõupingutusi integreeritud merenduspoliitika määratlemisel ja merenduse juhtimise asjakohaste struktuuride loomisel, mis võimaldab teha otsuseid parima kättesaadava teabe põhjal, kaasates kõiki huvitatud pooli ja järgides seeläbi paremini erinevaid poliitilisi eesmärke;

| 14. | rõhutab vajadust välja töötada kohalikele vajadustele kohandatud arengustrateegiaid, milles lähtutakse altpoolt üles toimuvast konsultatsiooniprotsessist, ja loobuda kõigi suhtes sama lähenemise rakendamisest; on seepärast arvamusel, et eri valitsustasandite pädevuste kattumise ärahoidmiseks ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste, rannikualade kogukondade, kodanikuühiskonnas osalejate ja muude merendusega tegelevate sidusrühmade vahelise koostöö ja dialoogi edendamiseks tuleb merendust juhtida integreeritult; pooldab piirkondlike merealade strateegiliste lähenemisviiside kontekstis ELi merealade makropiirkondade strateegiate loomist ja arendamist; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust välja töötada kohalikele vajadustele kohandatud arengustrateegiaid, milles lähtutakse altpoolt üles toimuvast konsultatsiooniprotsessist, ja loobuda kõigi suhtes sama lähenemise rakendamisest; on seepärast arvamusel, et eri valitsustasandite pädevuste kattumise ärahoidmiseks ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste, rannikualade kogukondade, kodanikuühiskonnas osalejate ja muude merendusega tegelevate sidusrühmade vahelise koostöö ja dialoogi edendamiseks tuleb merendust juhtida integreeritult; pooldab piirkondlike merealade strateegiliste lähenemisviiside kontekstis ELi merealade makropiirkondade strateegiate loomist ja arendamist;

| 15. | kutsub komisjoni üles hindama põhjalikumalt ja tulemuspõhiselt merenduse juhtimise struktuuride kvaliteeti liikmesriikide ja piirkondade tasandil ning vahetama häid tavasid, et saavutada integreeritud merenduspoliitika eesmärgid; on arvamusel, et integreeritud ja läbipaistev merenduse juhtimine tagab optimaalse planeerimise, tekitab tugeva vastastoime ja soodustab piirideta ühise Euroopa mereruumi teket; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles hindama põhjalikumalt ja tulemuspõhiselt merenduse juhtimise struktuuride kvaliteeti liikmesriikide ja piirkondade tasandil ning vahetama häid tavasid, et saavutada integreeritud merenduspoliitika eesmärgid; on arvamusel, et integreeritud ja läbipaistev merenduse juhtimine tagab optimaalse planeerimise, tekitab tugeva vastastoime ja soodustab piirideta ühise Euroopa mereruumi teket;

| 16. | nõustub komisjoniga, et sidusrühmade kaasamine merenduspoliitika kujundamisse peaks olema juhtimisstruktuurides püsivamalt ette nähtud; kutsub sel eesmärgil kõiki rannikuäärseid liikmesriike, kes seda veel ei ole teinud, võimalikult kiiresti määrama integreeritud merenduspoliitika eest vastutavad riiklikud kontaktkeskused, reageerides sellega positiivselt komisjoni palvele; rõhutab, et see operatiivne võrgustik tuleks käivitada võimalikult kiiresti; toetab mitut valdkonda hõlmava foorumi loomist, et sidusrühmad saaksid vahetada arvamusi merenduse üle; palub kehtestada komisjoni ja piirkondade vahelise konkreetse partnerluse korra ja kinnitab veel kord oma toetust Euroopa merenduspäevale ning nõuab, et pöörataks rohkem tähelepanu ELi kodanike teavitamisele ja selle tagamisele, et üldsus kaasataks ELi integreeritud merenduspoliitika kõigisse aspektidesse; |
| --- | --- |

16.

nõustub komisjoniga, et sidusrühmade kaasamine merenduspoliitika kujundamisse peaks olema juhtimisstruktuurides püsivamalt ette nähtud; kutsub sel eesmärgil kõiki rannikuäärseid liikmesriike, kes seda veel ei ole teinud, võimalikult kiiresti määrama integreeritud merenduspoliitika eest vastutavad riiklikud kontaktkeskused, reageerides sellega positiivselt komisjoni palvele; rõhutab, et see operatiivne võrgustik tuleks käivitada võimalikult kiiresti; toetab mitut valdkonda hõlmava foorumi loomist, et sidusrühmad saaksid vahetada arvamusi merenduse üle; palub kehtestada komisjoni ja piirkondade vahelise konkreetse partnerluse korra ja kinnitab veel kord oma toetust Euroopa merenduspäevale ning nõuab, et pöörataks rohkem tähelepanu ELi kodanike teavitamisele ja selle tagamisele, et üldsus kaasataks ELi integreeritud merenduspoliitika kõigisse aspektidesse;

| 17. | tunneb heameelt Euroopa merendusklastrite võrgustiku üle ning palub komisjonil, liikmesriikidel ja piirkondadel toetada nimetatud uusi organisatsioone kõikidel tasanditel, eelkõige toetades nende innovatsioonisuutlikkust, kaasamist riigi ja ühenduse poliitikavaldkondadesse ja programmidesse, tugevdades riikidevahelist koostööd, kaasates rohkem VKEsid ning suurendades nende nähtavust; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt Euroopa merendusklastrite võrgustiku üle ning palub komisjonil, liikmesriikidel ja piirkondadel toetada nimetatud uusi organisatsioone kõikidel tasanditel, eelkõige toetades nende innovatsioonisuutlikkust, kaasamist riigi ja ühenduse poliitikavaldkondadesse ja programmidesse, tugevdades riikidevahelist koostööd, kaasates rohkem VKEsid ning suurendades nende nähtavust;

| 18. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama rahvusvahelisel tasandil ja pädevatel foorumitel peetavat, integreeritud merenduspoliitikat ja teisi merendusalaseid küsimusi käsitlevat dialoogi, sealhulgas seoses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ratifitseerimise ja rakendamisega; teeb ettepaneku, et Vahemere Liidu liikmesriikide ministrid kohtuksid vähemalt kord aastas, et arutada integreeritud merenduspoliitikat; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama rahvusvahelisel tasandil ja pädevatel foorumitel peetavat, integreeritud merenduspoliitikat ja teisi merendusalaseid küsimusi käsitlevat dialoogi, sealhulgas seoses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ratifitseerimise ja rakendamisega; teeb ettepaneku, et Vahemere Liidu liikmesriikide ministrid kohtuksid vähemalt kord aastas, et arutada integreeritud merenduspoliitikat;

| 19. | palub Euroopa Liidul propageerida Vahemere Liidus ideed, et selle uue rahvusvahelise organisatsiooni kavasse võetaks kalanduse ja vesiviljeluse valdkonna ühiste heade tavade eeskirja projekt; |
| --- | --- |

19.

palub Euroopa Liidul propageerida Vahemere Liidus ideed, et selle uue rahvusvahelise organisatsiooni kavasse võetaks kalanduse ja vesiviljeluse valdkonna ühiste heade tavade eeskirja projekt;

| 20. | palub komisjonil tugevdada integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelist mõõdet ning juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et parandused sellistes valdkondades nagu töötingimused merel, julgeolek ja laevade mõju keskkonnale tuleks seada rahvusvaheliste organisatsioonide päevakorda ning ratifitseerida rahvusvaheliste kokkulepete kaudu sadama-, lipu- ja rannikuriikide poolt, et oleks võimalik saavutada laevanduse olukorra paranemine kogu maailmas; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil tugevdada integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelist mõõdet ning juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et parandused sellistes valdkondades nagu töötingimused merel, julgeolek ja laevade mõju keskkonnale tuleks seada rahvusvaheliste organisatsioonide päevakorda ning ratifitseerida rahvusvaheliste kokkulepete kaudu sadama-, lipu- ja rannikuriikide poolt, et oleks võimalik saavutada laevanduse olukorra paranemine kogu maailmas;

| 21. | palub komisjonil ja nõukogul toetada rahastamisvahendite kasutamist integreeritud merenduspoliitika elluviimisel ja selle poliitika lisamist ELi välispoliitika eesmärkidesse ning arendada sel eesmärgil asjakohaseid reostuse, ebaseadusliku kalastamise ja piraatluse vastu võitlemise algatusi; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil ja nõukogul toetada rahastamisvahendite kasutamist integreeritud merenduspoliitika elluviimisel ja selle poliitika lisamist ELi välispoliitika eesmärkidesse ning arendada sel eesmärgil asjakohaseid reostuse, ebaseadusliku kalastamise ja piraatluse vastu võitlemise algatusi;

Merede vesikonnaga seotud algatused ja strateegiad

| 22. | tunneb heameelt komisjoni poolt siiani välja pakutud merede vesikonnaga seotud piirkondlike algatuste ja strateegiate üle; tunnistab, et integreeritud merenduspoliitika põhimõtete rakendamine nõuab nende muutmist eesmärgipärasteks strateegiateks ja konkreetseteks meetmeteks, mis vastavad iga asjaomase vesikonna ning Vahemere puhul selle arvukate alampiirkondade erivajadustele; kutsub üles jätkama dialoogi ja koostööd, et parandada erinevate merede vesikondades asuvate mere- ja rannikualade haldamist, näiteks Põhjamere, Läänemere, Atlandi, Musta mere ja Vahemere piirkonnas, ja palub komisjonil astuda koostöös liikmesriikidega kiireid samme, et kavandada ja tutvustada meetmeid nendes piirkondades; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt komisjoni poolt siiani välja pakutud merede vesikonnaga seotud piirkondlike algatuste ja strateegiate üle; tunnistab, et integreeritud merenduspoliitika põhimõtete rakendamine nõuab nende muutmist eesmärgipärasteks strateegiateks ja konkreetseteks meetmeteks, mis vastavad iga asjaomase vesikonna ning Vahemere puhul selle arvukate alampiirkondade erivajadustele; kutsub üles jätkama dialoogi ja koostööd, et parandada erinevate merede vesikondades asuvate mere- ja rannikualade haldamist, näiteks Põhjamere, Läänemere, Atlandi, Musta mere ja Vahemere piirkonnas, ja palub komisjonil astuda koostöös liikmesriikidega kiireid samme, et kavandada ja tutvustada meetmeid nendes piirkondades;

| 23. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidu äärealadele, tänu kelle territoriaalvetele on Euroopa Liidul maailma suurim ainuõiguslik majandusvöönd; on seetõttu seisukohal, et nendel piirkondadel võiks olla määrav tähtsus integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelises mõõtmes, ja palub komisjonil lisada meremõõde oma rahvusvahelistesse lepingutesse, mis sõlmitakse piirkondlike allrühmadega; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidu äärealadele, tänu kelle territoriaalvetele on Euroopa Liidul maailma suurim ainuõiguslik majandusvöönd; on seetõttu seisukohal, et nendel piirkondadel võiks olla määrav tähtsus integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelises mõõtmes, ja palub komisjonil lisada meremõõde oma rahvusvahelistesse lepingutesse, mis sõlmitakse piirkondlike allrühmadega;

| 24. | märgib, et suur osa Vahemere ja Musta mere vetest on väljaspool rannikuriikide jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste kohaldamisala, mistõttu nimetatud riikidel ei ole seadusandlikke ja täidesaatvaid volitusi väljaspool kõnealuseid alasid toimuva inimtegevuse reguleerimiseks integreeritud viisil; |
| --- | --- |

24.

märgib, et suur osa Vahemere ja Musta mere vetest on väljaspool rannikuriikide jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste kohaldamisala, mistõttu nimetatud riikidel ei ole seadusandlikke ja täidesaatvaid volitusi väljaspool kõnealuseid alasid toimuva inimtegevuse reguleerimiseks integreeritud viisil;

| 25. | kutsub seetõttu asjaomaseid rannikuäärseid riike üles lahendama piiriküsimusi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni alusel ning määrama kindlaks oma merevööndid; |
| --- | --- |

25.

kutsub seetõttu asjaomaseid rannikuäärseid riike üles lahendama piiriküsimusi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni alusel ning määrama kindlaks oma merevööndid;

Mereala ruumiline planeerimine

| 26. | mõistab, et merepiirkondade halduse stabiilsus, prognoositavus ja läbipaistvus on otsustava tähtsusega majandustegevuse optimaalse ja säästva arengu ning uue majanduskasvu ja töökohtade tagamiseks merel, sh taastuvate energiaallikate, näiteks tuule- ja laineenergia edasiarendamiseks, piiramata tegevust traditsioonilisemates valdkondades; |
| --- | --- |

26.

mõistab, et merepiirkondade halduse stabiilsus, prognoositavus ja läbipaistvus on otsustava tähtsusega majandustegevuse optimaalse ja säästva arengu ning uue majanduskasvu ja töökohtade tagamiseks merel, sh taastuvate energiaallikate, näiteks tuule- ja laineenergia edasiarendamiseks, piiramata tegevust traditsioonilisemates valdkondades;

| 27. | on seisukohal, et üha tõhusamate ja omavahel konkureerivate mere taaskasutamisviiside haldamine ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohaselt eeldab kooskõlastatud, lihtsustatud ja piiriülest mereala ruumilist planeerimist neutraalse vahendina, mis võib oluliselt kaasa aidata merestrateegia raamdirektiivi rakendamisele ning hõlbustada mere eri kasutusviiside harmoonilist kooseksisteerimist; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et üha tõhusamate ja omavahel konkureerivate mere taaskasutamisviiside haldamine ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohaselt eeldab kooskõlastatud, lihtsustatud ja piiriülest mereala ruumilist planeerimist neutraalse vahendina, mis võib oluliselt kaasa aidata merestrateegia raamdirektiivi rakendamisele ning hõlbustada mere eri kasutusviiside harmoonilist kooseksisteerimist;

| 28. | tunneb heameelt merealade ruumilise planeerimise tegevuskava üle, mis lähtub ökosüsteemipõhisest lähenemisviisist ja kümne planeerimise põhimõtete väljatöötamisest, ning peab seda valdkonnaülest poliitilist vahendit integreeritud merenduspoliitika rakendamise jaoks esmatähtsaks; palub komisjonil esitada 2011. aastaks merealade ruumilise planeerimise direktiivi eelnõu või esildada seda tüüpi instrument, mis sobib kõige paremini mereala ruumilise planeerimise ja muude olemasolevate algatuste (rannikualade integreeritud majandamine, Natura 2000, merestrateegia raamdirektiiv) vahelise sidususe tagamiseks; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt merealade ruumilise planeerimise tegevuskava üle, mis lähtub ökosüsteemipõhisest lähenemisviisist ja kümne planeerimise põhimõtete väljatöötamisest, ning peab seda valdkonnaülest poliitilist vahendit integreeritud merenduspoliitika rakendamise jaoks esmatähtsaks; palub komisjonil esitada 2011. aastaks merealade ruumilise planeerimise direktiivi eelnõu või esildada seda tüüpi instrument, mis sobib kõige paremini mereala ruumilise planeerimise ja muude olemasolevate algatuste (rannikualade integreeritud majandamine, Natura 2000, merestrateegia raamdirektiiv) vahelise sidususe tagamiseks;

| 29. | teeb ettepaneku hinnata võimalusi mereruumi kooskasutamiseks eri sektorite (nt laevandus, taastuv-/tuuleenergeetika ja vesiviljelus) poolt; |
| --- | --- |

29.

teeb ettepaneku hinnata võimalusi mereruumi kooskasutamiseks eri sektorite (nt laevandus, taastuv-/tuuleenergeetika ja vesiviljelus) poolt;

| 30. | võtab teadmiseks Euroopa mereala ruumilise planeerimise ja selle kasutamise äärmise olulisuse rannikualade, eriti äärepoolseimate alade jaoks, ning juhib tähelepanu vajadusele kaitsta ökoloogiliselt kõige haavatavamaid biogeograafilisi merepiirkondi, võimaldades kalandussektoril samal ajal kalavarusid säästlikult kasutada; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks Euroopa mereala ruumilise planeerimise ja selle kasutamise äärmise olulisuse rannikualade, eriti äärepoolseimate alade jaoks, ning juhib tähelepanu vajadusele kaitsta ökoloogiliselt kõige haavatavamaid biogeograafilisi merepiirkondi, võimaldades kalandussektoril samal ajal kalavarusid säästlikult kasutada;

Mereseire

| 31. | loodab, et hästi koordineeritud ja integreeritud sammaste- ja sektoritevaheline ning piiriülene lähenemisviis mereseirele parandab liikmesriikide ning Euroopa Liidu huvide kaitset ning kaitset merereostuse ja õigusvastase tegevuse eest, tehes merel tegutsevatele asutustele kättesaadavaks erinevatest asjaomastest tegevusvaldkondadest pärineva kontrolli- ja järelevalvealase teabe, mis suurendab tõhusust; |
| --- | --- |

31.

loodab, et hästi koordineeritud ja integreeritud sammaste- ja sektoritevaheline ning piiriülene lähenemisviis mereseirele parandab liikmesriikide ning Euroopa Liidu huvide kaitset ning kaitset merereostuse ja õigusvastase tegevuse eest, tehes merel tegutsevatele asutustele kättesaadavaks erinevatest asjaomastest tegevusvaldkondadest pärineva kontrolli- ja järelevalvealase teabe, mis suurendab tõhusust;

| 32. | kutsub komisjoni, liikmesriike, ELi asutusi, eelkõige Euroopa Meresõiduohutuse Ametit, ja asjakohaseid organisatsioone üles suurendama oma jõupingutusi koostöö ja kooskõlastamise parandamiseks ning vajalike muudatuste tegemiseks õigusaktidesse; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni, liikmesriike, ELi asutusi, eelkõige Euroopa Meresõiduohutuse Ametit, ja asjakohaseid organisatsioone üles suurendama oma jõupingutusi koostöö ja kooskõlastamise parandamiseks ning vajalike muudatuste tegemiseks õigusaktidesse;

| 33. | kutsub komisjoni koostöös liikmesriikidega üles tegema kindlaks ELi ja siseriiklikes õigusaktides ning asutuste volitustes sisalduvad tõkked, mis takistavad teabevahetust, õppima piirkondlikest ja riiklikest algatustest, uurimis- ja katsekatseprojektidest ning mereseire ja ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonidest saadud kogemustest, et esitada 2010. aastal integreeritud mereseire tegevuskava ning selgitada, millistes valdkondades on võimalik teha koostööd kolmandate riikidega, eelkõige Vahemere piirkonna riikidega, kes on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni, ning selles valdkonnas tegutsevate organisatsioonidega; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni koostöös liikmesriikidega üles tegema kindlaks ELi ja siseriiklikes õigusaktides ning asutuste volitustes sisalduvad tõkked, mis takistavad teabevahetust, õppima piirkondlikest ja riiklikest algatustest, uurimis- ja katsekatseprojektidest ning mereseire ja ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonidest saadud kogemustest, et esitada 2010. aastal integreeritud mereseire tegevuskava ning selgitada, millistes valdkondades on võimalik teha koostööd kolmandate riikidega, eelkõige Vahemere piirkonna riikidega, kes on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni, ning selles valdkonnas tegutsevate organisatsioonidega;

| 34. | palub komisjonil nii ELi kui ka liikmesriikide huvides määratleda aegsasti enne järgmist finantsperspektiivi integreeritud mereseire raames ühise teabevahetuskeskkonna loomiseks vajalikud täiendavad finantsvajadused; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil nii ELi kui ka liikmesriikide huvides määratleda aegsasti enne järgmist finantsperspektiivi integreeritud mereseire raames ühise teabevahetuskeskkonna loomiseks vajalikud täiendavad finantsvajadused;

| 35. | kutsub komisjoni üles esitama ühist teabevahetuskeskkonda silmas pidades ettepaneku mereseire integreerimise õigusliku raamistiku loomiseks; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles esitama ühist teabevahetuskeskkonda silmas pidades ettepaneku mereseire integreerimise õigusliku raamistiku loomiseks;

| 36. | kordab oma üleskutset liikmesriikide kontrolliasutuste, rannavalveteenistuste ja merevägede vahelise koostöö parandamiseks ning tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi poolt direktiivis 2005/35/EÜ aastaks 2005 esitatud nõuet viia läbi teostatavusuuring erinevate rannavalveteenistuste edasise koostöö või ühendamise kohta, pidades silmas eri seiresüsteemide paremat koostalitlusvõimet ning Euroopa rannavalve loomise perspektiive; näeb suurt potentsiaali Euroopa Meresõiduohutuse Ameti paremaks kaasamiseks rannikualade jälgimisse ja liikmesriikide ulatuslikumaks toetamiseks merereostuse allikate kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

36.

kordab oma üleskutset liikmesriikide kontrolliasutuste, rannavalveteenistuste ja merevägede vahelise koostöö parandamiseks ning tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi poolt direktiivis 2005/35/EÜ aastaks 2005 esitatud nõuet viia läbi teostatavusuuring erinevate rannavalveteenistuste edasise koostöö või ühendamise kohta, pidades silmas eri seiresüsteemide paremat koostalitlusvõimet ning Euroopa rannavalve loomise perspektiive; näeb suurt potentsiaali Euroopa Meresõiduohutuse Ameti paremaks kaasamiseks rannikualade jälgimisse ja liikmesriikide ulatuslikumaks toetamiseks merereostuse allikate kindlakstegemisel;

Muud

| 37. | kordab oma seisukohta ja nõudmisi, mida ta väljendas oma resolutsioonis strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani; |
| --- | --- |

37.

kordab oma seisukohta ja nõudmisi, mida ta väljendas oma resolutsioonis strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani;

| 38. | palub komisjonil transpordi tulevikku käsitlevat kavandatavat valget raamatut silmas pidades võtta arvesse mereveo otsustavat rolli tänapäeva kaubanduses, edendada teiseste ja väiksema liiklustihedusega sadamate arendamist ning tegeleda piisavalt ELi ja muu maailma meretranspordi julgeolekumeetmete küsimusega investeerimise abil niisuguste mitmekihiliste riskijuhtimissüsteemide tugevdamisse, mis on suunatud ohtlikele veostele ja nende kontrollimisele; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil transpordi tulevikku käsitlevat kavandatavat valget raamatut silmas pidades võtta arvesse mereveo otsustavat rolli tänapäeva kaubanduses, edendada teiseste ja väiksema liiklustihedusega sadamate arendamist ning tegeleda piisavalt ELi ja muu maailma meretranspordi julgeolekumeetmete küsimusega investeerimise abil niisuguste mitmekihiliste riskijuhtimissüsteemide tugevdamisse, mis on suunatud ohtlikele veostele ja nende kontrollimisele;

| 39. | rõhutab piirideta mereruumi tähtsust ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles:






  — | hindama ja säilitama väikesadamaid; |
| --- | --- | --- |

39.

rõhutab piirideta mereruumi tähtsust ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles:

—

hindama ja säilitama väikesadamaid;

| — | laiendama lähimereveo võrgustikku, et muuta maismaatranspordi vahemaad võimalikult lühikeseks; |
| --- | --- |

—

laiendama lähimereveo võrgustikku, et muuta maismaatranspordi vahemaad võimalikult lühikeseks;

| — | toetama veoviisidele, veoste käitlemisele ja logistilistele lahendustele suunatud teadusuuringuid ja innovatsiooni, et leida lahendusi, mis vähendavad transpordile kuluvat aega ja käitlemiskulusid; |
| --- | --- |

—

toetama veoviisidele, veoste käitlemisele ja logistilistele lahendustele suunatud teadusuuringuid ja innovatsiooni, et leida lahendusi, mis vähendavad transpordile kuluvat aega ja käitlemiskulusid;

| — | toetama sadamate infrastruktuuride arengut, |
| --- | --- |

—

toetama sadamate infrastruktuuride arengut,

| 40. | palub komisjonil ühendada Euroopa merenduspoliitika ja siseveeteede poliitikavaldkonnad, et suurendada veetranspordi potentsiaali nii palju kui võimalik ning luua tõhusad ja mitmekesised transpordiliigid; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil ühendada Euroopa merenduspoliitika ja siseveeteede poliitikavaldkonnad, et suurendada veetranspordi potentsiaali nii palju kui võimalik ning luua tõhusad ja mitmekesised transpordiliigid;

| 41. | julgustab komisjoni, liikmesriike ja tööstust tugevdama jõupingutusi teadus- ja arendustegevuses, mis on seotud taastuvate energiaallikate kasutamise ja rakendamisega nii laevade liikumapaneva jõuna kui ka elektrienergia tootmiseks pardal; |
| --- | --- |

41.

julgustab komisjoni, liikmesriike ja tööstust tugevdama jõupingutusi teadus- ja arendustegevuses, mis on seotud taastuvate energiaallikate kasutamise ja rakendamisega nii laevade liikumapaneva jõuna kui ka elektrienergia tootmiseks pardal;

| 42. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks kohasel viisil meremeeste töötingimusi, rakendaks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) meretöönormide konventsiooni ühenduse õiguses ja esildaks programmi, mis oleks suunatud meremeeste kvalifikatsioonile tõstmisele ja koolitusele ning eelkõige noorte, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit noorte värbamisele; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks kohasel viisil meremeeste töötingimusi, rakendaks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) meretöönormide konventsiooni ühenduse õiguses ja esildaks programmi, mis oleks suunatud meremeeste kvalifikatsioonile tõstmisele ja koolitusele ning eelkõige noorte, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit noorte värbamisele;

| 43. | palub komisjonil kaaluda kooskõlastatud Euroopa tööstuspoliitilist algatust, eesmärgiga suurendada konkurentsivõimet, toetada Euroopa laevaehituse püsimist tipptasemel, laevanduse ohutust, keskkonnasõbralikkust ja konkurentsivõimet piirideta ühises mereruumis, kasutades selleks samal ajal igakülgselt ära Euroopa konkurentsivõimelist laevaehitusvõimsust nn rohelise laevanduse põhimõtte kohaselt keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid ja alternatiivseid laevakütuseid kasutades; palub liikmesriikidel ratifitseerida ohutut ja keskkonnasõbralikku laevade ringlussevõttu käsitleva Hongkongi 2009. aasta rahvusvaheline konventsioon; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil kaaluda kooskõlastatud Euroopa tööstuspoliitilist algatust, eesmärgiga suurendada konkurentsivõimet, toetada Euroopa laevaehituse püsimist tipptasemel, laevanduse ohutust, keskkonnasõbralikkust ja konkurentsivõimet piirideta ühises mereruumis, kasutades selleks samal ajal igakülgselt ära Euroopa konkurentsivõimelist laevaehitusvõimsust nn rohelise laevanduse põhimõtte kohaselt keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid ja alternatiivseid laevakütuseid kasutades; palub liikmesriikidel ratifitseerida ohutut ja keskkonnasõbralikku laevade ringlussevõttu käsitleva Hongkongi 2009. aasta rahvusvaheline konventsioon;

| 44. | on seisukohal, et lähtudes Euroopa Liidu toimimise lepingus sisalduvast viitest territoriaalsele ühtekuuluvusele ja selleks, et suurendada juurdepääsetavust, on ülimalt vajalik jätkata reisijate ja kaupade liikumise käsitlemist siseturupoliitika lahutamatu osana lähisõitude ja territooriumide vahelise merekabotaaži edendamise kaudu, tagades samaaegselt parema ühenduse mereliste äärealade, äärepoolseimate piirkondade, saarte, maismaa ja majanduskeskuste vahel; juhib samas kontekstis tähelepanu asjaolule, et on väga vajalik tegeleda ELi saarte piirkondade, eelkõige väikeste saarekogukondade probleemidega, mis on seotud inimeste ja kaupade transpordiga, toetades selleks meretranspordiühendusi, mida turg piisaval määral ei teeninda, ja tagades inimeste transpordiks, nende asukohast sõltumatult, sama kulu kilomeetri kohta; nõuab konkreetseid meetmeid äärepoolseimate piirkondade jaoks, milles võetaks arvesse nende eripära; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et lähtudes Euroopa Liidu toimimise lepingus sisalduvast viitest territoriaalsele ühtekuuluvusele ja selleks, et suurendada juurdepääsetavust, on ülimalt vajalik jätkata reisijate ja kaupade liikumise käsitlemist siseturupoliitika lahutamatu osana lähisõitude ja territooriumide vahelise merekabotaaži edendamise kaudu, tagades samaaegselt parema ühenduse mereliste äärealade, äärepoolseimate piirkondade, saarte, maismaa ja majanduskeskuste vahel; juhib samas kontekstis tähelepanu asjaolule, et on väga vajalik tegeleda ELi saarte piirkondade, eelkõige väikeste saarekogukondade probleemidega, mis on seotud inimeste ja kaupade transpordiga, toetades selleks meretranspordiühendusi, mida turg piisaval määral ei teeninda, ja tagades inimeste transpordiks, nende asukohast sõltumatult, sama kulu kilomeetri kohta; nõuab konkreetseid meetmeid äärepoolseimate piirkondade jaoks, milles võetaks arvesse nende eripära;

| 45. | juhib tähelepanu meremajanduse erilisele tähtsusele suuri ainuõiguslikke majandusvööndeid omavate liikmesriikide jaoks ning vajadusele edendada meremajanduse klastrite arengut ja suurendada nende osakaalu majanduskasvus ja tööhõives ELi 2020. aasta strateegia kohaselt; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu meremajanduse erilisele tähtsusele suuri ainuõiguslikke majandusvööndeid omavate liikmesriikide jaoks ning vajadusele edendada meremajanduse klastrite arengut ja suurendada nende osakaalu majanduskasvus ja tööhõives ELi 2020. aasta strateegia kohaselt;

| 46. | rõhutab, et kalandusel ja vesiviljelusel on oma kindel koht meremajanduses ning sageli äärealadel asuvate rannikualade arengus, mille majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut peaks integreeritud merenduspoliitika abil suurendama; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et kalandusel ja vesiviljelusel on oma kindel koht meremajanduses ning sageli äärealadel asuvate rannikualade arengus, mille majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut peaks integreeritud merenduspoliitika abil suurendama;

| 47. | nõuab, et integreeritud merenduspoliitikas võetaks arvesse kalanduse ja vesiviljelusega seotud piiranguid ning eriaspekte seoses merevaldkonna kasutamisega ja eelkõige nendeks tegevusteks vajalike alade kättesaadavusega ning vajadusega kaitsta mereelupaiku merekaitsealade loomise ja muude sellel eesmärgil võetud meetmete abil, pöörates erilist tähelepanu hästi planeeritud teadusuuringutele, milles võetakse täielikult arvesse iga mereala geograafilisi ja klimaatilisi iseärasusi; |
| --- | --- |

47.

nõuab, et integreeritud merenduspoliitikas võetaks arvesse kalanduse ja vesiviljelusega seotud piiranguid ning eriaspekte seoses merevaldkonna kasutamisega ja eelkõige nendeks tegevusteks vajalike alade kättesaadavusega ning vajadusega kaitsta mereelupaiku merekaitsealade loomise ja muude sellel eesmärgil võetud meetmete abil, pöörates erilist tähelepanu hästi planeeritud teadusuuringutele, milles võetakse täielikult arvesse iga mereala geograafilisi ja klimaatilisi iseärasusi;

| 48. | tuletab meelde, et rannaalad ja saared on kliimamuutuse suhtes eriti tundlikud; rõhutab, et igasuguse arendustegevuse kavandamisel ühenduse ulatuslikul rannajoonel, sealhulgas rannalähedasel maismaal, tuleb arvesse võtta kliimamuutuse tagajärgi; soovitab tulevase regionaalpoliitika kujundamisel arvesse võtta tundlikkust kliimamuutuse suhtes, et mitte ohtu seada integreeritud merenduspoliitika rakendamist; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et rannaalad ja saared on kliimamuutuse suhtes eriti tundlikud; rõhutab, et igasuguse arendustegevuse kavandamisel ühenduse ulatuslikul rannajoonel, sealhulgas rannalähedasel maismaal, tuleb arvesse võtta kliimamuutuse tagajärgi; soovitab tulevase regionaalpoliitika kujundamisel arvesse võtta tundlikkust kliimamuutuse suhtes, et mitte ohtu seada integreeritud merenduspoliitika rakendamist;

| 49. | kutsub komisjoni üles integreerima sidusalt merendussektorisse süsinikdioksiidi vähendamise eesmärgid ja võtma seal kasutusele turupõhised majanduslikud vahendid, nagu näiteks saastekvootidega kauplemise süsteemid; lähtudes Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) merekeskkonna kaitse komitee 61. istungjärgu (27. september 2010–1. oktoober 2010) tulemustest ja kutsudes jätkuvalt üles saavutama edasist olulist edasiminekut IMOs, tuletab meelde kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi käsitlevas direktiivis (2009/29/EÜ) komisjonile pandud tegutsemise kohustust; ning palub komisjonil kliimamuutust käsitleva valge raamatu järelmeetmena välja töötada strateegia kliimamuutuse konkreetse mõju vähendamiseks ranniku- ja saarealadel; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles integreerima sidusalt merendussektorisse süsinikdioksiidi vähendamise eesmärgid ja võtma seal kasutusele turupõhised majanduslikud vahendid, nagu näiteks saastekvootidega kauplemise süsteemid; lähtudes Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) merekeskkonna kaitse komitee 61. istungjärgu (27. september 2010–1. oktoober 2010) tulemustest ja kutsudes jätkuvalt üles saavutama edasist olulist edasiminekut IMOs, tuletab meelde kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi käsitlevas direktiivis (2009/29/EÜ) komisjonile pandud tegutsemise kohustust; ning palub komisjonil kliimamuutust käsitleva valge raamatu järelmeetmena välja töötada strateegia kliimamuutuse konkreetse mõju vähendamiseks ranniku- ja saarealadel;

| 50. | kinnitab veel kord, et ühtse ökosüsteemipõhise lähenemisviisi raames on vaja vähendada kiiresti merekeskkonnale maismaa poolt avaldatavat kahjulikku mõju, nagu tööstuse ja põllumajanduse heitveed ning rannikualade halb majandamine; |
| --- | --- |

50.

kinnitab veel kord, et ühtse ökosüsteemipõhise lähenemisviisi raames on vaja vähendada kiiresti merekeskkonnale maismaa poolt avaldatavat kahjulikku mõju, nagu tööstuse ja põllumajanduse heitveed ning rannikualade halb majandamine;

| 51. | kutsub liikmesriike üles täitma neile merestrateegia raamdirektiiviga seatud kohustused ning teostama 15. juuliks 2012 oma mereakvatooriumide keskkonnaseisundi hinnangu, määrama kindlaks keskkonnaalased eesmärgid ja koostama seireprogrammid; kutsub lisaks liikmesriike üles töötama välja ambitsioonikad meetmeprogrammid akvatooriumide hea keskkonnaseisundi saavutamiseks; |
| --- | --- |

51.

kutsub liikmesriike üles täitma neile merestrateegia raamdirektiiviga seatud kohustused ning teostama 15. juuliks 2012 oma mereakvatooriumide keskkonnaseisundi hinnangu, määrama kindlaks keskkonnaalased eesmärgid ja koostama seireprogrammid; kutsub lisaks liikmesriike üles töötama välja ambitsioonikad meetmeprogrammid akvatooriumide hea keskkonnaseisundi saavutamiseks;

| 52. | kutsub liikmesriike üles täitma neile merestrateegia raamdirektiivi artikliga 13 seatud kohustuse määrata kindlaks merekaitsealad; kutsub lisaks liikmesriike üles jälgima tõhusalt kaitsemeetmete järgimist; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike üles täitma neile merestrateegia raamdirektiivi artikliga 13 seatud kohustuse määrata kindlaks merekaitsealad; kutsub lisaks liikmesriike üles jälgima tõhusalt kaitsemeetmete järgimist;

| 53. | võtab teadmiseks, et 1. juulist 2010 kehtivad uued laevakütuste vääveldioksiidisisalduse piirtasemed La Manche’i väinas ning Põhja- ja Läänemerel, mis kuulutati Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) otsuse alusel väävliheite kontrollpiirkondadeks; on sellest tulenevalt seisukohal, et kõiki Euroopa rannikualasid tuleb ühtmoodi kaitsta ning et uute vääveldioksiidisisalduse piirtasemete kohaldamine vaid mõnedes piirkondades võib kaasa tuua konkurentsi moonutamise; on seisukohal, et tuleks eelistada kogu ELi hõlmavaid ühtseid eeskirju ning et üleminekut meretranspordilt maismaatranspordile tuleb iga hinna eest vältida; |
| --- | --- |

53.

võtab teadmiseks, et 1. juulist 2010 kehtivad uued laevakütuste vääveldioksiidisisalduse piirtasemed La Manche’i väinas ning Põhja- ja Läänemerel, mis kuulutati Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) otsuse alusel väävliheite kontrollpiirkondadeks; on sellest tulenevalt seisukohal, et kõiki Euroopa rannikualasid tuleb ühtmoodi kaitsta ning et uute vääveldioksiidisisalduse piirtasemete kohaldamine vaid mõnedes piirkondades võib kaasa tuua konkurentsi moonutamise; on seisukohal, et tuleks eelistada kogu ELi hõlmavaid ühtseid eeskirju ning et üleminekut meretranspordilt maismaatranspordile tuleb iga hinna eest vältida;

| 54. | tunnistab, et mered on muutunud tohutu ja kiiresti kasvava hulga jäätmematerjali, millest suur osa on plastikust, ja kaotsi läinud transpordikonteinerite prügilaks; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa ja rahvusvahelist arutelu, et uurida, milliste vahenditega saaks seda nähtust vähendada; |
| --- | --- |

54.

tunnistab, et mered on muutunud tohutu ja kiiresti kasvava hulga jäätmematerjali, millest suur osa on plastikust, ja kaotsi läinud transpordikonteinerite prügilaks; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa ja rahvusvahelist arutelu, et uurida, milliste vahenditega saaks seda nähtust vähendada;

| 55. | kutsub komisjoni üles koostama säästva ranniku-, saarte- ja mereturismi strateegiat, et suurendada nende piirkondade jätkusuutlikkust ja atraktiivsust sealse elanikkonna ja turistide jaoks, mis on looduse kaitsmise üks eesmärke sellistes merepiirkondades nagu Wattenmeer, ning sellega seoses kasutama täies ulatuses ära Lissaboni lepinguga ettenähtud turismi käsitlevaid sätteid ja edendama algatusi nagu Euroopa turismi tippkohtade (EDEN) võrgustik; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles koostama säästva ranniku-, saarte- ja mereturismi strateegiat, et suurendada nende piirkondade jätkusuutlikkust ja atraktiivsust sealse elanikkonna ja turistide jaoks, mis on looduse kaitsmise üks eesmärke sellistes merepiirkondades nagu Wattenmeer, ning sellega seoses kasutama täies ulatuses ära Lissaboni lepinguga ettenähtud turismi käsitlevaid sätteid ja edendama algatusi nagu Euroopa turismi tippkohtade (EDEN) võrgustik;

| 56. | juhib tähelepanu asjaolule, et arvestades mere- ja rannikuturismi ja sellega seotud valdkondade tohutut arengu- ja kasvupotentsiaali, on rannikualad põhilisi turistide sihtkohti Euroopas, ning nõuab, et komisjon lisaks need küsimused oma jätkusuutliku ranniku- ja mereturismi strateegiasse; |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu asjaolule, et arvestades mere- ja rannikuturismi ja sellega seotud valdkondade tohutut arengu- ja kasvupotentsiaali, on rannikualad põhilisi turistide sihtkohti Euroopas, ning nõuab, et komisjon lisaks need küsimused oma jätkusuutliku ranniku- ja mereturismi strateegiasse;

| 57. | rõhutab mere-/merenduspoliitika lisandväärtuse tähtsust koostöö tugevdamisel naabrite ning eelkõige liikmesriikide ja kandidaatriikide vahel; |
| --- | --- |

57.

rõhutab mere-/merenduspoliitika lisandväärtuse tähtsust koostöö tugevdamisel naabrite ning eelkõige liikmesriikide ja kandidaatriikide vahel;

| 58. | tunneb heameelt nii Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia kui ka „Oceans of Tomorrow” teadusuuringute raamprogrammi raames tehtud ühiste projektikonkursside üle, sest need on konkreetsed märgid ühtsest lähenemisest integreeritud merenduspoliitika rakendamisele; teeb ettepaneku, et mereteadustest peaks saama kaheksanda teadusuuringute raamprogrammi keskne teema ning et tuleks luua Euroopa mereuurimisinstituut; |
| --- | --- |

58.

tunneb heameelt nii Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia kui ka „Oceans of Tomorrow” teadusuuringute raamprogrammi raames tehtud ühiste projektikonkursside üle, sest need on konkreetsed märgid ühtsest lähenemisest integreeritud merenduspoliitika rakendamisele; teeb ettepaneku, et mereteadustest peaks saama kaheksanda teadusuuringute raamprogrammi keskne teema ning et tuleks luua Euroopa mereuurimisinstituut;

| 59. | nõustub, et interdistsiplinaarse teadus- ja tehnoloogiapõhise teadmistebaasi loomine on Euroopa merede ja rannikute jaoks väga oluline; palub komisjonil ja liikmesriikidel koostöös piirkondlike ja kohalike osalejatega hinnata olemasolevaid andmebaase ja seireprogramme ning kiirendada oma jõupingutusi Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu (EMODNET) võimalikult peatseks käivitamiseks; |
| --- | --- |

59.

nõustub, et interdistsiplinaarse teadus- ja tehnoloogiapõhise teadmistebaasi loomine on Euroopa merede ja rannikute jaoks väga oluline; palub komisjonil ja liikmesriikidel koostöös piirkondlike ja kohalike osalejatega hinnata olemasolevaid andmebaase ja seireprogramme ning kiirendada oma jõupingutusi Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu (EMODNET) võimalikult peatseks käivitamiseks;

| 60. | nõuab tungivalt, et komisjon aitaks liikmesriikidel käivitada kava laevavrakkide ja veealuste arheoloogiliste paikade uurimiseks ja kaardistamiseks – sest need kuuluvad ühenduse ajaloo- ja kultuuripärandi hulka – ja seega hõlbustada nimetatud paikade mõistmist ja uurimist ning aidata vältida nende rüüstamist, võimaldades seega nende nõuetekohast säilitamist; |
| --- | --- |

60.

nõuab tungivalt, et komisjon aitaks liikmesriikidel käivitada kava laevavrakkide ja veealuste arheoloogiliste paikade uurimiseks ja kaardistamiseks – sest need kuuluvad ühenduse ajaloo- ja kultuuripärandi hulka – ja seega hõlbustada nimetatud paikade mõistmist ja uurimist ning aidata vältida nende rüüstamist, võimaldades seega nende nõuetekohast säilitamist;

| 61. | tervitab hiljuti komisjoni poolt välja töötatud Euroopa mereatlast ja innustab sidusrühmi kasutama merendusalast foorumit koostöö tegemise uue võimalusena ning hõlmama tõhusamalt ka avalikkust; |
| --- | --- |

61.

tervitab hiljuti komisjoni poolt välja töötatud Euroopa mereatlast ja innustab sidusrühmi kasutama merendusalast foorumit koostöö tegemise uue võimalusena ning hõlmama tõhusamalt ka avalikkust;

*

* *

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

62.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja Euroopa Komisjonile.

---

(1)  ELT L 164, 25.6.2008, lk. 19.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0128.

(3)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 531.

(4)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk. 30.

(5)  Lõpparuanne. Raamleping FISH/2007/04, erileping nr 4, detsember 2009.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/79

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Kaubandussuhted Ladina-Ameerikaga

P7_TA(2010)0387

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ELi kaubandussuhted Ladina-Ameerika riikidega (2010/2026(INI))

2012/C 70 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (1), 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (2), 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse (3), 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (4), 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (5), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandusabi kohta (6), 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (7), 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta (8), 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise kohta Limas (9) ja 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (10), 20. mai 2008. aasta resolutsiooni tooraine ja toormaterjaliga kauplemise kohta (11), 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle (12) ja 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (1), 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (2), 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni kaubanduse ja vaesuse kohta: kaubanduspoliitika kavandamine eesmärgiga suurendada kaubanduse panust vaesuse leevendamisse (3), 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (4), 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (5), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandusabi kohta (6), 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (7), 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta (8), 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise kohta Limas (9) ja 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (10), 20. mai 2008. aasta resolutsiooni tooraine ja toormaterjaliga kauplemise kohta (11), 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle (12) ja 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (13);

| — | võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee resolutsioone, eriti 19. detsembri 2007. aasta resolutsiooni globaliseerumisest tulenevate väljakutsete ja võimaluste kohta Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika majandus- ja kaubandussuhetele, 1. mai 2008. aasta resolutsiooni Doha vooru väljakutsete ja võimaluste kohta, 8. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta ja 14. mai 2010. aasta resolutsiooni Maailma kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee resolutsioone, eriti 19. detsembri 2007. aasta resolutsiooni globaliseerumisest tulenevate väljakutsete ja võimaluste kohta Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika majandus- ja kaubandussuhetele, 1. mai 2008. aasta resolutsiooni Doha vooru väljakutsete ja võimaluste kohta, 8. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta ja 14. mai 2010. aasta resolutsiooni Maailma kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta;

| — | võttes arvesse 18. veebruaril 2003. aastal Genfis, 12. septembril 2003. aastal Cancúnis, 26. novembril 2004. aastal Brüsselis, 15. detsembril 2005. aastal Hong Kongis ja 2. detsembril 2006. aastal ja 12. septembril 2008. aastal Genfis vastu võetud WTO parlamentaarse konverentsi istungjärkude lõppdeklaratsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. veebruaril 2003. aastal Genfis, 12. septembril 2003. aastal Cancúnis, 26. novembril 2004. aastal Brüsselis, 15. detsembril 2005. aastal Hong Kongis ja 2. detsembril 2006. aastal ja 12. septembril 2008. aastal Genfis vastu võetud WTO parlamentaarse konverentsi istungjärkude lõppdeklaratsioone;

| — | võttes arvesse 28.–29. juunil 1999. aastal Rio de Janeiros, 17.–18. mail 2002. aastal Madridis, 28.–29. mail 2004. aastal Guadalajaras, 12.–13. mail 2006. aastal Viinis, 16.–17. mail 2008. aastal Limas ja 18. mail 2010. aastal Madridis peetud Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide kuue tippkohtumise deklaratsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–29. juunil 1999. aastal Rio de Janeiros, 17.–18. mail 2002. aastal Madridis, 28.–29. mail 2004. aastal Guadalajaras, 12.–13. mail 2006. aastal Viinis, 16.–17. mail 2008. aastal Limas ja 18. mail 2010. aastal Madridis peetud Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide kuue tippkohtumise deklaratsioone;

| — | võttes arvesse ELi–Mehhiko viienda tippkohtumise (16. mai 2010), ELi–Mercosuri neljanda tippkohtumise (17. mai 2010), ELi–Tšiili neljanda tippkohtumise (17. mai 2010), ELi–Cariforumi neljanda tippkohtumise (17. mai 2010), ELi – Kesk-Ameerika neljanda tippkohtumise (19. mai 2010) ning ELi – Andide Ühenduse tippkohtumise (19. mai 2010) ühisavaldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi–Mehhiko viienda tippkohtumise (16. mai 2010), ELi–Mercosuri neljanda tippkohtumise (17. mai 2010), ELi–Tšiili neljanda tippkohtumise (17. mai 2010), ELi–Cariforumi neljanda tippkohtumise (17. mai 2010), ELi – Kesk-Ameerika neljanda tippkohtumise (19. mai 2010) ning ELi – Andide Ühenduse tippkohtumise (19. mai 2010) ühisavaldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelist Genfi banaanikaubanduslepingut ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist banaanikaubanduslepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelist Genfi banaanikaubanduslepingut ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist banaanikaubanduslepingut;

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsiatsioonilepingut, samuti Tšiili ja ELi vahelist arengu- ja innovatsiooni assotsiatsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsiatsioonilepingut, samuti Tšiili ja ELi vahelist arengu- ja innovatsiooni assotsiatsiooni;

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevat lepingut ning Euroopa Liidu ja Mehhiko vahelist strateegilist partnerlust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelist majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevat lepingut ning Euroopa Liidu ja Mehhiko vahelist strateegilist partnerlust;

| — | võttes arvesse läbirääkimiste lõpuleviimist assotsiatsioonilepingu üle Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimiste lõpuleviimist assotsiatsioonilepingu üle Euroopa Liidu ning Kesk-Ameerika riikide vahel;

| — | võttes arvesse läbirääkimiste lõpuleviimist mitmepoolse kaubanduslepingu üle ELi ning Colombia ja Peruu vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimiste lõpuleviimist mitmepoolse kaubanduslepingu üle ELi ning Colombia ja Peruu vahel;

| — | võttes arvesse ELi–Mercosuri läbirääkimiste taasalustamist ulatusliku ja tasakaalustatud assotsieerimislepingu üle kahe piirkonna vahel, mis võiks tugevdada suhteid ning tuua suurt poliitilist ja majanduslikku kasu mõlemale poolele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi–Mercosuri läbirääkimiste taasalustamist ulatusliku ja tasakaalustatud assotsieerimislepingu üle kahe piirkonna vahel, mis võiks tugevdada suhteid ning tuua suurt poliitilist ja majanduslikku kasu mõlemale poolele;

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 1. aprilli 2010. aasta deklaratsiooni ELi ja Ladina-Ameerika banaanikaubanduse lepingu ja selle mõju kohta AKV ja ELi banaanitootjatele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 1. aprilli 2010. aasta deklaratsiooni ELi ja Ladina-Ameerika banaanikaubanduse lepingu ja selle mõju kohta AKV ja ELi banaanitootjatele;

| — | võttes arvesse 11.–14. mail 2009. aastal Prahas toimunud Euroopa Liidu ja Rio grupi 14. ministrite kohtumisel vastu võetud ühiskommünikeed; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11.–14. mail 2009. aastal Prahas toimunud Euroopa Liidu ja Rio grupi 14. ministrite kohtumisel vastu võetud ühiskommünikeed;

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil” (KOM(2009)0495); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil” (KOM(2009)0495);

| — | võttes arvesse 2. juuni 2010. aasta teemadokumenti, milles komisjon algatas avaliku arutelu ELi kaubanduspoliitika tulevikusuundade üle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. juuni 2010. aasta teemadokumenti, milles komisjon algatas avaliku arutelu ELi kaubanduspoliitika tulevikusuundade üle;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika riikide vaheliste suhete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika riikide vaheliste suhete kohta;

| — | võttes arvesse oma 5. juuni 2008. aasta seisukohta nõukogu ettepaneku kohta võtta vastu määrus, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 964/2007 ja (EÜ) nr 1100/2006 (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuni 2008. aasta seisukohta nõukogu ettepaneku kohta võtta vastu määrus, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 964/2007 ja (EÜ) nr 1100/2006 (14);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007 (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007 (15);

| — | võttes arvesse WTO asutamislepingut (Marrakechi leping); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO asutamislepingut (Marrakechi leping);

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsidel 14. novembril 2001. aastal Dohas ja 18. detsembril 2005. aastal Hong Kongis vastu võetud deklaratsioone ja juhataja 2. detsembri 2009. aasta kokkuvõtet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsidel 14. novembril 2001. aastal Dohas ja 18. detsembril 2005. aastal Hong Kongis vastu võetud deklaratsioone ja juhataja 2. detsembri 2009. aasta kokkuvõtet;

| — | võttes arvesse Peter Sutherlandi juhitud konsultatiivkogu 2005. aasta jaanuari aruannet WTO tuleviku kohta (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Peter Sutherlandi juhitud konsultatiivkogu 2005. aasta jaanuari aruannet WTO tuleviku kohta (16);

| — | võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta ÜRO aastatuhande deklaratsiooni, mis sätestab nii aastatuhande arengueesmärgid kui ka kriteeriumid, mille rahvusvaheline üldsus on kollektiivselt vaesuse likvideerimiseks välja töötanud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta ÜRO aastatuhande deklaratsiooni, mis sätestab nii aastatuhande arengueesmärgid kui ka kriteeriumid, mille rahvusvaheline üldsus on kollektiivselt vaesuse likvideerimiseks välja töötanud;

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärkide 2009. aasta raportit ja ÜRO peasekretäri 12. veebruari 2010. aasta raportit aastatuhande deklaratsiooni rakendamise kohta „Lubaduse pidamine: tulevikku vaatav ülevaade, mis tutvustab kokkulepitud tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks 2015. aastaks”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärkide 2009. aasta raportit ja ÜRO peasekretäri 12. veebruari 2010. aasta raportit aastatuhande deklaratsiooni rakendamise kohta „Lubaduse pidamine: tulevikku vaatav ülevaade, mis tutvustab kokkulepitud tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks 2015. aastaks”;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli ning Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi tulemusi (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli ning Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi tulemusi (17);

| — | võttes arvesse Mehhikos peetavat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mehhikos peetavat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi;

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste rahvusvahelisi pakte, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste rahvusvahelisi pakte, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti;

| — | võttes arvesse Lissaboni lepingut, eriti selle artikleid 3 ja 21, ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni lepingut, eriti selle artikleid 3 ja 21, ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

| — | võttes arvesse inimõigusi käsitlevaid punkte ELi välislepingutes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi käsitlevaid punkte ELi välislepingutes;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tegevuskava ja ILO ülemaailmset töökohtade pakti, mis võeti ülemaailmse toetusega vastu 19. juunil 2009. aastal toimunud ILO rahvusvahelise töökonverentsil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tegevuskava ja ILO ülemaailmset töökohtade pakti, mis võeti ülemaailmse toetusega vastu 19. juunil 2009. aastal toimunud ILO rahvusvahelise töökonverentsil;

| — | võttes arvesse 1979. aastal ÜRO peaassambleel vastu võetud ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivprotokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aastal ÜRO peaassambleel vastu võetud ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivprotokolli;

| — | võttes arvesse Stiglitzi raportit ja lõppdokumenti, mis koostati 24.–26. juunil 2009 toimunud konverentsil, mille teemaks oli ülemaailmne finants- ja majanduskriis ning selle mõju arengule; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stiglitzi raportit ja lõppdokumenti, mis koostati 24.–26. juunil 2009 toimunud konverentsil, mille teemaks oli ülemaailmne finants- ja majanduskriis ning selle mõju arengule;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0277/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0277/2010),

| A. | arvestades, et Ladina-Ameerika ja Euroopa Liit ei jaga vaid ühiseid väärtusi, ajalugu ja kultuuri, vaid nende vahel on ka strateegiline partnerlus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ladina-Ameerika ja Euroopa Liit ei jaga vaid ühiseid väärtusi, ajalugu ja kultuuri, vaid nende vahel on ka strateegiline partnerlus;

| B. | arvestades, et viimase kolme aastakümne jooksul on Ladina-Ameerika rahvusvahelised kaubandussuhted oluliselt mitmekesisemaks muutunud, sest püütakse vähendada sõltuvuse taset; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimase kolme aastakümne jooksul on Ladina-Ameerika rahvusvahelised kaubandussuhted oluliselt mitmekesisemaks muutunud, sest püütakse vähendada sõltuvuse taset;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit on tugevdanud majandus- ja kaubandussuhteid Ladina-Ameerikaga ja on saanud Ladina-Ameerika tähtsuselt teiseks kaubanduspartneriks ning Mercosuri ja Tšiili peamiseks kaubanduspartneriks; arvestades, et Eurostati andmeil on kaubandusmaht ajavahemikus 1999–2008 kahekordistunud, kusjuures ELi kaupade import Ladina-Ameerikast tõusis 96,14 miljardi euroni ja kaupade eksport sinna piirkonda kasvas 76,81 miljardi euroni, samas kui teenuskaubandus üha suurenes; arvestades, et finants- ja majanduskriisi tõsise mõju tõttu vähenesid nimetatud arvud 2009. aastal 70,11 miljardi euroni (import) ja 61,57 miljardi euroni (eksport), kuid hakkasid 2010. aastal jälle kasvama; arvestades, et Euroopa riigid on Ladina-Ameerika suurim välismaiste otseinvesteeringute allikas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit on tugevdanud majandus- ja kaubandussuhteid Ladina-Ameerikaga ja on saanud Ladina-Ameerika tähtsuselt teiseks kaubanduspartneriks ning Mercosuri ja Tšiili peamiseks kaubanduspartneriks; arvestades, et Eurostati andmeil on kaubandusmaht ajavahemikus 1999–2008 kahekordistunud, kusjuures ELi kaupade import Ladina-Ameerikast tõusis 96,14 miljardi euroni ja kaupade eksport sinna piirkonda kasvas 76,81 miljardi euroni, samas kui teenuskaubandus üha suurenes; arvestades, et finants- ja majanduskriisi tõsise mõju tõttu vähenesid nimetatud arvud 2009. aastal 70,11 miljardi euroni (import) ja 61,57 miljardi euroni (eksport), kuid hakkasid 2010. aastal jälle kasvama; arvestades, et Euroopa riigid on Ladina-Ameerika suurim välismaiste otseinvesteeringute allikas;

| D. | arvestades, et rikkalikele loodusvaradele vaatamata kuulub Ladina-Ameerika nende piirkondade hulka, kes ei ole suutnud suurendada oma osakaalu rahvusvahelises kaubanduses ja on pidanud taanduma Aasia riikide avatuma, konkurentsivõimelisema ja dünaamilisema majanduse ees; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rikkalikele loodusvaradele vaatamata kuulub Ladina-Ameerika nende piirkondade hulka, kes ei ole suutnud suurendada oma osakaalu rahvusvahelises kaubanduses ja on pidanud taanduma Aasia riikide avatuma, konkurentsivõimelisema ja dünaamilisema majanduse ees;

| E. | arvestades, et mitmed Ladina-Ameerika riigid kuuluvad kolme kliimamuutuse suhtes kõige haavatavama riigi hulka maailmas, ning arvestades kõrbestumise ja raadamise märkimisväärset mõju ning Ladina-Ameerikat ulatuslikult mõjutavate nähtuste – nagu tsüklonid ja liikide hävimine – sagenemist, samuti konkreetseid, hoiatavaid ja väga tähendusrikkaid näiteid kliimamuutusest tingitud ülemaailmsest ohust, nagu Amazonase vihmametsade olukord ja Andide liustikega seotud riskid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmed Ladina-Ameerika riigid kuuluvad kolme kliimamuutuse suhtes kõige haavatavama riigi hulka maailmas, ning arvestades kõrbestumise ja raadamise märkimisväärset mõju ning Ladina-Ameerikat ulatuslikult mõjutavate nähtuste – nagu tsüklonid ja liikide hävimine – sagenemist, samuti konkreetseid, hoiatavaid ja väga tähendusrikkaid näiteid kliimamuutusest tingitud ülemaailmsest ohust, nagu Amazonase vihmametsade olukord ja Andide liustikega seotud riskid;

| F. | arvestades, et Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide majanduskomisjoni (ECLAC) andmetel oleks võimalik saavutada olulist edu vaesuse vähendamises, sest Ladina-Ameerikas on vaesuse määr vähenenud 44,4 %-lt aastal 2003 33 %-le aastal 2010, kuid samas on vaesus ja ränne üha enam seotud naistega, ning arvestades, et ECLACi ja UNICEFi andmetel kannatab 63 % Ladina-Ameerika lastest ja noortest vaesuse all; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide majanduskomisjoni (ECLAC) andmetel oleks võimalik saavutada olulist edu vaesuse vähendamises, sest Ladina-Ameerikas on vaesuse määr vähenenud 44,4 %-lt aastal 2003 33 %-le aastal 2010, kuid samas on vaesus ja ränne üha enam seotud naistega, ning arvestades, et ECLACi ja UNICEFi andmetel kannatab 63 % Ladina-Ameerika lastest ja noortest vaesuse all;

| G. | arvestades, et erinevad arengutasemed selgitavad asjaolu, miks ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna teatavate riikide vaheline kaubandus on eksporditavate kaupade liigi poolest asümmeetriline; arvestades, et kuigi kahe piirkonna kaubavahetus on 1990. aastast alates enam kui kahekordistunud, on see äärmiselt kontsentreeritud ja areneb aeglasemalt kui kummagi piirkonna kaubavahetus maailma teiste piirkondadega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et erinevad arengutasemed selgitavad asjaolu, miks ELi ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere piirkonna teatavate riikide vaheline kaubandus on eksporditavate kaupade liigi poolest asümmeetriline; arvestades, et kuigi kahe piirkonna kaubavahetus on 1990. aastast alates enam kui kahekordistunud, on see äärmiselt kontsentreeritud ja areneb aeglasemalt kui kummagi piirkonna kaubavahetus maailma teiste piirkondadega;

| H. | arvestades, et ELi – Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna 2008. aasta tippkohtumisel Limas määrati kindlaks kahe piirkonna strateegilise partnerluse põhiteljed eesmärgiga luua ELi ja erinevate allpiirkondlike integratsioonirühmade vahel assotsieerimislepingute võrgustik; arvestades, et ELi – Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna 2010. aasta tippkohtumisel Madridis tehti selle lähenemisviisi rakendamisel suuri edusamme ning taasalustati kõiki ELi – Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna vahelisi kaubandusläbirääkimisi, mis viimastel aastatel peatatud olid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi – Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna 2008. aasta tippkohtumisel Limas määrati kindlaks kahe piirkonna strateegilise partnerluse põhiteljed eesmärgiga luua ELi ja erinevate allpiirkondlike integratsioonirühmade vahel assotsieerimislepingute võrgustik; arvestades, et ELi – Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna 2010. aasta tippkohtumisel Madridis tehti selle lähenemisviisi rakendamisel suuri edusamme ning taasalustati kõiki ELi – Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna vahelisi kaubandusläbirääkimisi, mis viimastel aastatel peatatud olid;

| I. | arvestades, et mitmesuguste Ladina-Ameerika rühmadega juba jõustunud, lõpule viidud või läbiräägitavate laiaulatuslike lepingute võrgustiku loomise eesmärk on aidata kaasa kahe mandri vahelise koostöö tõhustamisele, võimaldades samal ajal eri kiirusel toimivat piirkondlikku integratsiooni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitmesuguste Ladina-Ameerika rühmadega juba jõustunud, lõpule viidud või läbiräägitavate laiaulatuslike lepingute võrgustiku loomise eesmärk on aidata kaasa kahe mandri vahelise koostöö tõhustamisele, võimaldades samal ajal eri kiirusel toimivat piirkondlikku integratsiooni;

| J. | arvestades, et piirkonnas ulatub SKP inimese kohta 1 211 USA dollarist Haitis ja 2 635 USA dollarist Nicaraguas kuni 11 225 USA dollarini Brasiilias ja ligikaudu 15 000 USA dollarini Argentinas, Tšiilis ja Mehhikos; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et piirkonnas ulatub SKP inimese kohta 1 211 USA dollarist Haitis ja 2 635 USA dollarist Nicaraguas kuni 11 225 USA dollarini Brasiilias ja ligikaudu 15 000 USA dollarini Argentinas, Tšiilis ja Mehhikos;

| K. | arvestades, et hoolimata märkimisväärsetest edusammudest riikide rahanduse haldamisel jääb võlakoorem, mis on sageli pärit eelnevast ajastust, paljudes Ladina-Ameerika riikides kaubandusse investeerimise, arengu ja kindla rahandusolukorra tõsiseks takistuseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hoolimata märkimisväärsetest edusammudest riikide rahanduse haldamisel jääb võlakoorem, mis on sageli pärit eelnevast ajastust, paljudes Ladina-Ameerika riikides kaubandusse investeerimise, arengu ja kindla rahandusolukorra tõsiseks takistuseks;

| L. | arvestades, et Ladina-Ameerika riikides valitseb üldine soov suurendada piirkonna majanduslikku tähtsust maailmamajanduses, ja arvestades, et Ladina-Ameerika on vähendanud oma majanduslikku sõltuvust, mitmekesistades aktiivselt oma majandussuhteid; arvestades, et Euroopa peaks tegutsema arukalt tugevdamaks sel eesmärgil oma rolli väga olulise kaubanduspartnerina, ja arvestades, et Euroopa ja Ladina-Ameerika kohustuvad jätkuvalt tugevdama edaspidigi oma strateegilist partnerlust, mis tugineb nende ühistel põhimõtetel, väärtustel ja huvidel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Ladina-Ameerika riikides valitseb üldine soov suurendada piirkonna majanduslikku tähtsust maailmamajanduses, ja arvestades, et Ladina-Ameerika on vähendanud oma majanduslikku sõltuvust, mitmekesistades aktiivselt oma majandussuhteid; arvestades, et Euroopa peaks tegutsema arukalt tugevdamaks sel eesmärgil oma rolli väga olulise kaubanduspartnerina, ja arvestades, et Euroopa ja Ladina-Ameerika kohustuvad jätkuvalt tugevdama edaspidigi oma strateegilist partnerlust, mis tugineb nende ühistel põhimõtetel, väärtustel ja huvidel;

| M. | arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegiaga kohandatud ELi uues kaubanduspoliitikas tuleks arvesse võtta Ladina-Ameerika piirkonna eripärast olukorda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegiaga kohandatud ELi uues kaubanduspoliitikas tuleks arvesse võtta Ladina-Ameerika piirkonna eripärast olukorda;

| N. | arvestades, et arukate ja kõrgekvaliteediliste toodete eksportimine, mida toetab Euroopa 2020. aasta strateegia, eeldab maksujõuliste ostjate olemasolu; arvestades, et mõlema poole huvides peavad Ladina-Ameerika ja ELi vahelised lepingud asjaomastele ühiskondadele jätkuvat reaalset kasu tooma; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et arukate ja kõrgekvaliteediliste toodete eksportimine, mida toetab Euroopa 2020. aasta strateegia, eeldab maksujõuliste ostjate olemasolu; arvestades, et mõlema poole huvides peavad Ladina-Ameerika ja ELi vahelised lepingud asjaomastele ühiskondadele jätkuvat reaalset kasu tooma;

| O. | arvestades, et 2004. aastal peatati läbirääkimised 750 miljoni tarbijaga vabakaubanduspiirkonna loomise üle vaidluse tõttu, mille peateemaks oli Mercosuri eksportijate juurdepääs Euroopa põllumajandusturgudele, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2004. aastal peatati läbirääkimised 750 miljoni tarbijaga vabakaubanduspiirkonna loomise üle vaidluse tõttu, mille peateemaks oli Mercosuri eksportijate juurdepääs Euroopa põllumajandusturgudele,

| 1. | rõhutab, et Lissaboni lepingus määratletakse ELi kaubanduspoliitikat liidu üldise välistegevuse lahutamatu ja asjakohase osana ning et kaubanduspoliitika võib etendada otsustavat ja positiivset rolli rikkuse loomisel, rahvaste ja riikide vaheliste majanduslike ja poliitiliste suhete edendamisel, rahu tagamisel ning arengu-, keskkonna- ja sotsiaalsete eesmärkide käsitlemisel, ja et kõnealused poliitikavaldkonnad peavad üksteist täiendama, et aidata samal ajal kaasa Euroopa Liidu lepingu teiste eesmärkide täitmisele; on seisukohal, et kaasaegne Euroopa kaubanduspoliitika võib etendada olulist rolli ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning inimõiguste, toiduga kindlustatuse ja keskkonna jätkusuutlikkusega seonduvate rahvusvaheliste kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Lissaboni lepingus määratletakse ELi kaubanduspoliitikat liidu üldise välistegevuse lahutamatu ja asjakohase osana ning et kaubanduspoliitika võib etendada otsustavat ja positiivset rolli rikkuse loomisel, rahvaste ja riikide vaheliste majanduslike ja poliitiliste suhete edendamisel, rahu tagamisel ning arengu-, keskkonna- ja sotsiaalsete eesmärkide käsitlemisel, ja et kõnealused poliitikavaldkonnad peavad üksteist täiendama, et aidata samal ajal kaasa Euroopa Liidu lepingu teiste eesmärkide täitmisele; on seisukohal, et kaasaegne Euroopa kaubanduspoliitika võib etendada olulist rolli ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning inimõiguste, toiduga kindlustatuse ja keskkonna jätkusuutlikkusega seonduvate rahvusvaheliste kohustuste täitmisel;

| 2. | tunneb heameelt tõsiasja üle, et kaubandussuhted Ladina-Ameerika partneritega on saanud Euroopa Liidu jaoks prioriteediks; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt tõsiasja üle, et kaubandussuhted Ladina-Ameerika partneritega on saanud Euroopa Liidu jaoks prioriteediks;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et kaubanduspoliitika on oluline vahend Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelise kahepoolse strateegilise partnerluse eesmärgi saavutamisel; toetab seetõttu Euroopa ja Ladina-Ameerika piirkondadevahelise partnerlusala loomist WTO piirkondlikkusega kooskõlas oleva mudeli alusel; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et kaubanduspoliitika on oluline vahend Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelise kahepoolse strateegilise partnerluse eesmärgi saavutamisel; toetab seetõttu Euroopa ja Ladina-Ameerika piirkondadevahelise partnerlusala loomist WTO piirkondlikkusega kooskõlas oleva mudeli alusel;

| 4. | märgib, et Euroopa ja Ladina-Ameerika majandussfääride süvendatud integratsiooni eesmärk on mõlemale poolele kasu tuua; rõhutab, et elavamad suhted ja kaubandussuhted peaksid looma kummaski piirkonnas rohkem ja paremaid töökohti ning toetama püüdlusi saavutada ressursitõhusam ja keskkonnahoidlikum majandus; märgib siiski, et kaubanduse kasv ei tohiks kaasa tuua raadamist ja kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Euroopa ja Ladina-Ameerika majandussfääride süvendatud integratsiooni eesmärk on mõlemale poolele kasu tuua; rõhutab, et elavamad suhted ja kaubandussuhted peaksid looma kummaski piirkonnas rohkem ja paremaid töökohti ning toetama püüdlusi saavutada ressursitõhusam ja keskkonnahoidlikum majandus; märgib siiski, et kaubanduse kasv ei tohiks kaasa tuua raadamist ja kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist;

| 5. | kutsub komisjoni üles aktiivselt toetama õiglase kaubanduse skeemide arendamist ja säästlikult majandatud loodusvaradega kauplemist; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles aktiivselt toetama õiglase kaubanduse skeemide arendamist ja säästlikult majandatud loodusvaradega kauplemist;

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et Madridi deklaratsioonis toetatakse selgesõnaliselt põhimõtet, mille kohaselt riikidel on suveräänne õigus hallata ja reguleerida oma loodusvarade kasutamist, rõhutades vajadust võtta arvesse jätkusuutlikkuse kriteeriume; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, et Madridi deklaratsioonis toetatakse selgesõnaliselt põhimõtet, mille kohaselt riikidel on suveräänne õigus hallata ja reguleerida oma loodusvarade kasutamist, rõhutades vajadust võtta arvesse jätkusuutlikkuse kriteeriume;

| 7. | toonitab tõsiasja, et kõigil riikidel on õigus luua vajalikud mehhanismid oma toiduga kindlustatuse kaitseks ning väikeste ja keskmise suurusega toidutootjate püsimajäämise ja arengu tagamiseks; |
| --- | --- |

7.

toonitab tõsiasja, et kõigil riikidel on õigus luua vajalikud mehhanismid oma toiduga kindlustatuse kaitseks ning väikeste ja keskmise suurusega toidutootjate püsimajäämise ja arengu tagamiseks;

| 8. | on veendunud, et kaubandussuhetest suurema kasu saamiseks ja kaubandusest saadava tulu nõuetekohaseks jagamiseks elanikkonna vahel peavad mõlema piirkonna valitsused kõnealused tulud kasutusse võtma, et parandada sotsiaalset heaolu ja vajadust võtta käsikäes kaubanduspoliitikaga vastu asjakohased sise- ja struktuurireformid, eelkõige sotsiaal- ja finantsvallas, edendades samal ajal kaubandusreformide vastutust ning laiendades ja tõhustades kaubandusalast institutsioonilist võimekust; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et kaubandussuhetest suurema kasu saamiseks ja kaubandusest saadava tulu nõuetekohaseks jagamiseks elanikkonna vahel peavad mõlema piirkonna valitsused kõnealused tulud kasutusse võtma, et parandada sotsiaalset heaolu ja vajadust võtta käsikäes kaubanduspoliitikaga vastu asjakohased sise- ja struktuurireformid, eelkõige sotsiaal- ja finantsvallas, edendades samal ajal kaubandusreformide vastutust ning laiendades ja tõhustades kaubandusalast institutsioonilist võimekust;

| 9. | rõhutab, et tuleb edendada riigipõhiste täiendavate poliitikameetmete elluviimist, et suurendada kaubavahetuse võimalusi sidusrühmade seas kooskõlas konkreetsete arengueesmärkidega; on arvamusel, et arengu edendamiseks on äärmiselt oluline käivitada kaubandusabi ja intensiivistada kaubandust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tuleb edendada riigipõhiste täiendavate poliitikameetmete elluviimist, et suurendada kaubavahetuse võimalusi sidusrühmade seas kooskõlas konkreetsete arengueesmärkidega; on arvamusel, et arengu edendamiseks on äärmiselt oluline käivitada kaubandusabi ja intensiivistada kaubandust;

| 10. | tervitab positiivset arengut nendes Ladina-Ameerika riikides, kus uus kaubandus- ja ressursipoliitika koos sisereformidega on vaesust ja ebavõrdsust vähendanud, mida tõendab nende Gini indeksi paranemine, ja on arvamusel, et see areng on hea näide selle kohta, kuidas kaubanduspoliitikal võib olla positiivne jaotuslik mõju; |
| --- | --- |

10.

tervitab positiivset arengut nendes Ladina-Ameerika riikides, kus uus kaubandus- ja ressursipoliitika koos sisereformidega on vaesust ja ebavõrdsust vähendanud, mida tõendab nende Gini indeksi paranemine, ja on arvamusel, et see areng on hea näide selle kohta, kuidas kaubanduspoliitikal võib olla positiivne jaotuslik mõju;

| 11. | tunneb heameelt tõsiasja üle, et Ladina-Ameerikas katsetatakse uusi ja ambitsioonikaid majanduskoostöö vorme, mis on seotud sotsiaal-majanduslike põhimõtetega; kutsub komisjoni üles toetama selliseid lähenemisviise lõuna–lõuna suunalisele integratsioonile ja vältima ELi kaubanduslepingutes klausleid, mis kahjustaksid vastavate integratsiooni lähenemisviiside positiivset mõju; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt tõsiasja üle, et Ladina-Ameerikas katsetatakse uusi ja ambitsioonikaid majanduskoostöö vorme, mis on seotud sotsiaal-majanduslike põhimõtetega; kutsub komisjoni üles toetama selliseid lähenemisviise lõuna–lõuna suunalisele integratsioonile ja vältima ELi kaubanduslepingutes klausleid, mis kahjustaksid vastavate integratsiooni lähenemisviiside positiivset mõju;

| 12. | rõhutab, et tuleb kasutada vahendeid ja tehnilist abi selliste programmide leidmiseks ja rahastamiseks, mis pakuvad kohalikke ja piirkondlikke tootmisvõimalusi, et tagada toiduga kindlustatus, ning võimaldavad sotsiaalmajandusliku püramiidi põhjas asuvatele kõrvalejäetud kogukondadele ja VKEdele pidevat juurdepääsu turgudele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et tuleb kasutada vahendeid ja tehnilist abi selliste programmide leidmiseks ja rahastamiseks, mis pakuvad kohalikke ja piirkondlikke tootmisvõimalusi, et tagada toiduga kindlustatus, ning võimaldavad sotsiaalmajandusliku püramiidi põhjas asuvatele kõrvalejäetud kogukondadele ja VKEdele pidevat juurdepääsu turgudele;

| 13. | on seisukohal, et kaubandusega seotud abi peaks aitama tootjatel vähendada tehingukulusid, mis on seotud õigusnormide ja kvaliteedistandardite järgimisega, ja et tuleks välja töötada programmid, mis aitaksid ettevõtteid kontrolli, testimise ja ametliku sertifitseerimisega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kaubandusega seotud abi peaks aitama tootjatel vähendada tehingukulusid, mis on seotud õigusnormide ja kvaliteedistandardite järgimisega, ja et tuleks välja töötada programmid, mis aitaksid ettevõtteid kontrolli, testimise ja ametliku sertifitseerimisega seotud küsimustes;

| 14. | rõhutab ELi ja Ladina-Ameerika riikide vaheliste koostöölepingute raames imporditud põllumajandustoodete suhtes keskkonnaalaste, jälgitavus- ja toiduga kindlustatuse normide kohaldamise olulisust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab ELi ja Ladina-Ameerika riikide vaheliste koostöölepingute raames imporditud põllumajandustoodete suhtes keskkonnaalaste, jälgitavus- ja toiduga kindlustatuse normide kohaldamise olulisust;

| 15. | on seisukohal, et Ladina-Ameerika jaoks on hädavajalik mitmekesistada oma kaubandust, mis põhineb peamiselt toorainetega kauplemisel, ja jätkata liikumist jätkusuutliku kauplemise suunas toodete ja teenustega, millel on suurem lisandväärtus, et olla maailmas konkurentsivõimeline; on seisukohal, et praeguste turustusahelate ja rahvusvahelise tööjaotusega seotud ülemaailmse transpordi puhul tuleks võtta arvesse keskkonnaprobleeme; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et Ladina-Ameerika jaoks on hädavajalik mitmekesistada oma kaubandust, mis põhineb peamiselt toorainetega kauplemisel, ja jätkata liikumist jätkusuutliku kauplemise suunas toodete ja teenustega, millel on suurem lisandväärtus, et olla maailmas konkurentsivõimeline; on seisukohal, et praeguste turustusahelate ja rahvusvahelise tööjaotusega seotud ülemaailmse transpordi puhul tuleks võtta arvesse keskkonnaprobleeme;

| 16. | nõuab tihedamat koostööd ELi ja Ladina-Ameerika riikide vahel, et vastavalt Madridi deklaratsiooniga võetud kohustustele teha ühiseid jõupingutusi ambitsioonika, õiglase ja ulatusliku WTO Doha lepingu peatseks sõlmimiseks; rõhutab, et avatud ja õiglane reeglitepõhine mitmepoolne kaubandussüsteem aitab kaasa majanduskriisist toibumisele ning majanduskasvu ja -arengu edendamisele kooskõlas arenguriikide eri- ja diferentseeritud kohtlemise põhimõttega, aidates samas ka tõhusalt vaesust vähendada; |
| --- | --- |

16.

nõuab tihedamat koostööd ELi ja Ladina-Ameerika riikide vahel, et vastavalt Madridi deklaratsiooniga võetud kohustustele teha ühiseid jõupingutusi ambitsioonika, õiglase ja ulatusliku WTO Doha lepingu peatseks sõlmimiseks; rõhutab, et avatud ja õiglane reeglitepõhine mitmepoolne kaubandussüsteem aitab kaasa majanduskriisist toibumisele ning majanduskasvu ja -arengu edendamisele kooskõlas arenguriikide eri- ja diferentseeritud kohtlemise põhimõttega, aidates samas ka tõhusalt vaesust vähendada;

| 17. | mõistab hukka finantskriisi ajal mõnede Ladina-Ameerika riikide, eriti Argentina võetud protektsionistlikke meetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks Ladina-Ameerika riikidega korrapäraselt turulepääsu küsimusi; |
| --- | --- |

17.

mõistab hukka finantskriisi ajal mõnede Ladina-Ameerika riikide, eriti Argentina võetud protektsionistlikke meetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks Ladina-Ameerika riikidega korrapäraselt turulepääsu küsimusi;

| 18. | rõhutab, et kõigi kaheksa ÜRO aastatuhande arengueesmärgi saavutamist tuleks pidada esmatähtsaks eesmärgiks praegustel kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel; rõhutab, et Madridi deklaratsiooniga uuesti kinnitatud kohustuste täitmine seoses aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega ja vaesuse kaotamisega maailmas nõuab sellist kaubanduskeskkonda, milles Ladina-Ameerika arenguriikidel on tõeline juurdepääs arenenud riikide turgudele ja milles nad saavad säilitada ning arendada omaenda konkurentsivõimelist töötlevat ja toiduainete tööstust – keskkonda, milles rakendatakse võrdsemaid kaubandustavasid ning keskkonna ja sotsiaalsete õiguste kaitseks kehtivad kindlalt kehtestatud ranged reeglid; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kõigi kaheksa ÜRO aastatuhande arengueesmärgi saavutamist tuleks pidada esmatähtsaks eesmärgiks praegustel kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel; rõhutab, et Madridi deklaratsiooniga uuesti kinnitatud kohustuste täitmine seoses aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega ja vaesuse kaotamisega maailmas nõuab sellist kaubanduskeskkonda, milles Ladina-Ameerika arenguriikidel on tõeline juurdepääs arenenud riikide turgudele ja milles nad saavad säilitada ning arendada omaenda konkurentsivõimelist töötlevat ja toiduainete tööstust – keskkonda, milles rakendatakse võrdsemaid kaubandustavasid ning keskkonna ja sotsiaalsete õiguste kaitseks kehtivad kindlalt kehtestatud ranged reeglid;

| 19. | on seisukohal, et Euroopa Liit peaks püüdma teha ahvatlevamat pakkumist, mille eesmärk on teenida meie partnerite majandusarengu huve, et tagada USA ja Hiina kõrval oma kohalolu piirkonnas; usub, et see peaks sisaldama täiendavaid pakkumisi, näiteks mis puudutab suutlikkuse suurendamine ja tehnosiiret; rõhutab samuti, et on vaja suhtuda meie partneritesse austavalt ning tunnistada asümmeetrilisi vajadusi; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et Euroopa Liit peaks püüdma teha ahvatlevamat pakkumist, mille eesmärk on teenida meie partnerite majandusarengu huve, et tagada USA ja Hiina kõrval oma kohalolu piirkonnas; usub, et see peaks sisaldama täiendavaid pakkumisi, näiteks mis puudutab suutlikkuse suurendamine ja tehnosiiret; rõhutab samuti, et on vaja suhtuda meie partneritesse austavalt ning tunnistada asümmeetrilisi vajadusi;

| 20. | kordab, kui oluline on kaasata inimõiguste klauslid ja keskkonnaalased ning sotsiaalsed standardid kõikidesse ELi ja kolmandate riikide, kaasa arvatud Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitavatesse kaubanduslepingutesse, et välistegevus oleks sidus ja peegeldaks nii ELi majandushuve kui ka levitaks liidu põhiväärtusi; |
| --- | --- |

20.

kordab, kui oluline on kaasata inimõiguste klauslid ja keskkonnaalased ning sotsiaalsed standardid kõikidesse ELi ja kolmandate riikide, kaasa arvatud Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitavatesse kaubanduslepingutesse, et välistegevus oleks sidus ja peegeldaks nii ELi majandushuve kui ka levitaks liidu põhiväärtusi;

| 21. | rõhutab, et positiivsed turusuundumused kogu väärtusahelas peavad võimaldama piisavat sissetulekut ning et kasumimarginaalidest peaksid saama kasu kõik väärtusahelas osalejad; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et positiivsed turusuundumused kogu väärtusahelas peavad võimaldama piisavat sissetulekut ning et kasumimarginaalidest peaksid saama kasu kõik väärtusahelas osalejad;

| 22. | on seisukohal, et meie kaubanduspartnerlusele tuleb anda tõeliselt Euroopa mõõde, mis suurendab Ladina-Ameerika riikide kaubavahetust kõikide riikidega, sealhulgas Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega; peab vajalikuks lülitada kaubavahetusse laiema valiku majandustegevusi; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et meie kaubanduspartnerlusele tuleb anda tõeliselt Euroopa mõõde, mis suurendab Ladina-Ameerika riikide kaubavahetust kõikide riikidega, sealhulgas Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega; peab vajalikuks lülitada kaubavahetusse laiema valiku majandustegevusi;

| 23. | rõhutab, et Ladina-Ameerikas tegutsevad ELi ettevõtted peaksid etendama konstruktiivset rolli, rakendades kõrgeid keskkonna-, sotsiaalse kaitse ja kvaliteedijuhtimise standardeid ning pakkudes heal tasemel töötasu ning töökohti; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et Ladina-Ameerikas tegutsevad ELi ettevõtted peaksid etendama konstruktiivset rolli, rakendades kõrgeid keskkonna-, sotsiaalse kaitse ja kvaliteedijuhtimise standardeid ning pakkudes heal tasemel töötasu ning töökohti;

| 24. | on teadlik, et Ladina-Ameerikas tegutsevates ettevõtetes on varem esinenud mõningaid üleastumisi, sealhulgas ökoloogilist kahjustamist, tööjõu ekspluateerimist ja tõsiseid inimõiguste rikkumisi; tuletab meelde, et Euroopa Liit tervikuna ja Ladina-Ameerikas tegutsevad ELi ettevõtted peavad olema sotsiaalse ja tööalase ning keskkonnaalase käitumise eeskujuks, järgides läbipaistvuse ja inimõiguste austamise põhimõtet, mis tagab kõigi osalejate kaitse; rõhutab, et Euroopa kontsernidel on oluline osa ELi maine kujundamisel piirkonnas ning nad peavad oma väärtusi edendama, järgides ettevõtte sotsiaalse vastutuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

24.

on teadlik, et Ladina-Ameerikas tegutsevates ettevõtetes on varem esinenud mõningaid üleastumisi, sealhulgas ökoloogilist kahjustamist, tööjõu ekspluateerimist ja tõsiseid inimõiguste rikkumisi; tuletab meelde, et Euroopa Liit tervikuna ja Ladina-Ameerikas tegutsevad ELi ettevõtted peavad olema sotsiaalse ja tööalase ning keskkonnaalase käitumise eeskujuks, järgides läbipaistvuse ja inimõiguste austamise põhimõtet, mis tagab kõigi osalejate kaitse; rõhutab, et Euroopa kontsernidel on oluline osa ELi maine kujundamisel piirkonnas ning nad peavad oma väärtusi edendama, järgides ettevõtte sotsiaalse vastutuse põhimõtteid;

| 25. | tunnistab, et WTO banaanikaubanduslepingute sõlmimine lahendas kauaaegse vaidluse Ladina-Ameerika ja AKV partnerriikide banaanitarnijatega, võib kiirendada edu saavutamist Doha läbirääkimistevoorul ning on aidanud kaasa Kesk-Ameerika riikidega, Colombia ja Peruuga mitmesuguste lepingute üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimisele; nõuab siiski, et võetaks arvesse AKV partneritele antud lubadusi ja ELi tootjate huvisid; nõuab edasiste vaidluste ärahoidmiseks, et oleks tagatud kõikide Ladina-Ameerika partnerite õiglane kohtlemine, kaasa arvatud nende, kes ei ole ELiga kaubanduslepingut sõlminud; |
| --- | --- |

25.

tunnistab, et WTO banaanikaubanduslepingute sõlmimine lahendas kauaaegse vaidluse Ladina-Ameerika ja AKV partnerriikide banaanitarnijatega, võib kiirendada edu saavutamist Doha läbirääkimistevoorul ning on aidanud kaasa Kesk-Ameerika riikidega, Colombia ja Peruuga mitmesuguste lepingute üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimisele; nõuab siiski, et võetaks arvesse AKV partneritele antud lubadusi ja ELi tootjate huvisid; nõuab edasiste vaidluste ärahoidmiseks, et oleks tagatud kõikide Ladina-Ameerika partnerite õiglane kohtlemine, kaasa arvatud nende, kes ei ole ELiga kaubanduslepingut sõlminud;

| 26. | juhib tähelepanu, et WTO tasandil vastu võetud lepingutel ja kahepoolsetel lepingutel, mille üle teatavate Ladina-Ameerika riikidega läbirääkimised käivad, on tagajärjed äärepoolseimate piirkondade haavatavale majandusele, kuna nende põllumajandussektor sarnaneb ladina-Ameerika omaga; toetab seepärast lähenemisviisi, mille kohaselt Ladina-Ameerika ja ELi vahelistes kaubandussuhetes säilitatakse äärepoolseimate piirkondade strateegilised ja traditsioonilised sektorid ning neile antakse asjakohast kompensatsiooni ja pööratakse erilist tähelepanu, et mitte rikkuda kohustusi, mille EL võttis nende piirkondade suhtes äärepoolseimate piirkondade strateegiaga 2009. aastal; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu, et WTO tasandil vastu võetud lepingutel ja kahepoolsetel lepingutel, mille üle teatavate Ladina-Ameerika riikidega läbirääkimised käivad, on tagajärjed äärepoolseimate piirkondade haavatavale majandusele, kuna nende põllumajandussektor sarnaneb ladina-Ameerika omaga; toetab seepärast lähenemisviisi, mille kohaselt Ladina-Ameerika ja ELi vahelistes kaubandussuhetes säilitatakse äärepoolseimate piirkondade strateegilised ja traditsioonilised sektorid ning neile antakse asjakohast kompensatsiooni ja pööratakse erilist tähelepanu, et mitte rikkuda kohustusi, mille EL võttis nende piirkondade suhtes äärepoolseimate piirkondade strateegiaga 2009. aastal;

| 27. | juhib tähelepanu asjaolule, et kõikide assotsieerimislepingute rakendamisel tuleb arvestada asjaomaste rahvaste huvisid ning need tuleb parlamentide poolt ratifitseerida iga samba osas, st poliitilise dialoogi, koostöö ja kaubanduse osas; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu asjaolule, et kõikide assotsieerimislepingute rakendamisel tuleb arvestada asjaomaste rahvaste huvisid ning need tuleb parlamentide poolt ratifitseerida iga samba osas, st poliitilise dialoogi, koostöö ja kaubanduse osas;

| 28. | võtab teadmiseks läbirääkimiste eduka lõpuleviimise ELi ja Kesk-Ameerika assotsieerimislepingu üle, mis peaks piirkondadevahelise lepingu esimese näitena aitama koos sobivate kaasnevate meetmetega edendada mitte üksnes jõukust vaid ka Kesk-Ameerika riikide edasist integreerimist; võtab teadmiseks Panama otsuse alustada Kesk-Ameerika majandusliku integratsiooni allsüsteemiga ühinemise protsessi; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks läbirääkimiste eduka lõpuleviimise ELi ja Kesk-Ameerika assotsieerimislepingu üle, mis peaks piirkondadevahelise lepingu esimese näitena aitama koos sobivate kaasnevate meetmetega edendada mitte üksnes jõukust vaid ka Kesk-Ameerika riikide edasist integreerimist; võtab teadmiseks Panama otsuse alustada Kesk-Ameerika majandusliku integratsiooni allsüsteemiga ühinemise protsessi;

| 29. | märgib, et ELi ja Colombia ning Peruu vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu üle peetud läbirääkimised on lõppenud positiivse tulemusega; märgib, et Boliivia on otsustanud Andide Ühenduse Kohtule seoses mitmepoolse kaubanduslepinguga esitatud kaebuse tagasi võtta; kutsub seega kõiki asjaomaseid osapooli liikuma kõikide Andide Ühenduse riikidega läbi räägitud assotsieerimislepingu poole; |
| --- | --- |

29.

märgib, et ELi ja Colombia ning Peruu vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu üle peetud läbirääkimised on lõppenud positiivse tulemusega; märgib, et Boliivia on otsustanud Andide Ühenduse Kohtule seoses mitmepoolse kaubanduslepinguga esitatud kaebuse tagasi võtta; kutsub seega kõiki asjaomaseid osapooli liikuma kõikide Andide Ühenduse riikidega läbi räägitud assotsieerimislepingu poole;

| 30. | toetab läbirääkimiste taasalustamist ELi–Mercosuri assotsieerimislepingu üle, arvestades, et selline assotsieerimisleping, mis on erakordselt tähtis ja puudutab 700 miljonit inimest, oleks – kui see sõlmitakse peatselt – maailma kõige ambitsioonikam kahe regiooni vaheline leping, ja rõhutab seepärast, et Euroopa Parlament peaks olema tihedalt kaasatud läbirääkimiste igas etapis; mõistab, et põlumajandusküsimused on neil läbirääkimistel tõenäoliselt üheks tundlikumaks teemaks; nõuab, et põllumajandustoodete sissevedu Euroopa Liitu lubataks vaid tingimusel, et sisseveetavate toodete puhul järgitakse Euroopa tarbijakaitse-, loomakaitse- ja keskkonnakaitsenorme ning sotsiaalseid miinimumnorme; rõhutab, et lõpuks tuleb saavutada mõlema poole jaoks tasakaalustatud tulemus, tagades, et läbirääkimistel võetakse täielikult arvesse viimase aja sündmusi maailmamajanduses, ülemaailmseid keskkonnaalaseid probleeme, nagu kliimamuutus, ning Euroopa Parlamendi väljendatud nõudmisi ja muresid; |
| --- | --- |

30.

toetab läbirääkimiste taasalustamist ELi–Mercosuri assotsieerimislepingu üle, arvestades, et selline assotsieerimisleping, mis on erakordselt tähtis ja puudutab 700 miljonit inimest, oleks – kui see sõlmitakse peatselt – maailma kõige ambitsioonikam kahe regiooni vaheline leping, ja rõhutab seepärast, et Euroopa Parlament peaks olema tihedalt kaasatud läbirääkimiste igas etapis; mõistab, et põlumajandusküsimused on neil läbirääkimistel tõenäoliselt üheks tundlikumaks teemaks; nõuab, et põllumajandustoodete sissevedu Euroopa Liitu lubataks vaid tingimusel, et sisseveetavate toodete puhul järgitakse Euroopa tarbijakaitse-, loomakaitse- ja keskkonnakaitsenorme ning sotsiaalseid miinimumnorme; rõhutab, et lõpuks tuleb saavutada mõlema poole jaoks tasakaalustatud tulemus, tagades, et läbirääkimistel võetakse täielikult arvesse viimase aja sündmusi maailmamajanduses, ülemaailmseid keskkonnaalaseid probleeme, nagu kliimamuutus, ning Euroopa Parlamendi väljendatud nõudmisi ja muresid;

| 31. | kutsub komisjoni üles kaasama parlamenti tihedalt läbirääkimistesse, mis on seotud Tšiili ja Mehhikoga sõlmitud lepingute vajaliku ajakohastamisega; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles kaasama parlamenti tihedalt läbirääkimistesse, mis on seotud Tšiili ja Mehhikoga sõlmitud lepingute vajaliku ajakohastamisega;

| 32. | toetab kindlalt ELi–Mehhiko strateegilise partnerluse ühise tegevuskava heakskiitmist ning läbirääkimisi kaubandussuhete põhjalikuks uuendamiseks, et ELi–Mehhiko assotsieerimislepingu potentsiaali täiel määral ära kasutada, pidades silmas asjaolu, et pärast kõnealuse lepingu jõustumist on kaubavahetus suurenenud 122 %; |
| --- | --- |

32.

toetab kindlalt ELi–Mehhiko strateegilise partnerluse ühise tegevuskava heakskiitmist ning läbirääkimisi kaubandussuhete põhjalikuks uuendamiseks, et ELi–Mehhiko assotsieerimislepingu potentsiaali täiel määral ära kasutada, pidades silmas asjaolu, et pärast kõnealuse lepingu jõustumist on kaubavahetus suurenenud 122 %;

| 33. | toetab kindlalt Tšiili–ELi arengu- ja innovatsiooni assotsiatsiooni käsitlevat tegevuskava ja tööprogrammi ning vastastikku kasulikku kaupade ja teenustega kauplemise suurenemist, mille on kaasa toonud assotsieerimisleping, mis on enam kui kahekordistanud kaubavahetust Tšiili ja ELi vahel alates 2003. aastast; |
| --- | --- |

33.

toetab kindlalt Tšiili–ELi arengu- ja innovatsiooni assotsiatsiooni käsitlevat tegevuskava ja tööprogrammi ning vastastikku kasulikku kaupade ja teenustega kauplemise suurenemist, mille on kaasa toonud assotsieerimisleping, mis on enam kui kahekordistanud kaubavahetust Tšiili ja ELi vahel alates 2003. aastast;

| 34. | rõhutab vajadust viia läbi Mercosuriga sõlmitava lepingu mõju eelnev hindamine, võttes arvesse Euroopasse eksporditava liha koguse eeldatavat kasvu – veiseliha puhul 70 % ja linnuliha puhul 25 % –, kuna see on odavam tootmise suhtes kohaldatavate leebemate sanitaar-, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete standardite tõttu; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust viia läbi Mercosuriga sõlmitava lepingu mõju eelnev hindamine, võttes arvesse Euroopasse eksporditava liha koguse eeldatavat kasvu – veiseliha puhul 70 % ja linnuliha puhul 25 % –, kuna see on odavam tootmise suhtes kohaldatavate leebemate sanitaar-, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete standardite tõttu;

| 35. | palub komisjonil ja selle Ladina-Ameerika partneritel kaasata kodanikuühiskonna esindajad kaubanduslepingutes sisalduvate tööjõu-, inimõiguste ja keskkonnastandardite nõuetele vastavuse hindamisse ning edendada korrapäraste arutelude läbiviimist kodanikuühiskonnaga, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingutes; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil ja selle Ladina-Ameerika partneritel kaasata kodanikuühiskonna esindajad kaubanduslepingutes sisalduvate tööjõu-, inimõiguste ja keskkonnastandardite nõuetele vastavuse hindamisse ning edendada korrapäraste arutelude läbiviimist kodanikuühiskonnaga, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingutes;

| 36. | väljendab sügavat muret Argentina ametivõimude kehtestatud hiljutiste piirangute pärast kolmandatest riikidest, kaasa arvatud Euroopa Liidust, imporditavatele toiduainetele; on seisukohal, et need meetmed on tõeliseks mittetariifseks tõkkeks, mis ei ole kooskõlas WTO kohustustega; kutsub seetõttu Argentina ametivõime üles kõrvaldama seda õigusvastast koormust toiduainetele, mis võiks anda negatiivse signaali ja olla tõsiseks takistuseks käimasolevatel ELi–Mercosuri läbirääkimistel; |
| --- | --- |

36.

väljendab sügavat muret Argentina ametivõimude kehtestatud hiljutiste piirangute pärast kolmandatest riikidest, kaasa arvatud Euroopa Liidust, imporditavatele toiduainetele; on seisukohal, et need meetmed on tõeliseks mittetariifseks tõkkeks, mis ei ole kooskõlas WTO kohustustega; kutsub seetõttu Argentina ametivõime üles kõrvaldama seda õigusvastast koormust toiduainetele, mis võiks anda negatiivse signaali ja olla tõsiseks takistuseks käimasolevatel ELi–Mercosuri läbirääkimistel;

| 37. | kutsub komisjoni üles suurendama kaubandusläbirääkimiste läbipaistvust, andes kõikidele kaubanduslepingute tulemustest mõjutada võidavate sektorite sotsiaalpartneritele varajase juurdepääsu olulisematele dokumentidele ja lepinguprojektidele, kohaldades konfidentsiaalsete dokumentide osas standardmenetlusi, ning looma pidevat ja ametlikku protsessi nendega konsulteerimiseks; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles suurendama kaubandusläbirääkimiste läbipaistvust, andes kõikidele kaubanduslepingute tulemustest mõjutada võidavate sektorite sotsiaalpartneritele varajase juurdepääsu olulisematele dokumentidele ja lepinguprojektidele, kohaldades konfidentsiaalsete dokumentide osas standardmenetlusi, ning looma pidevat ja ametlikku protsessi nendega konsulteerimiseks;

| 38. | juhib tähelepanu tähtsale rollile, mida etendab Lõuna-Ameerika Riikide Liit (UNASUR); |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu tähtsale rollile, mida etendab Lõuna-Ameerika Riikide Liit (UNASUR);

| 39. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust seada sisse kahe kontinendi vaheline tihe koostöö, et arendada välja uus Ladina-Ameerika raudteevõrk; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust seada sisse kahe kontinendi vaheline tihe koostöö, et arendada välja uus Ladina-Ameerika raudteevõrk;

| 40. | võtab teadmiseks otsuse luua Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide ühendus (CELAC); juhib tähelepanu, et piirkondlik integratsioon on väga oluline protsess aitamaks Ladina-Ameerikal kohaneda uute ülemaailmsete väljakutsetega; |
| --- | --- |

40.

võtab teadmiseks otsuse luua Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide ühendus (CELAC); juhib tähelepanu, et piirkondlik integratsioon on väga oluline protsess aitamaks Ladina-Ameerikal kohaneda uute ülemaailmsete väljakutsetega;

| 41. | usub, et kaubanduse, energia ja kliimamuutuste raamprogrammid peaksid olema vastastikku toetavad; |
| --- | --- |

41.

usub, et kaubanduse, energia ja kliimamuutuste raamprogrammid peaksid olema vastastikku toetavad;

| 42. | kutsub komisjoni üles toetama Ladina-Ameerika partnereid konkurentsivõimeliste, lisandväärtust tootvate tootmisettevõtete rajamisel; teeb ettepaneku rajada nii Ladina-Ameerika piirkondades kui ka ELi liikmesriikides piirkondlikud kaubandusakadeemiad eesmärgiga suurendada VKEde suutlikkust, pakkudes koolituskursusi partnerpiirkonnaga põllumajandustoodete, kaupade ja teenustega kauplemise eeltingimuste kohta; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles toetama Ladina-Ameerika partnereid konkurentsivõimeliste, lisandväärtust tootvate tootmisettevõtete rajamisel; teeb ettepaneku rajada nii Ladina-Ameerika piirkondades kui ka ELi liikmesriikides piirkondlikud kaubandusakadeemiad eesmärgiga suurendada VKEde suutlikkust, pakkudes koolituskursusi partnerpiirkonnaga põllumajandustoodete, kaupade ja teenustega kauplemise eeltingimuste kohta;

| 43. | nõuab tungivalt, et Ladina-Ameerika riigid teeksid siiraid jõupingutusi kliimamuutusega võitlemiseks ja eelkõige raadamise peatamiseks; |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et Ladina-Ameerika riigid teeksid siiraid jõupingutusi kliimamuutusega võitlemiseks ja eelkõige raadamise peatamiseks;

| 44. | ergutab ELi toetama ELi – Ladina-Ameerika messide korraldamist mitmetes Euroopa ja Ladina-Ameerika riikides, et pakkuda platvormi kontaktide ja partnerluslepingute sõlmimiseks, eriti VKEde hulgas; |
| --- | --- |

44.

ergutab ELi toetama ELi – Ladina-Ameerika messide korraldamist mitmetes Euroopa ja Ladina-Ameerika riikides, et pakkuda platvormi kontaktide ja partnerluslepingute sõlmimiseks, eriti VKEde hulgas;

| 45. | on seisukohal, et üldise soodustuste süsteemi (GSP) järgmine reform peab muutma selle tõhusamaks ja stabiilsemaks, tagamaks, et Ladina-Ameerika tootjad saaksid selle soodustuskava võimalikest eelistest kasu; on seisukohal, et läbirääkimistel kaubanduslepingute üle riikidega, millele juba laieneb GSP+ süsteem, tuleks võimaldada teatud asümmeetriat, võtmaks suures ulatuses arvesse GSP+ süsteemi antavaid eeliseid; juhib tähelepanu asjaolule, et kõikidel riikidel on õigus mitte alustada neid läbirääkimisi ja seega jätkata GSP+ süsteemi kasutamist, niikaua kui nad vastavad asjaomastele nõuetele; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et üldise soodustuste süsteemi (GSP) järgmine reform peab muutma selle tõhusamaks ja stabiilsemaks, tagamaks, et Ladina-Ameerika tootjad saaksid selle soodustuskava võimalikest eelistest kasu; on seisukohal, et läbirääkimistel kaubanduslepingute üle riikidega, millele juba laieneb GSP+ süsteem, tuleks võimaldada teatud asümmeetriat, võtmaks suures ulatuses arvesse GSP+ süsteemi antavaid eeliseid; juhib tähelepanu asjaolule, et kõikidel riikidel on õigus mitte alustada neid läbirääkimisi ja seega jätkata GSP+ süsteemi kasutamist, niikaua kui nad vastavad asjaomastele nõuetele;

| 46. | võtab teadmiseks ELi poolt uue Ladina-Ameerika investeerimisrahastu loomise, mille peamine eesmärk peaks olema toimida võimendajana täiendava rahastamise käivitamiseks, et mitmekesistada investeerimist Ladina-Ameerikasse, aidates saavutada arengut esmatähtsates valdkondades, nagu kindlad ühistranspordi- ja liiklussüsteemid, energiasääst, taastuvad energiaallikad, haridus ja teadustöö; |
| --- | --- |

46.

võtab teadmiseks ELi poolt uue Ladina-Ameerika investeerimisrahastu loomise, mille peamine eesmärk peaks olema toimida võimendajana täiendava rahastamise käivitamiseks, et mitmekesistada investeerimist Ladina-Ameerikasse, aidates saavutada arengut esmatähtsates valdkondades, nagu kindlad ühistranspordi- ja liiklussüsteemid, energiasääst, taastuvad energiaallikad, haridus ja teadustöö;

| 47. | tunneb heameelt otsuse üle luua ELi – Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna fond, mis edendab kaubandust ning aitab tugevdada kahe piirkonna vahelist partnerlust, tõsta inimeste teadlikkust sellest ja saavutada kõnealuse partnerluse täielik potentsiaal; |
| --- | --- |

47.

tunneb heameelt otsuse üle luua ELi – Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna fond, mis edendab kaubandust ning aitab tugevdada kahe piirkonna vahelist partnerlust, tõsta inimeste teadlikkust sellest ja saavutada kõnealuse partnerluse täielik potentsiaal;

| 48. | on seisukohal, et investeeringute kaitset käsitlevate peatükkide sõnastus peab andma õiguskindlust investeeringute arendamiseks, takistamata valitsusi elanikkonna keskkonna-, tervise- ja sotsiaalsete nõudmiste rahuldamisel; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et investeeringute kaitset käsitlevate peatükkide sõnastus peab andma õiguskindlust investeeringute arendamiseks, takistamata valitsusi elanikkonna keskkonna-, tervise- ja sotsiaalsete nõudmiste rahuldamisel;

| 49. | tunnistab rahvusvahelise komisjoni poolt läbi viidud Ecuadori välisvõla auditeerimise olulisust ja ergutab teisi riike võtma ette sarnast protsessi; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kiirendama mõnede Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide välisvõla probleemile lahenduse leidmist, seda nii kahepoolselt kui ka rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides; |
| --- | --- |

49.

tunnistab rahvusvahelise komisjoni poolt läbi viidud Ecuadori välisvõla auditeerimise olulisust ja ergutab teisi riike võtma ette sarnast protsessi; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kiirendama mõnede Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide välisvõla probleemile lahenduse leidmist, seda nii kahepoolselt kui ka rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides;

| 50. | kutsub Euroopa Liitu üles toetama uut keskkonnakaitse toetamise kontseptsiooni, makstes kompensatsiooni võimalike kaubandustulude vähenemise eest, ja kaasrahastama ÜRO arenguprogrammi egiidi all Ecuadori valitsuse kavandatud Yasuni-ITT sihtfondi loomist, mille eesmärk on hüvitada Ecuadori rahvale Yasuni rahvuspargi naftaväljadelt nafta ammutamisest hoidumine; |
| --- | --- |

50.

kutsub Euroopa Liitu üles toetama uut keskkonnakaitse toetamise kontseptsiooni, makstes kompensatsiooni võimalike kaubandustulude vähenemise eest, ja kaasrahastama ÜRO arenguprogrammi egiidi all Ecuadori valitsuse kavandatud Yasuni-ITT sihtfondi loomist, mille eesmärk on hüvitada Ecuadori rahvale Yasuni rahvuspargi naftaväljadelt nafta ammutamisest hoidumine;

| 51. | kordab, et EL peaks aktiivselt ja kindlalt toetama neid arenguriike, kes kasutavad TRIPS-lepingute (Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingute) niinimetatud soodustussätteid, et olla võimelised pakkuma kohalike rahvatervise programmide raames taskukohase hinnaga ravimeid; |
| --- | --- |

51.

kordab, et EL peaks aktiivselt ja kindlalt toetama neid arenguriike, kes kasutavad TRIPS-lepingute (Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingute) niinimetatud soodustussätteid, et olla võimelised pakkuma kohalike rahvatervise programmide raames taskukohase hinnaga ravimeid;

| 52. | palub komisjonil rakendada käesolevas raportis esitatud soovitusi, eriti ELi ja Ladina-Ameerika vahelise kaubanduse tulevikku puudutavaid soovitusi, ELi uues kaubandusstrateegias; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil rakendada käesolevas raportis esitatud soovitusi, eriti ELi ja Ladina-Ameerika vahelise kaubanduse tulevikku puudutavaid soovitusi, ELi uues kaubandusstrateegias;

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 126.

(2)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

(3)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 261.

(4)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 123.

(5)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 182.

(6)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 291.

(7)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 591.

(8)  ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 193.

(9)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 64.

(10)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 77.

(11)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 5.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0089.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0141.

(14)  ELT C 285 E, 26.11.2009, lk 126.

(15)  ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.

(16)  „WTO tulevik – institutsioonilistele väljakutsetele vastamine uuel aastatuhandel”, Konsultatiivkogu aruanne peadirektor Supachai Panitchpakdile (WTO, jaanuar 2005).

(17)  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsuse eelnõu -/CP.15, „Kopenhaageni kokkulepe”, FCCC/CP/2009/L.7.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/88

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Sunniviisilised väljatõstmised Zimbabwes

P7_TA(2010)0388

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon sunniviisiliste väljatõstmiste kohta Zimbabwes

2012/C 70 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse mitmeid oma varasemaid resolutsioone Zimbabwe kohta, eelkõige viimast ehk 8. juuli 2010. aasta reolutsiooni (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmeid oma varasemaid resolutsioone Zimbabwe kohta, eelkõige viimast ehk 8. juuli 2010. aasta reolutsiooni (1);

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 11, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 17, ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikli 27 lõiget 3, naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva ÜRO konventsiooni artikli 14 lõiget 2 ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artikli 7 lõike 1 punkti d ja lõike 2 punkti d; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 11, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 17, ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikli 27 lõiget 3, naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva ÜRO konventsiooni artikli 14 lõiget 2 ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artikli 7 lõike 1 punkti d ja lõike 2 punkti d;

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2010. aasta otsust 2010/92/ÜVJP (2), millega pikendatakse ühise seisukohaga 2004/161/ÜVJP (3) kehtestatud Zimbabwe vastu suunatud piiravaid meetmeid kuni 20. veebruarini 2011, ning komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1226/2008 (4), millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 314/2004, mis käsitleb teatavaid piiranguid Zimbabwe suhtes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2010. aasta otsust 2010/92/ÜVJP (2), millega pikendatakse ühise seisukohaga 2004/161/ÜVJP (3) kehtestatud Zimbabwe vastu suunatud piiravaid meetmeid kuni 20. veebruarini 2011, ning komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1226/2008 (4), millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 314/2004, mis käsitleb teatavaid piiranguid Zimbabwe suhtes;

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 22. veebruari 2010. aasta järeldusi Zimbabwe kohta ning ELi ja Lõuna-Aafrika Vabariigi ministrite tasandi kümnenda poliitilise arutelu 11. mai 2010. aasta järeldusi Zimbabwe kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 22. veebruari 2010. aasta järeldusi Zimbabwe kohta ning ELi ja Lõuna-Aafrika Vabariigi ministrite tasandi kümnenda poliitilise arutelu 11. mai 2010. aasta järeldusi Zimbabwe kohta;

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Zimbabwe on ratifitseerinud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Zimbabwe on ratifitseerinud;

| — | võttes arvesse ÜRO inimasustuse küsimuste eriesindaja Anna Tibajuka 2005. aasta juuli raportit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimasustuse küsimuste eriesindaja Anna Tibajuka 2005. aasta juuli raportit;

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal alla kirjutatud ELi ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist partnerluslepingut (Cotonou leping); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal alla kirjutatud ELi ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist partnerluslepingut (Cotonou leping);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et kuni 20 000 Harare äärelinnas Hatcliffe Extensioni nime all tuntud mitteametlikus asunduses elavat inimest on ähvardatud sunniviisiliselt välja tõsta, sest nad ei suuda ametivõimudele tasuda võimatult kõrget üürilepingu pikendamise tasu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuni 20 000 Harare äärelinnas Hatcliffe Extensioni nime all tuntud mitteametlikus asunduses elavat inimest on ähvardatud sunniviisiliselt välja tõsta, sest nad ei suuda ametivõimudele tasuda võimatult kõrget üürilepingu pikendamise tasu;

| B. | arvestades, et Zimbabwe valitsus nõuab üürilepingu pikendamise eest kuni 140 USA dollari suurust tasu, ilma et elanikega oleks konsulteeritud tasude või pikendamisprotsessi suhtes, mistõttu on tähtaeg, mille jooksul tuleb kas üürilepingut pikendada või leppida sunniviisilise väljatõstmisega, väga lühike; arvestades, et väikse sissetulekuga inimeste eluasemenappuse tõttu ehitati tagahoovidesse aiamaju või juurdeehitisi, mis praegu on ehituseeskirjadega ilmses vastuolus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Zimbabwe valitsus nõuab üürilepingu pikendamise eest kuni 140 USA dollari suurust tasu, ilma et elanikega oleks konsulteeritud tasude või pikendamisprotsessi suhtes, mistõttu on tähtaeg, mille jooksul tuleb kas üürilepingut pikendada või leppida sunniviisilise väljatõstmisega, väga lühike; arvestades, et väikse sissetulekuga inimeste eluasemenappuse tõttu ehitati tagahoovidesse aiamaju või juurdeehitisi, mis praegu on ehituseeskirjadega ilmses vastuolus;

| C. | arvestades, et Hatcliffe Extensioni elanikud on ühed vaeseimad Zimbabwes, kus sissetulek inimese kohta on vähem kui 100 USA dollarit ja kus valitseb pidev, umbes 90 % tööpuudus; arvestades, et sunniviisilised väljatõstmised hävitavad ka mitteametlikud töökohad ning jätavad seetõttu perekonnad stabiilse sissetulekuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Hatcliffe Extensioni elanikud on ühed vaeseimad Zimbabwes, kus sissetulek inimese kohta on vähem kui 100 USA dollarit ja kus valitseb pidev, umbes 90 % tööpuudus; arvestades, et sunniviisilised väljatõstmised hävitavad ka mitteametlikud töökohad ning jätavad seetõttu perekonnad stabiilse sissetulekuta;

| D. | arvestades, et enamikule elanikest eraldati maatükid pärast seda, kui nad olid ametivõimude poolt riigi 2005. aasta massilise sunniviisilise väljatõstmise programmi „Operatsioon Murambatsvina” (mille käigus kaotas kodu ja elatise umbes 700 000 inimest) raames sunniviisiliselt välja tõstetud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et enamikule elanikest eraldati maatükid pärast seda, kui nad olid ametivõimude poolt riigi 2005. aasta massilise sunniviisilise väljatõstmise programmi „Operatsioon Murambatsvina” (mille käigus kaotas kodu ja elatise umbes 700 000 inimest) raames sunniviisiliselt välja tõstetud;

| E. | arvestades, et operatsioon „Garikai”, mille eesmärk oli hoolitseda väljatõstmise ohvrite eest, ei suutnud mingilgi määral heastada operatsiooni „Murambatsvina” käigus tõsiselt rikutud õigust omada adekvaatset eluaset; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et operatsioon „Garikai”, mille eesmärk oli hoolitseda väljatõstmise ohvrite eest, ei suutnud mingilgi määral heastada operatsiooni „Murambatsvina” käigus tõsiselt rikutud õigust omada adekvaatset eluaset;

| F. | arvestades, et viis aastat pärast massilist sunniviisilist väljatõstmist taluvad operatsiooni Garikai asundustes elavad inimesed kahetsusväärseid olusid, milles neil puudub võimalus kasutada elementaarseid teenuseid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viis aastat pärast massilist sunniviisilist väljatõstmist taluvad operatsiooni Garikai asundustes elavad inimesed kahetsusväärseid olusid, milles neil puudub võimalus kasutada elementaarseid teenuseid;

| G. | arvestades, et ülemäära kõrgete üüritasude probleem ei piirdu ainult Hatcliffe'iga, ja arvestades, et riigi teiste mitteametlike asunduste elanikke ähvardab samuti riigipoolne sunniviisiline väljatõstmine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ülemäära kõrgete üüritasude probleem ei piirdu ainult Hatcliffe'iga, ja arvestades, et riigi teiste mitteametlike asunduste elanikke ähvardab samuti riigipoolne sunniviisiline väljatõstmine;

| H. | arvestades, et Zimbabwe kohutav humanitaarne, poliitiline ja majanduslik olukord halveneb pidevalt ning miljonid zimbabwelased elavad pidevas nälgasuremise ohus ja püsivad elus ainult tänu toiduabile ning seda riigis, mis on maailmas HIV levikult neljandal kohal, kus valitseb kütusenappus ja kus laste suremus kasvab kõige kiiremini, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Zimbabwe kohutav humanitaarne, poliitiline ja majanduslik olukord halveneb pidevalt ning miljonid zimbabwelased elavad pidevas nälgasuremise ohus ja püsivad elus ainult tänu toiduabile ning seda riigis, mis on maailmas HIV levikult neljandal kohal, kus valitseb kütusenappus ja kus laste suremus kasvab kõige kiiremini,

| 1. | nõuab, et Zimbabwes lõpetataks viivitamatult massilise sunniviisilise väljatõstmisega ähvardamine ja et abi- ja humanitaarorganisatsioonidele tagataks piiramatu juurdepääs, et abistada ähvardatavaid inimesi ja teisi riigisiseselt ümberasustatud inimesi; |
| --- | --- |

1.

nõuab, et Zimbabwes lõpetataks viivitamatult massilise sunniviisilise väljatõstmisega ähvardamine ja et abi- ja humanitaarorganisatsioonidele tagataks piiramatu juurdepääs, et abistada ähvardatavaid inimesi ja teisi riigisiseselt ümberasustatud inimesi;

| 2. | kutsub Zimbabwe valitsust üles kaotama omavoliliselt kehtestatud üürilepingu pikendamise tasu, mille tasumiseks elanikel ei ole lihtsalt vahendeid; sellega seoses nõuab, et Zimbabwe ametivõimud lõpetaks maakasutusseaduse ja sunniviisiliste väljatõstmiste kasutamise parteipoliitilise eesmärkide saavutuseks, nagu see juhtus 2005. aasta operatsiooni „Murambatsvina” kampaania ajal; kutsub Zimbabwe valitsust seetõttu üles töötama kõigi sunniviisiliste väljasaatmiste ohvritega konsulteerides välja elanike vajadusi arvestav eluasemepoliitika; |
| --- | --- |

2.

kutsub Zimbabwe valitsust üles kaotama omavoliliselt kehtestatud üürilepingu pikendamise tasu, mille tasumiseks elanikel ei ole lihtsalt vahendeid; sellega seoses nõuab, et Zimbabwe ametivõimud lõpetaks maakasutusseaduse ja sunniviisiliste väljatõstmiste kasutamise parteipoliitilise eesmärkide saavutuseks, nagu see juhtus 2005. aasta operatsiooni „Murambatsvina” kampaania ajal; kutsub Zimbabwe valitsust seetõttu üles töötama kõigi sunniviisiliste väljasaatmiste ohvritega konsulteerides välja elanike vajadusi arvestav eluasemepoliitika;

| 3. | tuletab Zimbabwe valitsusele meelde rahvusvahelistest konventsioonidest tulenevat kohustust tagada kõigile väikese sissetulekuga inimestele, kes on oma kodust sunniviisiliselt välja tõstetud, adekvaatne eluase ja õigus elule, turvalisus ja toit, ning oma kodanikele kaitse kindlusetusetsükli ja võimalike rikkumiste eest, tagades õiguskindluse ja vastuvõetavad üürimaksete graafikud, kasutades muu hulgas kaevandustööstuse tulusid oma kodanike vajaduste täitmiseks; |
| --- | --- |

3.

tuletab Zimbabwe valitsusele meelde rahvusvahelistest konventsioonidest tulenevat kohustust tagada kõigile väikese sissetulekuga inimestele, kes on oma kodust sunniviisiliselt välja tõstetud, adekvaatne eluase ja õigus elule, turvalisus ja toit, ning oma kodanikele kaitse kindlusetusetsükli ja võimalike rikkumiste eest, tagades õiguskindluse ja vastuvõetavad üürimaksete graafikud, kasutades muu hulgas kaevandustööstuse tulusid oma kodanike vajaduste täitmiseks;

| 4. | soovitab Zimbabwe valitsusel viia läbi operatsiooniga „Murambatsvina” ja teiste sunniviisiliste väljatõstmistega tekitatud materiaalse ja sotsiaalse kahju hinnang, et hüvitada kahju kõigile inimestele, kes kaotasid kodu, elatise ja sotsiaalsed võrgustikud, sh inimestele, kes elavad Marange teemandikaevanduste piirkonnas või selle lähedal, ning kutsub Zimbabwe valitsust üles konsulteerima enne otsuste tegemist kohalike kogukondadega; |
| --- | --- |

4.

soovitab Zimbabwe valitsusel viia läbi operatsiooniga „Murambatsvina” ja teiste sunniviisiliste väljatõstmistega tekitatud materiaalse ja sotsiaalse kahju hinnang, et hüvitada kahju kõigile inimestele, kes kaotasid kodu, elatise ja sotsiaalsed võrgustikud, sh inimestele, kes elavad Marange teemandikaevanduste piirkonnas või selle lähedal, ning kutsub Zimbabwe valitsust üles konsulteerima enne otsuste tegemist kohalike kogukondadega;

| 5. | nõuab, et Zimbabwe valitsus vaataks läbi ja muudaks operatsiooni „Garikayi” ning tõepoolest konsulteeriks seejuures ellujäänutega, et lahendada kõigi operatsiooni „Murambatsvina” käigus ellujäänute eluasemeküsimus; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et Zimbabwe valitsus vaataks läbi ja muudaks operatsiooni „Garikayi” ning tõepoolest konsulteeriks seejuures ellujäänutega, et lahendada kõigi operatsiooni „Murambatsvina” käigus ellujäänute eluasemeküsimus;

| 6. | peab ülimalt kahetsusväärseks, et Zimbabwe püüded saavutada aastatuhande arengueesmärke on juba tõsiselt ajakavast maas ning need seatakse selliste massiliste väljatõstmistega veelgi suuremasse ohtu; |
| --- | --- |

6.

peab ülimalt kahetsusväärseks, et Zimbabwe püüded saavutada aastatuhande arengueesmärke on juba tõsiselt ajakavast maas ning need seatakse selliste massiliste väljatõstmistega veelgi suuremasse ohtu;

| 7. | tuletab meelde, et valitsuse kuritahtlik poliitika, nagu väljatõstmisprogramm, mis katkestas juurdepääsu põhilistele tervishoiuteenustele ja haridusele, on takistanud HIV/AIDSi ja emade suremuse vastast võitlust; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et valitsuse kuritahtlik poliitika, nagu väljatõstmisprogramm, mis katkestas juurdepääsu põhilistele tervishoiuteenustele ja haridusele, on takistanud HIV/AIDSi ja emade suremuse vastast võitlust;

| 8. | kutsub Lõuna-Aafrika Vabariiki ja Lõuna-Aafrika Arenguühendust – nii nende enda, kui ka Zimbabwe ja laiema Lõuna-Aafrika piirkonna huvides – võtma täiendavaid meetmeid täieliku demokraatia taastamiseks Zimbabwes ning õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamiseks Zimbabwe rahva jaoks; tunnistab, et Robert Mugabe ja tema lähemad toetajad takistavad endiselt Zimbabwe poliitilist ja majanduslikku ülesehitamist ning lepitusprotsessi ning riisuvad oma huvides Zimbabwe majandusressursse; |
| --- | --- |

8.

kutsub Lõuna-Aafrika Vabariiki ja Lõuna-Aafrika Arenguühendust – nii nende enda, kui ka Zimbabwe ja laiema Lõuna-Aafrika piirkonna huvides – võtma täiendavaid meetmeid täieliku demokraatia taastamiseks Zimbabwes ning õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamiseks Zimbabwe rahva jaoks; tunnistab, et Robert Mugabe ja tema lähemad toetajad takistavad endiselt Zimbabwe poliitilist ja majanduslikku ülesehitamist ning lepitusprotsessi ning riisuvad oma huvides Zimbabwe majandusressursse;

| 9. | rõhutab Euroopa Liidu ja Zimbabwe vahelise arutelu tähtsust ning peab tervitatavaks selles suunas toimunud edusamme; |
| --- | --- |

9.

rõhutab Euroopa Liidu ja Zimbabwe vahelise arutelu tähtsust ning peab tervitatavaks selles suunas toimunud edusamme;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Zimbabwe ja Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa Liidu ja AKV riikide parlamentaarse ühisassamblee kaaseesistujatele, Aafrika Liidu institutsioonidele, kaasa arvatud üleaafrikalisele parlamendile, ÜRO peasekretärile, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse peasekretärile ning Rahvaste Ühenduse peasekretärile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Zimbabwe ja Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa Liidu ja AKV riikide parlamentaarse ühisassamblee kaaseesistujatele, Aafrika Liidu institutsioonidele, kaasa arvatud üleaafrikalisele parlamendile, ÜRO peasekretärile, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse peasekretärile ning Rahvaste Ühenduse peasekretärile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0288.

(2)  ELT L 41, 16.2.2010, lk 6.

(3)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 66.

(4)  ELT L 331, 10.12.2008, lk 11.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/90

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Kambodža ja eelkõige Sam Rainsy juhtum

P7_TA(2010)0389

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon Kambodža, eelkõige Sam Rainsy juhtumi kohta

2012/C 70 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni naiste ja lastega kauplemise kohta Kambodžas (1), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni Kambodža kohta (2), 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, Laoses ja Vietnamis (3), 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni poliitiliste repressioonide kohta Kambodžas (4) ja 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Kambodža kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni naiste ja lastega kauplemise kohta Kambodžas (1), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni Kambodža kohta (2), 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, Laoses ja Vietnamis (3), 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni poliitiliste repressioonide kohta Kambodžas (4) ja 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Kambodža kohta (5);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel 1997. aastal sõlmitud koostöölepingut (6), eriti selle artiklit 1 (inimõiguste austamine), artiklit 19 (lepingu peatamine, kui üks lepinguosaline rikub artiklit 1) ja I lisa (artikli 19 kohta); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel 1997. aastal sõlmitud koostöölepingut (6), eriti selle artiklit 1 (inimõiguste austamine), artiklit 19 (lepingu peatamine, kui üks lepinguosaline rikub artiklit 1) ja I lisa (artikli 19 kohta);

| — | võttes arvesse 1998. aasta ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aasta ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta;

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mille nõukogu võttis vastu 14. juunil 2004. aastal ja mida ajakohastati 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mille nõukogu võttis vastu 14. juunil 2004. aastal ja mida ajakohastati 2008. aastal;

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti;

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 17. juuni 2010. aasta raportit inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, milles mõistetakse hukka väljastpoolt sekkumine kohtu töösse (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 17. juuni 2010. aasta raportit inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, milles mõistetakse hukka väljastpoolt sekkumine kohtu töösse (7);

| — | võttes arvesse Parlamentidevahelise Liidu parlamendiliikmete inimõiguste komitee 12.–15. juuli 2010. aasta kohtumisel vastu võetud otsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Parlamentidevahelise Liidu parlamendiliikmete inimõiguste komitee 12.–15. juuli 2010. aasta kohtumisel vastu võetud otsust;

| — | võttes arvesse Parlamentidevahelise Liidu nõukogu 6. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Parlamentidevahelise Liidu nõukogu 6. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et viimastel aastatel on Kambodžas täheldatud murettekitavat suundumust autoritaarse korra poole; sellest annavad märku inimõiguste olukorra halvenemine, põhivabaduste lämmatamine, jõhker maade haaramise poliitika, mille tõttu kannatab eelkõige vaesem osa elanikkonnast, kriitika ja meeleavalduse kõigi vormide summutamine, parlamentaarse opositsiooni ja kodanikuühiskonna aktivistide tagakiusamine, kohtuvõimu kasutamine poliitilistel eesmärkidel ja liikumine üheparteilise süsteemi suunas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et viimastel aastatel on Kambodžas täheldatud murettekitavat suundumust autoritaarse korra poole; sellest annavad märku inimõiguste olukorra halvenemine, põhivabaduste lämmatamine, jõhker maade haaramise poliitika, mille tõttu kannatab eelkõige vaesem osa elanikkonnast, kriitika ja meeleavalduse kõigi vormide summutamine, parlamentaarse opositsiooni ja kodanikuühiskonna aktivistide tagakiusamine, kohtuvõimu kasutamine poliitilistel eesmärkidel ja liikumine üheparteilise süsteemi suunas;

| B. | arvestades, et Kambodža parlamendiliiget ja riigi suuruselt teise partei juhti Sam Rainsyt kiusab taga valitsev autoritaarne partei ja Kambodža valitsus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kambodža parlamendiliiget ja riigi suuruselt teise partei juhti Sam Rainsyt kiusab taga valitsev autoritaarne partei ja Kambodža valitsus;

| C. | arvestades, et 23. septembril 2010 aastal mõistis Phnom Penhi linnakohus opositsioonijuht Sam Rainsyle tagaselja karistuseks 10 aastat vangistust eksitava teabe levitamise ja avalike dokumentide võltsimise eest; süüdimõistmine põhines kodanikuallumatusel, mis seisnes kuue ajutise puust piiriposti ülestõmbamises Vietnami-Kambodža piiril, mis on kahe riigi vahel endiselt vaidlusküsimuseks; arvestades, et tegu pandi toime külaelanike kaitseks, kes väitsid, et nad on maadehaaramise ohvrid, sest vietnamlased olid toimetanud piiripostid ebaseaduslikult Kambodža alale nende riisipõllule ning külaelanike kaebus kohalikule omavalitsusele oli jäänud vastuseta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 23. septembril 2010 aastal mõistis Phnom Penhi linnakohus opositsioonijuht Sam Rainsyle tagaselja karistuseks 10 aastat vangistust eksitava teabe levitamise ja avalike dokumentide võltsimise eest; süüdimõistmine põhines kodanikuallumatusel, mis seisnes kuue ajutise puust piiriposti ülestõmbamises Vietnami-Kambodža piiril, mis on kahe riigi vahel endiselt vaidlusküsimuseks; arvestades, et tegu pandi toime külaelanike kaitseks, kes väitsid, et nad on maadehaaramise ohvrid, sest vietnamlased olid toimetanud piiripostid ebaseaduslikult Kambodža alale nende riisipõllule ning külaelanike kaebus kohalikule omavalitsusele oli jäänud vastuseta;

| D. | arvestades, et 13. oktoobril 2010. aastal otsustas Phnom Penhi apellatsioonikohus jätta jõusse Svay Riengi provintsikohtu poolt 27. jaanuaril 2010. aastal Sam Rainsyle tagaselja mõistetud 2-aastase karistuse seoses meeleavaldusega vietnamlaste väidetava Kambodža territooriumile tungimise vastu, kuid otsustas vabastada kaks koos Sam Rainsyga süüdi mõistetud külaelanikku pärast üheksa kuu ja 20 päeva pikkust vangistust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 13. oktoobril 2010. aastal otsustas Phnom Penhi apellatsioonikohus jätta jõusse Svay Riengi provintsikohtu poolt 27. jaanuaril 2010. aastal Sam Rainsyle tagaselja mõistetud 2-aastase karistuse seoses meeleavaldusega vietnamlaste väidetava Kambodža territooriumile tungimise vastu, kuid otsustas vabastada kaks koos Sam Rainsyga süüdi mõistetud külaelanikku pärast üheksa kuu ja 20 päeva pikkust vangistust;

| E. | arvestades, et Kambodža valitseva partei strateegia on kasutada poliitiliselt alluvat kohtuvõimu valitsuse vastu suunatud kriitika mahasurumiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kambodža valitseva partei strateegia on kasutada poliitiliselt alluvat kohtuvõimu valitsuse vastu suunatud kriitika mahasurumiseks;

| F. | arvestades, et Kambodžas viibib kriminaalõigussüsteemi mitmesuguste puuduste tõttu vangistuses murettekitavalt suur arv inimesi ning kohtusüsteemi sõltumatuse ja erapooletuse kohta ei ole endiselt mingit garantiid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Kambodžas viibib kriminaalõigussüsteemi mitmesuguste puuduste tõttu vangistuses murettekitavalt suur arv inimesi ning kohtusüsteemi sõltumatuse ja erapooletuse kohta ei ole endiselt mingit garantiid;

| G. | arvestades, et inimõigustega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid on seisukohal, et valitsus on kasutanud kohtuvõimu selleks, et vaigistada kriitikat seoses valitsuse reageeringutega maadehaaramisele, korruptsioonile ja piirivaidlustele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et inimõigustega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid on seisukohal, et valitsus on kasutanud kohtuvõimu selleks, et vaigistada kriitikat seoses valitsuse reageeringutega maadehaaramisele, korruptsioonile ja piirivaidlustele;

| H. | arvestades, et 30. augustil 2010. aastal mõistis Takeo provintsikohus 2-aastase vanglakaristuse valitsusvälise organisatsiooni Licadho liikmele Leang Sokchoeunile selle eest, et ta oli väidetavalt levitanud 2010. aasta jaanuaris valitsusvastaseid lendlehti; arvestades, et kohtumenetluse vältel esines menetluseeskirjade raskeid rikkumisi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 30. augustil 2010. aastal mõistis Takeo provintsikohus 2-aastase vanglakaristuse valitsusvälise organisatsiooni Licadho liikmele Leang Sokchoeunile selle eest, et ta oli väidetavalt levitanud 2010. aasta jaanuaris valitsusvastaseid lendlehti; arvestades, et kohtumenetluse vältel esines menetluseeskirjade raskeid rikkumisi;

| I. | arvestades, et opositisooni kuuluv parlamendiliige Mu Sochua mõisteti süüdi peaministri laimamise eest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et opositisooni kuuluv parlamendiliige Mu Sochua mõisteti süüdi peaministri laimamise eest;

| J. | arvestades, et ajakirjanik Hang Chakra viibis 9 kuud vangistuses selle eest, et ta avalikustas korruptsiooni asepresident Sok Ani lähikonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajakirjanik Hang Chakra viibis 9 kuud vangistuses selle eest, et ta avalikustas korruptsiooni asepresident Sok Ani lähikonnas;

| K. | arvestades, et 1995. aastal heideti Sam Rainsy põhiseadusevastaselt parlamendist välja, kuid tal õnnestus järgnenud valimiste tulemusena oma parlamendikoht tagasi saada; arvestades, et Sam Rainsy on pääsenud mitmest mõrvakatsest, näiteks ohvritega granaadirünnakust 1997. aastal, kuid ligikaudu 80 tema poolehoidjat on mõrvatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 1995. aastal heideti Sam Rainsy põhiseadusevastaselt parlamendist välja, kuid tal õnnestus järgnenud valimiste tulemusena oma parlamendikoht tagasi saada; arvestades, et Sam Rainsy on pääsenud mitmest mõrvakatsest, näiteks ohvritega granaadirünnakust 1997. aastal, kuid ligikaudu 80 tema poolehoidjat on mõrvatud;

| L. | arvestades, et valitsev partei on Sam Rainsy küsitavatel alustel kolm korda parlamentaarsest puutumatusest ilma jätnud, et talle saaks vanglakaristust mõista; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et valitsev partei on Sam Rainsy küsitavatel alustel kolm korda parlamentaarsest puutumatusest ilma jätnud, et talle saaks vanglakaristust mõista;

| M. | arvestades, et EL on Kambodža suurim abiandja, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on Kambodža suurim abiandja,

| 1. | mõistab hukka kõik opositsiooni ja valitsusväliste organisatsioonide esindajatele poliitilistel motiividel mõistetud karistused, eelkõige Sam Rainsyle 23. septembril 2010. aastal, 13. oktoobril 2010. aastal ja 27. jaanuaril 2010. aastal mõistetud karistused, samuti Leang Sokchoeunile 30. augustil 2010. aastal mõistetud karistuse ning Mu Sochuale ja ajakirjanik Hang Chakrale mõistetud karistused; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka kõik opositsiooni ja valitsusväliste organisatsioonide esindajatele poliitilistel motiividel mõistetud karistused, eelkõige Sam Rainsyle 23. septembril 2010. aastal, 13. oktoobril 2010. aastal ja 27. jaanuaril 2010. aastal mõistetud karistused, samuti Leang Sokchoeunile 30. augustil 2010. aastal mõistetud karistuse ning Mu Sochuale ja ajakirjanik Hang Chakrale mõistetud karistused;

| 2. | tuletab Kambodža valitsusele meelde, et ta peab pidama kinni oma kohustustest seoses demokraatia põhimõtete ja põhiliste inimõiguste järgimisega, kuna need kujutavad endast Euroopa Ühendusega sõlmitud koostöölepingu olulist osa, nagu on sätestatud nimetatud lepingu artiklis 1; |
| --- | --- |

2.

tuletab Kambodža valitsusele meelde, et ta peab pidama kinni oma kohustustest seoses demokraatia põhimõtete ja põhiliste inimõiguste järgimisega, kuna need kujutavad endast Euroopa Ühendusega sõlmitud koostöölepingu olulist osa, nagu on sätestatud nimetatud lepingu artiklis 1;

| 3. | kutsub Kambodža ametivõime üles tagama, et ettevalmistatav valitsusväliseid organisatsioone käsitlev seadus ei piiraks meelevaldse tõlgendamisega Kambodža kodanikuühiskonna tegevust ning et seda ei kohaldataks kodanikuühiskonna ega opositsiooni kahjuks; |
| --- | --- |

3.

kutsub Kambodža ametivõime üles tagama, et ettevalmistatav valitsusväliseid organisatsioone käsitlev seadus ei piiraks meelevaldse tõlgendamisega Kambodža kodanikuühiskonna tegevust ning et seda ei kohaldataks kodanikuühiskonna ega opositsiooni kahjuks;

| 4. | kutsub kõiki poliitilisi jõude üles pooldama piirkonna heanaaberlikel suhetel põhinevat ning Kambodža etnilisi ja kultuurirühmi lepitavat poliitikat; |
| --- | --- |

4.

kutsub kõiki poliitilisi jõude üles pooldama piirkonna heanaaberlikel suhetel põhinevat ning Kambodža etnilisi ja kultuurirühmi lepitavat poliitikat;

| 5. | võtab teadmiseks asjaolu, et ÜRO eriraportöör märkis ära Kambodža valitsuse edusammud ja tehtud jõupingutused, ning soovib näha konkreetsete meetmete võtmist, et parandada märkimisväärselt ja püsivalt inimõiguste olukorda ja kohtuvõimu sõltumatust riigis |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks asjaolu, et ÜRO eriraportöör märkis ära Kambodža valitsuse edusammud ja tehtud jõupingutused, ning soovib näha konkreetsete meetmete võtmist, et parandada märkimisväärselt ja püsivalt inimõiguste olukorda ja kohtuvõimu sõltumatust riigis

| 6. | kutsub Kambodža ametivõime üles:






  — | viima läbi poliitilisi ja institutsioonilisi reforme, et ehitada üles demokraatlik riik, mille aluseks on õigusriigi põhimõtete ja põhivabaduste austamine; |
| --- | --- | --- |

6.

kutsub Kambodža ametivõime üles:

—

viima läbi poliitilisi ja institutsioonilisi reforme, et ehitada üles demokraatlik riik, mille aluseks on õigusriigi põhimõtete ja põhivabaduste austamine;

| — | näitama tahet võidelda tõhusalt paiguti lokkava korruptsiooni, ulatusliku metsade hävitamise ja selle tõttu inimeste ümberasustamise ning seksiturismitööstuse vastu, hülgama praegust karistamatuse kultuuri ja tooma kõiki nimetatud tegevustes osalejaid kohtu ette; |
| --- | --- |

—

näitama tahet võidelda tõhusalt paiguti lokkava korruptsiooni, ulatusliku metsade hävitamise ja selle tõttu inimeste ümberasustamise ning seksiturismitööstuse vastu, hülgama praegust karistamatuse kultuuri ja tooma kõiki nimetatud tegevustes osalejaid kohtu ette;

| — | tagama ausat ja vaba poliitilist eneseväljendust ilma hirmutamise ja tagakiusamiseta; |
| --- | --- |

—

tagama ausat ja vaba poliitilist eneseväljendust ilma hirmutamise ja tagakiusamiseta;

| — | töötama ÜRO eriraportööri raportis esitatud soovituste täitmiseks välja tegevuskava koos ajakavaga; |
| --- | --- |

—

töötama ÜRO eriraportööri raportis esitatud soovituste täitmiseks välja tegevuskava koos ajakavaga;

| 7. | tunneb suurt muret opositsioonijuht Sam Rainsyle süüdistuse esitamise ja talle 12-aastase vanglakaristuse mõistmise pärast teo eest, mida Euroopa Parlament peab sümboolseks ja olemuselt selgelt poliitiliseks; |
| --- | --- |

7.

tunneb suurt muret opositsioonijuht Sam Rainsyle süüdistuse esitamise ja talle 12-aastase vanglakaristuse mõistmise pärast teo eest, mida Euroopa Parlament peab sümboolseks ja olemuselt selgelt poliitiliseks;

| 8. | on eriti mures seetõttu, et kui karistus jääb jõusse, jätaks see otsus Sam Rainsy eemale eelseisvatest 2013. aasta parlamendivalimistest ning selle tagajärjed ulatuksid palju kaugemale Sam Rainsy juhtumist ja avaldaksid mõju opositsioonile tervikuna, eriti seetõttu, et mitmete avameelsemate opositsiooniliikmete hiljutine kohtulikule vastutusele võtmine on poliitilist ruumi juba niigi kahandanud ja kahjustada saaks Kambodža demokraatiaprotsess; |
| --- | --- |

8.

on eriti mures seetõttu, et kui karistus jääb jõusse, jätaks see otsus Sam Rainsy eemale eelseisvatest 2013. aasta parlamendivalimistest ning selle tagajärjed ulatuksid palju kaugemale Sam Rainsy juhtumist ja avaldaksid mõju opositsioonile tervikuna, eriti seetõttu, et mitmete avameelsemate opositsiooniliikmete hiljutine kohtulikule vastutusele võtmine on poliitilist ruumi juba niigi kahandanud ja kahjustada saaks Kambodža demokraatiaprotsess;

| 9. | kutsub seetõttu ametivõime üles leidma neile probleemidele lahendusi poliitilise arutelu abil ning lubama Sam Rainsyl võimalikult kiiresti oma parlamenditööd jätkata; |
| --- | --- |

9.

kutsub seetõttu ametivõime üles leidma neile probleemidele lahendusi poliitilise arutelu abil ning lubama Sam Rainsyl võimalikult kiiresti oma parlamenditööd jätkata;

| 10. | kutsub Kambodža ametivõime üles järgima ÜRO eriraportööri antud soovitusi seoses inimõiguste olukorraga Kambodžas; kutsub Kambodža parlamenti üles arutama ÜRO eriraportööri raportit parlamendis ja võtma vajalikke meetmeid, et tagada tema soovituste rakendamine; |
| --- | --- |

10.

kutsub Kambodža ametivõime üles järgima ÜRO eriraportööri antud soovitusi seoses inimõiguste olukorraga Kambodžas; kutsub Kambodža parlamenti üles arutama ÜRO eriraportööri raportit parlamendis ja võtma vajalikke meetmeid, et tagada tema soovituste rakendamine;

| 11. | kutsub Euroopa Liitu üles võtma meetmeid, et tagada eespool nimetatud koostöölepingu artiklis 1 sätestatud põhivabaduste austamine ning reageerimine kodanikuvabaduste piiramise korral; kutsub lisaks Euroopa Liitu üles andma edaspidi rahalist abi tingimusel, et Kambodža parandab inimõiguste olukorda riigis; |
| --- | --- |

11.

kutsub Euroopa Liitu üles võtma meetmeid, et tagada eespool nimetatud koostöölepingu artiklis 1 sätestatud põhivabaduste austamine ning reageerimine kodanikuvabaduste piiramise korral; kutsub lisaks Euroopa Liitu üles andma edaspidi rahalist abi tingimusel, et Kambodža parandab inimõiguste olukorda riigis;

| 12. | nõuab humanitaarvaldkonnas ELi osalusega ja ÜRO koordineeritud hädaolukordade lahendamise plaani väljatöötamist, et aidata kriisi tõttu enim kannatanud Kambodža elanikke, eelkõige tekstiili- ja ehitussektori töötajaid, kes on töökoha kaotanud; |
| --- | --- |

12.

nõuab humanitaarvaldkonnas ELi osalusega ja ÜRO koordineeritud hädaolukordade lahendamise plaani väljatöötamist, et aidata kriisi tõttu enim kannatanud Kambodža elanikke, eelkõige tekstiili- ja ehitussektori töötajaid, kes on töökoha kaotanud;

| 13. | teeb Euroopa Parlamendi ja Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooni (ASEAN) liikmesriikide parlamentidevahelisele delegatsioonile ning väliskomisjonile ülesandeks jälgida toimuvat arengut; |
| --- | --- |

13.

teeb Euroopa Parlamendi ja Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooni (ASEAN) liikmesriikide parlamentidevahelisele delegatsioonile ning väliskomisjonile ülesandeks jälgida toimuvat arengut;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi ja ASEMi liikmesriikide valitsustele, ASEMi sekretariaadile, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning Kambodža Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi ja ASEMi liikmesriikide valitsustele, ASEMi sekretariaadile, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning Kambodža Kuningriigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0012.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0081.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0462.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0032.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0085.

(6)  EÜT L 269, 19.10.1999, lk 18.

(7)  http://www.un.org.kh/index.php?option=com_content&view=article&id=330:united-nations-special-rapporteur-on-the-situation-of-human-rights-in-cambodia-statement&catid=44:un-speeches-and-statements&Itemid=77

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/93 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/93

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Põhja-Kaukaasia ja eelkõige Oleg Orlovi juhtum

P7_TA(2010)0390

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Põhja-Kaukaasias (Venemaa Föderatsioon) ja Oleg Orlovi kriminaalvastutusele võtmise kohta

2012/C 70 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni inimõiguste aktivistide mõrvade kohta Venemaal (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni inimõiguste aktivistide mõrvade kohta Venemaal (1);

| — | võttes arvesse 16. detsembril 2009 toimunud Sahharovi auhinna andmist Oleg Orlovile, Sergei Kovaljovile ja Ludmilla Aleksejevale, kes esindavad inimõiguste keskust Memorial ja kõiki teisi inimõiguste kaitsjaid Venemaal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembril 2009 toimunud Sahharovi auhinna andmist Oleg Orlovile, Sergei Kovaljovile ja Ludmilla Aleksejevale, kes esindavad inimõiguste keskust Memorial ja kõiki teisi inimõiguste kaitsjaid Venemaal;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1997. aastal ja mida on pikendatud kuni selle asendamiseni uue lepinguga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1997. aastal ja mida on pikendatud kuni selle asendamiseni uue lepinguga;

| — | võttes arvesse praegu toimuvaid läbirääkimisi uue lepingu sõlmimiseks, mis loob ELi ja Venemaa suhetele uue ja põhjaliku raamistiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse praegu toimuvaid läbirääkimisi uue lepingu sõlmimiseks, mis loob ELi ja Venemaa suhetele uue ja põhjaliku raamistiku;

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta ja ÜRO deklaratsiooni, mis käsitleb üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike organite õigust ja vastutust edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta ja ÜRO deklaratsiooni, mis käsitleb üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike organite õigust ja vastutust edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) liikme ning ÜRO deklaratsioonidega ühinenud riigina on Venemaa kohustunud kaitsma ja edendama inimõigusi, põhivabadusi ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) liikme ning ÜRO deklaratsioonidega ühinenud riigina on Venemaa kohustunud kaitsma ja edendama inimõigusi, põhivabadusi ja õigusriigi põhimõtteid;

| B. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtus ootab praegu lahendamist umbes 20 000 Venemaa Föderatsioonist, peamiselt Põhja-Kaukaasia piirkonnast saabunud kohtuasja; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on enam kui 150 kohtuotsuses mõistnud Venemaa Föderatsiooni süüdi tõsistes inimõiguste rikkumistes nimetatud piirkonnas ning rõhutab nende otsuste kiire ja täieliku täideviimise tähtsust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtus ootab praegu lahendamist umbes 20 000 Venemaa Föderatsioonist, peamiselt Põhja-Kaukaasia piirkonnast saabunud kohtuasja; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on enam kui 150 kohtuotsuses mõistnud Venemaa Föderatsiooni süüdi tõsistes inimõiguste rikkumistes nimetatud piirkonnas ning rõhutab nende otsuste kiire ja täieliku täideviimise tähtsust;

Inimõiguste olukord Põhja-Kaukaasias

| C. | arvestades, et inimõiguste kaitsjate olukord Põhja-Kaukaasia piirkonnas, eriti Tšetšeeni Vabariigis, Inguššias ja Dagestanis on murettekitav; arvestades, et selle piirkonna sõltumatuid ajakirjanikke, tsiviilühiskonna aktiviste, juriste ja inimõiguste kaitsjaid on sageli tabanud ähvardused ja vägivald, ahistamine ja hirmutamine, ning õiguskaitseorganite töötajad on nende tegevust takistanud; arvestades, et endiselt naudivad inimõiguste rikkujad karistamatust ja mõnitatakse õigusriigi põhimõtteid; arvestades, et tsiviilelanikud kannatavad jätkuvalt nii relvastatud vastupanurühmituste kui ka õiguskaitseorganite vägivalla all; arvestades, et inimeste piinamine, väärkohtlemine ja meelevaldne kinnipidamine on üldlevinud; ning arvestades, et tsiviilühiskonna arengu jaoks on tähtsad valitsustest sõltumatud VVOd; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimõiguste kaitsjate olukord Põhja-Kaukaasia piirkonnas, eriti Tšetšeeni Vabariigis, Inguššias ja Dagestanis on murettekitav; arvestades, et selle piirkonna sõltumatuid ajakirjanikke, tsiviilühiskonna aktiviste, juriste ja inimõiguste kaitsjaid on sageli tabanud ähvardused ja vägivald, ahistamine ja hirmutamine, ning õiguskaitseorganite töötajad on nende tegevust takistanud; arvestades, et endiselt naudivad inimõiguste rikkujad karistamatust ja mõnitatakse õigusriigi põhimõtteid; arvestades, et tsiviilelanikud kannatavad jätkuvalt nii relvastatud vastupanurühmituste kui ka õiguskaitseorganite vägivalla all; arvestades, et inimeste piinamine, väärkohtlemine ja meelevaldne kinnipidamine on üldlevinud; ning arvestades, et tsiviilühiskonna arengu jaoks on tähtsad valitsustest sõltumatud VVOd;

| D. | arvestades, et hoolimata vaieldamatust edust ülesehitustöös ja piirkonna infrastruktuuri märgatavast paranemisest valitseb Tšetšeenias üldine hirmuõhkkond; arvestades, et inimõiguste olukord ning kohtusüsteemi ja demokraatlike institutsioonide toimimine tekitab endiselt kõige tõsisemat muret; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hoolimata vaieldamatust edust ülesehitustöös ja piirkonna infrastruktuuri märgatavast paranemisest valitseb Tšetšeenias üldine hirmuõhkkond; arvestades, et inimõiguste olukord ning kohtusüsteemi ja demokraatlike institutsioonide toimimine tekitab endiselt kõige tõsisemat muret;

| E. | arvestades, et valitsuse oponentide ja inimõiguste kaitsjate järjestikused kadumised on jäänud karistamata ja neid ei uurita küllalt hoolikalt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et valitsuse oponentide ja inimõiguste kaitsjate järjestikused kadumised on jäänud karistamata ja neid ei uurita küllalt hoolikalt;

| F. | arvestades, et hoolimata pärast uue presidendi võimuletulekut Inguššias tekkinud konstruktiivsest dialoogist võimude ja tsiviilühiskonna vahel on seal alates 2009. aastast toimunud ärevusttekitav vägivalla eskaleerumine, mille tagajärjeks on mõnel juhul valitsuse oponentide ja ajakirjanike mõrvamine ja kadumine, ilma et siiani oleks kedagi vastutusele võetud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hoolimata pärast uue presidendi võimuletulekut Inguššias tekkinud konstruktiivsest dialoogist võimude ja tsiviilühiskonna vahel on seal alates 2009. aastast toimunud ärevusttekitav vägivalla eskaleerumine, mille tagajärjeks on mõnel juhul valitsuse oponentide ja ajakirjanike mõrvamine ja kadumine, ilma et siiani oleks kedagi vastutusele võetud;

| G. | arvestades, et üha rohkem kadunud Põhja-Kaukaasia elanikke on ilmselt röövitud Venemaa teistes piirkondades; arvestades, et Ali Džanijevi, Jussup Dobrijevi, Junus Dobrijevi ja Magomed Adžijevi asukoht on teadmata sestsaadik, kui nad 2009. aasta 28. detsembri kesköö paiku Sankt Peterburgis kadunuks jäid, ning arvestades, et viie inimese – Zelimhan Ahmetovitš Tšibijevi, Magomed Haibulajevitš Israpilovi, Džamal Zijanidovitš Magomedovi, Akil Džavathanovitš Abdullajevi ja Dovar Nazimovitš Asadovi, kellest kolm on Põhja-Kaukaasia elanikud, asukoht on teadmata pärast 2010. aasta 24.–25. septembri ööd, kui nad läksid Moskva Ajaloolisse mošeesse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üha rohkem kadunud Põhja-Kaukaasia elanikke on ilmselt röövitud Venemaa teistes piirkondades; arvestades, et Ali Džanijevi, Jussup Dobrijevi, Junus Dobrijevi ja Magomed Adžijevi asukoht on teadmata sestsaadik, kui nad 2009. aasta 28. detsembri kesköö paiku Sankt Peterburgis kadunuks jäid, ning arvestades, et viie inimese – Zelimhan Ahmetovitš Tšibijevi, Magomed Haibulajevitš Israpilovi, Džamal Zijanidovitš Magomedovi, Akil Džavathanovitš Abdullajevi ja Dovar Nazimovitš Asadovi, kellest kolm on Põhja-Kaukaasia elanikud, asukoht on teadmata pärast 2010. aasta 24.–25. septembri ööd, kui nad läksid Moskva Ajaloolisse mošeesse;

| H. | arvestades, et Põhja-Kaukaasias on ikka veel umbes 80 000 riigi sees ümberasustatud isikut, ja seda enam kui 18 aastat pärast sunnitud kodudest põgenemist 1992. aasta Inguššia ja Põhja-Osseetia vahelise sõja ning 1994. ja 1999. aasta Tšetšeenia sõdade tõttu; arvestades, et neil isikutel on raskusi eluaseme leidmisega, elamisloa pikendamisega, mis takistab nende juurdepääsu sotsiaalteenustele, sisepasside uuendamise ja sunniviisiliselt ümberasunu staatuse saamisega, mida on vaja töö, sotsiaalteenuste ja -toetuste saamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Põhja-Kaukaasias on ikka veel umbes 80 000 riigi sees ümberasustatud isikut, ja seda enam kui 18 aastat pärast sunnitud kodudest põgenemist 1992. aasta Inguššia ja Põhja-Osseetia vahelise sõja ning 1994. ja 1999. aasta Tšetšeenia sõdade tõttu; arvestades, et neil isikutel on raskusi eluaseme leidmisega, elamisloa pikendamisega, mis takistab nende juurdepääsu sotsiaalteenustele, sisepasside uuendamise ja sunniviisiliselt ümberasunu staatuse saamisega, mida on vaja töö, sotsiaalteenuste ja -toetuste saamiseks;

| I. | arvestades, et 3. septembril 2010 väljendas Euroopa Parlamendi president Buzek sügavat solidaarsust Beslani tragöödia ohvritega perekondadega ja nõudis tungivalt, et Venemaa Föderatsiooni president tagaks nende õiguste täieliku tunnustamise ja et lõpuks toodaks päevavalgele tõde 2004. aasta septembri sündmuste kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 3. septembril 2010 väljendas Euroopa Parlamendi president Buzek sügavat solidaarsust Beslani tragöödia ohvritega perekondadega ja nõudis tungivalt, et Venemaa Föderatsiooni president tagaks nende õiguste täieliku tunnustamise ja et lõpuks toodaks päevavalgele tõde 2004. aasta septembri sündmuste kohta;

| J. | arvestades, et mitte miski ei saa õigustada valimatut vägivalda tsiviilelanike kallal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitte miski ei saa õigustada valimatut vägivalda tsiviilelanike kallal;

| K. | võttes teadmiseks Venemaa ja rahvusvahelise kodanikuühiskonna esindajate algatuse Natalja Estemirova dokumentatsioonikeskuse loomiseks, et tegeleda Tšetšeenia sõdade käigus toime pandud võimalike sõjakuritegude ja teiste raskete inimõiguste rikkumistega; |
| --- | --- |

K.

võttes teadmiseks Venemaa ja rahvusvahelise kodanikuühiskonna esindajate algatuse Natalja Estemirova dokumentatsioonikeskuse loomiseks, et tegeleda Tšetšeenia sõdade käigus toime pandud võimalike sõjakuritegude ja teiste raskete inimõiguste rikkumistega;

Kriminaaljuurdlus Oleg Orlovi asjas

| L. | arvestades, et selliste inimõigusorganisatsioonide nagu Memorial tegevus on tähtis vaba ja stabiilse ühiskonna loomiseks Venemaal ning eelkõige tõelise ja püsiva stabiilsuse saavutamiseks Põhja-Kaukaasias; arvestades, et Venemaa valitsus ja Põhja-Kaukaasia vabariikide valitsused võivad seetõttu tunda uhkust selliste organisatsioonide tähtsa rolli üle; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et selliste inimõigusorganisatsioonide nagu Memorial tegevus on tähtis vaba ja stabiilse ühiskonna loomiseks Venemaal ning eelkõige tõelise ja püsiva stabiilsuse saavutamiseks Põhja-Kaukaasias; arvestades, et Venemaa valitsus ja Põhja-Kaukaasia vabariikide valitsused võivad seetõttu tunda uhkust selliste organisatsioonide tähtsa rolli üle;

| M. | arvestades, et Memoriali Tšetšeenia osakonna juht Natalja Estemirova rööviti 15. juulil 2009 Groznõis ja tema surnukeha leiti hiljem naabervabariigist Inguššiast; arvestades, et tema mõrva juurdluses ei ole saavutatud mingit edu tapjate ja mõrva korraldajate leidmisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Memoriali Tšetšeenia osakonna juht Natalja Estemirova rööviti 15. juulil 2009 Groznõis ja tema surnukeha leiti hiljem naabervabariigist Inguššiast; arvestades, et tema mõrva juurdluses ei ole saavutatud mingit edu tapjate ja mõrva korraldajate leidmisel;

| N. | arvestades, et 21. jaanuaril 2010 mõistis Moskva linna halduskohus Oleg Orlovilt ja inimõiguste keskuselt Memorial välja kahjutasu Tšetšeenia presidendi Ramzan Kadõrovi kasuks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 21. jaanuaril 2010 mõistis Moskva linna halduskohus Oleg Orlovilt ja inimõiguste keskuselt Memorial välja kahjutasu Tšetšeenia presidendi Ramzan Kadõrovi kasuks;

| O. | arvestades, et 9. veebruaril 2010 teatas Ramzan Kadõrov avalikult, et loobub laimusüüdistuse tõttu algatatud kriminaalmenetlusest inimõiguste keskuse Memorial juhatuse esimehe Oleg Orlovi ja Moskva Helsingi grupi esimehe Ludmilla Aleksejeva vastu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 9. veebruaril 2010 teatas Ramzan Kadõrov avalikult, et loobub laimusüüdistuse tõttu algatatud kriminaalmenetlusest inimõiguste keskuse Memorial juhatuse esimehe Oleg Orlovi ja Moskva Helsingi grupi esimehe Ludmilla Aleksejeva vastu;

| P. | arvestades, et 6. juulil 2010 esitati Oleg Orlovile süüdistus Venemaa kriminaalkoodeksi paragrahvi 129 alusel ja et süüdimõistmise korral võib teda oodata kuni kolmeaastane vanglakaristus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 6. juulil 2010 esitati Oleg Orlovile süüdistus Venemaa kriminaalkoodeksi paragrahvi 129 alusel ja et süüdimõistmise korral võib teda oodata kuni kolmeaastane vanglakaristus;

| Q. | arvestades, et Oleg Orlovi vastu algatatud eeluurimisel rikuti tõsiselt Venemaa Föderatsiooni kriminaalprotsessi koodeksi, eriti selle paragrahvi 72 nõudeid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Oleg Orlovi vastu algatatud eeluurimisel rikuti tõsiselt Venemaa Föderatsiooni kriminaalprotsessi koodeksi, eriti selle paragrahvi 72 nõudeid;

| R. | arvestades, et ajavahemikus 13.–16. september 2010 otsiti läbi mitme juhtiva inimõigusorganisatsiooni ja teiste hulgas ka Memoriali tööruumid ning organisatsioonidelt nõuti kiirkorras arvukate nende tegevust kajastavate dokumentide esitamist, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ajavahemikus 13.–16. september 2010 otsiti läbi mitme juhtiva inimõigusorganisatsiooni ja teiste hulgas ka Memoriali tööruumid ning organisatsioonidelt nõuti kiirkorras arvukate nende tegevust kajastavate dokumentide esitamist,

| 1. | mõistab hukka kõik terroriaktid ja rõhutab, et valimatu vägivalla aktidele tsiviilelanike vastu ei saa olla mingit õigustust; väljendab kaastunnet ja solidaarsust kõikide vägivallaaktide, sh hiljutise Moskva metroo pommiplahvatuse, Tšetšeeni parlamendi vastase rünnaku ja jätkuvate Kaukaasia vabariikide elanike vastaste lugematute rünnakute ohvrite perekondadele ja sõpradele; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka kõik terroriaktid ja rõhutab, et valimatu vägivalla aktidele tsiviilelanike vastu ei saa olla mingit õigustust; väljendab kaastunnet ja solidaarsust kõikide vägivallaaktide, sh hiljutise Moskva metroo pommiplahvatuse, Tšetšeeni parlamendi vastase rünnaku ja jätkuvate Kaukaasia vabariikide elanike vastaste lugematute rünnakute ohvrite perekondadele ja sõpradele;

| 2. | väljendab sügavat muret vägivalla ja terroriaktide taaspuhkemise üle Põhja-Kaukaasias; nõuab ühelt poolt terrorismi lõpetamist ning kutsub teiselt poolt Venemaa ametivõime tegema lõpu valitsevale karistamatuse õhkkonnale inimõiguste rikkumise vallas ning õigusriigi põhimõtete puudumisele piirkonnas; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret vägivalla ja terroriaktide taaspuhkemise üle Põhja-Kaukaasias; nõuab ühelt poolt terrorismi lõpetamist ning kutsub teiselt poolt Venemaa ametivõime tegema lõpu valitsevale karistamatuse õhkkonnale inimõiguste rikkumise vallas ning õigusriigi põhimõtete puudumisele piirkonnas;

| 3. | tunnistab Venemaa õigust võidelda tõelise terrorismi ja relvastatud mässuliikumistega Põhja-Kaukaasias, kuid nõuab tungivalt, et ametivõimud järgiksid samal ajal inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust; hoiatab, et jätkuvad rikkumised ja mässuliste vastu suunatud meetodite ebaseaduslikkus vaid suurendavad elanikkonna vastuseisu ning selle asemel, et luua stabiilsust, põhjustavad vägivalla edasist eskaleerumist piirkonnas; |
| --- | --- |

3.

tunnistab Venemaa õigust võidelda tõelise terrorismi ja relvastatud mässuliikumistega Põhja-Kaukaasias, kuid nõuab tungivalt, et ametivõimud järgiksid samal ajal inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust; hoiatab, et jätkuvad rikkumised ja mässuliste vastu suunatud meetodite ebaseaduslikkus vaid suurendavad elanikkonna vastuseisu ning selle asemel, et luua stabiilsust, põhjustavad vägivalla edasist eskaleerumist piirkonnas;

| 4. | nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud teeksid kõik, mis nende võimuses, et kindlustada inimõiguste kaitsjate kaitse vastavalt põhimõtetele, mis on kirjas ÜRO deklaratsioonis üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike organite õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud teeksid kõik, mis nende võimuses, et kindlustada inimõiguste kaitsjate kaitse vastavalt põhimõtetele, mis on kirjas ÜRO deklaratsioonis üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike organite õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi;

| 5. | rõhutab, et Tšetšeenias jätkuvalt valitsev karistamatuse õhkkond annab oma panuse kogu Põhja-Kaukaasia piirkonna destabiliseerimisse; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Tšetšeenias jätkuvalt valitsev karistamatuse õhkkond annab oma panuse kogu Põhja-Kaukaasia piirkonna destabiliseerimisse;

| 6. | mõistab karmilt hukka mis tahes kollektiivse karistuse vormid isikute vastu, keda kahtlustatakse sidemete omamises mässulistega, k.a aktiivsete või väidetavate relvastatud opositsiooni liikmete perekondadele kuuluvate majade mahapõletamise praktika; palub ametivõimudel võtta konkreetseid meetmeid selliste rikkumiste kordumise vältimiseks ning karistada selle eest vastutavaid kõigi tasandite ametiisikuid; |
| --- | --- |

6.

mõistab karmilt hukka mis tahes kollektiivse karistuse vormid isikute vastu, keda kahtlustatakse sidemete omamises mässulistega, k.a aktiivsete või väidetavate relvastatud opositsiooni liikmete perekondadele kuuluvate majade mahapõletamise praktika; palub ametivõimudel võtta konkreetseid meetmeid selliste rikkumiste kordumise vältimiseks ning karistada selle eest vastutavaid kõigi tasandite ametiisikuid;

| 7. | nõuab tungivalt, et Venemaa võimaldaks rahvusvahelistele inimõiguste organisatsioonidele, ajakirjandusele ja rahvusvahelistele valitsustevahelistele institutsioonidele, nagu Euroopa Nõukogu, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon ja ÜRO, takistamatu juurdepääsu Põhja-Kaukaasiale; lisaks kutsub eeskätt pädevaid ametiasutusi üles looma sellised tingimused, et Memorial ja teised inimõiguste organisatsioonid saaksid oma tegevust Põhja-Kaukaasias turvaliselt ja täies ulatuses jätkata; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Venemaa võimaldaks rahvusvahelistele inimõiguste organisatsioonidele, ajakirjandusele ja rahvusvahelistele valitsustevahelistele institutsioonidele, nagu Euroopa Nõukogu, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon ja ÜRO, takistamatu juurdepääsu Põhja-Kaukaasiale; lisaks kutsub eeskätt pädevaid ametiasutusi üles looma sellised tingimused, et Memorial ja teised inimõiguste organisatsioonid saaksid oma tegevust Põhja-Kaukaasias turvaliselt ja täies ulatuses jätkata;

| 8. | väljendab sügavat muret seoses kadunud isikute arvu suurenemisega Põhja-Kaukaasia vabariikides, kes on ilmselt röövitud teistes Venemaa piirkondades, ning ootab Venemaa Föderatsiooni Peaprokuratuurilt nende kodanike asukoha väljaselgitamist ja sellest teavitamist; |
| --- | --- |

8.

väljendab sügavat muret seoses kadunud isikute arvu suurenemisega Põhja-Kaukaasia vabariikides, kes on ilmselt röövitud teistes Venemaa piirkondades, ning ootab Venemaa Föderatsiooni Peaprokuratuurilt nende kodanike asukoha väljaselgitamist ja sellest teavitamist;

| 9. | nõuab tungivalt, et Venemaa föderaalvõimud tagaksid püsiva lahenduse leidmise riigi sees ümberasustatud isikute (IDPde) jaoks; nõuab valitsustelt tõhusamaid meetmeid ÜRO pagulaste ülemvoliniku tegevuse toetuseks IDPde eluaseprogrammide jätkamisel ning meetmete võtmisel hõlbustamaks IDPde juurdepääsu teenustele ja hüvistele; rõhutab IDPde jätkuva seire vajalikkust, vältimaks nende õiguste edasist rikkumist; nõuab tungivalt, et Venemaa valitsus võtaks tunnistaks ametlikult riigi sees ümberasustatud inimeste kontseptsiooni ja kohandaks vastavalt oma õigusakte; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Venemaa föderaalvõimud tagaksid püsiva lahenduse leidmise riigi sees ümberasustatud isikute (IDPde) jaoks; nõuab valitsustelt tõhusamaid meetmeid ÜRO pagulaste ülemvoliniku tegevuse toetuseks IDPde eluaseprogrammide jätkamisel ning meetmete võtmisel hõlbustamaks IDPde juurdepääsu teenustele ja hüvistele; rõhutab IDPde jätkuva seire vajalikkust, vältimaks nende õiguste edasist rikkumist; nõuab tungivalt, et Venemaa valitsus võtaks tunnistaks ametlikult riigi sees ümberasustatud inimeste kontseptsiooni ja kohandaks vastavalt oma õigusakte;

| 10. | kutsub Venemaa föderaalvõime üles uurima kiiresti, põhjalikult ja tulemuslikult Natalja Estemirova mõrva ning tooma selle jõhkra kuritöö toimepanijad ja nende kaasosalised kohtu ette; |
| --- | --- |

10.

kutsub Venemaa föderaalvõime üles uurima kiiresti, põhjalikult ja tulemuslikult Natalja Estemirova mõrva ning tooma selle jõhkra kuritöö toimepanijad ja nende kaasosalised kohtu ette;

| 11. | lükkab tagasi ja mõistab hukka küünilised ja absurdsed püüded seostada ühingut Memorial terroristlike organisatsioonide kuritegeliku abistamisega; |
| --- | --- |

11.

lükkab tagasi ja mõistab hukka küünilised ja absurdsed püüded seostada ühingut Memorial terroristlike organisatsioonide kuritegeliku abistamisega;

| 12. | mõistab hukka eeluurimise algatamise Oleg Orlovi vastu ning nõuab tungivalt, et pädevad asutused vaataksid kriminaalmenetluse alustamise otsuse uuesti läbi; juhib tähelepanu asjaolule, et Oleg Orlovi tehtud avaldused on demokraatia tingimustes seaduslikud ning nende suhtes ei peaks kohaldama ei tsiviilõiguslikke ega kriminaalõiguslikke sanktsioone; |
| --- | --- |

12.

mõistab hukka eeluurimise algatamise Oleg Orlovi vastu ning nõuab tungivalt, et pädevad asutused vaataksid kriminaalmenetluse alustamise otsuse uuesti läbi; juhib tähelepanu asjaolule, et Oleg Orlovi tehtud avaldused on demokraatia tingimustes seaduslikud ning nende suhtes ei peaks kohaldama ei tsiviilõiguslikke ega kriminaalõiguslikke sanktsioone;

| 13. | kutsub Venemaa ametivõime üles tagama – juhul kui kohtumenetlus jätkub –, et uurimis- ja kohtumenetluses Oleg Orlovi vastu ei esineks edasisi seaduserikkumisi ning et igal juhul järgitaks ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, inimõiguste ülddeklaratsiooni ning teisi Venemaa Föderatsiooni poolt ratifitseeritud rahvusvahelisi ja piirkondlikke inimõigustealaseid dokumente; |
| --- | --- |

13.

kutsub Venemaa ametivõime üles tagama – juhul kui kohtumenetlus jätkub –, et uurimis- ja kohtumenetluses Oleg Orlovi vastu ei esineks edasisi seaduserikkumisi ning et igal juhul järgitaks ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, inimõiguste ülddeklaratsiooni ning teisi Venemaa Föderatsiooni poolt ratifitseeritud rahvusvahelisi ja piirkondlikke inimõigustealaseid dokumente;

| 14. | tuletab meelde, et Oleg Orlovile anti 2009. aasta Euroopa Parlamendi Sahharovi auhind ning seega on ta Euroopa Parlamendi erilise moraalse ja poliitilise kaitse all; nõuab tungivalt, et Venemaa valitsus võimaldaks Oleg Orlovil takistusteta osaleda 2010. aasta Sahharovi auhinna üleandmise tseremoonial Strasbourgis; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et Oleg Orlovile anti 2009. aasta Euroopa Parlamendi Sahharovi auhind ning seega on ta Euroopa Parlamendi erilise moraalse ja poliitilise kaitse all; nõuab tungivalt, et Venemaa valitsus võimaldaks Oleg Orlovil takistusteta osaleda 2010. aasta Sahharovi auhinna üleandmise tseremoonial Strasbourgis;

| 15. | mõistab hukka inimõigusorganisatsioonide tööruumides korraldatud hirmutavad läbiotsimised ja ootab selgitusi selliste aktsioonide seaduslikkuse ja eesmärkide kohta; |
| --- | --- |

15.

mõistab hukka inimõigusorganisatsioonide tööruumides korraldatud hirmutavad läbiotsimised ja ootab selgitusi selliste aktsioonide seaduslikkuse ja eesmärkide kohta;

| 16. | avaldab kahetsust, et jätkuvad inimõiguste rikkumised avaldavad Venemaa kuvandile ja usaldusväärsusele maailmas väga negatiivset mõju ning heidavad varju Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelistele suhetele, mis on olulised ja peaksid arenema strateegilise partnerluse suunas, kui arvestada mõlema poole vastastikust sõltuvust ja mitmeid ühishuvisid, eelkõige selles osas, mis puudutab poliitilist, julgeolekualast, majanduslikku ja energiaalast koostööd, kuid samuti austust demokraatlike põhimõtete ja menetluste ning põhiliste inimõiguste vastu; |
| --- | --- |

16.

avaldab kahetsust, et jätkuvad inimõiguste rikkumised avaldavad Venemaa kuvandile ja usaldusväärsusele maailmas väga negatiivset mõju ning heidavad varju Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelistele suhetele, mis on olulised ja peaksid arenema strateegilise partnerluse suunas, kui arvestada mõlema poole vastastikust sõltuvust ja mitmeid ühishuvisid, eelkõige selles osas, mis puudutab poliitilist, julgeolekualast, majanduslikku ja energiaalast koostööd, kuid samuti austust demokraatlike põhimõtete ja menetluste ning põhiliste inimõiguste vastu;

| 17. | toetab kindlalt Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poolt 22. juunil 2010. aastal vastu võetud resolutsiooni õiguskaitsevahendite kohta inimõiguste rikkumiste vastu Põhja-Kaukaasias, mis võib oluliselt aidata kaasa inimõiguste rikkujate poolt nauditava karistamatuse lõpetamisele ja inimeste usalduse taastamisele õiguskaitseasutuste suhtes; |
| --- | --- |

17.

toetab kindlalt Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poolt 22. juunil 2010. aastal vastu võetud resolutsiooni õiguskaitsevahendite kohta inimõiguste rikkumiste vastu Põhja-Kaukaasias, mis võib oluliselt aidata kaasa inimõiguste rikkujate poolt nauditava karistamatuse lõpetamisele ja inimeste usalduse taastamisele õiguskaitseasutuste suhtes;

| 18. | kutsub Venemaa ametivõime üles täitma kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid ja rakendama meetmeid konkreetsetel juhtudel tehtud rikkumiste parandamiseks, sealhulgas tagades eeluurimise tulemusliku läbiviimise ja täideviijate vastutusele võtmise, ning võtma üldiseid meetmeid kohtuotsuste rakendamiseks, sh muudatusi poliitikas ja õigusnormides, mis hoiaksid ära sarnaste rikkumiste kordumise edaspidi; |
| --- | --- |

18.

kutsub Venemaa ametivõime üles täitma kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid ja rakendama meetmeid konkreetsetel juhtudel tehtud rikkumiste parandamiseks, sealhulgas tagades eeluurimise tulemusliku läbiviimise ja täideviijate vastutusele võtmise, ning võtma üldiseid meetmeid kohtuotsuste rakendamiseks, sh muudatusi poliitikas ja õigusnormides, mis hoiaksid ära sarnaste rikkumiste kordumise edaspidi;

| 19. | soovitab föderaalse, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustel alustada konstruktiivset dialoogi kodanikuühiskonna aktivistidega, mis võimaldaks toimivate demokraatlike struktuuride arengut; |
| --- | --- |

19.

soovitab föderaalse, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustel alustada konstruktiivset dialoogi kodanikuühiskonna aktivistidega, mis võimaldaks toimivate demokraatlike struktuuride arengut;

| 20. | nõuab ELi ja Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide intensiivistamist ning selle protsessi avamist Euroopa Parlamendi, riigiduuma, Venemaa kohtuvõimude, kodanikuühiskonna ja inimõiguste organisatsioonide tõhusale kaastööle; kutsub Venemaad üles täitma kõiki oma kohustusi OSCE ja Euroopa Nõukogu liikmena; |
| --- | --- |

20.

nõuab ELi ja Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide intensiivistamist ning selle protsessi avamist Euroopa Parlamendi, riigiduuma, Venemaa kohtuvõimude, kodanikuühiskonna ja inimõiguste organisatsioonide tõhusale kaastööle; kutsub Venemaad üles täitma kõiki oma kohustusi OSCE ja Euroopa Nõukogu liikmena;

| 21. | juhib erilist tähelepanu tuhandete Põhja-Kaukaasia põgenike olukorrale ELi liikmesriikides, eriti tšetšeeni diasporaale Austrias, kuhu kuulub vähemalt 20 000 inimest, sealhulgas palju lapsi; väljendab seetõttu tõsist muret seoses tšetšeeni pagulase mõrvaga Viinis 2010. aasta mais ning tõsiste süüdistustega, et Tšetšeenia president olevat selle kuritööga seotud; nõuab ELi liikmesriikidelt kooskõlastatuma, sidusama ja nähtavama poliitika rakendamist Põhja-Kaukaasia põgenike kaitsmise osas Euroopa pinnal, vastavalt oma humanitaar- ja inimõiguste alastele kohustustele; |
| --- | --- |

21.

juhib erilist tähelepanu tuhandete Põhja-Kaukaasia põgenike olukorrale ELi liikmesriikides, eriti tšetšeeni diasporaale Austrias, kuhu kuulub vähemalt 20 000 inimest, sealhulgas palju lapsi; väljendab seetõttu tõsist muret seoses tšetšeeni pagulase mõrvaga Viinis 2010. aasta mais ning tõsiste süüdistustega, et Tšetšeenia president olevat selle kuritööga seotud; nõuab ELi liikmesriikidelt kooskõlastatuma, sidusama ja nähtavama poliitika rakendamist Põhja-Kaukaasia põgenike kaitsmise osas Euroopa pinnal, vastavalt oma humanitaar- ja inimõiguste alastele kohustustele;

*

* *

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, OSCE-le ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, OSCE-le ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0022.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 20. oktoober 2010

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/98 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/98

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmine

P7_TA(2010)0366

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta otsus Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta (2010/2118(ACI))

2012/C 70 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 295; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 295;

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2005. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (1) ning 9. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2005. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (1) ning 9. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks (2);

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 26. novembri 2009. aasta ja 1. juuli 2010. aasta otsuseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 26. novembri 2009. aasta ja 1. juuli 2010. aasta otsuseid;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe eelnõud (edaspidi „läbivaadatud kokkulepe”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe eelnõud (edaspidi „läbivaadatud kokkulepe”);

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamise kohta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppega (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamise kohta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppega (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 25 lõiget 3 ja artiklit 127 ning kodukorra VII lisa XVIII osa punkti 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 25 lõiget 3 ja artiklit 127 ning kodukorra VII lisa XVIII osa punkti 4;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0279/2010),

| A. | arvestades, et aluslepingutega antakse institutsioonidevahelistele kokkulepetele esimest korda selge õiguslik alus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aluslepingutega antakse institutsioonidevahelistele kokkulepetele esimest korda selge õiguslik alus;

| B. | arvestades, et Lissaboni lepinguga on Euroopa Parlamendile ja komisjonile antud uued volitused ning on loodud uus institutsioonidevaheline tasakaal, mis kajastub ka läbivaadatud kokkuleppes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni lepinguga on Euroopa Parlamendile ja komisjonile antud uued volitused ning on loodud uus institutsioonidevaheline tasakaal, mis kajastub ka läbivaadatud kokkuleppes;

| C. | arvestades, et Lissaboni leping aitab olulisel määral süvendada demokraatiat Euroopa Liidus, andes liidu kodanikele peamiselt Euroopa Parlamendi kaudu suurema kontrolli komisjoni üle; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lissaboni leping aitab olulisel määral süvendada demokraatiat Euroopa Liidus, andes liidu kodanikele peamiselt Euroopa Parlamendi kaudu suurema kontrolli komisjoni üle;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepinguga on Euroopa Parlamendile antud nõukoguga võrdne positsioon seadusandlikes tavamenetlustes ja eelarveküsimuste otsustamisel ning suurendatud parlamendi osa ELi välispoliitikas, kaasa arvatud ühine välis- ja julgeolekupoliitika vastavalt sellega seotud sätetele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepinguga on Euroopa Parlamendile antud nõukoguga võrdne positsioon seadusandlikes tavamenetlustes ja eelarveküsimuste otsustamisel ning suurendatud parlamendi osa ELi välispoliitikas, kaasa arvatud ühine välis- ja julgeolekupoliitika vastavalt sellega seotud sätetele;

| E. | arvestades, et need muutused kajastuvad läbivaadatud kokkuleppes, kuid on vaja mõningaid täpsustusi, mis esitatakse alljärgnevalt, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et need muutused kajastuvad läbivaadatud kokkuleppes, kuid on vaja mõningaid täpsustusi, mis esitatakse alljärgnevalt,

| 1. | peab läbivaadatud kokkulepet oluliseks saavutuseks parlamendi koostöös komisjoniga; |
| --- | --- |

1.

peab läbivaadatud kokkulepet oluliseks saavutuseks parlamendi koostöös komisjoniga;

| 2. | tuletab meelde parlamentide tavapäraseid, võimude lahususe põhimõttega seotud volitusi, mis täielikus vastavuses Lissaboni lepinguga on läbivaadatud kokkuleppe aluseks: seadusandlik pädevus, parlamentaarne kontroll täitevvõimu üle (sealhulgas rahvusvaheliste suhete valdkonnas), teavitamiskohustus ja täitevvõimu kohalolek parlamendis; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde parlamentide tavapäraseid, võimude lahususe põhimõttega seotud volitusi, mis täielikus vastavuses Lissaboni lepinguga on läbivaadatud kokkuleppe aluseks: seadusandlik pädevus, parlamentaarne kontroll täitevvõimu üle (sealhulgas rahvusvaheliste suhete valdkonnas), teavitamiskohustus ja täitevvõimu kohalolek parlamendis;

| 3. | hindab eriti järgmisi läbivaadatud kokkuleppes sisalduvaid täiustusi:






  — | vastastikune koostöö seadusandliku menetluse ja planeerimise valdkonnas:






  a) | komisjoni töökava ja ELi programmitööd käsitlevad läbivaadatud sätted, millega suurendatakse Euroopa Parlamendi osalust (punktid 33, 36, 53 ja 4. lisa); |
| --- | --- | --- | --- |

3.

hindab eriti järgmisi läbivaadatud kokkuleppes sisalduvaid täiustusi:

—

vastastikune koostöö seadusandliku menetluse ja planeerimise valdkonnas:

a)

komisjoni töökava ja ELi programmitööd käsitlevad läbivaadatud sätted, millega suurendatakse Euroopa Parlamendi osalust (punktid 33, 36, 53 ja 4. lisa);

| b) | kõikide menetluses olevate ettepanekute läbivaatamine komisjoni uue koosseisu ametiaja alguses, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi seisukohti (punkt 39); |
| --- | --- |

b)

kõikide menetluses olevate ettepanekute läbivaatamine komisjoni uue koosseisu ametiaja alguses, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi seisukohti (punkt 39);

| c) | nõue, et nendes valdkondades, mille puhul Euroopa Parlament on tavaliselt kaasatud seadusandlikku protsessi, kasutaks komisjon nn pehmet õigust ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja pärast parlamendiga konsulteerimist (punkt 43); |
| --- | --- |

c)

nõue, et nendes valdkondades, mille puhul Euroopa Parlament on tavaliselt kaasatud seadusandlikku protsessi, kasutaks komisjon nn pehmet õigust ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja pärast parlamendiga konsulteerimist (punkt 43);

| d) | komisjoni kohustus kohandada ühenduse õigustik võimalikult kiiresti delegeeritud õigusaktide uue korraga (punkt 51); |
| --- | --- |

d)

komisjoni kohustus kohandada ühenduse õigustik võimalikult kiiresti delegeeritud õigusaktide uue korraga (punkt 51);

| e) | komisjoni kohustus anda aru õigusloomealgatuste taotluste konkreetsetest järelmeetmetest vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 225; |
| --- | --- |

e)

komisjoni kohustus anda aru õigusloomealgatuste taotluste konkreetsetest järelmeetmetest vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 225;

| — | parlamentaarne kontroll:






  f) | üksikasjalikud sätted komisjoni presidendi ja komisjoni kui terviku valimise ning komisjoni koosseisu, selle võimaliku muutmise ja ümberkorraldamise kohta; |
| --- | --- | --- |

—

parlamentaarne kontroll:

f)

üksikasjalikud sätted komisjoni presidendi ja komisjoni kui terviku valimise ning komisjoni koosseisu, selle võimaliku muutmise ja ümberkorraldamise kohta;

| g) | uued eeskirjad komisjoni liikmete osalemise kohta valimiskampaaniates (punkt 4); |
| --- | --- |

g)

uued eeskirjad komisjoni liikmete osalemise kohta valimiskampaaniates (punkt 4);

| h) | komisjoni kohustus küsida Euroopa Parlamendi arvamust, kui komisjonil on kavas volinike käitumisjuhendit muuta; |
| --- | --- |

h)

komisjoni kohustus küsida Euroopa Parlamendi arvamust, kui komisjonil on kavas volinike käitumisjuhendit muuta;

| i) | reguleerivate ametite tegevdirektoriks kandideerijate kohustus ilmuda kuulamisele vastutava parlamendikomisjoni ette (punkt 32); |
| --- | --- |

i)

reguleerivate ametite tegevdirektoriks kandideerijate kohustus ilmuda kuulamisele vastutava parlamendikomisjoni ette (punkt 32);

| — | ELi rahvusvaheliste suhete institutsioonidevaheline mõõde:






  j) | üksikasjalikud sätted Euroopa Parlamendi suurendatud osatähtsuse kohta rahvusvahelistel läbirääkimistel, kaasa arvatud komisjoni kohustus edastada nõuetekohases korras ja turvanõudeid järgides neid läbirääkimisi puudutavad konfidentsiaalsed dokumendid (punktid 23–27 ja 3. lisa); |
| --- | --- | --- |

—

ELi rahvusvaheliste suhete institutsioonidevaheline mõõde:

j)

üksikasjalikud sätted Euroopa Parlamendi suurendatud osatähtsuse kohta rahvusvahelistel läbirääkimistel, kaasa arvatud komisjoni kohustus edastada nõuetekohases korras ja turvanõudeid järgides neid läbirääkimisi puudutavad konfidentsiaalsed dokumendid (punktid 23–27 ja 3. lisa);

| — | teavitamiskohustused:






  k) | komisjoni tunnustus aluslepingutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule antud ülesannetele, arvestades eelkõige võrdse kohtlemise põhimõtet, eriti seoses juurdepääsuga koosolekutele ning õigus- ja eelarveküsimusi käsitleva kaastöö või muu teabe esitamisega (punkt 9); |
| --- | --- | --- |

—

teavitamiskohustused:

k)

komisjoni tunnustus aluslepingutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule antud ülesannetele, arvestades eelkõige võrdse kohtlemise põhimõtet, eriti seoses juurdepääsuga koosolekutele ning õigus- ja eelarveküsimusi käsitleva kaastöö või muu teabe esitamisega (punkt 9);

| l) | komisjoni presidendi ja Euroopa Parlamendi presidendi korrapärase dialoogi käivitamine tähtsamate horisontaalküsimuste ja õigusakti ettepanekute arutamiseks, piiramata esimeeste konverentsi rolli ega kohustuslike eelarve- ja õigusloomemenetluste kohaldamist (punkt 11, taane 2); |
| --- | --- |

l)

komisjoni presidendi ja Euroopa Parlamendi presidendi korrapärase dialoogi käivitamine tähtsamate horisontaalküsimuste ja õigusakti ettepanekute arutamiseks, piiramata esimeeste konverentsi rolli ega kohustuslike eelarve- ja õigusloomemenetluste kohaldamist (punkt 11, taane 2);

| m) | üksikasjalikud sätted Euroopa Parlamendile esitatava teabe kohta, mis käsitleb komisjoni kohtumisi riikide ekspertidega ning liidu õigusaktide ja nn pehme õiguse ettevalmistamist ja rakendamist (punkt 15 ja 1. lisa); |
| --- | --- |

m)

üksikasjalikud sätted Euroopa Parlamendile esitatava teabe kohta, mis käsitleb komisjoni kohtumisi riikide ekspertidega ning liidu õigusaktide ja nn pehme õiguse ettevalmistamist ja rakendamist (punkt 15 ja 1. lisa);

| n) | riikide parlamentidega tehtava koostöö vormid (punkt 18); |
| --- | --- |

n)

riikide parlamentidega tehtava koostöö vormid (punkt 18);

| o) | üksikasjalikud sätted, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi juurdepääs konfidentsiaalsele teabele, sealhulgas salastatud dokumentidele (2. lisa); |
| --- | --- |

o)

üksikasjalikud sätted, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi juurdepääs konfidentsiaalsele teabele, sealhulgas salastatud dokumentidele (2. lisa);

| — | komisjoni kohalolek Euroopa Parlamendis:






  p) | komisjoni kohustus pidada oluliseks olla vastava palve korral kohal Euroopa Parlamendi täiskogu istungitel või parlamendi muude organite koosolekutel (punkt 45); |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni kohalolek Euroopa Parlamendis:

p)

komisjoni kohustus pidada oluliseks olla vastava palve korral kohal Euroopa Parlamendi täiskogu istungitel või parlamendi muude organite koosolekutel (punkt 45);

| q) | uus infotund Euroopa Komisjoni kõikide liikmetega – komisjoni presidendiga korraldatava infotunni eeskujul (punkt 46); |
| --- | --- |

q)

uus infotund Euroopa Komisjoni kõikide liikmetega – komisjoni presidendiga korraldatava infotunni eeskujul (punkt 46);

| r) | kõneaja parem kasutamine, soovituslikust eraldatud kõneajast kinnipidamine; |
| --- | --- |

r)

kõneaja parem kasutamine, soovituslikust eraldatud kõneajast kinnipidamine;

| s) | kutse osaleda esimeeste konverentsi ja komisjonide esimeeste konverentsi koosolekutel (punkt 11, taane 3); |
| --- | --- |

s)

kutse osaleda esimeeste konverentsi ja komisjonide esimeeste konverentsi koosolekutel (punkt 11, taane 3);

| 4. | palub oma vastutaval komisjonil küsida Euroopa Komisjoni arvamust, kui parlament teeb ettepaneku oma kodukorra nende sätete muutmiseks, mis käsitlevad suhteid Euroopa Komisjoniga; |
| --- | --- |

4.

palub oma vastutaval komisjonil küsida Euroopa Komisjoni arvamust, kui parlament teeb ettepaneku oma kodukorra nende sätete muutmiseks, mis käsitlevad suhteid Euroopa Komisjoniga;

| 5. | on seisukohal, et kokkuleppe punktis 8 ettenähtud arvamuse peab edastama Euroopa Parlamendi president, järgides esimeeste konverentsi eelnevat otsust; on seisukohal, et enne sellise otsuse tegemist peaks esimeeste konverents pöörduma komisjonide esimeeste konverentsi poole, et see esitaks oma seisukohad Euroopa Komisjoni liikmete muudetud käitumisjuhendi nende sätete kohta, mis käsitlevad huvide konflikti või eetilist käitumist; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et kokkuleppe punktis 8 ettenähtud arvamuse peab edastama Euroopa Parlamendi president, järgides esimeeste konverentsi eelnevat otsust; on seisukohal, et enne sellise otsuse tegemist peaks esimeeste konverents pöörduma komisjonide esimeeste konverentsi poole, et see esitaks oma seisukohad Euroopa Komisjoni liikmete muudetud käitumisjuhendi nende sätete kohta, mis käsitlevad huvide konflikti või eetilist käitumist;

| 6. | märgib, et kõikidel rahvusvahelistel konverentsidel peab komisjon andma Euroopa Parlamendi liikmetele vaatlejastaatuse ja võimaldama neil viibida kõikidel asjakohastel koosolekutel, eriti koordineerimiskoosolekutel, kus komisjon peab parlamenti teavitama oma positsioonist läbirääkimisprotsessis; märgib, et vaid erandjuhtudel, kui põhjenduseks on õiguslike, tehniliste või diplomaatiliste võimaluste puudumine, võib komisjon parlamendiliikmele vaatlejastaatuse andmisest keelduda, kuid on seisukohal, et komisjon peaks neid erandeid Euroopa Parlamendile eelnevalt selgitama ja neid väga rangelt tõlgendama; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kõikidel rahvusvahelistel konverentsidel peab komisjon andma Euroopa Parlamendi liikmetele vaatlejastaatuse ja võimaldama neil viibida kõikidel asjakohastel koosolekutel, eriti koordineerimiskoosolekutel, kus komisjon peab parlamenti teavitama oma positsioonist läbirääkimisprotsessis; märgib, et vaid erandjuhtudel, kui põhjenduseks on õiguslike, tehniliste või diplomaatiliste võimaluste puudumine, võib komisjon parlamendiliikmele vaatlejastaatuse andmisest keelduda, kuid on seisukohal, et komisjon peaks neid erandeid Euroopa Parlamendile eelnevalt selgitama ja neid väga rangelt tõlgendama;

| 7. | on arvamusel, et mõistet „rahvusvahelised konverentsid”, mida kasutatakse läbivaadatud lepingu punktides 25 ja 27, tuleks käsitada selliselt, et see ei hõlma ainult mitmepoolseid, vaid ka kahepoolseid poliitiliselt tähtsaid kokkuleppeid (olulise tähtsusega poliitilist koostööd käsitlevad kokkulepped, kaubandus- ja kalanduskokkulepped), milleks on igal juhul vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et mõistet „rahvusvahelised konverentsid”, mida kasutatakse läbivaadatud lepingu punktides 25 ja 27, tuleks käsitada selliselt, et see ei hõlma ainult mitmepoolseid, vaid ka kahepoolseid poliitiliselt tähtsaid kokkuleppeid (olulise tähtsusega poliitilist koostööd käsitlevad kokkulepped, kaubandus- ja kalanduskokkulepped), milleks on igal juhul vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut;

| 8. | on arvamusel, et läbivaadatud kokkuleppe punktis 26 nimetatud „mitmepoolsete rahvusvaheliste kokkulepete alusel loodud institutsioonide koosolekud” hõlmavad ka kahepoolsete kokkulepetega loodud institutsioone, eeldusel, et selles punktis sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et läbivaadatud kokkuleppe punktis 26 nimetatud „mitmepoolsete rahvusvaheliste kokkulepete alusel loodud institutsioonide koosolekud” hõlmavad ka kahepoolsete kokkulepetega loodud institutsioone, eeldusel, et selles punktis sätestatud tingimused on täidetud;

| 9. | märgib, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 peab komisjon Euroopa Parlamenti viivitamatult ja täielikult teavitama, kui ta kavatseb teha ettepaneku ajutiselt rakendada mõnda rahvusvahelist kokkulepet või teha ettepaneku mõne sellise kokkuleppe peatamiseks, ning võtma arvesse parlamendi seisukohti, enne kui nõukogu vastavad otsused langetab; |
| --- | --- |

9.

märgib, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 peab komisjon Euroopa Parlamenti viivitamatult ja täielikult teavitama, kui ta kavatseb teha ettepaneku ajutiselt rakendada mõnda rahvusvahelist kokkulepet või teha ettepaneku mõne sellise kokkuleppe peatamiseks, ning võtma arvesse parlamendi seisukohti, enne kui nõukogu vastavad otsused langetab;

| 10. | palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile täielikku teavet rahvusvaheliste kokkulepete üle peetavate läbirääkimiste kohta, sealhulgas „konfidentsiaalset teavet” läbivaadatud kokkuleppe 2. lisa punkti 1.2.1 tähenduses ning samas lisas sätestatud üksikasjaliku korra kohaselt; on seisukohal, et see puudutab ka liikmesriikide või kolmandate riikide konfidentsiaalseid dokumente, mille puhul on vajalik koostaja nõusolek; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile täielikku teavet rahvusvaheliste kokkulepete üle peetavate läbirääkimiste kohta, sealhulgas „konfidentsiaalset teavet” läbivaadatud kokkuleppe 2. lisa punkti 1.2.1 tähenduses ning samas lisas sätestatud üksikasjaliku korra kohaselt; on seisukohal, et see puudutab ka liikmesriikide või kolmandate riikide konfidentsiaalseid dokumente, mille puhul on vajalik koostaja nõusolek;

| 11. | on arusaamisel, et nn pehme õigus peab läbivaadatud kokkuleppes hõlmama soovitusi, tõlgendavaid teatisi, vabatahtlikke kokkuleppeid ja vabatahtlikke vahendeid; |
| --- | --- |

11.

on arusaamisel, et nn pehme õigus peab läbivaadatud kokkuleppes hõlmama soovitusi, tõlgendavaid teatisi, vabatahtlikke kokkuleppeid ja vabatahtlikke vahendeid;

| 12. | kiidab käesolevale otsusele lisatud läbivaadatud kokkuleppe heaks; |
| --- | --- |

12.

kiidab käesolevale otsusele lisatud läbivaadatud kokkuleppe heaks;

| 13. | otsustab lisada läbivaadatud kokkuleppe oma kodukorrale, asendades sellega XIV lisa, et hõlbustada kättesaadavust ja tagada läbipaistvus; |
| --- | --- |

13.

otsustab lisada läbivaadatud kokkuleppe oma kodukorrale, asendades sellega XIV lisa, et hõlbustada kättesaadavust ja tagada läbipaistvus;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja selle lisa teadmiseks nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja selle lisa teadmiseks nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 123.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0009.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0367.

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010LISA

Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepe

Euroopa Parlament ja Euroopa ▐ Komisjon (edaspidi „institutsioonid”),

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut
  (ELi leping)
  , Euroopa
  Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artiklit 295,
  ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut (edaspidi „
  aluslepingud
  ”);

võttes arvesse institutsioonidevahelisi kokkuleppeid ja institutsioonidevahelisi suhteid reguleerivaid tekste;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorda (1), eriti
  selle
  artikleid
  105, 106
  ja
  127
  ning
  VIII ja XIV
  lisa;

võttes arvesse komisjoni valitud presidendi 15. septembril 2009 ja 9. veebruaril 2010 esitatud poliitilisi suuniseid ja tehtud asjakohaseid avaldusi ning komisjoni liikmete kandidaatide avaldusi, mille nad tegid kuulamiste ajal parlamendikomisjonides,

| A. | arvestades, et
  Lissaboni leping tugevdab
  liidu otsustusprotsessi demokraatlikku õiguspärasust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et
  Lissaboni leping tugevdab
  liidu otsustusprotsessi demokraatlikku õiguspärasust;

| B. | arvestades, et institutsioonid
  peavad liidu
  õiguse
  tõhusat ülevõtmist
  ja
  rakendamist väga tähtsaks
  ; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et institutsioonid
  peavad liidu
  õiguse
  tõhusat ülevõtmist
  ja
  rakendamist väga tähtsaks
  ;

| C. | arvestades, et käesolev raamkokkulepe ei mõjuta parlamendi, komisjoni ega liidu ühegi muu institutsiooni ega organi volitusi ega õigusi, vaid püüab tagada nende õiguste võimalikult tõhusa
  ja läbipaistva
  teostamise; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et käesolev raamkokkulepe ei mõjuta parlamendi, komisjoni ega liidu ühegi muu institutsiooni ega organi volitusi ega õigusi, vaid püüab tagada nende õiguste võimalikult tõhusa
  ja läbipaistva
  teostamise;

| D. | arvestades, et käesolevat raamkokkulepet tuleks tõlgendada kooskõlas aluslepingutega loodud institutsioonilise raamistikuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et käesolevat raamkokkulepet tuleks tõlgendada kooskõlas aluslepingutega loodud institutsioonilise raamistikuga;

| E. | arvestades, et komisjon võtab nõuetekohaselt arvesse aluslepingutega parlamendile ja nõukogule antud ülesandeid, eelkõige pidades silmas punktis 9 kehtestatud võrdse kohtlemise põhimõtet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon võtab nõuetekohaselt arvesse aluslepingutega parlamendile ja nõukogule antud ülesandeid, eelkõige pidades silmas punktis 9 kehtestatud võrdse kohtlemise põhimõtet;

| F. | arvestades, et on vajalik ajakohastada
  2005. aasta mais
  sõlmitud raamkokkulepe (2)

  ja
  asendada
  see
  järgmise tekstiga, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on vajalik ajakohastada
  2005. aasta mais
  sõlmitud raamkokkulepe (2)

  ja
  asendada
  see
  järgmise tekstiga,

lepivad kokku järgmises:

I.   KOHALDAMISALA

| 1. | Parlamendi ja komisjoni uue eripartnerluse paremaks kajastamiseks lepivad
  institutsioonid ▐ kokku järgmistes meetmetes, et tugevdada komisjoni poliitilist vastutust ja õiguspärasust, laiendada konstruktiivset dialoogi, parandada teabe vahetamist institutsioonide vahel ning
  koostööd
  menetluste ja planeerimise
  alal
  .
  Samuti lepivad nad kokku konkreetsetes
  sätetes:








  — | komisjoni kohtumiste kohta riiklike ekspertidega vastavalt 1. lisas sätestatule, |
| --- | --- | --- |

1.

Parlamendi ja komisjoni uue eripartnerluse paremaks kajastamiseks lepivad
  institutsioonid ▐ kokku järgmistes meetmetes, et tugevdada komisjoni poliitilist vastutust ja õiguspärasust, laiendada konstruktiivset dialoogi, parandada teabe vahetamist institutsioonide vahel ning
  koostööd
  menetluste ja planeerimise
  alal
  .

Samuti lepivad nad kokku konkreetsetes
  sätetes:

—

komisjoni kohtumiste kohta riiklike ekspertidega vastavalt 1. lisas sätestatule,

| — | konfidentsiaalse
  teabe edastamise kohta parlamendile vastavalt 2. lisas sätestatule, |
| --- | --- |

—

konfidentsiaalse
  teabe edastamise kohta parlamendile vastavalt 2. lisas sätestatule,

| — | rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamise ja nende sõlmimise kohta vastavalt 3. lisas sätestatule, ning |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamise ja nende sõlmimise kohta vastavalt 3. lisas sätestatule, ning

| — | komisjoni
  tööprogrammi ajakava kohta
  vastavalt
  4. lisas
  sätestatule. |
| --- | --- |

—

komisjoni
  tööprogrammi ajakava kohta
  vastavalt
  4. lisas
  sätestatule.

II.   POLIITILINE VASTUTUS

| 2. | Pärast Euroopa Ülemkogu poolt kandidaadiks ülesseadmist esitab komisjoni presidendi kandidaat parlamendile oma ametiaja poliitilised suunised, et parlamendiga oleks võimalik enne kandidaadi valimise hääletust olemasoleva teabe põhjal arvamusi vahetada. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Parlament võtab kodukorra artikli 106 kohaselt komisjoni ametisseastuva presidendiga ühendust aegsasti enne uue komisjoni ametissenimetamisele nõusoleku andmise menetluse algust. Parlament võtab arvesse ametisseastuva presidendi märkusi.



  Komisjoni liikme kandidaadid tagavad kogu asjaomase teabe avalikustamise vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 245 sätestatud sõltumatuse kohustusele.




  Menetlused viiakse läbi viisil, mis tagab kogu ametisseastuva komisjoni avatud, õiglase ja järjepideva hindamise. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni liikme kandidaadid tagavad kogu asjaomase teabe avalikustamise vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 245 sätestatud sõltumatuse kohustusele.

Menetlused viiakse läbi viisil, mis tagab kogu ametisseastuva komisjoni avatud, õiglase ja järjepideva hindamise.

| 4. | Komisjoni iga liige võtab poliitilise vastutuse tegevuse eest oma vastutusalas, ilma et see piiraks komisjoni kollegiaalsuse põhimõtet.
  Komisjoni president vastutab täielikult sellise võimaliku huvide konflikti kindlakstegemise eest, mille tõttu komisjoni liige ei ole võimeline oma ülesandeid täitma.
  Samuti vastutab komisjoni president ▐ järgnevate sellises olukorras võetavate meetmete eest
  ja
  teavitab ▐ viivitamata kirjalikult parlamendi presidenti.


  Komisjoni liikmete osalemist valimiskampaanias reguleeritakse volinike tegevusjuhendiga.




  Komisjoni liikmed, kes osalevad Euroopa Parlamendi valimiste kandidaadina aktiivselt valimiskampaanias, peaksid võtma palgata valimispuhkust alates viimase valimiste-eelse osaistungjärgu lõpust.




  Komisjoni president teavitab parlamenti õigeaegselt puhkuse andmise otsusest ning sellest, milline komisjoni liige võtab puhkuse ajaks üle puhkusele mineva voliniku kohustused. |
| --- | --- |

4.

Komisjoni iga liige võtab poliitilise vastutuse tegevuse eest oma vastutusalas, ilma et see piiraks komisjoni kollegiaalsuse põhimõtet.

Komisjoni president vastutab täielikult sellise võimaliku huvide konflikti kindlakstegemise eest, mille tõttu komisjoni liige ei ole võimeline oma ülesandeid täitma.

Samuti vastutab komisjoni president ▐ järgnevate sellises olukorras võetavate meetmete eest
  ja
  teavitab ▐ viivitamata kirjalikult parlamendi presidenti.

Komisjoni liikmete osalemist valimiskampaanias reguleeritakse volinike tegevusjuhendiga.

Komisjoni liikmed, kes osalevad Euroopa Parlamendi valimiste kandidaadina aktiivselt valimiskampaanias, peaksid võtma palgata valimispuhkust alates viimase valimiste-eelse osaistungjärgu lõpust.

Komisjoni president teavitab parlamenti õigeaegselt puhkuse andmise otsusest ning sellest, milline komisjoni liige võtab puhkuse ajaks üle puhkusele mineva voliniku kohustused.

| 5. | Kui parlament
  palub komisjoni presidendil avaldada mõnele komisjoni liikmele umbusaldust, siis kaalub president tõsiselt, kas nõuda selle liikme tagasiastumist vastavalt ELi lepingu artikli 17 lõikele 6
  .
  President kas nõuab selle liikme tagasiastumist või selgitab oma sellekohast keeldumist parlamendi ees järgmisel osaistungjärgul. |
| --- | --- |

5.

Kui parlament
  palub komisjoni presidendil avaldada mõnele komisjoni liikmele umbusaldust, siis kaalub president tõsiselt, kas nõuda selle liikme tagasiastumist vastavalt ELi lepingu artikli 17 lõikele 6
  .
  President kas nõuab selle liikme tagasiastumist või selgitab oma sellekohast keeldumist parlamendi ees järgmisel osaistungjärgul.

| 6. | Kui komisjoni ametiaja jooksul on vaja vastavalt
  ELi toimimise lepingu artikli 246 teisele lõigule
  mõni komisjoni liige
  asendada
  ,
  kaalub
  komisjoni president
  enne nõukogu otsuse heakskiitmist tõsiselt parlamendiga toimunud konsulteerimise tulemusi
  .
  Parlament tagab, et
  tema menetlus kulgeb
  nii kiiresti kui vaja, et komisjoni president
  saaks enne uue komisjoni liikme ametissenimetamist kaaluda tõsiselt
  parlamendi
  arvamust
  .


  Samamoodi kaalub komisjoni president ELi toimimise lepingu artikli 246 kolmanda lõigu kohaselt parlamendi arvamust tõsiselt juhul, kui komisjoni järelejäänud ametiaeg on lühike. |
| --- | --- |

6.

Kui komisjoni ametiaja jooksul on vaja vastavalt
  ELi toimimise lepingu artikli 246 teisele lõigule
  mõni komisjoni liige
  asendada
  ,
  kaalub
  komisjoni president
  enne nõukogu otsuse heakskiitmist tõsiselt parlamendiga toimunud konsulteerimise tulemusi
  .

Parlament tagab, et
  tema menetlus kulgeb
  nii kiiresti kui vaja, et komisjoni president
  saaks enne uue komisjoni liikme ametissenimetamist kaaluda tõsiselt
  parlamendi
  arvamust
  .

Samamoodi kaalub komisjoni president ELi toimimise lepingu artikli 246 kolmanda lõigu kohaselt parlamendi arvamust tõsiselt juhul, kui komisjoni järelejäänud ametiaeg on lühike.

| 7. | Kui
  komisjoni president
  kavatseb ELi toimimise lepingu artikli 248 kohaselt komisjoni liikmete kohustused ametiaja jooksul ümber jaotada, teavitab ta parlamenti asjakohase parlamentaarse konsulteerimise eesmärgil õigeaegselt tehtavatest muudatustest
  .
  Presidendi otsus vastutusalad ümber jaotada võib jõustuda kohe. |
| --- | --- |

7.

Kui
  komisjoni president
  kavatseb ELi toimimise lepingu artikli 248 kohaselt komisjoni liikmete kohustused ametiaja jooksul ümber jaotada, teavitab ta parlamenti asjakohase parlamentaarse konsulteerimise eesmärgil õigeaegselt tehtavatest muudatustest
  .
  Presidendi otsus vastutusalad ümber jaotada võib jõustuda kohe.

| 8. | Kui komisjon esitab ettepaneku volinike
  tegevusjuhendi
  läbivaatamiseks seoses
  huvide konflikti või eetilise käitumisega,
  küsib ta parlamendi arvamust
  .
  ▐ |
| --- | --- |

8.

Kui komisjon esitab ettepaneku volinike
  tegevusjuhendi
  läbivaatamiseks seoses
  huvide konflikti või eetilise käitumisega,
  küsib ta parlamendi arvamust
  .

▐

III.   KONSTRUKTIIVNE DIALOOG JA TEABEVAHETUS

i)   Üldsätted

| 9. | Komisjon tagab, et ta kohaldab parlamendi ja nõukogu võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige seoses juurdepääsuga koosolekutele ning dokumentide ja muu teabe edastamisega, eriti õigusloome- ja eelarveküsimustes. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ▐ Komisjon
  võtab oma pädevuse piires
  meetmeid parlamendi
  paremaks kaasamiseks
  ,
  et võtta
  võimalikult suures ulatuses arvesse parlamendi seisukohti
  ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas
  . |
| --- | --- |

10.

▐ Komisjon
  võtab oma pädevuse piires
  meetmeid parlamendi
  paremaks kaasamiseks
  ,
  et võtta
  võimalikult suures ulatuses arvesse parlamendi seisukohti
  ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas
  .

| 11. | Parlamendi ja komisjoni eripartnerlust rakendatakse järgmiselt:







  — | komisjoni president osaleb parlamendi palvel esimeeste konverentsil vähemalt kaks korda aastas, et arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi; |
| --- | --- | --- |

11.

—

komisjoni president osaleb parlamendi palvel esimeeste konverentsil vähemalt kaks korda aastas, et arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi;

| — | komisjoni president arutab parlamendi presidendiga korrapäraselt tähtsamaid horisontaalseid küsimusi ja peamisi õigusakti ettepanekuid. See dialoog peaks hõlmama ka parlamendi presidendi kutsumist osalema volinike kolleegiumi koosolekutel; |
| --- | --- |

—

komisjoni president arutab parlamendi presidendiga korrapäraselt tähtsamaid horisontaalseid küsimusi ja peamisi õigusakti ettepanekuid. See dialoog peaks hõlmama ka parlamendi presidendi kutsumist osalema volinike kolleegiumi koosolekutel;

| — | komisjoni president või institutsioonidevaheliste suhete eest vastutav asepresident kutsutakse osalema esimeeste konverentsil või komisjonide esimeeste konverentsil, kui arutatakse täiskogu istungite päevakorra koostamise, parlamendi ja komisjoni suhete või õigusloome või eelarvega seotud konkreetseid küsimusi; |
| --- | --- |

—

komisjoni president või institutsioonidevaheliste suhete eest vastutav asepresident kutsutakse osalema esimeeste konverentsil või komisjonide esimeeste konverentsil, kui arutatakse täiskogu istungite päevakorra koostamise, parlamendi ja komisjoni suhete või õigusloome või eelarvega seotud konkreetseid küsimusi;

| — | igal aastal toimuvad kohtumised esimeeste konverentsi ja komisjonide esimeeste konverentsi ning volinike kolleegiumi vahel, et arutada asjakohaseid küsimusi, sealhulgas komisjoni tööprogrammi koostamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

—

igal aastal toimuvad kohtumised esimeeste konverentsi ja komisjonide esimeeste konverentsi ning volinike kolleegiumi vahel, et arutada asjakohaseid küsimusi, sealhulgas komisjoni tööprogrammi koostamist ja rakendamist;

| — | esimeeste konverents ja komisjonide esimeeste konverents teavitavad komisjoni õigel ajal institutsioonidevahelise mõõtmega arutelude tulemustest. Parlament teavitab komisjoni ka täielikult ja korrapäraselt selliste koosolekute tulemustest, millel käsitletakse osaistungjärkude ettevalmistamist, võttes arvesse komisjoni seisukohti. See ei piira punkti 45 kohaldamist; |
| --- | --- |

—

esimeeste konverents ja komisjonide esimeeste konverents teavitavad komisjoni õigel ajal institutsioonidevahelise mõõtmega arutelude tulemustest. Parlament teavitab komisjoni ka täielikult ja korrapäraselt selliste koosolekute tulemustest, millel käsitletakse osaistungjärkude ettevalmistamist, võttes arvesse komisjoni seisukohti. See ei piira punkti 45 kohaldamist;

| — | institutsioonide peasekretärid kohtuvad korrapäraselt, et tagada asjakohase teabe regulaarne vahetus kahe institutsiooni vahel. |
| --- | --- |

—

institutsioonide peasekretärid kohtuvad korrapäraselt, et tagada asjakohase teabe regulaarne vahetus kahe institutsiooni vahel.

| 12. | Iga komisjoni liige tagab korrapärase ja otsese teabevahetuse komisjoni liikme ja asjaomase parlamendikomisjoni esimehe vahel. |
| --- | --- |

12.

Iga komisjoni liige tagab korrapärase ja otsese teabevahetuse komisjoni liikme ja asjaomase parlamendikomisjoni esimehe vahel.

| 13. | Komisjon ei avalikusta ühtki õigusakti ettepanekut ega ühtki olulist algatust või otsust parlamenti sellest eelnevalt kirjalikult teavitamata.
  Komisjoni
  tööprogrammi
  alusel
  määravad
  institutsioonid ühisel kokkuleppel eelnevalt ▐
  kindlaks
  olulised ▐ algatused,
  mida tutvustatakse
  parlamendi täiskogu istungil.
  Komisjon tutvustab neid algatusi reeglina kõigepealt täiskogu istungil ja alles pärast seda üldsusele.


  Samamoodi määravad nad kindlaks ettepanekud ja algatused, mille kohta esitatakse teave esimeeste konverentsil või mis edastatakse asjakohasel viisil asjaomasele parlamendikomisjonile või selle esimehele.
  Need otsused võetakse vastu institutsioonide vahel
  punktis 11
  ette nähtud regulaarse dialoogi käigus ning neid ajakohastatakse korrapäraselt, võttes igati arvesse võimalikke poliitilisi arenguid. |
| --- | --- |

13.

Komisjon ei avalikusta ühtki õigusakti ettepanekut ega ühtki olulist algatust või otsust parlamenti sellest eelnevalt kirjalikult teavitamata.

Komisjoni
  tööprogrammi
  alusel
  määravad
  institutsioonid ühisel kokkuleppel eelnevalt ▐
  kindlaks
  olulised ▐ algatused,
  mida tutvustatakse
  parlamendi täiskogu istungil.
  Komisjon tutvustab neid algatusi reeglina kõigepealt täiskogu istungil ja alles pärast seda üldsusele.

Samamoodi määravad nad kindlaks ettepanekud ja algatused, mille kohta esitatakse teave esimeeste konverentsil või mis edastatakse asjakohasel viisil asjaomasele parlamendikomisjonile või selle esimehele.

Need otsused võetakse vastu institutsioonide vahel
  punktis 11
  ette nähtud regulaarse dialoogi käigus ning neid ajakohastatakse korrapäraselt, võttes igati arvesse võimalikke poliitilisi arenguid.

| 14. | Kui komisjoni sisedokumenti, millest parlamenti ei ole vastavalt
  käesolevale raamkokkuleppele
  teavitatud, levitatakse väljaspool institutsioone, võib parlamendi president nõuda, et asjaomane dokument edastataks viivitamata parlamendile, et teatada sellest igale parlamendiliikmele, kes seda nõuab. |
| --- | --- |

14.

Kui komisjoni sisedokumenti, millest parlamenti ei ole vastavalt
  käesolevale raamkokkuleppele
  teavitatud, levitatakse väljaspool institutsioone, võib parlamendi president nõuda, et asjaomane dokument edastataks viivitamata parlamendile, et teatada sellest igale parlamendiliikmele, kes seda nõuab.

| 15. | Komisjon esitab täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega liidu õigusakte, sealhulgas mittesiduvaid õigusakte ja delegeeritud õigusakte ette valmistades ja rakendades. Komisjon võib kutsuda nendele koosolekutele ka parlamendi eksperte, kui parlament seda soovib.



  Vastavad sätted on sätestatud 1. lisas. |
| --- | --- |

15.

Vastavad sätted on sätestatud 1. lisas.

| 16. | Kolme kuu jooksul pärast parlamendi resolutsiooni vastuvõtmist esitab
  komisjon
  parlamendile kirjaliku teabe
  meetmete kohta, mida on võetud vastuseks konkreetsetele ▐ parlamendi resolutsioonides esitatud nõudmistele, sealhulgas
  juhtudel
  ,
  kui
  komisjon ei ole saanud parlamendi seisukohti järgida.
  Seda ajavahemikku võib lühendada, kui taotlus on kiireloomuline. Seda ajavahemikku võib pikendada ühe kuu võrra, kui taotlus eeldab põhjalikumat tööd ja see on nõuetekohaselt põhjendatud. Parlament tagab, et teavet levitatakse laialdaselt institutsiooni sees.




  Parlament püüab vältida suuliselt või kirjalikult vastatavate küsimuste esitamist teemadel, mille kohta komisjon on juba teatanud parlamendile oma seisukoha kirjalikus järelteatises.


  ▐
  Komisjon
  kohustub andma aru kõikide ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel ettepaneku esitamist käsitlevate taotluste (õigusloomega seotud algatusraport) konkreetsete järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul alates vastava resolutsiooni vastuvõtmisest täiskogus. Komisjon esitab õigusakti ettepaneku hiljemalt ühe aasta jooksul pärast taotluse esitamist või lisab selle oma järgmise aasta tööprogrammi. Kui komisjon ei esita ettepanekut, põhjendab ta seda üksikasjalikult parlamendile.




  Komisjon võtab ka kohustuse teha tihedat ja varast koostööd parlamendiga kõigi kodanikualgatuse teel esitatud õigusloomealgatuste taotluste korral.




  Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse puhul kohaldatakse punktis 31 toodud erisätteid.


  ▐ |
| --- | --- |

16.

Kolme kuu jooksul pärast parlamendi resolutsiooni vastuvõtmist esitab
  komisjon
  parlamendile kirjaliku teabe
  meetmete kohta, mida on võetud vastuseks konkreetsetele ▐ parlamendi resolutsioonides esitatud nõudmistele, sealhulgas
  juhtudel
  ,
  kui
  komisjon ei ole saanud parlamendi seisukohti järgida.
  Seda ajavahemikku võib lühendada, kui taotlus on kiireloomuline. Seda ajavahemikku võib pikendada ühe kuu võrra, kui taotlus eeldab põhjalikumat tööd ja see on nõuetekohaselt põhjendatud. Parlament tagab, et teavet levitatakse laialdaselt institutsiooni sees.

Parlament püüab vältida suuliselt või kirjalikult vastatavate küsimuste esitamist teemadel, mille kohta komisjon on juba teatanud parlamendile oma seisukoha kirjalikus järelteatises.

▐

Komisjon
  kohustub andma aru kõikide ELi toimimise lepingu artikli 225 alusel ettepaneku esitamist käsitlevate taotluste (õigusloomega seotud algatusraport) konkreetsete järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul alates vastava resolutsiooni vastuvõtmisest täiskogus. Komisjon esitab õigusakti ettepaneku hiljemalt ühe aasta jooksul pärast taotluse esitamist või lisab selle oma järgmise aasta tööprogrammi. Kui komisjon ei esita ettepanekut, põhjendab ta seda üksikasjalikult parlamendile.

Komisjon võtab ka kohustuse teha tihedat ja varast koostööd parlamendiga kõigi kodanikualgatuse teel esitatud õigusloomealgatuste taotluste korral.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse puhul kohaldatakse punktis 31 toodud erisätteid.

▐

| 17. | Kui
  õigusaktidega
  seotud
  algatused, soovitused või taotlused
  esitatakse vastavalt
  ELi toimimise lepingu artikli 289 lõikele 4
  , teatab komisjon parlamendile taotluse korral oma seisukoha
  nende ettepanekute
  suhtes asjaomase parlamendikomisjoni ees. |
| --- | --- |

17.

Kui
  õigusaktidega
  seotud
  algatused, soovitused või taotlused
  esitatakse vastavalt
  ELi toimimise lepingu artikli 289 lõikele 4
  , teatab komisjon parlamendile taotluse korral oma seisukoha
  nende ettepanekute
  suhtes asjaomase parlamendikomisjoni ees.

| 18. | Institutsioonid lepivad kokku teha koostööd riikide parlamentidega suhtlemise valdkonnas.



  Parlament ja komisjon teevad koostööd, et rakendada ELi toimimise lepingu protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta. Nimetatud koostöö hõlmab kokkuleppeid, mis käsitlevad riikide parlamentide poolt esitatud põhjendatud arvamuste vajaduse korral tõlkimist.




  Kui ELi toimimise lepingu protokolli nr 2 artiklis 7 nimetatud piirmäärad on saavutatud, esitab komisjon riikide parlamentide esitatud kõigi põhjendatud arvamuste tõlked koos oma seisukohaga. |
| --- | --- |

18.

Parlament ja komisjon teevad koostööd, et rakendada ELi toimimise lepingu protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta. Nimetatud koostöö hõlmab kokkuleppeid, mis käsitlevad riikide parlamentide poolt esitatud põhjendatud arvamuste vajaduse korral tõlkimist.

Kui ELi toimimise lepingu protokolli nr 2 artiklis 7 nimetatud piirmäärad on saavutatud, esitab komisjon riikide parlamentide esitatud kõigi põhjendatud arvamuste tõlked koos oma seisukohaga.

| 19. | Komisjon edastab parlamendile nimekirja eksperdirühmadest, mis on moodustatud, et abistada komisjoni tema algatusõiguse teostamisel. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt ja see avalikustatakse.
  Selles raamistikus teavitab komisjon sobilikul viisil pädevat parlamendikomisjoni tema esimehe konkreetsel ja põhjendatud nõudmisel selliste rühmade tegevusest ja koosseisust. |
| --- | --- |

19.

Komisjon edastab parlamendile nimekirja eksperdirühmadest, mis on moodustatud, et abistada komisjoni tema algatusõiguse teostamisel. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt ja see avalikustatakse.

Selles raamistikus teavitab komisjon sobilikul viisil pädevat parlamendikomisjoni tema esimehe konkreetsel ja põhjendatud nõudmisel selliste rühmade tegevusest ja koosseisust.

| 20. | Asjakohaste mehhanismide kaudu peavad institutsioonid konstruktiivset dialoogi olulistes haldusküsimustes, eelkõige küsimustes, mis mõjutavad otseselt parlamendi haldust. |
| --- | --- |

20.

Asjakohaste mehhanismide kaudu peavad institutsioonid konstruktiivset dialoogi olulistes haldusküsimustes, eelkõige küsimustes, mis mõjutavad otseselt parlamendi haldust.

| 21. | Parlament küsib komisjoni arvamust, kui ta teeb ettepaneku oma kodukorra nende punktide muutmiseks, mis käsitlevad suhteid komisjoniga. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kui vastavalt käesolevale raamkokkuleppele edastatav teave on konfidentsiaalne, kohaldatakse
  2. lisa
  sätteid. |
| --- | --- |

22.

Kui vastavalt käesolevale raamkokkuleppele edastatav teave on konfidentsiaalne, kohaldatakse
  2. lisa
  sätteid.

ii)   ▐ Rahvusvahelised lepingud ja laienemine

| 23. | Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult rahvusvahelisi lepinguid käsitlevate läbirääkimiste ja nende sõlmimise kõikidel etappidel, kaasa arvatud läbirääkimisjuhiste kindlaksmääramisest. Komisjon tegutseb viisil, mis tagab komisjoni ELi toimimise lepingu artiklist 218 tulenevate kohustuste igakülgse täitmise ja võtab arvesse iga institutsiooni rolli vastavalt ELi lepingu artikli 13 lõikele 2.



  Komisjon kohaldab 3. lisas sätestatud korda. |
| --- | --- |

23.

Komisjon kohaldab 3. lisas sätestatud korda.

| 24. | Punktis 23
  osutatud teave esitatakse parlamendile piisavalt vara, et võimaldada tal vajaduse korral oma seisukohta väljendada ning et võimaldada komisjonil võtta parlamendi seisukohti võimalikult suures ulatuses arvesse.
  Üldjuhul esitatakse
  see teave
  parlamendile vastutava parlamendikomisjoni
  kaudu ja vajaduse korral täiskogu istungil.
  Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel esitatakse see teave rohkem kui ühele parlamendikomisjonile.


  Parlament
  ja komisjon kohustuvad
  seadma ▐ sisse asjakohased menetlused ja tagatised
  konfidentsiaalse teabe edastamiseks komisjonilt parlamendile
  vastavalt
  2. lisa
  sätetele.
  ▐ |
| --- | --- |

24.

Punktis 23
  osutatud teave esitatakse parlamendile piisavalt vara, et võimaldada tal vajaduse korral oma seisukohta väljendada ning et võimaldada komisjonil võtta parlamendi seisukohti võimalikult suures ulatuses arvesse.
  Üldjuhul esitatakse
  see teave
  parlamendile vastutava parlamendikomisjoni
  kaudu ja vajaduse korral täiskogu istungil.
  Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel esitatakse see teave rohkem kui ühele parlamendikomisjonile.

Parlament
  ja komisjon kohustuvad
  seadma ▐ sisse asjakohased menetlused ja tagatised
  konfidentsiaalse teabe edastamiseks komisjonilt parlamendile
  vastavalt
  2. lisa
  sätetele.

▐

| 25. | Institutsioonid tunnustavad, et nende erinevate institutsiooniliste ülesannete tõttu esindab komisjon Euroopa Liitu rahvusvahelistel läbirääkimistel, välja arvatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika puhul ning muudel aluslepingutes ette nähtud juhtudel.

  Kui komisjon esindab
  liitu rahvusvahelistel konverentsidel
  , soodustab komisjon parlamendi taotlusel vaatlejastaatusega parlamendiliikmete
  delegatsiooni lisamist liidu
  delegatsioonidesse
  , et ta saaks viivitamatult täielikku teavet konverentsi käigust
  . Komisjon kohustub
  parlamendi delegatsiooni vajaduse korral süstemaatiliselt
  teavitama
  läbirääkimiste tulemustest
  .
  Parlamendiliikmed ei või
  nendel läbirääkimistel
  otseselt osaleda.
  Komisjon võib anda neile vaatlejastaatuse õiguslike, tehniliste ja diplomaatiliste võimaluste kohaselt. Keeldumise korral teavitab komisjon parlamenti selle põhjustest.




  Lisaks sellele hõlbustab komisjon parlamendiliikmete osalemist vaatlejatena kõigil komisjoni pädevusse kuuluvatel asjakohastel koosolekutel enne ja pärast läbirääkimisistungeid. |
| --- | --- |

25.

Kui komisjon esindab
  liitu rahvusvahelistel konverentsidel
  , soodustab komisjon parlamendi taotlusel vaatlejastaatusega parlamendiliikmete
  delegatsiooni lisamist liidu
  delegatsioonidesse
  , et ta saaks viivitamatult täielikku teavet konverentsi käigust
  . Komisjon kohustub
  parlamendi delegatsiooni vajaduse korral süstemaatiliselt
  teavitama
  läbirääkimiste tulemustest
  .

Parlamendiliikmed ei või
  nendel läbirääkimistel
  otseselt osaleda.
  Komisjon võib anda neile vaatlejastaatuse õiguslike, tehniliste ja diplomaatiliste võimaluste kohaselt. Keeldumise korral teavitab komisjon parlamenti selle põhjustest.

Lisaks sellele hõlbustab komisjon parlamendiliikmete osalemist vaatlejatena kõigil komisjoni pädevusse kuuluvatel asjakohastel koosolekutel enne ja pärast läbirääkimisistungeid.

| 26. | Samadel tingimustel teavitab komisjon parlamenti süstemaatiliselt mitmepoolsete rahvusvaheliste lepingutega, milles liit on üks lepinguosaline, loodud organite koosolekutest ja hõlbustab parlamendi liikmete osalemist liidu delegatsioonidesse kuuluvate vaatlejatena nendel koosolekutel, kui nendes organites tehakse parlamendi heakskiitu nõudvaid otsuseid või otsuseid, mille rakendamine võib eeldada õigusaktide vastuvõtmist seadusandliku tavamenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Komisjon annab ka rahvusvahelistele konverentsidele saadetavasse liidu delegatsiooni kuuluvale parlamendi delegatsioonile nendel juhtudel juurdepääsu kõigile liidu delegatsiooni vahenditele vastavalt institutsioonidevahelise hea koostöö üldpõhimõttele ja võttes arvesse kättesaadavat logistikat.



  Parlamendi president saadab hiljemalt neli nädalat enne konverentsi algust komisjoni presidendile ettepaneku parlamendi delegatsiooni lisamiseks liidu delegatsiooni, nimetades parlamendi delegatsiooni juhi ja delegatsiooni kuuluvate parlamendiliikmete arvu. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib tähtaega erandkorras lühendada.




  Parlamendi delegatsiooni kuuluvate parlamendiliikmete ja abitöötajate arv on proportsionaalne liidu delegatsiooni üldsuurusega. |
| --- | --- |

27.

Parlamendi president saadab hiljemalt neli nädalat enne konverentsi algust komisjoni presidendile ettepaneku parlamendi delegatsiooni lisamiseks liidu delegatsiooni, nimetades parlamendi delegatsiooni juhi ja delegatsiooni kuuluvate parlamendiliikmete arvu. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib tähtaega erandkorras lühendada.

Parlamendi delegatsiooni kuuluvate parlamendiliikmete ja abitöötajate arv on proportsionaalne liidu delegatsiooni üldsuurusega.

| 28. | Komisjon hoiab parlamenti igati kursis ühinemisläbirääkimiste käiguga ning eelkõige põhiaspektide ja arengutega, et võimaldada parlamendil õigeaegselt asjaomaste menetluste kaudu oma seisukohti väljendada. |
| --- | --- |

28.

Komisjon hoiab parlamenti igati kursis ühinemisläbirääkimiste käiguga ning eelkõige põhiaspektide ja arengutega, et võimaldada parlamendil õigeaegselt asjaomaste menetluste kaudu oma seisukohti väljendada.

| 29. | Kui parlament võtab
  punktis 28
  osutatud küsimustes vastu soovituse vastavalt kodukorra
  artikli 90 lõikele 5
  ja kui komisjon otsustab mõjuvatel põhjustel, et ta ei saa sellist soovitust toetada, selgitab ta põhjuseid parlamendi ees täiskogu istungil või asjaomase parlamendikomisjoni järgmisel koosolekul. |
| --- | --- |

29.

Kui parlament võtab
  punktis 28
  osutatud küsimustes vastu soovituse vastavalt kodukorra
  artikli 90 lõikele 5
  ja kui komisjon otsustab mõjuvatel põhjustel, et ta ei saa sellist soovitust toetada, selgitab ta põhjuseid parlamendi ees täiskogu istungil või asjaomase parlamendikomisjoni järgmisel koosolekul.

iii)   Eelarve täitmine

| 30. | Enne kui komisjon annab rahastajate kohtumisel uusi finantskohustusi kaasa toovaid ja eelarvepädevate institutsioonide nõusolekut nõudvaid finantslubadusi, teavitab ta eelarvepädevaid institutsioone ja vaatab läbi nende märkused. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Seoses
  ELi toimimise lepingu artiklis 319
  käsitletud eelarve täitmise iga-aastase heakskiitmisega edastab komisjon kõnealuse aasta eelarve täitmise kontrollimiseks kogu vajaliku teabe, mida vastavalt parlamendi kodukorra
  VII lisale
  eelarve täitmise heakskiitmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni esimees komisjonilt sellel eesmärgil nõuab.
  Kui ilmnevad uued aspektid seoses eelmiste aastatega, mille kohta heakskiit on juba antud, edastab komisjon kogu vajaliku teabe asja kohta, et leida mõlemale poolele vastuvõetav lahendus. |
| --- | --- |

31.

Seoses
  ELi toimimise lepingu artiklis 319
  käsitletud eelarve täitmise iga-aastase heakskiitmisega edastab komisjon kõnealuse aasta eelarve täitmise kontrollimiseks kogu vajaliku teabe, mida vastavalt parlamendi kodukorra
  VII lisale
  eelarve täitmise heakskiitmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni esimees komisjonilt sellel eesmärgil nõuab.

Kui ilmnevad uued aspektid seoses eelmiste aastatega, mille kohta heakskiit on juba antud, edastab komisjon kogu vajaliku teabe asja kohta, et leida mõlemale poolele vastuvõetav lahendus.

iv)
     
  Suhted reguleerivate ametitega

| 32. | Reguleerivate ametite tegevdirektori koha kandidaadid peaksid osalema kuulamistel parlamendikomisjonides.



  Lisaks sellele püüavad komisjon ja parlament jõuda 2009. aasta märtsis loodud detsentraliseeritud asutusi käsitleva institutsioonidevahelise töörühma arutelude raames ühise lähenemisviisini, mis käsitleb asutuste rolli ja asendit liidu institutsioonilisel maastikul, ning ühiste suunisteni, mis käsitlevad nende loomist, struktuuri ja tegevust ning finants-, eelarve-, kontrolli- ja juhtimisküsimusi. |
| --- | --- |

32.

Lisaks sellele püüavad komisjon ja parlament jõuda 2009. aasta märtsis loodud detsentraliseeritud asutusi käsitleva institutsioonidevahelise töörühma arutelude raames ühise lähenemisviisini, mis käsitleb asutuste rolli ja asendit liidu institutsioonilisel maastikul, ning ühiste suunisteni, mis käsitlevad nende loomist, struktuuri ja tegevust ning finants-, eelarve-, kontrolli- ja juhtimisküsimusi.

IV.   KOOSTÖÖ SEADUSANDIKE MENETLUSTE JA KAVANDAMISE ALAL

i)   Komisjoni tööprogramm ja Euroopa Liidu programmide koostamine

| 33. | Komisjon
  algatab
  liidu
  ühe- ja mitmeaastaste programmide koostamise
  ▐, et saavutada
  institutsioonidevahelised kokkulepped. |
| --- | --- |

33.

Komisjon
  algatab
  liidu
  ühe- ja mitmeaastaste programmide koostamise
  ▐, et saavutada
  institutsioonidevahelised kokkulepped.

| 34. | ▐ Komisjon esitab
  igal aastal oma tööprogrammi
  . |
| --- | --- |

34.

▐ Komisjon esitab
  igal aastal oma tööprogrammi
  .

| 35. | ▐ Institutsioonid
  teevad
  koostööd vastavalt
  4. lisas
  sätestatud ajakavale.
  Komisjon võtab arvesse parlamendi prioriteete.
  Komisjon esitab piisavad üksikasjad selle kohta, mis on
  tema tööprogrammi
  igas punktis ette nähtud. |
| --- | --- |

35.

▐ Institutsioonid
  teevad
  koostööd vastavalt
  4. lisas
  sätestatud ajakavale.

Komisjon võtab arvesse parlamendi prioriteete.

Komisjon esitab piisavad üksikasjad selle kohta, mis on
  tema tööprogrammi
  igas punktis ette nähtud.

| 36. | Kui komisjon ei suuda esitada mõnda kõnealuse aasta tööprogrammis ettenähtud ettepanekut või ei järgi oma tööprogrammi, esitab ta selle kohta selgituse.

  Institutsioonidevaheliste suhete eest vastutav komisjoni asepresident kohustub komisjonide esimeeste konverentsil
  korrapäraselt
  aru andma, andes ülevaate
  komisjoni tööprogrammi
  poliitilisest rakendamisest kõnealusel aastal ▐. |
| --- | --- |

36.

Institutsioonidevaheliste suhete eest vastutav komisjoni asepresident kohustub komisjonide esimeeste konverentsil
  korrapäraselt
  aru andma, andes ülevaate
  komisjoni tööprogrammi
  poliitilisest rakendamisest kõnealusel aastal ▐.

ii)   
  Õigusaktide vastuvõtmise menetlused

| 37. | Komisjon kohustub hoolega läbi vaatama parlamendis vastu võetud õigusakti ettepaneku muudatusi, et võtta neid võimalikus muudetud ettepanekus arvesse.
  Esitades oma arvamuse parlamendi muudatuste kohta vastavalt
  ELi toimimise lepingu artiklile 294
  , kohustub komisjon võimalikult suurel määral arvestama teisel lugemisel vastu võetud muudatusi; kui ta otsustab mõjuvatel põhjustel ja pärast kolleegiumis arutamist selliseid muudatusi mitte vastu võtta või toetada, selgitab ta parlamendi ees oma otsust ja igal juhul oma arvamuses parlamendi muudatuste kohta, nagu
  on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikli 294 lõike 7 punktis c
  . |
| --- | --- |

37.

Komisjon kohustub hoolega läbi vaatama parlamendis vastu võetud õigusakti ettepaneku muudatusi, et võtta neid võimalikus muudetud ettepanekus arvesse.

Esitades oma arvamuse parlamendi muudatuste kohta vastavalt
  ELi toimimise lepingu artiklile 294
  , kohustub komisjon võimalikult suurel määral arvestama teisel lugemisel vastu võetud muudatusi; kui ta otsustab mõjuvatel põhjustel ja pärast kolleegiumis arutamist selliseid muudatusi mitte vastu võtta või toetada, selgitab ta parlamendi ees oma otsust ja igal juhul oma arvamuses parlamendi muudatuste kohta, nagu
  on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikli 294 lõike 7 punktis c
  .

| 38. | Parlament võtab endale kohustuse arutades algatust, mille on esitanud vähemalt üks neljandik liikmesriikidest vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 76, mitte võtta vastu raportit vastutavas komisjonis enne, kui komisjon on esitanud algatuse kohta oma arvamuse.



  Komisjon kohustub esitama oma arvamuse sellise algatuse kohta 10 nädala jooksul pärast algatuse esitamist. |
| --- | --- |

38.

Komisjon kohustub esitama oma arvamuse sellise algatuse kohta 10 nädala jooksul pärast algatuse esitamist.

| 39. | Enne kui
  komisjon
  võtab tagasi ettepaneku, mille kohta parlament on juba võtnud seisukoha esimesel lugemisel, esitab ta selle kohta aegsasti üksikasjaliku selgituse
  .


  Komisjon vaatab oma ametiaja alguses läbi kõik menetluses olevad ettepanekud, et need poliitiliselt kinnitada või tagasi võtta, võttes nõuetekohaselt arvesse parlamendi seisukohti. |
| --- | --- |

39.

Enne kui
  komisjon
  võtab tagasi ettepaneku, mille kohta parlament on juba võtnud seisukoha esimesel lugemisel, esitab ta selle kohta aegsasti üksikasjaliku selgituse
  .

Komisjon vaatab oma ametiaja alguses läbi kõik menetluses olevad ettepanekud, et need poliitiliselt kinnitada või tagasi võtta, võttes nõuetekohaselt arvesse parlamendi seisukohti.

| 40. | Parlamendiga konsulteerimist nõudvate eriliste seadusandlike ja muude
  menetluste,
  näiteks ELi toimimise lepingu artiklis 148 sätestatud menetluse
  puhul toimib komisjon järgmiselt:








  i) | võtab meetmeid parlamendi paremaks kaasamiseks, et parlamendi seisukohti saaks arvesse võtta nii palju kui võimalik ja eelkõige tagada, et parlamendil on piisavalt aega komisjoni ettepanekut kaaluda; |
| --- | --- | --- |

40.

Parlamendiga konsulteerimist nõudvate eriliste seadusandlike ja muude
  menetluste,
  näiteks ELi toimimise lepingu artiklis 148 sätestatud menetluse
  puhul toimib komisjon järgmiselt:

i)

võtab meetmeid parlamendi paremaks kaasamiseks, et parlamendi seisukohti saaks arvesse võtta nii palju kui võimalik ja eelkõige tagada, et parlamendil on piisavalt aega komisjoni ettepanekut kaaluda;

| ii) | tagab, et nõukogu organitele meenutatakse õigeaegselt, et nad ei sõlmiks ettepanekute suhtes poliitilist kokkulepet enne, kui parlament on oma arvamuse vastu võtnud. Komisjon palub lõpetada arutelu ministrite tasemel pärast seda, kui nõukogu liikmetele on antud mõistlikult aega parlamendi arvamuse läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

ii)

tagab, et nõukogu organitele meenutatakse õigeaegselt, et nad ei sõlmiks ettepanekute suhtes poliitilist kokkulepet enne, kui parlament on oma arvamuse vastu võtnud. Komisjon palub lõpetada arutelu ministrite tasemel pärast seda, kui nõukogu liikmetele on antud mõistlikult aega parlamendi arvamuse läbivaatamiseks;

| iii) | tagab, et nõukogu järgib Euroopa
  Liidu
  Kohtu poolt väljatöötatud eeskirju, mille kohaselt tuleb parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu teeb komisjoni ettepanekusse olulisi muudatusi. Komisjon teatab parlamendile kõigist nõukogule esitatud meeldetuletustest vajaduse kohta uuesti konsulteerida; |
| --- | --- |

iii)

tagab, et nõukogu järgib Euroopa
  Liidu
  Kohtu poolt väljatöötatud eeskirju, mille kohaselt tuleb parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu teeb komisjoni ettepanekusse olulisi muudatusi. Komisjon teatab parlamendile kõigist nõukogule esitatud meeldetuletustest vajaduse kohta uuesti konsulteerida;

| iv) | kohustub vajaduse korral parlamendis tagasi lükatud õigusakti ettepaneku tagasi võtma. Kui mõjuvatel põhjustel ja pärast kolleegiumis arutamist otsustab komisjon oma ettepaneku juurde jääda, selgitab ta parlamendi ees tehtavas avalduses selle otsuse põhjuseid. |
| --- | --- |

iv)

kohustub vajaduse korral parlamendis tagasi lükatud õigusakti ettepaneku tagasi võtma. Kui mõjuvatel põhjustel ja pärast kolleegiumis arutamist otsustab komisjon oma ettepaneku juurde jääda, selgitab ta parlamendi ees tehtavas avalduses selle otsuse põhjuseid.

| 41. | Õigusloome kavandamise parandamiseks kohustub parlament toimima järgmiselt:






  i) | kavandama oma päevakorra õigusloomega seotud osi, viies need kooskõlla
  komisjoni kehtiva tööprogrammiga
  ja selle programmi kohta vastu võetud resolutsioonidega
  , et eelkõige parandada prioriteetsete arutelude kavandamist
  ; |
| --- | --- | --- |

41.

Õigusloome kavandamise parandamiseks kohustub parlament toimima järgmiselt:

i)

kavandama oma päevakorra õigusloomega seotud osi, viies need kooskõlla
  komisjoni kehtiva tööprogrammiga
  ja selle programmi kohta vastu võetud resolutsioonidega
  , et eelkõige parandada prioriteetsete arutelude kavandamist
  ;

| ii) | kui see tuleb menetlusele kasuks, pidama
  seadusandliku tavamenetluse
  puhul esimesel lugemisel oma
  seisukohta
  vastu võttes ja nõuandemenetluse puhul oma arvamust vastu võttes kinni mõistlikest tähtaegadest; |
| --- | --- |

ii)

kui see tuleb menetlusele kasuks, pidama
  seadusandliku tavamenetluse
  puhul esimesel lugemisel oma
  seisukohta
  vastu võttes ja nõuandemenetluse puhul oma arvamust vastu võttes kinni mõistlikest tähtaegadest;

| iii) | võimaluse korral nimetama tulevaste ettepanekute jaoks raportöörid niipea, kui
  komisjoni tööprogramm
  on vastu võetud; |
| --- | --- |

iii)

võimaluse korral nimetama tulevaste ettepanekute jaoks raportöörid niipea, kui
  komisjoni tööprogramm
  on vastu võetud;

| iv) | kaaluma absoluutses eelisjärjekorras uuesti konsulteerimise taotlusi, tingimusel et talle on edastatud kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

iv)

kaaluma absoluutses eelisjärjekorras uuesti konsulteerimise taotlusi, tingimusel et talle on edastatud kogu vajalik teave.

▐

iii)
     
  Parema õigusloomega seotud küsimused

| 42. | Komisjon tagab, et mõju hindamised viiakse läbi tema vastutusel läbipaistva menetluse teel, mis tagab sõltumatu hindamise. Mõju hindamise tulemused avaldatakse õigeaegselt, võttes arvesse mitmeid eri stsenaariume, sealhulgas „mitte midagi muuta” võimalust, ning esitatakse üldiselt asjaomasele parlamendikomisjonile ELi toimimise lepingu protokollide nr 1 ja 2 kohase liikmesriikide parlamentidega konsulteerimise perioodi jooksul. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Valdkondades, milles parlament on tavaliselt õigusloomesse kaasatud, kohaldab komisjon mittesiduvaid õigusakte siis, kui see on asjakohane, ning nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pärast seda, kui parlament on saanud oma seisukohta avaldada. Komisjon esitab parlamendile üksikasjaliku selgituse selle kohta, kuidas tema seisukohti on ettepaneku vastuvõtmisel arvesse võetud. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Et tagada liidu õiguse ülevõtmise ja kohaldamise parem järelevalve, püüavad komisjon ja parlament ülevõtmiseks kehtestada kohustuslikud vastavustabelid ning siduvad tähtajad, mis direktiivide puhul ei tohiks tavaliselt ületada kahte aastat.



  Lisaks eriaruannetele ja aastaaruandele liidu õiguse kohaldamise kohta teeb komisjon parlamendile kättesaadavaks kokkuvõtliku teabe kõikidest rikkumismenetlustest alates ametliku teatamise kirjast, sealhulgas kui parlament soovib, siis iga juhtumi kohta eraldi, ja järgides konfidentsiaalsusnõudeid, eelkõige Euroopa Liidu Kohtu poolt tunnustatud konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid rikkumismenetlustega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

44.

Lisaks eriaruannetele ja aastaaruandele liidu õiguse kohaldamise kohta teeb komisjon parlamendile kättesaadavaks kokkuvõtliku teabe kõikidest rikkumismenetlustest alates ametliku teatamise kirjast, sealhulgas kui parlament soovib, siis iga juhtumi kohta eraldi, ja järgides konfidentsiaalsusnõudeid, eelkõige Euroopa Liidu Kohtu poolt tunnustatud konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid rikkumismenetlustega seotud küsimustes.

V.   KOMISJONI OSALEMINE PARLAMENDI MENETLUSTES

| 45. | Kui komisjonil palutakse kohal olla, peab ta kohalolekut parlamendi täiskogu istungitel või muude organite koosolekutel teiste samal ajal toimuvate ürituste või esitatud kutsete suhtes prioriteetseks.



  Komisjon püüab eelkõige tagada, et komisjoni liikmed on alati kohal täiskogu istungitel, kus arutatakse nende vastutusalasse kuuluvaid päevakorrapunkte, kui parlament seda palub. See kehtib esialgsete päevakorra projektide suhtes, mille esimeeste konverents eelneval osaistungjärgul kinnitas.


  Parlament püüab reeglina tagada, et
  osaistungjärgu päevakorrapunkte, mis kuuluvad
  komisjoni liikme vastutusalasse
  ,
  arutatakse koos. |
| --- | --- |

45.

Komisjon püüab eelkõige tagada, et komisjoni liikmed on alati kohal täiskogu istungitel, kus arutatakse nende vastutusalasse kuuluvaid päevakorrapunkte, kui parlament seda palub. See kehtib esialgsete päevakorra projektide suhtes, mille esimeeste konverents eelneval osaistungjärgul kinnitas.

Parlament püüab reeglina tagada, et
  osaistungjärgu päevakorrapunkte, mis kuuluvad
  komisjoni liikme vastutusalasse
  ,
  arutatakse koos.

| 46. | Parlamendi taotlusel nähakse ette regulaarselt toimuv infotund komisjoni presidendiga. Infotund koosneb kahes osast: esimene osa koosneb spontaansest teabe vahetamisest fraktsioonide juhtide või nende esindajate vahel; teine osa on pühendatud poliitilisele teemale, mis on eelnevalt kokku lepitud hiljemalt vastavale osaistungjärgule eelneva nädala neljapäeval, kuid küsimusi ei valmistata ette.



  Lisaks võetakse praeguse infotunni ümberkujundamise eesmärgil kasutusele infotund komisjoni liikmetega, sealhulgas välissuhete eest vastutava komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga, järgides komisjoni presidendiga peetava infotunni mudelit. Infotunnis käsitletakse komisjoni vastava liikme vastutusala. |
| --- | --- |

46.

Lisaks võetakse praeguse infotunni ümberkujundamise eesmärgil kasutusele infotund komisjoni liikmetega, sealhulgas välissuhete eest vastutava komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga, järgides komisjoni presidendiga peetava infotunni mudelit. Infotunnis käsitletakse komisjoni vastava liikme vastutusala.

| 47. | Komisjoni liikmed kuulatakse nende taotlusel ära.



  Institutsioonid lepivad kokku institutsioonide vahel kõneaja eraldamise üldeeskirjades, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 230 kohaldamist.




  Institutsioonid lepivad kokku, et nende soovituslikust kõneaja eraldamisest tuleks kinni pidada. |
| --- | --- |

47.

Institutsioonid lepivad kokku institutsioonide vahel kõneaja eraldamise üldeeskirjades, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 230 kohaldamist.

Institutsioonid lepivad kokku, et nende soovituslikust kõneaja eraldamisest tuleks kinni pidada.

| 48. | Selleks et tagada komisjoni liikmete kohalolu, kohustub parlament tegema oma parima, et järgida oma lõplikke päevakorra projekte.
  Kui parlament muudab oma lõplikku päevakorra projekti või kui ta paigutab punkte päevakorras osaistungjärgu piires ümber, teatab parlament sellest viivitamata komisjonile. Komisjon teeb kõik, mis võimalik, et tagada vastutava komisjoni liikme kohalolu. |
| --- | --- |

48.

Selleks et tagada komisjoni liikmete kohalolu, kohustub parlament tegema oma parima, et järgida oma lõplikke päevakorra projekte.

Kui parlament muudab oma lõplikku päevakorra projekti või kui ta paigutab punkte päevakorras osaistungjärgu piires ümber, teatab parlament sellest viivitamata komisjonile. Komisjon teeb kõik, mis võimalik, et tagada vastutava komisjoni liikme kohalolu.

| 49. | Komisjon võib teha ettepaneku lisada päevakorda punkte hiljemalt esimeeste konverentsi kohtumisel, kus otsustatakse istungi lõpliku päevakorra projekt. Parlament võtab selliseid ettepanekuid täielikult arvesse.
  ▐ |
| --- | --- |

49.

Komisjon võib teha ettepaneku lisada päevakorda punkte hiljemalt esimeeste konverentsi kohtumisel, kus otsustatakse istungi lõpliku päevakorra projekt. Parlament võtab selliseid ettepanekuid täielikult arvesse.

▐

| 50. | Parlamendikomisjonid püüavad järgida oma päevakorra projekti ja päevakorda.
  Iga kord, kui parlamendikomisjon oma päevakorra projekti või päevakorda muudab, teatatakse sellest viivitamata komisjonile.
  Parlamendikomisjonid püüavad eriti järgida mõistlikke tähtaegu, mis võimaldavad komisjoni liikmetel nende koosolekutel kohal olla.


  Kui komisjoni liikme kohalolekut parlamendikomisjoni koosolekul selgesõnaliselt ei nõuta, tagab komisjon, et teda esindab sobiliku tasandi pädev ametnik.


  Parlamendikomisjonid püüavad oma tegevust koordineerida, vältida samal teemal üheaegselt peetavaid koosolekuid ning hoiduda päevakorrast kõrvalekaldumisest, et komisjon saaks tagada piisava esindatuse taseme.




  Kui komisjoni ettepanekut käsitleva parlamendikomisjoni koosolekul palutakse osaleda kõrge taseme ametnikul (peadirektor või direktor), võib komisjoni esindaja aruteludes sõna võtta. |
| --- | --- |

50.

Parlamendikomisjonid püüavad järgida oma päevakorra projekti ja päevakorda.

Iga kord, kui parlamendikomisjon oma päevakorra projekti või päevakorda muudab, teatatakse sellest viivitamata komisjonile.
  Parlamendikomisjonid püüavad eriti järgida mõistlikke tähtaegu, mis võimaldavad komisjoni liikmetel nende koosolekutel kohal olla.

Kui komisjoni liikme kohalolekut parlamendikomisjoni koosolekul selgesõnaliselt ei nõuta, tagab komisjon, et teda esindab sobiliku tasandi pädev ametnik.

Parlamendikomisjonid püüavad oma tegevust koordineerida, vältida samal teemal üheaegselt peetavaid koosolekuid ning hoiduda päevakorrast kõrvalekaldumisest, et komisjon saaks tagada piisava esindatuse taseme.

Kui komisjoni ettepanekut käsitleva parlamendikomisjoni koosolekul palutakse osaleda kõrge taseme ametnikul (peadirektor või direktor), võib komisjoni esindaja aruteludes sõna võtta.

VI.   LÕPPSÄTTED

▐

| 51. | Komisjon kinnitab oma kohustust vaadata võimalikult kiiresti läbi õigusaktid, mida ei kohandatud kontrolliga regulatiivmenetlusele enne Lissaboni lepingu jõustumist, et ta saaks hinnata, kas neid vahendeid tuleks kohandada ELi toimimise lepingu artikliga 290 kasutusele võetud delegeeritud õigusaktide süsteemiga.



  Lõppeesmärk on saavutada lepingule täielikult vastav delegeeritud aktide ja rakendusaktide järjepidev süsteem, milleni peaks jõudma, hinnates järk-järgult praegu kontrolliga regulatiivmenetluse alla kuuluvate meetmete laadi ja sisu, et kohandada neid õigel ajal ELi toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korraga. |
| --- | --- |

51.

Lõppeesmärk on saavutada lepingule täielikult vastav delegeeritud aktide ja rakendusaktide järjepidev süsteem, milleni peaks jõudma, hinnates järk-järgult praegu kontrolliga regulatiivmenetluse alla kuuluvate meetmete laadi ja sisu, et kohandada neid õigel ajal ELi toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korraga.

| 52. | Käesoleva raamkokkuleppe sätted täiendavad paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (3), kuid ei mõjuta seda ega piira institutsioonidevahelise kokkuleppe edasist läbivaatamist. Ilma et see piiraks eelseisvad läbirääkimisi parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel, kohustuvad parlament ja komisjon leppima kokku peamistes muudatustes, mis kavatsetakse esitada eelseisvatel läbirääkimistel paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe Lissaboni lepinguga sätestatud uute sätetega kohandamise üle, võttes arvesse kehtivaid tavasid ja käesolevat raamkokkulepet.



  Institutsioonid lepivad kokku ka vajaduses tugevdada praegust institutsioonidevahelist kontaktimehhanismi parema õigusloome osas poliitilisel ja tehnilisel tasandil, et tagada tulemuslik institutsioonidevaheline koostöö parlamendi, komisjoni ning nõukogu vahel. |
| --- | --- |

52.

Institutsioonid lepivad kokku ka vajaduses tugevdada praegust institutsioonidevahelist kontaktimehhanismi parema õigusloome osas poliitilisel ja tehnilisel tasandil, et tagada tulemuslik institutsioonidevaheline koostöö parlamendi, komisjoni ning nõukogu vahel.

| 53. | Komisjon kohustub algatama kiiresti liidu ühe- ja mitmeaastaste programmide koostamise, et saavutada institutsioonidevahelised kokkulepped ELi lepingu artikli 17 kohaselt.



  Komisjoni tööprogramm on komisjoni panus liidu ühe- ja mitmeaastaste programmide koostamisse. Kui komisjon on tööprogrammi vastu võtnud, tuleks korraldada parlamendi, nõukogu ja komisjoni kolmepoolne kohtumine, mille eesmärk on jõuda kokkuleppele liidu programmide koostamises.




  Sellega seoses ja niipea, kui parlament, nõukogu ja komisjon on jõudnud kokkuleppele liidu programmide koostamises, vaatavad parlament ja komisjon läbi käesoleva raamkokkuleppe programmide koostamist käsitlevad sätted.




  Parlament ja komisjon kutsuvad nõukogu üles alustama nii kiiresti kui võimalik arutelusid ELi lepingu artiklis 17 sätestatud liidu programmide koostamise üle. |
| --- | --- |

53.

Komisjoni tööprogramm on komisjoni panus liidu ühe- ja mitmeaastaste programmide koostamisse. Kui komisjon on tööprogrammi vastu võtnud, tuleks korraldada parlamendi, nõukogu ja komisjoni kolmepoolne kohtumine, mille eesmärk on jõuda kokkuleppele liidu programmide koostamises.

Sellega seoses ja niipea, kui parlament, nõukogu ja komisjon on jõudnud kokkuleppele liidu programmide koostamises, vaatavad parlament ja komisjon läbi käesoleva raamkokkuleppe programmide koostamist käsitlevad sätted.

Parlament ja komisjon kutsuvad nõukogu üles alustama nii kiiresti kui võimalik arutelusid ELi lepingu artiklis 17 sätestatud liidu programmide koostamise üle.

| 54. | Institutsioonid hindavad perioodiliselt käesoleva raamkokkuleppe ja selle lisade
  praktilist
  rakendamist.
  Hindamine viiakse läbi 2011. aasta lõpuks
  , võttes arvesse praktilist kogemust.
  ▐ |
| --- | --- |

54.

Institutsioonid hindavad perioodiliselt käesoleva raamkokkuleppe ja selle lisade
  praktilist
  rakendamist.
  Hindamine viiakse läbi 2011. aasta lõpuks
  , võttes arvesse praktilist kogemust.

▐

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Euroopa Komisjoni nimel

president

1. LISA

Komisjoni kohtumised riiklike ekspertidega

Käesolevas lisas sätestatakse raamkokkuleppe punkti 15 rakendamise üksikasjalikud sätted.

1.
     
  Kohaldamisala

Raamkokkuleppe punkti 15 sätteid kohaldatakse järgmiste kohtumiste suhtes:

| 1) | komisjoni koosolekud, mis toimuvad komisjoni asutatud eksperdirühmade raames, kuhu kutsutakse ametiasutusi kõikidest liikmesriikidest, kui need on seotud liidu õigusaktide, sealhulgas mittesiduvate ja delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja rakendamisega; |
| --- | --- |

1)

komisjoni koosolekud, mis toimuvad komisjoni asutatud eksperdirühmade raames, kuhu kutsutakse ametiasutusi kõikidest liikmesriikidest, kui need on seotud liidu õigusaktide, sealhulgas mittesiduvate ja delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja rakendamisega;

| 2) | komisjoni erakorralised koosolekud, kuhu kutsutakse riiklikke eksperte kõikidest liikmesriikidest, kui need on seotud liidu õigusaktide, sealhulgas mittesiduvate ja delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja rakendamisega.




  Komiteemenetluse komiteede koosolekud ei kuulu käesoleva lisa sätete kohaldamisalasse, ilma et see piiraks praegust ja tulevast erikorda parlamendile antava teabe kohta komisjoni rakendusvolituste kasutamise kohta (4)

  . |
| --- | --- |

2)

komisjoni erakorralised koosolekud, kuhu kutsutakse riiklikke eksperte kõikidest liikmesriikidest, kui need on seotud liidu õigusaktide, sealhulgas mittesiduvate ja delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja rakendamisega.

Komiteemenetluse komiteede koosolekud ei kuulu käesoleva lisa sätete kohaldamisalasse, ilma et see piiraks praegust ja tulevast erikorda parlamendile antava teabe kohta komisjoni rakendusvolituste kasutamise kohta (4)

  .

2.
     
  Parlamendile esitatav teave

Komisjon kohustub saatma parlamendile samad eespool nimetatud kohtumiste dokumendid, kui ta saadab liikmesriikide ametiasutustele. Komisjon saadab need dokumendid, kaasa arvatud päevakorrad, parlamendi toimivasse postkasti samal ajal, kui need saadetakse riiklikele ekspertidele.

3.
     
  Parlamendi ekspertide kutsumine kohtumistele

Parlamendi taotlusel võib komisjon otsustada paluda parlamendil saata oma eksperdid osalema 1. punktis määratletud komisjoni kohtumistel riiklike ekspertidega.

2. LISA

Konfidentsiaalse teabe edastamine parlamendile

1.   Kohaldamisala

| 1.1. | Käesolev lisa reguleerib
  punktis 1.2 määratletud
  konfidentsiaalse teabe edastamist komisjonilt parlamendile ja selle käsitlemist seoses parlamendi õiguste
  ja pädevuste
  teostamisega▐. Institutsioonid tegutsevad kooskõlas vastastikuse siira koostöö kohustustega ning täieliku vastastikuse usalduse vaimus, täites rangelt asjaomaseid aluslepingu sätteid▐. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolev lisa reguleerib
  punktis 1.2 määratletud
  konfidentsiaalse teabe edastamist komisjonilt parlamendile ja selle käsitlemist seoses parlamendi õiguste
  ja pädevuste
  teostamisega▐. Institutsioonid tegutsevad kooskõlas vastastikuse siira koostöö kohustustega ning täieliku vastastikuse usalduse vaimus, täites rangelt asjaomaseid aluslepingu sätteid▐.

| 1.2. | „
  Teave
  ”
  – mis tahes kirjalik või suuline teave, olenemata selle kandjast ja autorist.


  1.2.1.
     „Konfidentsiaalne teave”–

  „ELi salastatud teave” ja „muu konfidentsiaalne teave”, mida ei ole salastatud.



  1.2.2.
     „ELi salastatud teave”–

  igasugune teave ja materjal, mis on liigitatud kui „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET”, „SECRET UE”, „CONFIDENTIEL UE” või „RESTREINT UE” või millele on kantud samaväärne riiklik või rahvusvaheline salastatuse kategooria tähistus ning mille loata avaldamine võib eri määral kahjustada liidu huve või ühte või mitut liikmesriiki, olenemata sellest, kas selline teave on pärit liidust või saadud liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt.



  a)
     „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET”–

  kategooria, mida kasutatakse ainult sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib väga tõsiselt kahjustada liidu või ühe või mitme tema liikmesriigi olulisi huve;



  b)
     „SECRET UE”–

  kategooria, mida kasutatakse ainult sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib tõsiselt kahjustada liidu või ühe või mitme tema liikmesriigi olulisi huve;



  c)
     „CONFIDENTIEL UE”–

  kategooria, mida kasutatakse ainult sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib kahjustada liidu või ühe või mitme tema liikmesriigi olulisi huve;



  d)
     „RESTREINT UE”–

  kategooria, mida kasutatakse sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib negatiivselt mõjutada liidu või ühe või mitme tema liikmesriigi huve;



  1.2.3.
     „Muu konfidentsiaalne teave”–

  igasugune muu konfidentsiaalne teave, kaasa arvatud teave, millele laieneb ametisaladuse hoidmise kohustus ja mida on taotlenud parlament ja/või mille on edastanud komisjon. |
| --- | --- |

1.2.

„
  Teave
  ”
  – mis tahes kirjalik või suuline teave, olenemata selle kandjast ja autorist.

1.2.1.
     „Konfidentsiaalne teave”–

1.2.2.
     „ELi salastatud teave”–

a)
     „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET”–

b)
     „SECRET UE”–

c)
     „CONFIDENTIEL UE”–

d)
     „RESTREINT UE”–

1.2.3.
     „Muu konfidentsiaalne teave”–

| 1.3. | Komisjon tagab, et parlamendile antakse juurdepääs
  konfidentsiaalsele
  teabele vastavalt käesoleva lisa sätetele, kui ta saab mõnelt parlamendi punktis 1.4 nimetatud organilt
  või ametikandjalt
  taotluse konfidentsiaalse teabe edastamise kohta.
  Lisaks võib komisjon edastada parlamendile mis tahes konfidentsiaalse teabe omal algatusel vastavalt käesoleva lisa sätetele. |
| --- | --- |

1.3.

Komisjon tagab, et parlamendile antakse juurdepääs
  konfidentsiaalsele
  teabele vastavalt käesoleva lisa sätetele, kui ta saab mõnelt parlamendi punktis 1.4 nimetatud organilt
  või ametikandjalt
  taotluse konfidentsiaalse teabe edastamise kohta.
  Lisaks võib komisjon edastada parlamendile mis tahes konfidentsiaalse teabe omal algatusel vastavalt käesoleva lisa sätetele.

| 1.4. | Käesoleva lisaga seoses võivad komisjonilt nõuda konfidentsiaalset teavet järgmised isikud:






  — | parlamendi president
  ; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Käesoleva lisaga seoses võivad komisjonilt nõuda konfidentsiaalset teavet järgmised isikud:

—

parlamendi president
  ;

| — | asjaomaste parlamendikomisjonide
  esimehed; |
| --- | --- |

—

asjaomaste parlamendikomisjonide
  esimehed;

| — | juhatus ja esimeeste konverents,
  ning |
| --- | --- |

—

juhatus ja esimeeste konverents,
  ning

| — | rahvusvahelisest konverentsist osavõtvasse liidu delegatsiooni kuuluva parlamendi delegatsiooni juht
  . |
| --- | --- |

—

rahvusvahelisest konverentsist osavõtvasse liidu delegatsiooni kuuluva parlamendi delegatsiooni juht
  .

| 1.5. | Käesoleva lisa kohaldamisalast
  jäetakse välja teave rikkumismenetluste ja konkurentsimenetluste kohta, kui nende kohta ei ole tehtud komisjoni lõplikku otsust
  või Euroopa Liidu Kohtu otsust parlamendi punktis 1.4 nimetatud
  organi
  või ametikandja
  taotluse laekumise kuupäevaks
  , ja teave, mis käsitleb liidu finantshuvide kaitset
  .
  See ei piira raamkokkuleppe punkti 44 ja parlamendi eelarvekontrolli valdkonda kuuluvate õiguste kohaldamist. |
| --- | --- |

1.5.

Käesoleva lisa kohaldamisalast
  jäetakse välja teave rikkumismenetluste ja konkurentsimenetluste kohta, kui nende kohta ei ole tehtud komisjoni lõplikku otsust
  või Euroopa Liidu Kohtu otsust parlamendi punktis 1.4 nimetatud
  organi
  või ametikandja
  taotluse laekumise kuupäevaks
  , ja teave, mis käsitleb liidu finantshuvide kaitset
  .
  See ei piira raamkokkuleppe punkti 44 ja parlamendi eelarvekontrolli valdkonda kuuluvate õiguste kohaldamist.

| 1.6. | Käesolevaid sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsuse 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ (üksikasjalike sätete kohta, mis reguleerivad Euroopa Parlamendi uurimisõiguse täitmist) (5) kohaldamist ning komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsuse 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)) (6) asjakohaste sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

1.6.

Käesolevaid sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsuse 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ (üksikasjalike sätete kohta, mis reguleerivad Euroopa Parlamendi uurimisõiguse täitmist) (5) kohaldamist ning komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsuse 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)) (6) asjakohaste sätete kohaldamist.

2.   Üldsätted

| 2.1. | Punktis 1.4 osutatud
  parlamendi
  organi
  või ametikandja
  taotlusel edastab komisjon sellele
  parlamendi organile või ametikandjale
  nõutava kiirusega kogu konfidentsiaalse teabe, mis on vajalik
  parlamendi eelisõiguste ja pädevuste
  teostamiseks. Vastavalt oma volitustele ja kohustustele järgivad institutsioonid:






  — | põhilisi inimõigusi, sealhulgas õigust õiglasele kohtumõistmisele ja eraelu puutumatuse kaitsele; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Punktis 1.4 osutatud
  parlamendi
  organi
  või ametikandja
  taotlusel edastab komisjon sellele
  parlamendi organile või ametikandjale
  nõutava kiirusega kogu konfidentsiaalse teabe, mis on vajalik
  parlamendi eelisõiguste ja pädevuste
  teostamiseks. Vastavalt oma volitustele ja kohustustele järgivad institutsioonid:

—

põhilisi inimõigusi, sealhulgas õigust õiglasele kohtumõistmisele ja eraelu puutumatuse kaitsele;

| — | kohtu- ja distsiplinaarmenetlusi reguleerivaid sätteid; |
| --- | --- |

—

kohtu- ja distsiplinaarmenetlusi reguleerivaid sätteid;

| — | ärisaladuse ja kaubandussuhete kaitset; |
| --- | --- |

—

ärisaladuse ja kaubandussuhete kaitset;

| — | liidu huvide kaitset, eelkõige seoses avaliku julgeoleku,
  kaitse,
  rahvusvaheliste suhete, rahalise stabiilsuse ja finantshuvidega. |
| --- | --- |

—

liidu huvide kaitset, eelkõige seoses avaliku julgeoleku,
  kaitse,
  rahvusvaheliste suhete, rahalise stabiilsuse ja finantshuvidega.

Vaidluste korral esitatakse küsimus lahendamiseks institutsioonide presidentidele.

Riigi, institutsiooni või rahvusvahelise organisatsiooni konfidentsiaalne teave edastatakse ainult tema nõusolekul.

| 2.2. | ELi salastatud teave edastatakse parlamendile ning parlament käsitleb ja kaitseb seda vastavalt teiste liidu institutsioonide ja eelkõige komisjoni poolt kohaldatavatele ühistele julgeoleku miinimumstandarditele.



  Komisjon tagab oma teabe salastamisel asjakohase salastatuse taseme kohaldamise vastavalt rahvusvahelistele standarditele ja määratlustele ning oma sisekorrale, võttes nõuetekohaselt arvesse parlamendi vajadust pääseda juurde salajastele dokumentidele, et teostada tulemuslikult oma pädevusi ja eelisõigusi. |
| --- | --- |

2.2.

Komisjon tagab oma teabe salastamisel asjakohase salastatuse taseme kohaldamise vastavalt rahvusvahelistele standarditele ja määratlustele ning oma sisekorrale, võttes nõuetekohaselt arvesse parlamendi vajadust pääseda juurde salajastele dokumentidele, et teostada tulemuslikult oma pädevusi ja eelisõigusi.

| 2.
  3. | Kui teabe konfidentsiaalsuse
  või selle asjakohase salastatuse taseme
  suhtes on kahtlusi või kui selle edastamiseks vastavalt ühele punktis 3.2 osutatud võimalusele on vaja sätestada asjakohane kord,
  konsulteerivad institutsioonid üksteisega viivitamata enne dokumendi edastamist
  .
  Konsulteerimisel esindab parlamenti asjaomase taotluse esitanud parlamendiorgani
  esimees, vajadusel koos raportööriga
  , või ametikandja. Komisjoni esindab komisjoni liige
  , kes vastutab selle valdkonna eest
  , pärast konsulteerimist julgeolekuküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega
  . Vaidluste korral esitatakse küsimus lahendamiseks institutsioonide presidentidele. |
| --- | --- |

2.
  3.

Kui teabe konfidentsiaalsuse
  või selle asjakohase salastatuse taseme
  suhtes on kahtlusi või kui selle edastamiseks vastavalt ühele punktis 3.2 osutatud võimalusele on vaja sätestada asjakohane kord,
  konsulteerivad institutsioonid üksteisega viivitamata enne dokumendi edastamist
  .
  Konsulteerimisel esindab parlamenti asjaomase taotluse esitanud parlamendiorgani
  esimees, vajadusel koos raportööriga
  , või ametikandja. Komisjoni esindab komisjoni liige
  , kes vastutab selle valdkonna eest
  , pärast konsulteerimist julgeolekuküsimuste eest vastutava komisjoniliikmega
  . Vaidluste korral esitatakse küsimus lahendamiseks institutsioonide presidentidele.

| 2.4. | Kui
  punktis 2.3
  osutatud menetluse lõpul ei ole kokkuleppele jõutud, palub parlamendi president vastuseks
  taotluse esitanud parlamendiorgani või ametikandja
  põhjendatud taotlusele komisjonil edastada nõuetekohaselt osutatud asjakohase tähtaja jooksul kõnealune konfidentsiaalne teave, valides selleks korra käesoleva lisa
  punktis 3.2
  sätestatud võimaluste hulgast. Enne selle tähtaja lõppu teatab komisjon kirjalikult parlamendile oma lõpliku seisukoha. Parlamendile jääb õigus vajaduse korral kohtusse pöörduda. |
| --- | --- |

2.4.

Kui
  punktis 2.3
  osutatud menetluse lõpul ei ole kokkuleppele jõutud, palub parlamendi president vastuseks
  taotluse esitanud parlamendiorgani või ametikandja
  põhjendatud taotlusele komisjonil edastada nõuetekohaselt osutatud asjakohase tähtaja jooksul kõnealune konfidentsiaalne teave, valides selleks korra käesoleva lisa
  punktis 3.2
  sätestatud võimaluste hulgast. Enne selle tähtaja lõppu teatab komisjon kirjalikult parlamendile oma lõpliku seisukoha. Parlamendile jääb õigus vajaduse korral kohtusse pöörduda.

| 2.5. | ELi salastatud teabele antakse juurdepääs vastavalt isikute julgeolekukontrolli suhtes kohaldatavatele eeskirjadele.









  2.5.1. | Juurdepääsu teabele, mis kuulub salastatuse kategooriatesse „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET”, „SECRET UE” ja „CONFIDENTIAL EU”, võib anda ainult parlamendi ametnikele ja nendele parlamendi fraktsioonide töötajatele, kelle jaoks see on vältimatu, kelle on parlamendiorgan või ametikandja eelnevalt kindlaks määranud kui teadmisvajadusega isikud ja kes on läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli. |
| --- | --- | --- |

2.5.

2.5.1.

Juurdepääsu teabele, mis kuulub salastatuse kategooriatesse „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET”, „SECRET UE” ja „CONFIDENTIAL EU”, võib anda ainult parlamendi ametnikele ja nendele parlamendi fraktsioonide töötajatele, kelle jaoks see on vältimatu, kelle on parlamendiorgan või ametikandja eelnevalt kindlaks määranud kui teadmisvajadusega isikud ja kes on läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli.

| 2.5.2 | Seoses parlamendi eelisõiguste ja pädevustega antakse nendele parlamendiliikmetele, kes ei ole läbinud julgeolekukontrolli, juurdepääs dokumentidele, mis kuuluvad salastatuse kategooriasse „CONFIDENTIEL UE”, ühisel kokkuleppel kindlaks määratud tegutsemiskorras, mis hõlmab allkirjastatud kinnitust mitte avaldada kõnealuste dokumentide sisu kolmandatele isikutele.



  Juurdepääs salastatuse kategooria „SECRET UE” dokumentidele antakse parlamendiliikmetele, kes on läbinud asjakohase julgeolekukontrolli. |
| --- | --- |

2.5.2

Seoses parlamendi eelisõiguste ja pädevustega antakse nendele parlamendiliikmetele, kes ei ole läbinud julgeolekukontrolli, juurdepääs dokumentidele, mis kuuluvad salastatuse kategooriasse „CONFIDENTIEL UE”, ühisel kokkuleppel kindlaks määratud tegutsemiskorras, mis hõlmab allkirjastatud kinnitust mitte avaldada kõnealuste dokumentide sisu kolmandatele isikutele.

| 2.5.3. | Komisjoni toetusel kehtestatakse kord, mis tagab, et parlament saab võimalikult kiiresti kätte julgeolekukontrolli raames vajalikud riigi ametiasutuste töö tulemused.



  Taotlusega üheaegselt teatatakse nende isikute kategooria või kategooriad, kellele antakse juurdepääs konfidentsiaalsele teabele.


  Enne juurdepääsu andmist kõnealusele teabele instrueeritakse iga isikut teabe konfidentsiaalsustasemes ja sellest tulenevates julgeolekualastes kohustustes.


  Seoses käesoleva lisa läbivaatamise ja tulevase julgeolekukorraga, millele osutatakse punktides 4.1 ja 4.2, vaadatakse julgeolekukontrolli läbimine uuesti läbi. |
| --- | --- |

2.5.3.

Komisjoni toetusel kehtestatakse kord, mis tagab, et parlament saab võimalikult kiiresti kätte julgeolekukontrolli raames vajalikud riigi ametiasutuste töö tulemused.

3.   Konfidentsiaalsele teabele juurdepääsu ja selle käsitlemise kord

| 3.1. | Kooskõlas
  punktis 2.3
  ja vajaduse korral
  punktis 2.4
  sätestatud menetlustega edastatav konfidentsiaalne teave
  tehakse kättesaadavaks
  komisjoni presidendi või liikme vastutusel taotluse esitanud parlamendiorganile
  või ametikandjale järgmistel tingimustel:




  Parlament ja komisjon tagavad konfidentsiaalse teabe registreerimise ja jälgitavuse.




  Salastatuse kategooriasse „CONFIDENTIEL UE” ja „SECRET UE” kuuluv ELi salastatud teave edastatakse komisjoni peasekretariaadi keskregistrist vastavale pädevale parlamendi teenistusele, kes vastutab selle kokkulepitud korras kättesaadavaks tegemise eest taotluse esitanud parlamendiorganile või ametikandjale.




  Salastatuse kategooriasse „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” kuuluva ELi salastatud teabe edastamise suhtes kohaldatakse täiendavat korda, milles lepivad kokku komisjon ning taotluse esitanud parlamendiorgan või ametikandja ja mille eesmärk on tagada niisuguse salastatusega samaulatuslik kaitsetase. |
| --- | --- |

3.1.

Kooskõlas
  punktis 2.3
  ja vajaduse korral
  punktis 2.4
  sätestatud menetlustega edastatav konfidentsiaalne teave
  tehakse kättesaadavaks
  komisjoni presidendi või liikme vastutusel taotluse esitanud parlamendiorganile
  või ametikandjale järgmistel tingimustel:

Parlament ja komisjon tagavad konfidentsiaalse teabe registreerimise ja jälgitavuse.

Salastatuse kategooriasse „CONFIDENTIEL UE” ja „SECRET UE” kuuluv ELi salastatud teave edastatakse komisjoni peasekretariaadi keskregistrist vastavale pädevale parlamendi teenistusele, kes vastutab selle kokkulepitud korras kättesaadavaks tegemise eest taotluse esitanud parlamendiorganile või ametikandjale.

Salastatuse kategooriasse „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” kuuluva ELi salastatud teabe edastamise suhtes kohaldatakse täiendavat korda, milles lepivad kokku komisjon ning taotluse esitanud parlamendiorgan või ametikandja ja mille eesmärk on tagada niisuguse salastatusega samaulatuslik kaitsetase.

| 3.2. | Ilma et see piiraks
  punktide 2.2 ja 2.4 ning punktis 4.1 osutatud tulevase julgeolekukorra
  sätete kohaldamist, sätestatakse juurdepääs ja teabe konfidentsiaalsuse säilitamise kord ühisel kokkuleppel
  enne teabe edastamist.
  Asjaomase
  poliitikavaldkonna
  eest vastutava komisjoniliikme ja
  taotluse esitanud
  asjaomase parlamendiorgani
  (mida esindab selle esimees) või ametikandja ühise kokkuleppega sätestatakse
  ühe
  punktides 3.2.1 ja 3.2.2. sätestatud võimaluse valimine, et tagada asjakohane konfidentsiaalsuse tase.










  3.2.1. | Seoses konfidentsiaalset teavet saavate isikutega tuleks sätestada üks järgmistest võimalustest:








  — | absoluutselt erandlikel põhjustel õigustatud juhtudel ainult
  parlamendi president; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Ilma et see piiraks
  punktide 2.2 ja 2.4 ning punktis 4.1 osutatud tulevase julgeolekukorra
  sätete kohaldamist, sätestatakse juurdepääs ja teabe konfidentsiaalsuse säilitamise kord ühisel kokkuleppel
  enne teabe edastamist.
  Asjaomase
  poliitikavaldkonna
  eest vastutava komisjoniliikme ja
  taotluse esitanud
  asjaomase parlamendiorgani
  (mida esindab selle esimees) või ametikandja ühise kokkuleppega sätestatakse
  ühe
  punktides 3.2.1 ja 3.2.2. sätestatud võimaluse valimine, et tagada asjakohane konfidentsiaalsuse tase.

3.2.1.

Seoses konfidentsiaalset teavet saavate isikutega tuleks sätestada üks järgmistest võimalustest:

—

absoluutselt erandlikel põhjustel õigustatud juhtudel ainult
  parlamendi president;

| — | juhatus ja/või esimeeste konverents; |
| --- | --- |

—

juhatus ja/või esimeeste konverents;

| — | asjaomase parlamendikomisjoni esimees ja raportöör; |
| --- | --- |

—

asjaomase parlamendikomisjoni esimees ja raportöör;

| — | kõik asjaomase parlamendikomisjoni liikmed (täis- ja asendusliikmed); |
| --- | --- |

—

kõik asjaomase parlamendikomisjoni liikmed (täis- ja asendusliikmed);

| — | kõik parlamendi liikmed. |
| --- | --- |

—

kõik parlamendi liikmed.

Kõnealust
  konfidentsiaalset
  teavet ei tohi avaldada ega edastada ühelegi teisele isikule
  ilma komisjoni nõusolekuta
  .

| 3.2.2. | Seoses konfidentsiaalse teabe käsitlemise korraga tuleks sätestada järgmised võimalused:










  a) | tutvuda dokumentidega turvalises lugemissaalis, kui teabe salastatuse kategooriaks on määratud „CONFIDENTIEL UE” või rangem kategooria; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Seoses konfidentsiaalse teabe käsitlemise korraga tuleks sätestada järgmised võimalused:

a)

tutvuda dokumentidega turvalises lugemissaalis, kui teabe salastatuse kategooriaks on määratud „CONFIDENTIEL UE” või rangem kategooria;

| b) | korraldada kinnine koosolek, millest võtavad osa ainult juhatuse liikmed, esimeeste konverentsi liikmed või pädeva parlamendikomisjoni täis- ja asendusliikmed ning parlamendi ametnikud ja need parlamendi fraktsioonide töötajad, kelle on koosoleku juhataja eelnevalt kindlaks määranud kui teadmisvajadusega isikud, kelle kohalolek on vältimatu ja kes on läbinud nõutaval tasemel julgeolekukontrolli, võttes arvesse järgmisi tingimusi:








  — | dokumendid võivad olla nummerdatud, need võib koosoleku alguses välja jagada ja selle lõppedes taas kokku koguda. Märkmete ja fotokoopiate tegemine nendest dokumentidest on keelatud; |
| --- | --- | --- |

b)

korraldada kinnine koosolek, millest võtavad osa ainult juhatuse liikmed, esimeeste konverentsi liikmed või pädeva parlamendikomisjoni täis- ja asendusliikmed ning parlamendi ametnikud ja need parlamendi fraktsioonide töötajad, kelle on koosoleku juhataja eelnevalt kindlaks määranud kui teadmisvajadusega isikud, kelle kohalolek on vältimatu ja kes on läbinud nõutaval tasemel julgeolekukontrolli, võttes arvesse järgmisi tingimusi:

—

dokumendid võivad olla nummerdatud, need võib koosoleku alguses välja jagada ja selle lõppedes taas kokku koguda. Märkmete ja fotokoopiate tegemine nendest dokumentidest on keelatud;

| — | koosoleku protokollis ei mainita salajase küsimuse arutelu. |
| --- | --- |

—

koosoleku protokollis ei mainita salajase küsimuse arutelu.

| 3.2.3 | Kui kirjaliku teabega tuleb tutvuda turvalises lugemissaalis,
  tagab parlament, et järgmised nõuded on täidetud:






  — | konfidentsiaalse teabe
  turvaline
  säilitamissüsteem
  ; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Kui kirjaliku teabega tuleb tutvuda turvalises lugemissaalis,
  tagab parlament, et järgmised nõuded on täidetud:

—

konfidentsiaalse teabe
  turvaline
  säilitamissüsteem
  ;

| — | turvaline lugemissaal ▐ ilma koopiamasinate, telefonide, fakside, skannerite või muude dokumentide paljundamiseks või edastamiseks ette nähtud tehniliste seadmeteta jms ▐; |
| --- | --- |

—

turvaline lugemissaal ▐ ilma koopiamasinate, telefonide, fakside, skannerite või muude dokumentide paljundamiseks või edastamiseks ette nähtud tehniliste seadmeteta jms ▐;

| — | turvasätted, mis reguleerivad juurdepääsu lugemissaalile, sealhulgas juurdepääsuregistrisse allkirja andmise nõue ja kinnitus mitte levitada läbi vaadatud konfidentsiaalset teavet. |
| --- | --- |

—

turvasätted, mis reguleerivad juurdepääsu lugemissaalile, sealhulgas juurdepääsuregistrisse allkirja andmise nõue ja kinnitus mitte levitada läbi vaadatud konfidentsiaalset teavet.

| 3.2.4. | Ülaltoodu ei välista muu institutsioonide vahel kokkulepitud korra kohaldamist. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ülaltoodu ei välista muu institutsioonide vahel kokkulepitud korra kohaldamist.

| 3.3. | Selle korra rikkumisel kohaldatakse
  parlamendiliikmete suhtes
  parlamendi kodukorra VIII lisas sätestatud sanktsioone käsitlevaid sätteid
  ning parlamendi ametnike ja teiste töötajate suhtes personalieeskirjade

   (7)

  artikli 86 või Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 49 asjakohaseid sätteid
  . ▐ |
| --- | --- |

3.3.

Selle korra rikkumisel kohaldatakse
  parlamendiliikmete suhtes
  parlamendi kodukorra VIII lisas sätestatud sanktsioone käsitlevaid sätteid
  ning parlamendi ametnike ja teiste töötajate suhtes personalieeskirjade

   (7)

  artikli 86 või Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 49 asjakohaseid sätteid
  . ▐

4.
     
  Lõppsätted

| 4.1. | Komisjon
  ja parlament võtavad
  kõik käesoleva lisa sätete rakendamiseks vajalikud meetmed.


  Komisjoni ja parlamendi pädevad talitused teevad selleks tihedat koostööd käesoleva lisa rakendamisel. See hõlmab konfidentsiaalse teabe jälgitavuse kontrollimist ning kohaldatava julgeolekukorra ja standardite perioodilist ühist jälgimist.




  Parlament kohustub vajaduse korral kohandama oma sise-eeskirju, et rakendada käesolevas lisas sätestatud julgeolekueeskirju, mis käsitlevad konfidentsiaalset teavet.




  Parlament kohustub võtma võimalikult kiiresti vastu tulevase julgeolekukorra ning kontrollima seda korda ühisel kokkuleppel komisjoniga, et kehtestada samaväärsed julgeolekustandardid. Nii jõustatakse käesolev lisa seoses järgmisega:








  — | konfidentsiaalse teabe käsitlemist ja säilitamist käsitlevad tehnilised sätted ja standardid, sealhulgas julgeolekumeetmed füüsilise ja töötajate julgeoleku, dokumentide kaitse ja IT-julgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisjon
  ja parlament võtavad
  kõik käesoleva lisa sätete rakendamiseks vajalikud meetmed.

Komisjoni ja parlamendi pädevad talitused teevad selleks tihedat koostööd käesoleva lisa rakendamisel. See hõlmab konfidentsiaalse teabe jälgitavuse kontrollimist ning kohaldatava julgeolekukorra ja standardite perioodilist ühist jälgimist.

Parlament kohustub vajaduse korral kohandama oma sise-eeskirju, et rakendada käesolevas lisas sätestatud julgeolekueeskirju, mis käsitlevad konfidentsiaalset teavet.

Parlament kohustub võtma võimalikult kiiresti vastu tulevase julgeolekukorra ning kontrollima seda korda ühisel kokkuleppel komisjoniga, et kehtestada samaväärsed julgeolekustandardid. Nii jõustatakse käesolev lisa seoses järgmisega:

—

konfidentsiaalse teabe käsitlemist ja säilitamist käsitlevad tehnilised sätted ja standardid, sealhulgas julgeolekumeetmed füüsilise ja töötajate julgeoleku, dokumentide kaitse ja IT-julgeoleku valdkonnas;

| — | luuakse spetsiaalne järelevalvekomitee, mis koosneb julgeolekukontrolli nõuetekohaselt läbinud liikmetest, kes võivad käsitleda ELi salastatud teavet, mis kuulub salastatuse kategooriasse „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET”. |
| --- | --- |

—

luuakse spetsiaalne järelevalvekomitee, mis koosneb julgeolekukontrolli nõuetekohaselt läbinud liikmetest, kes võivad käsitleda ELi salastatud teavet, mis kuulub salastatuse kategooriasse „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET”.

| 4.2. | Parlament ja komisjon vaatavad käesoleva lisa läbi ning vajaduse korral kohandavad seda hiljemalt raamkokkuleppe punktis 54 osutatud ajal, võttes arvesse arengut järgmistes valdkondades:







  — | tulevane julgeolekukord, mis hõlmab parlamenti ja komisjoni; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

tulevane julgeolekukord, mis hõlmab parlamenti ja komisjoni;

| — | muud kokkulepped või õigusaktid, mis puudutavad institutsioonidevahelist teabe edastamist. |
| --- | --- |

—

muud kokkulepped või õigusaktid, mis puudutavad institutsioonidevahelist teabe edastamist.

3. LISA

Läbirääkimised rahvusvaheliste lepingute üle ja nende sõlmimine

Käesolevas lisas kehtestatakse parlamendi teavitamise üksikasjalik kord seoses raamkokkuleppe punktides 23, 24 ja 25 osutatud läbirääkimistega rahvusvaheliste lepingute üle ja nende sõlmimisega:

| 1) | Komisjon teatab parlamendile oma kavatsusest teha ettepanek alustada läbirääkimisi samal ajal, kui ta teavitab sellest nõukogu. |
| --- | --- |

1)

Komisjon teatab parlamendile oma kavatsusest teha ettepanek alustada läbirääkimisi samal ajal, kui ta teavitab sellest nõukogu.

| 2) | Kui komisjon esitab ettepaneku läbirääkimisjuhiste eelnõu kohta, et nõukogu võtaks selle vastu, esitab ta selle kooskõlas raamkokkuleppe punkti 24 sätetega samaaegselt parlamendile. |
| --- | --- |

2)

Kui komisjon esitab ettepaneku läbirääkimisjuhiste eelnõu kohta, et nõukogu võtaks selle vastu, esitab ta selle kooskõlas raamkokkuleppe punkti 24 sätetega samaaegselt parlamendile.

| 3) | Komisjon võtab läbirääkimiste käigus nõuetekohaselt arvesse parlamendi märkusi. |
| --- | --- |

3)

Komisjon võtab läbirääkimiste käigus nõuetekohaselt arvesse parlamendi märkusi.

| 4) | Komisjon teavitab kooskõlas raamkokkuleppe punkti 23 sätetega parlamenti regulaarselt ja viivitamata läbirääkimiste käigust kuni lepingu parafeerimiseni ning selgitab, kas ja kuidas parlamendi märkused läbiräägitavasse teksti sisse viidi ja kui seda ei tehtud, siis miks. |
| --- | --- |

4)

Komisjon teavitab kooskõlas raamkokkuleppe punkti 23 sätetega parlamenti regulaarselt ja viivitamata läbirääkimiste käigust kuni lepingu parafeerimiseni ning selgitab, kas ja kuidas parlamendi märkused läbiräägitavasse teksti sisse viidi ja kui seda ei tehtud, siis miks.

| 5) | Rahvusvaheliste lepingute puhul, mille sõlmimiseks on vaja parlamendi nõusolekut, esitab komisjon parlamendile läbirääkimiste käigus kogu asjakohase teabe, mille ta edastab ka nõukogule (või nõukogu määratud erikomiteele). See teave hõlmab vastuvõetud läbirääkimisjuhiste muudatusettepanekute eelnõu, läbiräägitavate tekstide eelnõu, kokkulepitud artikleid, lepingu parafeerimise kokkulepitud kuupäeva ning parafeeritava lepingu teksti. Komisjon edastab parlamendile samuti nagu nõukogule (või nõukogu määratud erikomiteele) ka kõik kolmandalt osapoolelt saadud asjassepuutuvad dokumendid, kui teabe koostaja on andnud selleks nõusoleku. Komisjon hoiab vastutavat parlamendikomisjoni kursis läbirääkimiste arenguga ning selgitab eelkõige, kuidas on võetud arvesse parlamendi seisukohti. |
| --- | --- |

5)

Rahvusvaheliste lepingute puhul, mille sõlmimiseks on vaja parlamendi nõusolekut, esitab komisjon parlamendile läbirääkimiste käigus kogu asjakohase teabe, mille ta edastab ka nõukogule (või nõukogu määratud erikomiteele). See teave hõlmab vastuvõetud läbirääkimisjuhiste muudatusettepanekute eelnõu, läbiräägitavate tekstide eelnõu, kokkulepitud artikleid, lepingu parafeerimise kokkulepitud kuupäeva ning parafeeritava lepingu teksti. Komisjon edastab parlamendile samuti nagu nõukogule (või nõukogu määratud erikomiteele) ka kõik kolmandalt osapoolelt saadud asjassepuutuvad dokumendid, kui teabe koostaja on andnud selleks nõusoleku. Komisjon hoiab vastutavat parlamendikomisjoni kursis läbirääkimiste arenguga ning selgitab eelkõige, kuidas on võetud arvesse parlamendi seisukohti.

| 6) | Rahvusvaheliste lepingute puhul, mille sõlmimiseks ei ole vaja parlamendi nõusolekut, tagab komisjon, et parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult ning edastatakse teave, mis hõlmab vähemalt läbirääkimisjuhiste eelnõu, vastuvõetud läbirääkimisjuhiseid, järgnenud läbirääkimiste käiku ja läbirääkimiste lõpetamist. |
| --- | --- |

6)

Rahvusvaheliste lepingute puhul, mille sõlmimiseks ei ole vaja parlamendi nõusolekut, tagab komisjon, et parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult ning edastatakse teave, mis hõlmab vähemalt läbirääkimisjuhiste eelnõu, vastuvõetud läbirääkimisjuhiseid, järgnenud läbirääkimiste käiku ja läbirääkimiste lõpetamist.

| 7) | Komisjon annab kooskõlas raamkokkuleppe punkti 24 sätetega parlamendile õigeaegselt põhjalikku teavet, millal rahvusvaheline leping parafeeritakse ning teavitab parlamenti võimalikult vara, millal ta kavatseb teha nõukogule ettepaneku lepingu esialgse kohaldamise kohta ning selle põhjustest, välja arvatud juhul, kui kiireloomulistel põhjustel ei ole see võimalik. |
| --- | --- |

7)

Komisjon annab kooskõlas raamkokkuleppe punkti 24 sätetega parlamendile õigeaegselt põhjalikku teavet, millal rahvusvaheline leping parafeeritakse ning teavitab parlamenti võimalikult vara, millal ta kavatseb teha nõukogule ettepaneku lepingu esialgse kohaldamise kohta ning selle põhjustest, välja arvatud juhul, kui kiireloomulistel põhjustel ei ole see võimalik.

| 8) | Komisjon teavitab nõukogu ja parlamenti samaaegselt ning aegsasti kavatsusest teha nõukogule ettepanek rahvusvahelise lepingu peatamiseks ja selle põhjustest. |
| --- | --- |

8)

Komisjon teavitab nõukogu ja parlamenti samaaegselt ning aegsasti kavatsusest teha nõukogule ettepanek rahvusvahelise lepingu peatamiseks ja selle põhjustest.

| 9) | Rahvusvaheliste lepingute puhul, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingus sätestatud nõusolekumenetlust, teavitab komisjon parlamenti samuti täielikult enne lepingu muudatuste heakskiitmist, milleks nõukogu on erandkorras andnud volituse kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 7. |
| --- | --- |

9)

Rahvusvaheliste lepingute puhul, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingus sätestatud nõusolekumenetlust, teavitab komisjon parlamenti samuti täielikult enne lepingu muudatuste heakskiitmist, milleks nõukogu on erandkorras andnud volituse kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 7.

4. LISA

Komisjoni ▐ tööprogrammi ajakava

Komisjoni tööprogrammile lisatakse järgnevate aastate õigusloome ettepanekute ja õigusloomega mitteseotud ettepanekute loetelu. Komisjoni tööprogramm hõlmab kõnealusele aastale järgnevat aastat ning selles esitatakse üksikasjalik teave komisjoni järgnevate aastate prioriteetide kohta. Komisjoni tööprogramm võib olla parlamendiga peetava struktureeritud dialoogi alus, mille eesmärk on jõuda kokkuleppele.

Komisjoni tööprogramm hõlmab ka kavandatavaid algatusi mittesiduvate õigusaktide, tagasivõtmise ja lihtsustamise valdkonnas.

| 1. | Konkreetse aasta esimesel poolaastal peavad komisjoni liikmed vastavate parlamendikomisjonidega pidevat regulaarset dialoogi komisjoni kõnealuse aasta tööprogrammi rakendamise ja komisjoni tulevase tööprogrammi ettevalmistamise üle. Iga parlamendikomisjon annab dialoogi põhjal komisjonide esimeeste konverentsile aru selle dialoogi tulemustest. |
| --- | --- |

1.

Konkreetse aasta esimesel poolaastal peavad komisjoni liikmed vastavate parlamendikomisjonidega pidevat regulaarset dialoogi komisjoni kõnealuse aasta tööprogrammi rakendamise ja komisjoni tulevase tööprogrammi ettevalmistamise üle. Iga parlamendikomisjon annab dialoogi põhjal komisjonide esimeeste konverentsile aru selle dialoogi tulemustest.

| 2. | Komisjonide esimeeste konverents peab paralleelselt regulaarseid arvamuste vahetusi institutsioonidevaheliste suhete eest vastutava komisjoni asepresidendiga, et hinnata komisjoni kehtiva tööprogrammi rakendamist, arutada komisjoni tulevase tööprogrammi ettevalmistamist ning hinnata asjaomaste parlamendikomisjonide ja komisjoni liikmete vahel peetava kahepoolse dialoogi tulemusi. |
| --- | --- |

2.

Komisjonide esimeeste konverents peab paralleelselt regulaarseid arvamuste vahetusi institutsioonidevaheliste suhete eest vastutava komisjoni asepresidendiga, et hinnata komisjoni kehtiva tööprogrammi rakendamist, arutada komisjoni tulevase tööprogrammi ettevalmistamist ning hinnata asjaomaste parlamendikomisjonide ja komisjoni liikmete vahel peetava kahepoolse dialoogi tulemusi.

| 3. | Juunis esitab komisjonide esimeeste konverents esimeeste konverentsile kokkuvõtva aruande, mis peaks sisaldama nii komisjoni tööprogrammi rakendamise kontrolli tulemusi kui ka parlamendi prioriteete komisjoni järgmise tööprogrammi jaoks, ja parlament teavitab sellest komisjoni. |
| --- | --- |

3.

Juunis esitab komisjonide esimeeste konverents esimeeste konverentsile kokkuvõtva aruande, mis peaks sisaldama nii komisjoni tööprogrammi rakendamise kontrolli tulemusi kui ka parlamendi prioriteete komisjoni järgmise tööprogrammi jaoks, ja parlament teavitab sellest komisjoni.

| 4. | Selle kokkuvõtva aruande põhjal võtab parlament juuli osaistungjärgul vastu resolutsiooni, milles kirjeldatakse lühidalt tema seisukohta ning esitatakse eelkõige õigusloomega seotud algatusraportitel põhinevad taotlused. |
| --- | --- |

4.

Selle kokkuvõtva aruande põhjal võtab parlament juuli osaistungjärgul vastu resolutsiooni, milles kirjeldatakse lühidalt tema seisukohta ning esitatakse eelkõige õigusloomega seotud algatusraportitel põhinevad taotlused.

| 5. | Iga aasta septembri esimese osaistungjärgu ajal viiakse läbi liidu olukorda käsitlev arutelu, mille käigus teeb komisjoni president ettekande, hinnates käesolevat aastat ja vaadeldes järgnevate aastate prioriteete. Selleks esitab komisjoni president samal ajal parlamendile kirjalikult peamised elemendid, millest juhindutakse komisjoni järgmise aasta tööprogrammi ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

5.

Iga aasta septembri esimese osaistungjärgu ajal viiakse läbi liidu olukorda käsitlev arutelu, mille käigus teeb komisjoni president ettekande, hinnates käesolevat aastat ja vaadeldes järgnevate aastate prioriteete. Selleks esitab komisjoni president samal ajal parlamendile kirjalikult peamised elemendid, millest juhindutakse komisjoni järgmise aasta tööprogrammi ettevalmistamisel.

| 6. | Septembri algusest alates võivad
  pädevad parlamendikomisjonid ja asjaomased komisjoni liikmed
  kohtuda, et vahetada üksikasjalikumalt arvamusi tulevaste prioriteetide üle
  igas
  poliitika
  valdkonnas.
  Kohtumised lõpevad vastavalt komisjonide esimeeste konverentsi ja volinike kolleegiumi kohtumisega ning esimeeste konverentsi ja komisjoni presidendi kohtumisega
  . ▐ |
| --- | --- |

6.

Septembri algusest alates võivad
  pädevad parlamendikomisjonid ja asjaomased komisjoni liikmed
  kohtuda, et vahetada üksikasjalikumalt arvamusi tulevaste prioriteetide üle
  igas
  poliitika
  valdkonnas.
  Kohtumised lõpevad vastavalt komisjonide esimeeste konverentsi ja volinike kolleegiumi kohtumisega ning esimeeste konverentsi ja komisjoni presidendi kohtumisega
  . ▐

| 7. | Oktoobris võtab komisjon vastu järgmise aasta tööprogrammi. Seejärel
  esitab komisjoni president
  selle
  tööprogrammi
  parlamendile asjakohasel tasandil
  . |
| --- | --- |

7.

Oktoobris võtab komisjon vastu järgmise aasta tööprogrammi. Seejärel
  esitab komisjoni president
  selle
  tööprogrammi
  parlamendile asjakohasel tasandil
  .

| 8. | Parlament võib pidada arutelu ja võtta vastu resolutsiooni detsembri osaistungjärgul. |
| --- | --- |

8.

Parlament võib pidada arutelu ja võtta vastu resolutsiooni detsembri osaistungjärgul.

| 9. | Ajakava kehtib iga regulaarse programmitsükli kohta, välja arvatud parlamendi valimise aastatel, mis langevad kokku komisjoni ametiaja lõpuga. |
| --- | --- |

9.

Ajakava kehtib iga regulaarse programmitsükli kohta, välja arvatud parlamendi valimise aastatel, mis langevad kokku komisjoni ametiaja lõpuga.

| 10. | Ajakava ei piira tulevast kokkulepet institutsioonidevaheliste programmide koostamise kohta. |
| --- | --- |

10.

Ajakava ei piira tulevast kokkulepet institutsioonidevaheliste programmide koostamise kohta.

---

(1)  ELT L 44, 15.2.2005, lk 1.

1

(2)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 125.

2

(3)  

  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1

  .

3

ELT C 321, 31.12.2003, lk 1

(4)  
  Euroopa Parlamendile antav teave komiteemenetluse komiteede töö kohta ja parlamendi eelisõigused komiteemenetluse läbiviimises on selgelt määratletud teistes õigusaktides: 1) Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (ELT L 184, 17.7.1999, lk 23) 2) parlamendi ja komisjoni vaheline 3. juunil 2008. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe komiteemenetluse kohta ning 3) ELi toimimise lepingu artikli 291 rakendamiseks vajalikud õigusaktid.

4

Euroopa Parlamendile antav teave komiteemenetluse komiteede töö kohta ja parlamendi eelisõigused komiteemenetluse läbiviimises on selgelt määratletud teistes õigusaktides: 1) Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (ELT L 184, 17.7.1999, lk 23) 2) parlamendi ja komisjoni vaheline 3. juunil 2008. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe komiteemenetluse kohta ning 3) ELi toimimise lepingu artikli 291 rakendamiseks vajalikud õigusaktid.

(5)  EÜT L 113, 19.5.1995, lk 1.

5

(6)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20.

6

(7)  
  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed.

7

Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/119

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhete muudetud raamkokkuleppega

P7_TA(2010)0367

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamise kohta Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete muudetud raamkokkuleppega (2010/2127(REG))

2012/C 70 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 127, 211 ja 212; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 127, 211 ja 212;

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta (1);

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0278/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0278/2010),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmised muudatused;

| 2. | tuletab meelde, et muudatused jõustuvad muudetud raamkokkuleppe jõustumisele järgneval päeval; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et muudatused jõustuvad muudetud raamkokkuleppe jõustumisele järgneval päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 9 – lõige 2 |
| 2.   Parlamendiliikmete käitumine põhineb vastastikusel austusel, Euroopa Liidu alusaktides sätestatud väärtustel ja põhimõtetel, tagab parlamendi väärikuse ning ei tohi ohustada parlamendi töö sujuvat toimumist ega häirida rahu ja vaikust parlamendi hoonetes. | 2.   Parlamendiliikmete käitumine põhineb vastastikusel austusel, Euroopa Liidu alusaktides sätestatud väärtustel ja põhimõtetel, tagab parlamendi väärikuse ning ei tohi ohustada parlamendi töö sujuvat toimumist ega häirida rahu ja vaikust parlamendi hoonetes.
  Parlamendiliikmed täidavad parlamendi eeskirju konfidentsiaalse teabe käsitlemise kohta. |
| Nimetatud põhimõtete mittetäitmine võib kaasa tuua
  artiklites
  152, 153 ja 154
  ette nähtud meetmete kohaldamise
  . | Nimetatud põhimõtete
  ja eeskirjade
  mittetäitmine võib kaasa tuua
  meetmete kohaldamise vastavalt artiklitele
  152, 153 ja 154. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 23 – lõige 11 a (uus) |
| | 11 a.
     
  Juhatus määrab kindlaks konfidentsiaalse teabe käsitlemise eeskirjad parlamendile ja selle organitele ning ametikandjatele ja teistele parlamendiliikmetele, võttes arvesse sellekohaseid institutsioonidevahelisi kokkuleppeid. Eeskirjad avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja lisatakse kodukorrale. |
| | (Selle sättega asendatakse VIII lisa A osa punkti 1 neljas lõik, mis jäetakse välja, kui muudatusettepanek vastu võetakse.) |
| Muudatusettepanek 3 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 35 |
| Euroopa Komisjoni
  õigusloome- ja töökava | Euroopa Komisjoni
  tööprogramm |
| 1.   Parlament teeb Euroopa Liidu õigusloomekava koostamisel koostööd Euroopa Komisjoni ja nõukoguga. | 1.   Parlament teeb Euroopa Liidu õigusloomekava koostamisel koostööd Euroopa Komisjoni ja nõukoguga. |
| Parlament ja Euroopa Komisjon teevad Euroopa Komisjoni
  õigusloome- ja töökava
  ettevalmistamisel koostööd vastavalt ajakavale ja korrale, milles need kaks institutsiooni on kokku leppinud ja mis on lisatud kodukorrale. | Parlament ja Euroopa Komisjon teevad Euroopa Komisjoni
  tööprogrammi – mis on Euroopa Komisjoni panus liidu tegevuse iga-aastasel ja mitmeaastasel kavandamisel –
  ettevalmistamisel koostööd vastavalt ajakavale ja korrale, milles need kaks institutsiooni on kokku leppinud ja mis on lisatud kodukorrale. |
| 2.   Kiireloomuliste ja ettenägematute asjaolude korral võib üks institutsioonidest teha omal algatusel ja vastavalt aluslepingutes sätestatud menetlustele ettepaneku lisada
  iga-aastases õigusloome- ja töökavas
  esitatud õiguslikele meetmetele täiendava meetme. | 2.   Kiireloomuliste ja ettenägematute asjaolude korral võib üks institutsioonidest teha omal algatusel ja vastavalt aluslepingutes sätestatud menetlustele ettepaneku lisada
  Euroopa Komisjoni tööprogrammis
  esitatud õiguslikele meetmetele täiendava meetme. |
| 3.   President edastab parlamendi vastuvõetud resolutsiooni teistele Euroopa Liidu õigusloomes osalevatele institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele. | 3.   President edastab parlamendi vastuvõetud resolutsiooni teistele Euroopa Liidu õigusloomes osalevatele institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele. |
| President palub nõukogul esitada arvamuse Euroopa Komisjoni
  iga-aastase õigusloome- ja töökava
  ja parlamendi resolutsiooni kohta. | President palub nõukogul esitada arvamuse Euroopa Komisjoni
  tööprogrammi
  ja parlamendi resolutsiooni kohta. |
| 4.   Kui mõni institutsioonidest ei suuda ettenähtud ajakavast kinni pidada, peab ta teavitama teisi institutsioone viivituse põhjustest ja esitama ettepaneku uue ajakava kohta. | 4.   Kui mõni institutsioonidest ei suuda ettenähtud ajakavast kinni pidada, peab ta teavitama teisi institutsioone viivituse põhjustest ja esitama ettepaneku uue ajakava kohta. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 43 – lõige 1 – lõik 3 |
| Kui ettepanek on kantud
  iga-aastasesse õigusloomekavva
  , võib vastutav komisjon otsustada määrata raportööri, kes jälgib ettepaneku ettevalmistamist. | Kui ettepanek on kantud
  Euroopa Komisjoni tööprogrammi
  , võib vastutav komisjon otsustada määrata raportööri, kes jälgib ettepaneku ettevalmistamist. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 44 – lõige 3 |
| 3.   Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas
  viimane
  on algatuse
  suhtes välja töötanud seisukoha, ja
  kui see on
  nii, palub ta
  Euroopa
  Komisjonil esitada oma seisukoht vastutavale komisjonile
  . | 3.   Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas
  tal
  on
  käsil
  algatuse
  kohta arvamuse koostamine. Juhul
  kui see
  nii
  on
  , ei võta komisjon raportit vastu enne, kui on saanud
  Euroopa
  Komisjoni arvamuse
  . |
| Muudatusettepanek 6 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 45 – lõige 2 |
| 2.   Pärast kasutatava menetluse otsustamist ja eeldusel, et ei kohaldata artiklit 46, määrab komisjon oma liikmete või nende alaliste asendusliikmete hulgast õigusakti ettepanekule raportööri, kui ta ei ole artikli 35 alusel kokku lepitud
  iga-aastase õigusloome- ja töökava
  alusel juba eelnevalt raportööri määranud. | 2.   Pärast kasutatava menetluse otsustamist ja eeldusel, et ei kohaldata artiklit 46, määrab komisjon oma liikmete või nende alaliste asendusliikmete hulgast õigusakti ettepanekule raportööri, kui ta ei ole artikli 35 alusel kokku lepitud
  Euroopa Komisjoni tööprogrammi
  alusel juba eelnevalt raportööri määranud. |
| Muudatusettepanek 7 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 90 – lõige 1 |
| 1.   Kui kavatsetakse alustada läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, selle kehtivuse pikendamiseks või lepingu muutmiseks,
  sealhulgas erivaldkondades nagu rahandus või kaubandus,
  võib vastutav komisjon otsustada koostada raporti või muul viisil menetlust jälgida ning teavitada komisjonide esimeeste konverentsi sellest otsusest. Vajaduse korral võib küsida teiste komisjonide arvamust vastavalt artikli 49 lõikele 1. Vajaduse korral kohaldatakse artikli 188 lõiget 2, artiklit 50 või 51. | 1.   Kui kavatsetakse alustada läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, selle kehtivuse pikendamiseks või lepingu muutmiseks, võib vastutav komisjon otsustada koostada raporti või muul viisil menetlust jälgida ning teavitada komisjonide esimeeste konverentsi sellest otsusest. Vajaduse korral võib küsida teiste komisjonide arvamust vastavalt artikli 49 lõikele 1. Vajaduse korral kohaldatakse artikli 188 lõiget 2, artiklit 50 või 51. |
| Vastutava komisjoni ning vajaduse korral kaasatud komisjonide esimehed ja raportöörid võtavad ühiselt asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et
  Euroopa Komisjon teavitab parlamenti täielikult läbirääkimisvolituste kohta antud soovitustest, tehes seda
  vajaduse korral konfidentsiaalselt, ning
  lõigetes 3 ja 4
  osutatud
  asjaoludest. | Vastutava komisjoni ning vajaduse korral kaasatud komisjonide esimehed ja raportöörid võtavad ühiselt asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et
  parlamendile antaks viivitamatult, korrapäraselt ja
  vajaduse korral konfidentsiaalselt
  täielik teave läbirääkimiste ja rahvusvaheliste lepingute sõlmimiste kõikide etappide kohta
  ,
  sh läbirääkimisjuhiste eelnõud ja vastuvõetud lõplikud läbirääkimisjuhised
  ning
  lõikes 3
  osutatud
  teave:








  — | Euroopa Komisjoni teave vastavalt tema kohustustele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppega võetud kohustustele ja |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 9 – lõige 2

2.   Parlamendiliikmete käitumine põhineb vastastikusel austusel, Euroopa Liidu alusaktides sätestatud väärtustel ja põhimõtetel, tagab parlamendi väärikuse ning ei tohi ohustada parlamendi töö sujuvat toimumist ega häirida rahu ja vaikust parlamendi hoonetes.

2.   Parlamendiliikmete käitumine põhineb vastastikusel austusel, Euroopa Liidu alusaktides sätestatud väärtustel ja põhimõtetel, tagab parlamendi väärikuse ning ei tohi ohustada parlamendi töö sujuvat toimumist ega häirida rahu ja vaikust parlamendi hoonetes.
  Parlamendiliikmed täidavad parlamendi eeskirju konfidentsiaalse teabe käsitlemise kohta.

Nimetatud põhimõtete mittetäitmine võib kaasa tuua
  artiklites
  152, 153 ja 154
  ette nähtud meetmete kohaldamise
  .

Nimetatud põhimõtete
  ja eeskirjade
  mittetäitmine võib kaasa tuua
  meetmete kohaldamise vastavalt artiklitele
  152, 153 ja 154.

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 23 – lõige 11 a (uus)

11 a.
     
  Juhatus määrab kindlaks konfidentsiaalse teabe käsitlemise eeskirjad parlamendile ja selle organitele ning ametikandjatele ja teistele parlamendiliikmetele, võttes arvesse sellekohaseid institutsioonidevahelisi kokkuleppeid. Eeskirjad avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja lisatakse kodukorrale.

(Selle sättega asendatakse VIII lisa A osa punkti 1 neljas lõik, mis jäetakse välja, kui muudatusettepanek vastu võetakse.)

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 35

Euroopa Komisjoni
  õigusloome- ja töökava

Euroopa Komisjoni
  tööprogramm

1.   Parlament teeb Euroopa Liidu õigusloomekava koostamisel koostööd Euroopa Komisjoni ja nõukoguga.

1.   Parlament teeb Euroopa Liidu õigusloomekava koostamisel koostööd Euroopa Komisjoni ja nõukoguga.

Parlament ja Euroopa Komisjon teevad Euroopa Komisjoni
  õigusloome- ja töökava
  ettevalmistamisel koostööd vastavalt ajakavale ja korrale, milles need kaks institutsiooni on kokku leppinud ja mis on lisatud kodukorrale.

Parlament ja Euroopa Komisjon teevad Euroopa Komisjoni
  tööprogrammi – mis on Euroopa Komisjoni panus liidu tegevuse iga-aastasel ja mitmeaastasel kavandamisel –
  ettevalmistamisel koostööd vastavalt ajakavale ja korrale, milles need kaks institutsiooni on kokku leppinud ja mis on lisatud kodukorrale.

2.   Kiireloomuliste ja ettenägematute asjaolude korral võib üks institutsioonidest teha omal algatusel ja vastavalt aluslepingutes sätestatud menetlustele ettepaneku lisada
  iga-aastases õigusloome- ja töökavas
  esitatud õiguslikele meetmetele täiendava meetme.

2.   Kiireloomuliste ja ettenägematute asjaolude korral võib üks institutsioonidest teha omal algatusel ja vastavalt aluslepingutes sätestatud menetlustele ettepaneku lisada
  Euroopa Komisjoni tööprogrammis
  esitatud õiguslikele meetmetele täiendava meetme.

3.   President edastab parlamendi vastuvõetud resolutsiooni teistele Euroopa Liidu õigusloomes osalevatele institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele.

3.   President edastab parlamendi vastuvõetud resolutsiooni teistele Euroopa Liidu õigusloomes osalevatele institutsioonidele ja liikmesriikide parlamentidele.

President palub nõukogul esitada arvamuse Euroopa Komisjoni
  iga-aastase õigusloome- ja töökava
  ja parlamendi resolutsiooni kohta.

President palub nõukogul esitada arvamuse Euroopa Komisjoni
  tööprogrammi
  ja parlamendi resolutsiooni kohta.

4.   Kui mõni institutsioonidest ei suuda ettenähtud ajakavast kinni pidada, peab ta teavitama teisi institutsioone viivituse põhjustest ja esitama ettepaneku uue ajakava kohta.

4.   Kui mõni institutsioonidest ei suuda ettenähtud ajakavast kinni pidada, peab ta teavitama teisi institutsioone viivituse põhjustest ja esitama ettepaneku uue ajakava kohta.

Muudatusettepanek 4

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 43 – lõige 1 – lõik 3

Kui ettepanek on kantud
  iga-aastasesse õigusloomekavva
  , võib vastutav komisjon otsustada määrata raportööri, kes jälgib ettepaneku ettevalmistamist.

Kui ettepanek on kantud
  Euroopa Komisjoni tööprogrammi
  , võib vastutav komisjon otsustada määrata raportööri, kes jälgib ettepaneku ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 5

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 44 – lõige 3

3.   Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas
  viimane
  on algatuse
  suhtes välja töötanud seisukoha, ja
  kui see on
  nii, palub ta
  Euroopa
  Komisjonil esitada oma seisukoht vastutavale komisjonile
  .

3.   Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas
  tal
  on
  käsil
  algatuse
  kohta arvamuse koostamine. Juhul
  kui see
  nii
  on
  , ei võta komisjon raportit vastu enne, kui on saanud
  Euroopa
  Komisjoni arvamuse
  .

Muudatusettepanek 6

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 45 – lõige 2

2.   Pärast kasutatava menetluse otsustamist ja eeldusel, et ei kohaldata artiklit 46, määrab komisjon oma liikmete või nende alaliste asendusliikmete hulgast õigusakti ettepanekule raportööri, kui ta ei ole artikli 35 alusel kokku lepitud
  iga-aastase õigusloome- ja töökava
  alusel juba eelnevalt raportööri määranud.

2.   Pärast kasutatava menetluse otsustamist ja eeldusel, et ei kohaldata artiklit 46, määrab komisjon oma liikmete või nende alaliste asendusliikmete hulgast õigusakti ettepanekule raportööri, kui ta ei ole artikli 35 alusel kokku lepitud
  Euroopa Komisjoni tööprogrammi
  alusel juba eelnevalt raportööri määranud.

Muudatusettepanek 7

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 90 – lõige 1

1.   Kui kavatsetakse alustada läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, selle kehtivuse pikendamiseks või lepingu muutmiseks,
  sealhulgas erivaldkondades nagu rahandus või kaubandus,
  võib vastutav komisjon otsustada koostada raporti või muul viisil menetlust jälgida ning teavitada komisjonide esimeeste konverentsi sellest otsusest. Vajaduse korral võib küsida teiste komisjonide arvamust vastavalt artikli 49 lõikele 1. Vajaduse korral kohaldatakse artikli 188 lõiget 2, artiklit 50 või 51.

1.   Kui kavatsetakse alustada läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, selle kehtivuse pikendamiseks või lepingu muutmiseks, võib vastutav komisjon otsustada koostada raporti või muul viisil menetlust jälgida ning teavitada komisjonide esimeeste konverentsi sellest otsusest. Vajaduse korral võib küsida teiste komisjonide arvamust vastavalt artikli 49 lõikele 1. Vajaduse korral kohaldatakse artikli 188 lõiget 2, artiklit 50 või 51.

Vastutava komisjoni ning vajaduse korral kaasatud komisjonide esimehed ja raportöörid võtavad ühiselt asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et
  Euroopa Komisjon teavitab parlamenti täielikult läbirääkimisvolituste kohta antud soovitustest, tehes seda
  vajaduse korral konfidentsiaalselt, ning
  lõigetes 3 ja 4
  osutatud
  asjaoludest.

Vastutava komisjoni ning vajaduse korral kaasatud komisjonide esimehed ja raportöörid võtavad ühiselt asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et
  parlamendile antaks viivitamatult, korrapäraselt ja
  vajaduse korral konfidentsiaalselt
  täielik teave läbirääkimiste ja rahvusvaheliste lepingute sõlmimiste kõikide etappide kohta
  ,
  sh läbirääkimisjuhiste eelnõud ja vastuvõetud lõplikud läbirääkimisjuhised
  ning
  lõikes 3
  osutatud
  teave:

—

Euroopa Komisjoni teave vastavalt tema kohustustele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppega võetud kohustustele ja

| — | nõukogu teave vastavalt tema kohustustele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus. |
| --- | --- |

—

nõukogu teave vastavalt tema kohustustele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus.

Muudatusettepanek 8

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 90 – lõige 4

4.
     
  Läbirääkimiste kestel teavitavad Euroopa Komisjon ja nõukogu vastutavat komisjoni regulaarselt ja täielikult läbirääkimiste käigust, vajaduse korral konfidentsiaalselt.

välja jäetud

Muudatusettepanek 9

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 91

Kui Euroopa Komisjon
  ja/või nõukogu
  on Euroopa Liidu toimimise
  lepingu artikli 218 lõike 10 alusel kohustatud parlamenti viivitamatult ja täielikult teavitama
  , tehakse parlamendi istungil avaldus, millele järgneb arutelu. Parlament võib artikli 90 või 97 alusel anda soovitusi.

Kui Euroopa Komisjon
  vastavalt oma kohustustele, mis
  on
  sätestatud
  Euroopa Liidu toimimise
  lepingus ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppes, teavitab parlamenti ja nõukogu oma kavatsusest teha ettepanek mingi rahvusvahelise
  lepingu
  ajutiseks kohaldamiseks või kohaldamise peatamiseks
  , tehakse parlamendi istungil avaldus, millele järgneb arutelu. Parlament võib artikli 90 või 97 alusel anda soovitusi.

Sama korda kohaldatakse siis, kui komisjon teavitab parlamenti ettepanekust, mis käsitleb seisukohti, mille peab liidu nimel vastu võtma rahvusvahelise lepingu alusel loodud organ.

Muudatusettepanek 10

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 137 – lõige 1 – lõik 1

1.   Enne iga osaistungjärgu algust koostab esimeeste konverents komisjonide esimeeste konverentsi soovituste alusel päevakorra projekti, milles võetakse arvesse artiklis 35 osutatud eelnevalt kokku lepitud
  iga-aastast õigusloome- ja töökava
  .

1.   Enne iga osaistungjärgu algust koostab esimeeste konverents komisjonide esimeeste konverentsi soovituste alusel päevakorra projekti, milles võetakse arvesse artiklis 35 osutatud eelnevalt kokku lepitud
  Euroopa Komisjoni tööprogrammi
  .

Muudatusettepanek 11

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 193 – lõige 2 – tõlgendav lõik 3 a (uus)

Käesoleva lõike sätteid tõlgendatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe punktile 50.

Muudatusettepanek 12

Euroopa Parlamendi kodukord

II lisa – A osa – punkt 3

| 3. | Küsimus ei ole vastuvõetav, kui sama või sarnane küsimus on juba esitatud ja sellele on vastatud viimase kolme kuu jooksul, v.a juhul, kui on toimunud uusi arenguid või küsimuse autor soovib saada täiendavat teavet. Esimesel juhul antakse küsimuse autorile koopia varem esitatud küsimusest ja vastusest. |
| --- | --- |

3.

Küsimus ei ole vastuvõetav, kui sama või sarnane küsimus on juba esitatud ja sellele on vastatud viimase kolme kuu jooksul, v.a juhul, kui on toimunud uusi arenguid või küsimuse autor soovib saada täiendavat teavet. Esimesel juhul antakse küsimuse autorile koopia varem esitatud küsimusest ja vastusest.

| 3. | Küsimus ei ole vastuvõetav, kui sama või sarnane küsimus on juba esitatud ja sellele on vastatud viimase kolme kuu jooksul
  või kui küsimuses palutakse sellist teavet parlamendi mõne konkreetse resolutsiooni järelmeetmete kohta
  ,
  mida on juba andnud Euroopa Komisjon kirjalikus järelteatises,
  v.a juhul, kui on toimunud uusi arenguid või küsimuse autor soovib saada täiendavat teavet. Esimesel juhul antakse küsimuse autorile koopia varem esitatud küsimusest ja vastusest. |
| --- | --- |

3.

Küsimus ei ole vastuvõetav, kui sama või sarnane küsimus on juba esitatud ja sellele on vastatud viimase kolme kuu jooksul
  või kui küsimuses palutakse sellist teavet parlamendi mõne konkreetse resolutsiooni järelmeetmete kohta
  ,
  mida on juba andnud Euroopa Komisjon kirjalikus järelteatises,
  v.a juhul, kui on toimunud uusi arenguid või küsimuse autor soovib saada täiendavat teavet. Esimesel juhul antakse küsimuse autorile koopia varem esitatud küsimusest ja vastusest.

Muudatusettepanek 13

Euroopa Parlamendi kodukord

III lisa – punkt 3

| 3. | Kui eelnenud kuue kuu jooksul on esitatud sama või sarnane küsimus ja sellele on vastatud, edastab sekretariaat küsimuse esitajale koopia eelmisest küsimusest ja vastusest. Uut küsimust adressaatidele ei edastata, v.a juhul, kui küsimuse esitaja toob välja uusi märkimisväärseid arenguid või soovib lisateavet. |
| --- | --- |

3.

Kui eelnenud kuue kuu jooksul on esitatud sama või sarnane küsimus ja sellele on vastatud, edastab sekretariaat küsimuse esitajale koopia eelmisest küsimusest ja vastusest. Uut küsimust adressaatidele ei edastata, v.a juhul, kui küsimuse esitaja toob välja uusi märkimisväärseid arenguid või soovib lisateavet.

| 3. | Kui eelnenud kuue kuu jooksul on esitatud sama või sarnane küsimus ja sellele on vastatud
  või kui küsimuses palutakse sellist teavet parlamendi mõne konkreetse resolutsiooni järelmeetmete kohta
  ,
  mida on juba andnud Euroopa Komisjon kirjalikus järelteatises,
  edastab sekretariaat küsimuse esitajale koopia eelmisest küsimusest ja vastusest. Uut küsimust adressaatidele ei edastata, v.a juhul, kui küsimuse esitaja toob välja uusi märkimisväärseid arenguid või soovib lisateavet. |
| --- | --- |

3.

Kui eelnenud kuue kuu jooksul on esitatud sama või sarnane küsimus ja sellele on vastatud
  või kui küsimuses palutakse sellist teavet parlamendi mõne konkreetse resolutsiooni järelmeetmete kohta
  ,
  mida on juba andnud Euroopa Komisjon kirjalikus järelteatises,
  edastab sekretariaat küsimuse esitajale koopia eelmisest küsimusest ja vastusest. Uut küsimust adressaatidele ei edastata, v.a juhul, kui küsimuse esitaja toob välja uusi märkimisväärseid arenguid või soovib lisateavet.

Muudatusettepanek 14

Euroopa Parlamendi kodukord

VIII lisa – A osa – punkt 5

| 5. | Sanktsioonid: konfidentsiaalsuskohustuse rikkumise tuvastamise korral
  võtab
  vastava komisjoni esimees
  pärast konsulteerimist oma komisjoni aseesimehega vastu põhjendatud otsuse kohaldatava sanktsiooni kohta (noomitus, komisjonist väljaarvamine lühemaks või pikemaks ajaks või lõplikult)
  .


  Kõnealune parlamendiliige võib otsuse peale esitada kaebuse; vastaval kaebusel puudub sanktsiooni kohaldamist peatav toime. Kaebuse vaatavad ühiselt läbi esimeeste konverents ja asjaomase komisjoni juhatus. Nende enamuse otsus on lõplik.




  Kui on tõendatud, et ametnik on rikkunud konfidentsiaalsusnõudeid, kohaldatakse personalieeskirjades ette nähtud sanktsioone. |
| --- | --- |

5.

Sanktsioonid: konfidentsiaalsuskohustuse rikkumise tuvastamise korral
  võtab
  vastava komisjoni esimees
  pärast konsulteerimist oma komisjoni aseesimehega vastu põhjendatud otsuse kohaldatava sanktsiooni kohta (noomitus, komisjonist väljaarvamine lühemaks või pikemaks ajaks või lõplikult)
  .

Kõnealune parlamendiliige võib otsuse peale esitada kaebuse; vastaval kaebusel puudub sanktsiooni kohaldamist peatav toime. Kaebuse vaatavad ühiselt läbi esimeeste konverents ja asjaomase komisjoni juhatus. Nende enamuse otsus on lõplik.

Kui on tõendatud, et ametnik on rikkunud konfidentsiaalsusnõudeid, kohaldatakse personalieeskirjades ette nähtud sanktsioone.

| 5. | Sanktsioonid: konfidentsiaalsuskohustuse rikkumise tuvastamise korral
  toimib
  vastava komisjoni esimees
  vastavalt artikli 9 lõikele 2 ning artiklitele 152, 153 ja 154
  . |
| --- | --- |

5.

Sanktsioonid: konfidentsiaalsuskohustuse rikkumise tuvastamise korral
  toimib
  vastava komisjoni esimees
  vastavalt artikli 9 lõikele 2 ning artiklitele 152, 153 ja 154
  .

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0366.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 19. oktoober 2010

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/124 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/124

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010Kaupade ja reisijate merevedu käsitlevad statistilised aruanded ***I

P7_TA(2010)0358

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/42/EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (KOM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD))

2012/C 70 E/14

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0065); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0065);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0068/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0068/2010);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. septembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. septembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0217/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0217/2010),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010P7_TC1-COD(2010)0041

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse direktiivi 2009/42/EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1090/2010) lõplikule kujule.)

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/125

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Nordjylland/Taani

P7_TA(2010)0359

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/001 DK/, Nordjylland, Taani) (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD))

2012/C 70 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0270/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0270/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neid uuesti tööturuga siduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neid uuesti tööturuga siduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Taani on taotlenud abi seoses 951 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 28 (masinate ja seadmete tootmine) alla kuuluvas 45 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II piirkonnas Nordjyllandis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Taani on taotlenud abi seoses 951 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 28 (masinate ja seadmete tootmine) alla kuuluvas 45 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II piirkonnas Nordjyllandis;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel uuesti tööturule naasta; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel uuesti tööturule naasta;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi käsitleva määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetab koondatud töötajate tööturule naasmist; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi käsitleva määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetab koondatud töötajate tööturule naasmist; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tervitab asjaolu, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon kavandanud maksete assigneeringute alternatiivse allika Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel, seda pärast Euroopa Parlamendi sagedasi meeldetuletusi, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata; |
| --- | --- |

5.

tervitab asjaolu, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon kavandanud maksete assigneeringute alternatiivse allika Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel, seda pärast Euroopa Parlamendi sagedasi meeldetuletusi, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata;

| 6. | märgib, et fondi kasutuselevõtmiseks käesoleva juhtumi puhul paigutatakse maksete assigneeringud ümber VKEde ja innovatsiooni toetamiseks ette nähtud eelarverealt; avaldab kahetsust komisjoni tõsiste puudujääkide pärast konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, kui vajadus sellise abi järele peaks märkimisväärselt suurenema; |
| --- | --- |

6.

märgib, et fondi kasutuselevõtmiseks käesoleva juhtumi puhul paigutatakse maksete assigneeringud ümber VKEde ja innovatsiooni toetamiseks ette nähtud eelarverealt; avaldab kahetsust komisjoni tõsiste puudujääkide pärast konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, kui vajadus sellise abi järele peaks märkimisväärselt suurenema;

| 7. | tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 9. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

9.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

[kuupäev]

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/001 DK/, Nordjylland, Taani)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17.mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | Taani esitas 22. jaanuaril 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses Nordjyllandi piirkonnas masinate ja seadmete tootmise sektoris toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 28. aprillini 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 7 521 359 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

Taani esitas 22. jaanuaril 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses Nordjyllandi piirkonnas masinate ja seadmete tootmise sektoris toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 28. aprillini 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 7 521 359 euro suurune summa.

| (5) | Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 7 521 359 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/128

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: NXP Semiconductors / Madalmaad

P7_TA(2010)0360

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Madalmaad) (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD))

2012/C 70 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0269/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0269/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neil uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neil uuesti tööturule integreeruda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad on palunud abi seoses Gelderlandis ja Eindhovenis, NUTS II piirkonnas elektroonikasektoris tegutsevas ettevõttes NXP Semiconductors Netherlands toimunud 512 töötaja koondamisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad on palunud abi seoses Gelderlandis ja Eindhovenis, NUTS II piirkonnas elektroonikasektoris tegutsevas ettevõttes NXP Semiconductors Netherlands toimunud 512 töötaja koondamisega;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab seda, milline võib olla fondi roll koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab seda, milline võib olla fondi roll koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetab koondatud töötajate tööturule naasmist; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetab koondatud töötajate tööturule naasmist; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tervitab asjaolu, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon kavandanud maksete assigneeringute alternatiivse allika Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel, seda pärast Euroopa Parlamendi sagedasi meeldetuletusi, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata; |
| --- | --- |

5.

tervitab asjaolu, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon kavandanud maksete assigneeringute alternatiivse allika Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel, seda pärast Euroopa Parlamendi sagedasi meeldetuletusi, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata;

| 6. | märgib, et fondi kasutuselevõtmiseks käesoleva juhtumi puhul paigutatakse maksete assigneeringud ümber VKEde ja innovatsiooni toetamiseks ette nähtud eelarverealt; avaldab kahetsust komisjoni äärmiselt puuduliku tegevuse pärast konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammide rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele; |
| --- | --- |

6.

märgib, et fondi kasutuselevõtmiseks käesoleva juhtumi puhul paigutatakse maksete assigneeringud ümber VKEde ja innovatsiooni toetamiseks ette nähtud eelarverealt; avaldab kahetsust komisjoni äärmiselt puuduliku tegevuse pärast konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammide rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele;

| 7. | tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 9. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

9.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamineEuroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamineEuroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

[kuupäev]

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Madalmaad)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | Madalmaad esitasid 26. märtsil 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses äriühingus NXP Semiconductors Netherlands BV toimunud koondamistega ja esitasid täiendavat teavet viimati 3. juunil 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 1 809 434 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

Madalmaad esitasid 26. märtsil 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses äriühingus NXP Semiconductors Netherlands BV toimunud koondamistega ja esitasid täiendavat teavet viimati 3. juunil 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 1 809 434 euro suurune summa.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Madalmaade taotluse põhjal rahalist toetust, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Madalmaade taotluse põhjal rahalist toetust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 1 809 434 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/131

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Qimonda/ Portugal

P7_TA(2010)0361

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugal) (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD))

2012/C 70 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0271/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0271/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neid uuesti tööturule naasta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neid uuesti tööturule naasta;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Portugal on taotlenud abi seoses 839 inimese koondamisega Qimonda AGs, rahvusvahelises äriühingus, mis tegutseb elektroonikasektoris NUTS II tasandi Norte piirkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Portugal on taotlenud abi seoses 839 inimese koondamisega Qimonda AGs, rahvusvahelises äriühingus, mis tegutseb elektroonikasektoris NUTS II tasandi Norte piirkonnas;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond võib aidata koondatud töötajatel uuesti tööturule naasta; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond võib aidata koondatud töötajatel uuesti tööturule naasta;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi käsitleva määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tööturule naasmist; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi käsitleva määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tööturule naasmist; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | tervitab asjaolu, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon kavandanud maksete assigneeringute alternatiivse allika Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel, seda pärast Euroopa Parlamendi sagedasi meeldetuletusi, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata; |
| --- | --- |

5.

tervitab asjaolu, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon kavandanud maksete assigneeringute alternatiivse allika Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel, seda pärast Euroopa Parlamendi sagedasi meeldetuletusi, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata;

| 6. | märgib, et fondi kasutuselevõtmiseks käesoleva juhtumi puhul paigutatakse maksete assigneeringud ümber VKEde ja innovatsiooni toetamiseks ette nähtud eelarverealt; avaldab kahetsust komisjoni äärmiselt puuduliku tegevuse pärast konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammide rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele; |
| --- | --- |

6.

märgib, et fondi kasutuselevõtmiseks käesoleva juhtumi puhul paigutatakse maksete assigneeringud ümber VKEde ja innovatsiooni toetamiseks ette nähtud eelarverealt; avaldab kahetsust komisjoni äärmiselt puuduliku tegevuse pärast konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammide rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele;

| 7. | tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 9. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

9.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks koos nõukogu eesistujaga otsusele alla kirjutada ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks koos nõukogu eesistujaga otsusele alla kirjutada ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

[kuupäev]

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugal)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | Portugal esitas 17. detsembril 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ettevõttes Qimonda Portugal S.A toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 28. aprillini 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 405 671 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

Portugal esitas 17. detsembril 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ettevõttes Qimonda Portugal S.A toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 28. aprillini 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 405 671 euro suurune summa.

| (5) | Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Portugali taotluses nimetatud meetmeid, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Portugali taotluses nimetatud meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 2 405 671 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/134

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Cataluña automoción / Hispaania

P7_TA(2010)0362

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD))

2012/C 70 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0272/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0272/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neil uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid täiendava abi andmiseks töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel, ning selleks, et aidata neil uuesti tööturule integreeruda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 1 429 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas 23 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II piirkonnas Hispaanias Kataloonias; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 1 429 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas 23 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II piirkonnas Hispaanias Kataloonias;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab seda, milline võib olla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi roll koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab seda, milline võib olla Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi roll koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi käsitleva määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetab koondatud töötajate tööturule naasmist; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi käsitleva määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetab koondatud töötajate tööturule naasmist; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes;

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon kavandanud maksete assigneeringute alternatiivse allika Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel, seda pärast Euroopa Parlamendi sagedasi meeldetuletusi, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon kavandanud maksete assigneeringute alternatiivse allika Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel, seda pärast Euroopa Parlamendi sagedasi meeldetuletusi, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata;

| 6. | märgib, et fondi kasutuselevõtmiseks käesoleva juhtumi puhul paigutatakse maksete assigneeringud ümber VKEde ja innovatsiooni toetamiseks ette nähtud eelarverealt; avaldab kahetsust komisjoni tõsiste puudujääkide pärast konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, kui vajadus sellise abi järele peaks märkimisväärselt suurenema; |
| --- | --- |

6.

märgib, et fondi kasutuselevõtmiseks käesoleva juhtumi puhul paigutatakse maksete assigneeringud ümber VKEde ja innovatsiooni toetamiseks ette nähtud eelarverealt; avaldab kahetsust komisjoni tõsiste puudujääkide pärast konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, kui vajadus sellise abi järele peaks märkimisväärselt suurenema;

| 7. | tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 9. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

9.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

[kuupäev]

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | Hispaania esitas 29. jaanuaril 2010 taotluse, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 29 (Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas 23 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II piirkonnas (Kataloonia (ES51), ning esitas täiendavaid andmeid taotluse kohta viimati 26. aprillil 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 2 752 935 euro eraldamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Hispaania esitas 29. jaanuaril 2010 taotluse, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 29 (Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas 23 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II piirkonnas (Kataloonia (ES51), ning esitas täiendavaid andmeid taotluse kohta viimati 26. aprillil 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 2 752 935 euro eraldamiseks.

| (5) | Hispaania rahalise taotluse rahuldamiseks tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, |
| --- | --- |

(5)

Hispaania rahalise taotluse rahuldamiseks tuleks võtta kasutusele fondi vahendid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 2 752 935 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/137

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ***I

P7_TA(2010)0363

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem (KOM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD))

2012/C 70 E/19

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0151); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0151);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0009/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0009/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0260/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0260/2010),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldused; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldused;

| 3. | palub komisjonil saata asja uuesti parlamendile arutamiseks, kui komisjon kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või asendada uue tekstiga, |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil saata asja uuesti parlamendile arutamiseks, kui komisjon kavatseb oma ettepanekut oluliselt muuta või asendada uue tekstiga,

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010P7_TC1-COD(2009)0051

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2791/1999

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1236/2010) lõplikule kujule.)

LISA

Avaldused artikli 48 kohta

„ võtavad teadmiseks, et alusõigusakti vähemolulised sätted, mis praegu on toodud määruse artiklis 48 (volituste delegeerimine), võivad igal hetkel poliitilisest seisukohast muutuda kehtiva NEAFCi kontrollisüsteemi olulisteks säteteks, ning sellisel juhul mõistavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et emb-kumb seadusandja – nõukogu või Euroopa Parlament – võivad viivitamata kasutada kas õigust esitada komisjoni delegeeritud õigusakti projekti suhtes vastuväiteid või võtta delegeeritud õigused tagasi vastavalt määruse artiklitele 46b ja 46c.”

„ mõistavad, et NEAFCi kontrollisüsteemi määrusesse vähemoluliste sätetena lisatud sätted, mis praegu on artiklis 48, ei tähenda iseenesest, et seadusandjad peavad neid sätteid automaatselt vähemolulisteks ka tulevastes määrustes.”

„ kinnitavad, et käesoleva määruse sätted ei piira institutsioonide võimalikke tulevasi seisukohti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta või üksikuid õigusakte, mis sisaldavad selliseid sätteid.”

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/138

---

Teisipäev, 19. oktoober 2010Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon ***

P7_TA(2010)0364

Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni muudatused (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE))

2012/C 70 E/20

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (11076/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (11076/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0181/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0181/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A7-0262/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A7-0262/2010),

| 1. | annab nõusoleku konventsiooni muudatuste heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku konventsiooni muudatuste heakskiitmiseks;

| 2. | palub nõukogul ja komisjonil hoolitseda asjakohaste ettekirjutuste abil selle eest, et enne, kui alustatakse läbirääkimisi, mis tuleb ELil viia läbi piirkondlikke kalandusorganisatsioone käsitlevate sätete läbivaatamiseks, oleks tagatud Euroopa Parlamendi vaatlejate piisav osalus; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul ja komisjonil hoolitseda asjakohaste ettekirjutuste abil selle eest, et enne, kui alustatakse läbirääkimisi, mis tuleb ELil viia läbi piirkondlikke kalandusorganisatsioone käsitlevate sätete läbivaatamiseks, oleks tagatud Euroopa Parlamendi vaatlejate piisav osalus;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioonile.

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/139

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) muutmine seoses Euroopa välisteenistusega ***I

P7_TA(2010)0368

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses Euroopa välisteenistusega (KOM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD))

2012/C 70 E/21

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0085); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0085);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 322, samuti Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7–0086/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 322, samuti Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7–0086/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kontrollikoja 29. aprilli 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 29. aprilli 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 13. oktoobri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita nimetatud seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 13. oktoobri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita nimetatud seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 51 kohaseid ühisarutelusid eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 51 kohaseid ühisarutelusid eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni vahel;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0263/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0263/2010),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 145, 3.6.2010, lk. 4.

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010P7_TC1-COD(2010)0054

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses Euroopa välisteenistusega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL, Euratom) nr 1081/2010) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 20. oktoober 2010LISA

Komisjoni avaldus

„Komisjon käsitleb Euroopa Arengufondi küsimust seoses fondi lisamisega liidu eelarvesse järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga seotud ettepanekute raames.”

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/140

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste muutmine ***I

P7_TA(2010)0369

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi (KOM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD))

2012/C 70 E/22

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0309); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0309);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 336, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0146/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 336, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0146/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. oktoobri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita nimetatud seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. oktoobri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita nimetatud seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A7-0288/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A7-0288/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni asepresidendi/liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avalduse ning komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni asepresidendi/liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avalduse ning komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 201, 3.8.2010, lk 30.

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010P7_TC1-COD(2010)0171

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2010, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL, Euratom) nr 1080/2010) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 20. oktoober 2010LISA

Kõrge esindaja avaldus geograafilise tasakaalu kohta Euroopa välisteenistuses

„Kõrge esindaja peab väga tähtsaks töölevõtmist liidu liikmesriikide kodanike hulgast võimalikult laialt geograafiliselt alalt ja selle tagamist, et teenistuses on asjakohaselt ja märkimisväärselt esindatud kõigi liikmesriikide kodanikud.

Euroopa välisteenistus peaks saama täiel määral kasutada liidu eri välisteenistustes saadud mitmesuguseid rikkalikke kogemusi ja ekspertteadmisi.

Kõrge esindaja kasutab nende eesmärkide saavutamiseks kõiki võimalusi, mida pakub Euroopa välisteenistuse ametissenimetamise menetluse kohaldamine. Ta pühendab kõnealusele küsimusele ühe osa oma aastaaruandes, mis käsitleb ametikohtade täitmist Euroopa välisteenistuses.”

Kõrge esindaja avaldus soolise tasakaalu kohta Euroopa välisteenistuses

„Kõrge esindaja peab Euroopa välisteenistusse töölevõtmisel väga tähtsaks soolise tasakaalu edendamist.

Soolise tasakaalu edendamisel on oluline ergutada naisi kandideerima Euroopa välisteenistuse ametikohtadele ja kõrvaldada seda takistavad tegurid. Delegatsioonide juhtide 2010. aasta rotatsiooni korras ametissenimetamise menetlusega saadud kogemuste põhjal uurib Euroopa välisteenistus, kuidas võtta tulevastes ametissenimetamise menetlustes paremini arvesse naiste taotluste sageli mittelineaarseid mustreid ja kõrvaldada muud võimalikud takistused. Samuti selgitab kõrge esindaja välja liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste parimad tavad ja kohaldab neid võimaluse korral Euroopa välisteenistuses.

Selleks et soodustada naiste töötamist Euroopa välisteenistuses, kasutab kõrge esindaja täiel määral kõiki võimalusi, mida pakuvad personalieeskirjade artikli 1d lõiked 2 ja 3.

Kõrge esindaja pühendab soolise tasakaalu küsimusele ühe osa oma aastaaruandes, mis käsitleb ametikohtade täitmist Euroopa välisteenistuses.”

Komisjoni avaldus ametnike personalieeskirjade artikli 95 lõike 2 kohta

„Komisjon põhjendab kõrgele esindajale nõuetekohaselt võimalikku negatiivset arvamust kandidaatide nimekirjas oleva isiku kohta.”

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/142

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Paranduseelarve nr 6/2010: II jagu - Euroopa Ülemkogu ja nõukogu; III jagu - Komisjon; X jagu - Euroopa välisteenistus

P7_TA(2010)0370

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 6/2010 projekti kohta, II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu, III jagu – Komisjon, X jagu – Euroopa välisteenistus (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD))

2012/C 70 E/23

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artikleid 37 ja 38; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artikleid 37 ja 38;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2009. aastal (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2009. aastal (2);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 17. juunil 2010. aastal esitatud Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2010 (KOM(2010)0315); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 17. juunil 2010. aastal esitatud Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2010 (KOM(2010)0315);

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 13. septembril 2010. aastal koostatud seisukohta paranduseelarve nr 6/2010 projekti (13475/2010 – C7-0262/2010) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 13. septembril 2010. aastal koostatud seisukohta paranduseelarve nr 6/2010 projekti (13475/2010 – C7-0262/2010) kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0283/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0283/2010),

| A. | arvestades, et käesolev paranduseelarve on kolmas ja viimane osa õigusaktide kogumist, mis on vajalik selleks, et täita poliitilist kokkulepet ja sellest tulenevat nõukogu otsust Euroopa välisteenistuse loomise kohta (ülejäänud kaks on finantsmääruse ja personalieeskirjade muutmine); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käesolev paranduseelarve on kolmas ja viimane osa õigusaktide kogumist, mis on vajalik selleks, et täita poliitilist kokkulepet ja sellest tulenevat nõukogu otsust Euroopa välisteenistuse loomise kohta (ülejäänud kaks on finantsmääruse ja personalieeskirjade muutmine);

| B. | arvestades, et Euroopa välisteenistuse loomisel seatakse eesmärgiks säästlikkus, eelarvemõju puudumine ning usaldusväärne ja tõhus juhtimine, võttes igakülgselt arvesse majanduskriisi mõju eelarvele ja eelarvelise ranguse vajadust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa välisteenistuse loomisel seatakse eesmärgiks säästlikkus, eelarvemõju puudumine ning usaldusväärne ja tõhus juhtimine, võttes igakülgselt arvesse majanduskriisi mõju eelarvele ja eelarvelise ranguse vajadust;

| C. | arvestades, et samuti tuleb püüda igati vältida ülesannete kattuvust ja võimalikku pädevuste konflikti, eelkõige arvestades seda, et see ei muudaks välispoliitika mitte ainult vähem tõhusaks, vaid tooks kaasa ka nappide eelarvevahendite ebaotstarbeka kasutamise; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et samuti tuleb püüda igati vältida ülesannete kattuvust ja võimalikku pädevuste konflikti, eelkõige arvestades seda, et see ei muudaks välispoliitika mitte ainult vähem tõhusaks, vaid tooks kaasa ka nappide eelarvevahendite ebaotstarbeka kasutamise;

| D. | arvestades, et 2011. aasta vajadused on kaetud 2011. aasta eelarve kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2010 ja kaasatakse nimetatud aasta üldisesse eelarvemenetlusse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2011. aasta vajadused on kaetud 2011. aasta eelarve kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2010 ja kaasatakse nimetatud aasta üldisesse eelarvemenetlusse;

| E. | arvestades et suurem osa vajalikke vahendeid kantakse lihtsalt üle Euroopa Ülemkogu ja nõukogu ning komisjoni eelarvejagudest, ent töötajate ja lepinguliste töötajate osas taotletakse piiratud mahus ka uusi vahendeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades et suurem osa vajalikke vahendeid kantakse lihtsalt üle Euroopa Ülemkogu ja nõukogu ning komisjoni eelarvejagudest, ent töötajate ja lepinguliste töötajate osas taotletakse piiratud mahus ka uusi vahendeid;

| F. | arvestades, et käesoleva paranduseelarve nr 6/2010 projektiga kantakse see eelarvemuudatus ametlikult 2010. aasta eelarvesse, sealhulgas luuakse uus eraldiseisev X jagu poliitilise kokkuleppe kohaselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et käesoleva paranduseelarve nr 6/2010 projektiga kantakse see eelarvemuudatus ametlikult 2010. aasta eelarvesse, sealhulgas luuakse uus eraldiseisev X jagu poliitilise kokkuleppe kohaselt;

| G. | arvestades, et tagada tuleb Euroopa Parlamendi õigused seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmisega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tagada tuleb Euroopa Parlamendi õigused seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmisega;

| H. | arvestades, et taas tuleks meelde tuletada, et suutlikkus kõiki oma välisvahendeid täies mahus sidusa struktuuri alusel kasutada on ELi jaoks on väga oluline, ja arvestades, et 2010. aasta eelarvevahendite eraldamine sellise struktuuri loomiseks selle algetapis on käesoleva resolutsiooni eesmärk; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et taas tuleks meelde tuletada, et suutlikkus kõiki oma välisvahendeid täies mahus sidusa struktuuri alusel kasutada on ELi jaoks on väga oluline, ja arvestades, et 2010. aasta eelarvevahendite eraldamine sellise struktuuri loomiseks selle algetapis on käesoleva resolutsiooni eesmärk;

| I. | arvestades, et nõukogu võttis oma seisukoha vastu 13. septembril 2010, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nõukogu võttis oma seisukoha vastu 13. septembril 2010,

| 1. | võtab paranduseelarve nr 6/2010 projekti teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

võtab paranduseelarve nr 6/2010 projekti teadmiseks;

| 2. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 6/2010 projekti kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 6/2010 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 6/2010 projekti kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 6/2010 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja organitele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja organitele.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 64, 12.3.2010.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/144

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Paranduseelarve nr 3/2010 projekt: III jagu - Komisjon - banaanisektori kaasnevad meetmed

P7_TA(2010)0371

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD))

2012/C 70 E/24

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige artikleid 310 ja 314 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eelkõige artiklit 106a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige artikleid 310 ja 314 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eelkõige artiklit 106a;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artiklit 37; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artiklit 37;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2009. aastal (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2009. aastal (2);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 8. aprillil 2010. aastal esitatud Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 3/2010 projekti (KOM(2010)0149); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. aprillil 2010. aastal esitatud Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 3/2010 projekti (KOM(2010)0149);

| — | võttes arvesse komisjoni 8. aprillil 2010. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta (KOM(2010)0150); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. aprillil 2010. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta (KOM(2010)0150);

| — | võttes arvesse komisjoni 17. märtsil 2010. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (KOM(2010)0102); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. märtsil 2010. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (KOM(2010)0102);

| — | võttes arvesse nõukogu 13. septembri 2010. aasta seisukohta paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta (13472/2010 – C7-0263/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. septembri 2010. aasta seisukohta paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta (13472/2010 – C7-0263/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75 b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75 b;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0281/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0281/2010),

| A. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006 (4), et võimaldada rahastada banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevaid meetmeid aastatel 2010–2013 kogusummas 190 miljonit eurot, millele võib lisanduda 10 miljonit eurot, kui varud seda võimaldavad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006 (4), et võimaldada rahastada banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevaid meetmeid aastatel 2010–2013 kogusummas 190 miljonit eurot, millele võib lisanduda 10 miljonit eurot, kui varud seda võimaldavad;

| B. | arvestades, et banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevate meetmete rahastamiseks 2010. aastal on kavandatud 75 miljonit eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevate meetmete rahastamiseks 2010. aastal on kavandatud 75 miljonit eurot;

| C. | arvestades, et rubriigi 4 varu on ainult 875 530 eurot, mis on tingitud vajadusest rahastada 2010. aastal suuremal määral ELi prioriteete tema rollis ülemaailmse partnerina; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rubriigi 4 varu on ainult 875 530 eurot, mis on tingitud vajadusest rahastada 2010. aastal suuremal määral ELi prioriteete tema rollis ülemaailmse partnerina;

| D. | arvestades, et suurem osa 2010. aasta finantsabist tuleneb ümberpaigutamisest eelarve rubriigi 4 raames (55,8 miljonit eurot 75 miljonist eurost); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suurem osa 2010. aasta finantsabist tuleneb ümberpaigutamisest eelarve rubriigi 4 raames (55,8 miljonit eurot 75 miljonist eurost);

| E. | arvestades, et kavandatud ümberpaigutamine puudutab vahendeid ja meetmeid, mida EL ja eriti Euroopa Parlament on pidanud väga oluliseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kavandatud ümberpaigutamine puudutab vahendeid ja meetmeid, mida EL ja eriti Euroopa Parlament on pidanud väga oluliseks;

| F. | arvestades, et praegust mitmeaastast finantsraamistikku vastu võttes ei nähtud banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevate meetmete rahastamist ette; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegust mitmeaastast finantsraamistikku vastu võttes ei nähtud banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevate meetmete rahastamist ette;

| G. | arvestades, et varasemad eelarvemenetlused on näidanud väga suurt survet sellele rubriigile; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et varasemad eelarvemenetlused on näidanud väga suurt survet sellele rubriigile;

| H. | arvestades, et ELi rahalist abi banaane tootvatele AKV-riikidele, keda mõjutab enamsoodustusrežiimi liberaliseerimine Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, ei tohiks kahtluse alla seada ning eelarvevahendite eraldamisega ei tohiks viivitada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi rahalist abi banaane tootvatele AKV-riikidele, keda mõjutab enamsoodustusrežiimi liberaliseerimine Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, ei tohiks kahtluse alla seada ning eelarvevahendite eraldamisega ei tohiks viivitada;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament on põhimõtteliselt valmis pidama lepitusmenetluse raames teise eelarvepädeva institutsiooniga läbirääkimisi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament on põhimõtteliselt valmis pidama lepitusmenetluse raames teise eelarvepädeva institutsiooniga läbirääkimisi;

| J. | arvestades, et 875 530 euro suurust allesolevat varu võiks kasutada banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevate meetmete rahastamiseks, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 875 530 euro suurust allesolevat varu võiks kasutada banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevate meetmete rahastamiseks,

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve nr 3/2010 projekti ja nõukogu seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve nr 3/2010 projekti ja nõukogu seisukoha;

| 2. | tuletab meelde oma põhimõttelist seisukohta, et uusi prioriteete tuleks rahastada uutest vahenditest; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde oma põhimõttelist seisukohta, et uusi prioriteete tuleks rahastada uutest vahenditest;

| 3. | on seisukohal, et banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevate meetmete rahastamine vastab 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 27 sätestatud tingimustele paindlikkusinstrumendi kasutamise kohta; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevate meetmete rahastamine vastab 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 27 sätestatud tingimustele paindlikkusinstrumendi kasutamise kohta;

| 4. | palub komisjonil esitada uue ettepaneku paindlikkusinstrumendis alles oleva 74 124 470 euro kasutuselevõtu kohta; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil esitada uue ettepaneku paindlikkusinstrumendis alles oleva 74 124 470 euro kasutuselevõtu kohta;

| 5. | on otsustanud muuta nõukogu seisukohta paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta vastavalt allpool olevale tabelile; |
| --- | --- |

5.

on otsustanud muuta nõukogu seisukohta paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta vastavalt allpool olevale tabelile;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos muudatusettepanekuga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos muudatusettepanekuga nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

III JAGU –   Komisjon

| | Eelarve 2010 | Komisjoni
  PEP 3/2010 | Nõukogu seisukoht | Parlamendi muudatusettepanek | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |
| 07 02 04 Ettevalmistav tegevus — Musta mere basseini keskkonnaseire |
| Assign. | 2 000 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 1 500 000 | 0 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Reserv | | | | | | | | | | |

Eelarve 2010

Komisjoni

PEP 3/2010

Nõukogu seisukoht

Parlamendi muudatusettepanek

Uus summa

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

07 02 04 Ettevalmistav tegevus — Musta mere basseini keskkonnaseire

Assign.

2 000 000

2 000 000

500 000

2 000 000

500 000

2 000 000

1 500 000

0

2 000 000

2 000 000

Reserv

| | Eelarve 2010 | Komisjoni
  PEP 3/2010 | Nõukogu seisukoht | Parlamendi muudatusettepanek | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |
| 19 06 08 Reageerimine finants- ja majanduskriisist tingitud olukorrale arengumaades |
| Assign. | 3 000 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 2 500 000 | 0 | 3 000 000 | 2 000 000 |
| Reserv | | | | | | | | | | |

Eelarve 2010

Komisjoni

PEP 3/2010

Nõukogu seisukoht

Parlamendi muudatusettepanek

Uus summa

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

19 06 08 Reageerimine finants- ja majanduskriisist tingitud olukorrale arengumaades

Assign.

3 000 000

2 000 000

500 000

2 000 000

500 000

2 000 000

2 500 000

0

3 000 000

2 000 000

Reserv

| | Eelarve 2010 | Komisjoni
  PEP 3/2010 | Nõukogu seisukoht | Parlamendi muudatusettepanek | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |
| 19 09 01 Koostöö Ladina-Ameerika arenguriikidega |
| Assign. | 356 268 000 | 306 484 268 | 355 268 000 | 306 484 268 | 355 268 000 | 306 484 268 | 1 000 000 | 0 | 356 268 000 | 306 484 268 |
| Reserv | | | | | | | | | | |

Eelarve 2010

Komisjoni

PEP 3/2010

Nõukogu seisukoht

Parlamendi muudatusettepanek

Uus summa

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

19 09 01 Koostöö Ladina-Ameerika arenguriikidega

Assign.

356 268 000

306 484 268

355 268 000

306 484 268

355 268 000

306 484 268

1 000 000

0

356 268 000

306 484 268

Reserv

| | Eelarve 2010 | Komisjoni
  PEP 3/2010 | Nõukogu seisukoht | Parlamendi muudatusettepanek | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |
| 19 10 01 01 Koostöö Aasia arenguriikidega |
| Assign. | 523 450 000 | 483 097 103 | 521 450 000 | 483 097 103 | 521 450 000 | 483 097 103 | 2 000 000 | 0 | 523 450 000 | 483 097 103 |
| Reserv | | | | | | | | | | |

Eelarve 2010

Komisjoni

PEP 3/2010

Nõukogu seisukoht

Parlamendi muudatusettepanek

Uus summa

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

19 10 01 01 Koostöö Aasia arenguriikidega

Assign.

523 450 000

483 097 103

521 450 000

483 097 103

521 450 000

483 097 103

2 000 000

0

523 450 000

483 097 103

Reserv

| | Eelarve 2010 | Komisjoni
  PEP 3/2010 | Nõukogu seisukoht | Parlamendi muudatusettepanek | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |
| 21 02 01 Toiduainetega kindlustamine |
| Assign. | 238 766 452 | 190 000 000 | 237 766 452 | 190 000 000 | 237 766 452 | 190 000 000 | 1 000 000 | 0 | 238 766 452 | 190 000 000 |
| Reserv | | | | | | | | | | |

Eelarve 2010

Komisjoni

PEP 3/2010

Nõukogu seisukoht

Parlamendi muudatusettepanek

Uus summa

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

21 02 01 Toiduainetega kindlustamine

Assign.

238 766 452

190 000 000

237 766 452

190 000 000

237 766 452

190 000 000

1 000 000

0

238 766 452

190 000 000

Reserv

| | Eelarve 2010 | Komisjoni
  PEP 3/2010 | Nõukogu seisukoht | Parlamendi muudatusettepanek | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |
| 21 05 01 01 Tervishoid |
| Assign. | 45 885 491 | 16 271 430 | 44 885 491 | 16 271 430 | 44 885 491 | 16 271 430 | 1 000 000 | 0 | 45 885 491 | 16 817 430 |
| Reserv | | | | | | | | | | |

Eelarve 2010

Komisjoni

PEP 3/2010

Nõukogu seisukoht

Parlamendi muudatusettepanek

Uus summa

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

21 05 01 01 Tervishoid

Assign.

45 885 491

16 271 430

44 885 491

16 271 430

44 885 491

16 271 430

1 000 000

0

45 885 491

16 817 430

Reserv

| | Eelarve 2010 | Komisjoni
  PEP 3/2010 | Nõukogu seisukoht | Parlamendi muudatusettepanek | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |
| 21 05 01 06 Ettevalmistav tegevus arengumaade kasuks toimuvaks ravimitööstuse tehnosiirdeks |
| Assign. | 3 300 000 | 3 000 000 | p.m. | 3 000 000 | p.m. | 3 000 000 | 3 300 000 | 0 | 3 300 000 | 3 000 000 |
| Reserv | | | | | | | | | | |

Eelarve 2010

Komisjoni

PEP 3/2010

Nõukogu seisukoht

Parlamendi muudatusettepanek

Uus summa

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

21 05 01 06 Ettevalmistav tegevus arengumaade kasuks toimuvaks ravimitööstuse tehnosiirdeks

Assign.

3 300 000

3 000 000

p.m.

3 000 000

p.m.

3 000 000

3 300 000

0

3 300 000

3 000 000

Reserv

| | Eelarve 2010 | Komisjoni
  PEP 3/2010 | Nõukogu seisukoht | Parlamendi muudatusettepanek | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |
| 21 06 03 Kohandusabi suhkruprotokolliga liitunud riikidele |
| Assign. | 175 756 786 | 80 000 000 | 151 432 316 | 80 000 000 | 151 432 316 | 80 000 000 | 24 324 470 | 0 | 175 756 786 | 80 000 000 |
| Reserv | | | | | | | | | | |

Eelarve 2010

Komisjoni

PEP 3/2010

Nõukogu seisukoht

Parlamendi muudatusettepanek

Uus summa

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

21 06 03 Kohandusabi suhkruprotokolliga liitunud riikidele

Assign.

175 756 786

80 000 000

151 432 316

80 000 000

151 432 316

80 000 000

24 324 470

0

175 756 786

80 000 000

Reserv

| | Eelarve 2010 | Komisjoni
  PEP 3/2010 | Nõukogu seisukoht | Parlamendi muudatusettepanek | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |
| 21 07 04 Toorainelepingud |
| Assign. | 4 600 000 | 4 600 000 | 2 800 000 | 4 600 000 | 2 800 000 | 4 600 000 | 1 800 000 | 1 800 000 | 4 600 000 | 4 600 000 |
| Reserv | | | | | | | | | | |

Eelarve 2010

Komisjoni

PEP 3/2010

Nõukogu seisukoht

Parlamendi muudatusettepanek

Uus summa

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

21 07 04 Toorainelepingud

Assign.

4 600 000

4 600 000

2 800 000

4 600 000

2 800 000

4 600 000

1 800 000

1 800 000

4 600 000

4 600 000

Reserv

| | Eelarve 2010 | Komisjoni
  PEP 3/2010 | Nõukogu seisukoht | Parlamendi muudatusettepanek | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |
| 21 02 03 – Rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades |
| Assign. | 162 700 000 | 342 700 000 | 145 300 000 | 342 700 000 | 145 300 000 | 342 700 000 | 17 400 000 | 0 | 162 700 000 | 342 700 000 |
| Reserv | | | | | | | | | | |

Eelarve 2010

Komisjoni

PEP 3/2010

Nõukogu seisukoht

Parlamendi muudatusettepanek

Uus summa

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

Kulu-kohustused

Maksed

21 02 03 – Rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades

Assign.

162 700 000

342 700 000

145 300 000

342 700 000

145 300 000

342 700 000

17 400 000

0

162 700 000

342 700 000

Reserv

LIIGENDUS:

Muudatusi ei ole.

MÄRKUSED:

Muudatusi ei ole.

SELGITUSED:

Vt Parlamendi vastuvõetud resolutsiooni nõukogu seisukoha kohta.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 64, 12.3.2010.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/149 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/149

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Parlamendi seisukoht nõukogu poolt muudetud 2011. aasta eelarve projekti kohta – kõik jaod

P7_TA(2010)0372

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti kohta – kõik jaod (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD))

2012/C 70 E/25

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a;

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2011. aasta eelarve prioriteetide kohta – III jagu – Komisjon (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2011. aasta eelarve prioriteetide kohta – III jagu – Komisjon (4);

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni volituse kohta 2011. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni volituse kohta 2011. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (5);

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 27. aprillil 2010. aastal esitatud Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti (KOM(2010)0300); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 27. aprillil 2010. aastal esitatud Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti (KOM(2010)0300);

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 12. augustil 2010. aastal vastu võetud seisukohta Euroopa Liidu 2011. aasta eelarveprojekti kohta (12699/2010 - C7-0202/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 12. augustil 2010. aastal vastu võetud seisukohta Euroopa Liidu 2011. aasta eelarveprojekti kohta (12699/2010 - C7-0202/2010);

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 15. septembril 2010 esitatud kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2011 Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 15. septembril 2010 esitatud kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2011 Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75b;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A7-0284/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A7-0284/2010),

III
     
  JAGU

2011. aasta eelarve põhiteemad ja prioriteedid

| 1. | on kindlalt veendunud, et uue Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) kohane eelarvemenetlus nõuab kõigilt asjaomastelt institutsioonidelt täielikku ja kõrgetasemelist poliitilist osalust; rõhutab, et lepitusmenetluse eesmärk on ühitada mõlema eelarvepädeva institutsiooni seisukohad, kusjuures 2011. aasta eelarvet käsitleva ühise teksti peavad endiselt heaks kiitma mõlemad institutsioonid vastavalt oma eeskirjadele ja ELi toimimise lepingu artikli 314 lõikele 7; |
| --- | --- |

1.

on kindlalt veendunud, et uue Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) kohane eelarvemenetlus nõuab kõigilt asjaomastelt institutsioonidelt täielikku ja kõrgetasemelist poliitilist osalust; rõhutab, et lepitusmenetluse eesmärk on ühitada mõlema eelarvepädeva institutsiooni seisukohad, kusjuures 2011. aasta eelarvet käsitleva ühise teksti peavad endiselt heaks kiitma mõlemad institutsioonid vastavalt oma eeskirjadele ja ELi toimimise lepingu artikli 314 lõikele 7;

| 2. | peab kirjalikku menetlust nõukogu seisukoha vastuvõtmiseks eelarvemenetluse puhul eriti kohatuks ning küsitavaks, kuna puudub nii üldsuse toetus kui ka selge poliitiline toetus nõukogus ministrite tasandil olulise ELi õigusloome osa suhtes; |
| --- | --- |

2.

peab kirjalikku menetlust nõukogu seisukoha vastuvõtmiseks eelarvemenetluse puhul eriti kohatuks ning küsitavaks, kuna puudub nii üldsuse toetus kui ka selge poliitiline toetus nõukogus ministrite tasandil olulise ELi õigusloome osa suhtes;

| 3. | on ühtlasi väga mures, kuidas hinnata nõukogu seisukohta 2011. aasta eelarveprojekti kohta, sest vastuvõetud kärped ei vasta selgesõnalistele eesmärkidele, vaid neid on ilmselt valimatult ja äärmuslikult tehtud kogu eelarve lõikes; peab assigneeringute meelevaldset vähendamist usaldusväärse eelarvestamisega vastuolus olevaks; |
| --- | --- |

3.

on ühtlasi väga mures, kuidas hinnata nõukogu seisukohta 2011. aasta eelarveprojekti kohta, sest vastuvõetud kärped ei vasta selgesõnalistele eesmärkidele, vaid neid on ilmselt valimatult ja äärmuslikult tehtud kogu eelarve lõikes; peab assigneeringute meelevaldset vähendamist usaldusväärse eelarvestamisega vastuolus olevaks;

| 4. | on seisukohal, et tulenevalt ELi poliitikavaldkondi tugevdava ja uusi pädevusvaldkondi (eelkõige ühise välis- ja julgeolekupoliitika, konkurentsivõime ja innovatsiooni, kosmose, energiapoliitika, turismi, kliimamuutustevastase võitluse, spordi- ja noorsoopoliitika, sotsiaalpoliitika, justiits- ja siseasjade valdkonnas) loova ELi toimimise lepingu jõustumine tähendab eelarve nn lissaboniseerimist, sellest tuleks Euroopa Liidule eraldada eesmärkide saavutamiseks vajalikud rahalised vahendid, ja eeldab seetõttu mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt sidusust ja järjepidevust seoses suurema finantssuutlikkusega; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et tulenevalt ELi poliitikavaldkondi tugevdava ja uusi pädevusvaldkondi (eelkõige ühise välis- ja julgeolekupoliitika, konkurentsivõime ja innovatsiooni, kosmose, energiapoliitika, turismi, kliimamuutustevastase võitluse, spordi- ja noorsoopoliitika, sotsiaalpoliitika, justiits- ja siseasjade valdkonnas) loova ELi toimimise lepingu jõustumine tähendab eelarve nn lissaboniseerimist, sellest tuleks Euroopa Liidule eraldada eesmärkide saavutamiseks vajalikud rahalised vahendid, ja eeldab seetõttu mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt sidusust ja järjepidevust seoses suurema finantssuutlikkusega;

| 5. | tuletab meelde, et hoolimata aluslepingute järjestikusest muutmisest ja suurema vastutuse andmisest liidu tasandile, on ELi eelarve maht tagasihoidlik 1 % RKT-st; on seepärast vastu nõukogus vastu võetud suurtele kärbetele; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et hoolimata aluslepingute järjestikusest muutmisest ja suurema vastutuse andmisest liidu tasandile, on ELi eelarve maht tagasihoidlik 1 % RKT-st; on seepärast vastu nõukogus vastu võetud suurtele kärbetele;

| 6. | mõistab muret, mida mõned delegatsioonid väljendasid nõukogus selle kohta, et liikmesriikide eelarvetele avalduv surve on 2011. aastal eriti suur ja kokkuhoid on seda vajalikum, kuid peab maksete assigneeringute meelevaldset vähendamist siiski usaldusväärse eelarvedistsipliiniga vastuolus olevaks ning on ühtlasi seisukohal, et kulukohustuste meelevaldne kärpimine ohustab juba kokku lepitud liidu poliitika ja programmide täitmist; |
| --- | --- |

6.

mõistab muret, mida mõned delegatsioonid väljendasid nõukogus selle kohta, et liikmesriikide eelarvetele avalduv surve on 2011. aastal eriti suur ja kokkuhoid on seda vajalikum, kuid peab maksete assigneeringute meelevaldset vähendamist siiski usaldusväärse eelarvedistsipliiniga vastuolus olevaks ning on ühtlasi seisukohal, et kulukohustuste meelevaldne kärpimine ohustab juba kokku lepitud liidu poliitika ja programmide täitmist;

| 7. | tuletab ühtlasi nii nõukogule kui ka komisjonile meelde Euroopa Liidu omavahendite tulevikku käsitlevat oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni (6), milles Euroopa Parlament rõhutas, et ELi omavahendite praegune süsteem, kus 70 % liidu tuludest tuleb otse liikmesriikide eelarvetest, muudab Euroopa Liidule tehtavad osamaksed riigieelarvetele lisakohustuseks; on sügavalt veendunud, et kõik ELi institutsioonid peaksid kokku leppima selge ja siduva ajakava uue omavahendite süsteemi kokkuleppimiseks enne järgmise, pärast 2013. aastat kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku jõustumist; väljendab valmisolekut uurida selleks kõiki võimalikke lahendusi; |
| --- | --- |

7.

tuletab ühtlasi nii nõukogule kui ka komisjonile meelde Euroopa Liidu omavahendite tulevikku käsitlevat oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni (6), milles Euroopa Parlament rõhutas, et ELi omavahendite praegune süsteem, kus 70 % liidu tuludest tuleb otse liikmesriikide eelarvetest, muudab Euroopa Liidule tehtavad osamaksed riigieelarvetele lisakohustuseks; on sügavalt veendunud, et kõik ELi institutsioonid peaksid kokku leppima selge ja siduva ajakava uue omavahendite süsteemi kokkuleppimiseks enne järgmise, pärast 2013. aastat kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku jõustumist; väljendab valmisolekut uurida selleks kõiki võimalikke lahendusi;

| 8. | tuletab veel kord meelde, et ELi eelarvet ei tohiks mingil juhul näha ja hinnata selliselt, nagu oleks see lihtsalt liikmesriikide eelarvetele koormana lisatav finantsvahend, vaid seda tuleb mõista kui võimalust tugevdada neid algatusi ja investeeringuid, mis pakuvad huvi ja annavad lisandväärtust ELile tervikuna ning millest enamus võetakse vastu kaasotsustamismenetluse kohaselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ning seeläbi seaduspärastatakse ka riiklikul tasandil; kutsub ELi institutsioone üles määrama kindlaks nõuetekohase mehhanismi ELita eksisteerimise kulude hindamiseks, mis näitaks, kui palju liikmesriikide eelarvetes vahendite ühendamisega säästetakse; |
| --- | --- |

8.

tuletab veel kord meelde, et ELi eelarvet ei tohiks mingil juhul näha ja hinnata selliselt, nagu oleks see lihtsalt liikmesriikide eelarvetele koormana lisatav finantsvahend, vaid seda tuleb mõista kui võimalust tugevdada neid algatusi ja investeeringuid, mis pakuvad huvi ja annavad lisandväärtust ELile tervikuna ning millest enamus võetakse vastu kaasotsustamismenetluse kohaselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ning seeläbi seaduspärastatakse ka riiklikul tasandil; kutsub ELi institutsioone üles määrama kindlaks nõuetekohase mehhanismi ELita eksisteerimise kulude hindamiseks, mis näitaks, kui palju liikmesriikide eelarvetes vahendite ühendamisega säästetakse;

| 9. | kordab, et ELi eelarve on mõeldud liikmesriikide eelarvete täiendamiseks ja ELi eelarvest antavat impulssi ei tohiks ohjeldada ega piirata suvaliste kärbetega, mis on 27 liikmesriigi koondeelarvega võrreldes üliväiksed (alla 0,02 %); |
| --- | --- |

9.

kordab, et ELi eelarve on mõeldud liikmesriikide eelarvete täiendamiseks ja ELi eelarvest antavat impulssi ei tohiks ohjeldada ega piirata suvaliste kärbetega, mis on 27 liikmesriigi koondeelarvega võrreldes üliväiksed (alla 0,02 %);

| 10. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on seadnud 2010. aasta juunis vastu võetud Euroopa Parlamendi resolutsioonis (volituse kohta kolmepoolseks kohtumiseks) üheks 2011. aasta eelarve olulisemaks prioriteediks noorte, hariduse ja liikuvusega seotud poliitikavaldkonnad, sest need on ELi majanduse elavdamise kava ja ELi 2020. aasta strateegia olulised ja vajalikud osad; rõhutab, et teatavate eelarveridade assigneeringute kavandatud suurendamine on hea nii lühi- kui ka pikaajaliste ELi tulevikku kujundavate strateegiate seisukohalt; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament on seadnud 2010. aasta juunis vastu võetud Euroopa Parlamendi resolutsioonis (volituse kohta kolmepoolseks kohtumiseks) üheks 2011. aasta eelarve olulisemaks prioriteediks noorte, hariduse ja liikuvusega seotud poliitikavaldkonnad, sest need on ELi majanduse elavdamise kava ja ELi 2020. aasta strateegia olulised ja vajalikud osad; rõhutab, et teatavate eelarveridade assigneeringute kavandatud suurendamine on hea nii lühi- kui ka pikaajaliste ELi tulevikku kujundavate strateegiate seisukohalt;

| 11. | kordab oma kindlat veendumust, et rahaliste vahendite nappuse ja ülemaailmse majanduslanguse tõttu tuleks ELi poliitikavaldkondade rahastamist põhjalikumalt kontrollida, et vältida selge ja eristatava eesmärgita kulutamist, pidades silmas ELi eelarve Euroopa lisandväärtust, kuna muidu riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil hajutatud rahaliste vahendite koondamine näitab solidaarsust ja tõhusust; rõhutab samuti, et valdav osa ELi eelarvelistest kulutustest toetab ELi majanduskasvu ergutamiseks vajalikke pikaajalisi investeeringuid; |
| --- | --- |

11.

kordab oma kindlat veendumust, et rahaliste vahendite nappuse ja ülemaailmse majanduslanguse tõttu tuleks ELi poliitikavaldkondade rahastamist põhjalikumalt kontrollida, et vältida selge ja eristatava eesmärgita kulutamist, pidades silmas ELi eelarve Euroopa lisandväärtust, kuna muidu riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil hajutatud rahaliste vahendite koondamine näitab solidaarsust ja tõhusust; rõhutab samuti, et valdav osa ELi eelarvelistest kulutustest toetab ELi majanduskasvu ergutamiseks vajalikke pikaajalisi investeeringuid;

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud varud ei jäta tegelikku ruumi manööverdamiseks, eelkõige alamrubriikides 1a ja 3b ning rubriigis 4, ja need vähendavad ELi võimet reageerida poliitilistele muutustele ja ettenägematutele vajadustele oma prioriteetide juurde jäädes; juhib tähelepanu, et ELi ees seisvate suurte ülesannete ulatus eeldab vahendeid, mis ületavad tunduvalt mitmeaastase finantsraamistiku praegu kehtivaid ülemmäärasid; tuletab sellega seoses meelde, et eelarve tuleb tingimata põhjalikult läbi vaadata ja praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade kohene läbivaatamine, samuti eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe mõne sätte läbivaatamine on paljude probleemide ja uute prioriteetide tõttu muutunud vältimatuks; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu sellele, et mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud varud ei jäta tegelikku ruumi manööverdamiseks, eelkõige alamrubriikides 1a ja 3b ning rubriigis 4, ja need vähendavad ELi võimet reageerida poliitilistele muutustele ja ettenägematutele vajadustele oma prioriteetide juurde jäädes; juhib tähelepanu, et ELi ees seisvate suurte ülesannete ulatus eeldab vahendeid, mis ületavad tunduvalt mitmeaastase finantsraamistiku praegu kehtivaid ülemmäärasid; tuletab sellega seoses meelde, et eelarve tuleb tingimata põhjalikult läbi vaadata ja praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade kohene läbivaatamine, samuti eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe mõne sätte läbivaatamine on paljude probleemide ja uute prioriteetide tõttu muutunud vältimatuks;

| 13. | nõuab, et nõukogu võtaks täiel määral arvesse selgeid tingimusi, mis kehtestati Euroopa Parlamendi 22. septembri 2010. aasta resolutsioonis ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2007–2013 (KOM(2010)0072 – 2010/0048(APP)) (7), mille alusel parlament andis oma nõusoleku uuele mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevale määrusele, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingus; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et nõukogu võtaks täiel määral arvesse selgeid tingimusi, mis kehtestati Euroopa Parlamendi 22. septembri 2010. aasta resolutsioonis ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2007–2013 (KOM(2010)0072 – 2010/0048(APP)) (7), mille alusel parlament andis oma nõusoleku uuele mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevale määrusele, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingus;

| 14. | tuletab meelde, et parlamendi prioriteete ja ELi toimimise lepingu jõustumisest tulenevaid uusi poliitikavaldkondasid on võimaturahastada mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade piires; rõhutab, et 2011. aasta eelarve üle peetavate läbirääkimiste hõlbustamiseks lepituskomitees on Euroopa Parlament teinud mitmel juhul tõsisele kompromissile minnes ettepaneku nende poliitikavaldkondade rahastamiseks ülemmäärade piires; juhib siiski tähelepanu sellele, et see on võimalik ainult teiste, konkreetsete ja hoolikalt valitud eelarveridade assigneeringuid vähendades; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et parlamendi prioriteete ja ELi toimimise lepingu jõustumisest tulenevaid uusi poliitikavaldkondasid on võimaturahastada mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade piires; rõhutab, et 2011. aasta eelarve üle peetavate läbirääkimiste hõlbustamiseks lepituskomitees on Euroopa Parlament teinud mitmel juhul tõsisele kompromissile minnes ettepaneku nende poliitikavaldkondade rahastamiseks ülemmäärade piires; juhib siiski tähelepanu sellele, et see on võimalik ainult teiste, konkreetsete ja hoolikalt valitud eelarveridade assigneeringuid vähendades;

| 15. | toetab igati ELi eelarves Euroopa finantsstabiilsusmehhanismiga seotud tagatisfondi loomist; nõuab, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid kaasataks nimetatud mehhanismi kasutuselevõtmist puudutavate otsuste tegemisse; nõuab, et mehhanismiga kaasnevad eelarvevajadused täidetaks praeguse (2007-2013) mitmeaastase finantsraamistiku või 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ad hoc läbivaatamise kaudu, et tagada eelarvepädevate institutsioonide õigeaegne ja piisav kaasamine; |
| --- | --- |

15.

toetab igati ELi eelarves Euroopa finantsstabiilsusmehhanismiga seotud tagatisfondi loomist; nõuab, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid kaasataks nimetatud mehhanismi kasutuselevõtmist puudutavate otsuste tegemisse; nõuab, et mehhanismiga kaasnevad eelarvevajadused täidetaks praeguse (2007-2013) mitmeaastase finantsraamistiku või 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ad hoc läbivaatamise kaudu, et tagada eelarvepädevate institutsioonide õigeaegne ja piisav kaasamine;

| 16. | ei nõustu pidamast lõplikuks nõukogu seisukohta maksete assigneeringute osas, mis saadi eri eelarveridade kulude vähendamise ja suurendamise tulemusel tegelikke vajadusi põhjalikult analüüsimata; |
| --- | --- |

16.

ei nõustu pidamast lõplikuks nõukogu seisukohta maksete assigneeringute osas, mis saadi eri eelarveridade kulude vähendamise ja suurendamise tulemusel tegelikke vajadusi põhjalikult analüüsimata;

| 17. | tuletab meelde, et nõukogu selline praktika võib mõjutada sama aasta kulukohustuste täitmismäära, sest see vähendab uute lepingute sõlmimist, eelkõige viimases kvartalis, ja häirib ELi programmide mitmeaastast töötsüklit; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et nõukogu selline praktika võib mõjutada sama aasta kulukohustuste täitmismäära, sest see vähendab uute lepingute sõlmimist, eelkõige viimases kvartalis, ja häirib ELi programmide mitmeaastast töötsüklit;

| 18. | on üldiselt seisukohal, et ELi programme toetavaid halduskulusid ei tohiks kärpida, sest need kulud tagavad programmide kiire rakendamise ning kvaliteedi ja piisava järelevalve; jätab seetõttu tähelepanuta kõik kärped, mis nõukogu nende programmide halduskulude ridadel on teinud; |
| --- | --- |

18.

on üldiselt seisukohal, et ELi programme toetavaid halduskulusid ei tohiks kärpida, sest need kulud tagavad programmide kiire rakendamise ning kvaliteedi ja piisava järelevalve; jätab seetõttu tähelepanuta kõik kärped, mis nõukogu nende programmide halduskulude ridadel on teinud;

Alamrubriik 1a

| 19. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi horisontaalsete prioriteetidena eeldavad noorte, hariduse ja liikuvusega seotud poliitikavaldkonnad 2011. aasta eelarves sihtotstarbelisi valdkondadevahelisi investeeringuid kui vahendit edendamaks ELi majanduskasvu ja arengut; avaldab seetõttu soovi suurendada kõigi nende prioriteetidega seotud programmide (elukestva õppe programm, programmid „Inimesed” ja „Erasmus Mundus”) assigneeringuid; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi horisontaalsete prioriteetidena eeldavad noorte, hariduse ja liikuvusega seotud poliitikavaldkonnad 2011. aasta eelarves sihtotstarbelisi valdkondadevahelisi investeeringuid kui vahendit edendamaks ELi majanduskasvu ja arengut; avaldab seetõttu soovi suurendada kõigi nende prioriteetidega seotud programmide (elukestva õppe programm, programmid „Inimesed” ja „Erasmus Mundus”) assigneeringuid;

| 20. | on eelkõige seisukohal, et noorte töötajate liikuvus on peamine tegur Euroopa konkurentsivõimelise ja dünaamilise tööturu arengus ja seetõttu tuleb seda edendada; pooldab seetõttu Euroopa tööturuasutuste süsteemi assigneeringute suurendamist ja toetab sellega seoses igati ettevalmistava tegevuse „Sinu esimene EURESe töökoht” käivitamist, mille eesmärk on aidata noortel siseneda tööturule või pääseda eriteadmisi nõudvale töökohale mõnes teises liimesriigis, mis on esimene samm spetsiaalse noorte liikuvuse mitteakadeemilise programmi suunas; |
| --- | --- |

20.

on eelkõige seisukohal, et noorte töötajate liikuvus on peamine tegur Euroopa konkurentsivõimelise ja dünaamilise tööturu arengus ja seetõttu tuleb seda edendada; pooldab seetõttu Euroopa tööturuasutuste süsteemi assigneeringute suurendamist ja toetab sellega seoses igati ettevalmistava tegevuse „Sinu esimene EURESe töökoht” käivitamist, mille eesmärk on aidata noortel siseneda tööturule või pääseda eriteadmisi nõudvale töökohale mõnes teises liimesriigis, mis on esimene samm spetsiaalse noorte liikuvuse mitteakadeemilise programmi suunas;

| 21. | tunnistab ELi vahenditest rahastatud teadustegevuse lisandväärtust, mis lisab hoogu eri riikide jõupingutustele ja investeeringutele teadusvaldkonnas, eelkõige energeetikaga seotud teadustegevuses, sealhulgas taastuvenergia valdkonnas, ning VKEde keskset rolli Euroopa majanduskasvu ja tööhõive edendamisel; kordab sellega seoses, et toetab konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning eelkõige ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi ja aruka energiakasutuse programmi ning suurendab teatavatel eelarveridadel kulukohustuste ja maksete assigneeringuid; märgib, et tagada tuleks teadus- ja arendustegevuse programmide sujuv rakendamine, et hoiduda eelarveperioodi lõpus assigneeringute ümberpaigutamisest kavandatud valdkonnast mujale; |
| --- | --- |

21.

tunnistab ELi vahenditest rahastatud teadustegevuse lisandväärtust, mis lisab hoogu eri riikide jõupingutustele ja investeeringutele teadusvaldkonnas, eelkõige energeetikaga seotud teadustegevuses, sealhulgas taastuvenergia valdkonnas, ning VKEde keskset rolli Euroopa majanduskasvu ja tööhõive edendamisel; kordab sellega seoses, et toetab konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning eelkõige ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi ja aruka energiakasutuse programmi ning suurendab teatavatel eelarveridadel kulukohustuste ja maksete assigneeringuid; märgib, et tagada tuleks teadus- ja arendustegevuse programmide sujuv rakendamine, et hoiduda eelarveperioodi lõpus assigneeringute ümberpaigutamisest kavandatud valdkonnast mujale;

| 22. | on väga mures, et rubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel” kesksete poliitikavaldkondade rahastamiseks ei ole piisavalt vahendeid ja et see olukord halveneb seoses tulevase ELi 2020. aasta strateegia rahastamisega veelgi; tuletab meelde, et investeerimine sellistesse poliitikavaldkondadesse nagu haridus, teadusuuringud, innovatsioon, transport (eelkõige üleeuroopalised transpordivõrgud) ja turism on väga tähtis majanduskasvu ja tööhõive edendamisel; |
| --- | --- |

22.

on väga mures, et rubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel” kesksete poliitikavaldkondade rahastamiseks ei ole piisavalt vahendeid ja et see olukord halveneb seoses tulevase ELi 2020. aasta strateegia rahastamisega veelgi; tuletab meelde, et investeerimine sellistesse poliitikavaldkondadesse nagu haridus, teadusuuringud, innovatsioon, transport (eelkõige üleeuroopalised transpordivõrgud) ja turism on väga tähtis majanduskasvu ja tööhõive edendamisel;

| 23. | peab äärmiselt oluliseks, et äsja finantssektoris asutatud Euroopa järelevalveasutusi rahastatakse algusest peale nõuetekohaselt ja piisavas mahus, mis võimaldab neil aidata kaasa Euroopa ning rahvusvahelise finantssüsteemi stabiilsusele; |
| --- | --- |

23.

peab äärmiselt oluliseks, et äsja finantssektoris asutatud Euroopa järelevalveasutusi rahastatakse algusest peale nõuetekohaselt ja piisavas mahus, mis võimaldab neil aidata kaasa Euroopa ning rahvusvahelise finantssüsteemi stabiilsusele;

| 24. | on veendunud, et Euratomi ITERi Euroopa ühisettevõtte rahastamine tuleks läbi vaadata komisjoni ettepaneku valguses, mis käsitleb ITERi rahastamist aastatel 2012 ja 2013; ei ole valmis kiitma heaks vahendite ümberpaigutamist olemasoleva teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames, et katta suurenenud rahalisi vajadusi, mis ei vasta enam esialgsele ettepanekule; on seetõttu seisukohal, et rakendamise hilinemise tõttu ja selleks et alustada nõukoguga läbirääkimisi ITERi tulevase rahastamise üle on kõige parem lahendus vähendada eelarvereal 08 20 02 nii kulukohustusi kui ka maksete assigneeringuid 47 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

24.

on veendunud, et Euratomi ITERi Euroopa ühisettevõtte rahastamine tuleks läbi vaadata komisjoni ettepaneku valguses, mis käsitleb ITERi rahastamist aastatel 2012 ja 2013; ei ole valmis kiitma heaks vahendite ümberpaigutamist olemasoleva teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames, et katta suurenenud rahalisi vajadusi, mis ei vasta enam esialgsele ettepanekule; on seetõttu seisukohal, et rakendamise hilinemise tõttu ja selleks et alustada nõukoguga läbirääkimisi ITERi tulevase rahastamise üle on kõige parem lahendus vähendada eelarvereal 08 20 02 nii kulukohustusi kui ka maksete assigneeringuid 47 miljoni euro võrra;

| 25. | toetab komisjoni ettepanekut võtta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rubriigis kasutusele maksete assigneeringud, et lihtsustada kahe eelarvepädeva institutsiooni poolt heaks kiidetud taotlustega seotud rahastamiskorda; taastab sellest tulenevalt vaikimisi väärtuse, märkides, et see võib olla 2011. aasta vajaduste täitmiseks ebapiisav; |
| --- | --- |

25.

toetab komisjoni ettepanekut võtta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rubriigis kasutusele maksete assigneeringud, et lihtsustada kahe eelarvepädeva institutsiooni poolt heaks kiidetud taotlustega seotud rahastamiskorda; taastab sellest tulenevalt vaikimisi väärtuse, märkides, et see võib olla 2011. aasta vajaduste täitmiseks ebapiisav;

| 26. | on veendunud Euroopa energeetika olukorrale on vaja strateegilist perspektiivi; märgib, et komisjon on koostanud Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET), mille rahastamistingimused ei ole veel selged; on seetõttu loonud mitu p.m. eelarverida SET-kava mitme valdkonna jaoks, kus peaks varsti tegevus algama; |
| --- | --- |

26.

on veendunud Euroopa energeetika olukorrale on vaja strateegilist perspektiivi; märgib, et komisjon on koostanud Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET), mille rahastamistingimused ei ole veel selged; on seetõttu loonud mitu p.m. eelarverida SET-kava mitme valdkonna jaoks, kus peaks varsti tegevus algama;

Alamrubriik 1b

| 27. | märgib, et nõukogu seisukoht ei muuda komisjoni ettepanekut kulukohustuste osas, ja rõhutab, et see kulukohustuste suhtes võetud seisukoht on kooskõlas mitmeaastases finantsraamisikus sätestatud summadega, võttes arvesse 2011. aasta osas tehtavat finantsraamistiku tehnilist kohandamist, nagu on ette nähtud 17. juuni 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 17; |
| --- | --- |

27.

märgib, et nõukogu seisukoht ei muuda komisjoni ettepanekut kulukohustuste osas, ja rõhutab, et see kulukohustuste suhtes võetud seisukoht on kooskõlas mitmeaastases finantsraamisikus sätestatud summadega, võttes arvesse 2011. aasta osas tehtavat finantsraamistiku tehnilist kohandamist, nagu on ette nähtud 17. juuni 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 17;

| 28. | mõistab hukka nõukogu piirava lähenemise maksetele, mida kärbiti 1 075 miljardi euro võrra (sellest pool programmitöö perioodi 2006-2010 lõpetamiseks) võrreldes komisjoni prognoosiga maksete vajaduse kohta aastaks 2011; rõhutab, et Euroopa Parlament on juba varem leidnud, et maksete vajadust võidi hinnata liiga väikeseks, kusjuures nõukogu lähenemisviisi tõttu võib juhtuda, et programmide rakendamisel ei jõuta ajavahemiku 2007-2013 alguses programmide aeglase käivitamisega kaotatud aega tagasi teha, rõhutab samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel Euroopa majanduse elavdamise kava raames kokku lepitud hiljutisi seadusandlikke muudatusi; |
| --- | --- |

28.

mõistab hukka nõukogu piirava lähenemise maksetele, mida kärbiti 1 075 miljardi euro võrra (sellest pool programmitöö perioodi 2006-2010 lõpetamiseks) võrreldes komisjoni prognoosiga maksete vajaduse kohta aastaks 2011; rõhutab, et Euroopa Parlament on juba varem leidnud, et maksete vajadust võidi hinnata liiga väikeseks, kusjuures nõukogu lähenemisviisi tõttu võib juhtuda, et programmide rakendamisel ei jõuta ajavahemiku 2007-2013 alguses programmide aeglase käivitamisega kaotatud aega tagasi teha, rõhutab samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel Euroopa majanduse elavdamise kava raames kokku lepitud hiljutisi seadusandlikke muudatusi;

| 29. | taastab seetõttu nõukogu poolt kärbitud maksete assigneeringud eelarveprojektis kavandatud summas ja jääb oma esialgse seisukoha juurde, et kui maksete assigneeringutest ei peaks vajaduste katmiseks piisama, peaksid komisjon ja nõukogu esitama ja kiiresti vastu võtma paranduseelarve; tunneb sellega seoses heameelt nõukogu avalduse üle; |
| --- | --- |

29.

taastab seetõttu nõukogu poolt kärbitud maksete assigneeringud eelarveprojektis kavandatud summas ja jääb oma esialgse seisukoha juurde, et kui maksete assigneeringutest ei peaks vajaduste katmiseks piisama, peaksid komisjon ja nõukogu esitama ja kiiresti vastu võtma paranduseelarve; tunneb sellega seoses heameelt nõukogu avalduse üle;

| 30. | tuletab meelde, et Läänemere piirkonna tegevuskava ELi strateegias on sätestatud, et kavandatud meetmeid tuleks võimalikult ulatuslikult rahastada olemasolevatest allikatest, sh struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist; juhib tähelepanu, et Läänemere piirkonna tegevuskava ELi strateegiat puudutavates nõukogu järeldustes on öeldud, et strateegia põhineb olemasolevate ELi instrumentide ja rahaliste vahendite ning muude olemasolevate ressursside ja rahastamisvahendite tõhusamal kasutamisel; rõhutab, et seda strateegiat tuleb asjakohaselt tunnustada ja rahastada; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et Läänemere piirkonna tegevuskava ELi strateegias on sätestatud, et kavandatud meetmeid tuleks võimalikult ulatuslikult rahastada olemasolevatest allikatest, sh struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist; juhib tähelepanu, et Läänemere piirkonna tegevuskava ELi strateegiat puudutavates nõukogu järeldustes on öeldud, et strateegia põhineb olemasolevate ELi instrumentide ja rahaliste vahendite ning muude olemasolevate ressursside ja rahastamisvahendite tõhusamal kasutamisel; rõhutab, et seda strateegiat tuleb asjakohaselt tunnustada ja rahastada;

Rubriik 2

| 31. | juhib tähelepanu, et ühise põllumajanduspoliitika peamine eesmärk peaks olema tagada turu stabiilsus, toiduga kindlustatus, õiglane hinnatulu põllumajandustootjatele, sealhulgas keskkonna- ja maastikukaitse, ning kutsub seetõttu komisjoni üles nägema 2011. aasta eelarves turu võimaliku volatiilsuse puhuks 2011. aastal ette hõlpsasti kättesaadavate vajalike rahaliste vahenditega finantspuhver; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu, et ühise põllumajanduspoliitika peamine eesmärk peaks olema tagada turu stabiilsus, toiduga kindlustatus, õiglane hinnatulu põllumajandustootjatele, sealhulgas keskkonna- ja maastikukaitse, ning kutsub seetõttu komisjoni üles nägema 2011. aasta eelarves turu võimaliku volatiilsuse puhuks 2011. aastal ette hõlpsasti kättesaadavate vajalike rahaliste vahenditega finantspuhver;

| 32. | tunnistab, et piimandussektorile 2010. aasta eelarves erandkorras eraldatud 300 miljonist eurost oli palju kasu; toetab uue eelarverea loomist piimandusfondi jaoks, mille eesmärk on toetada nüüdisajastamist, mitmekesistamist ja ümberkorraldamist ning parandada turustamist ja piimakarjakasvatajate kauplemispositsiooni, et niimoodi reageerida töötlejate ja jaemüüjate suurenevale turuvõimule toiduahelas; juhib tähelepanu sellele, et komisjon on piimandusfondi juba heaks kiitnud; |
| --- | --- |

32.

tunnistab, et piimandussektorile 2010. aasta eelarves erandkorras eraldatud 300 miljonist eurost oli palju kasu; toetab uue eelarverea loomist piimandusfondi jaoks, mille eesmärk on toetada nüüdisajastamist, mitmekesistamist ja ümberkorraldamist ning parandada turustamist ja piimakarjakasvatajate kauplemispositsiooni, et niimoodi reageerida töötlejate ja jaemüüjate suurenevale turuvõimule toiduahelas; juhib tähelepanu sellele, et komisjon on piimandusfondi juba heaks kiitnud;

| 33. | on seisukohal, et veinisektori riiklik toetusprogramm tuleks alles jätta, kuigi väiksemas mahus; juhib tähelepanu asjaolule, et veinituru korralduse reformi ajal ütles komisjon selge sõnaga, et reform ei tohiks eelarvet mõjutada; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et veinisektori riiklik toetusprogramm tuleks alles jätta, kuigi väiksemas mahus; juhib tähelepanu asjaolule, et veinituru korralduse reformi ajal ütles komisjon selge sõnaga, et reform ei tohiks eelarvet mõjutada;

| 34. | tunnistab, et koolidele puuvilja ja piima jagamise programmid on väga olulised, sest need aitavad lastel tervislikumalt toituda; tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada nende kahe programmi rahalisi vahendeid ja otsustab nende assigneeringuid veelgi suurendada; rõhutab enim puudust kannatavate isikute abistamise programmi tähtsust ja otsustab selle assigneeringuid suurendada, kuid tuletab meelde, et programmi rakendamisel tuleb arvesse võtta üldkohtus käimasolevaid menetlusi; |
| --- | --- |

34.

tunnistab, et koolidele puuvilja ja piima jagamise programmid on väga olulised, sest need aitavad lastel tervislikumalt toituda; tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada nende kahe programmi rahalisi vahendeid ja otsustab nende assigneeringuid veelgi suurendada; rõhutab enim puudust kannatavate isikute abistamise programmi tähtsust ja otsustab selle assigneeringuid suurendada, kuid tuletab meelde, et programmi rakendamisel tuleb arvesse võtta üldkohtus käimasolevaid menetlusi;

| 35. | toetab vastavalt oma prioriteetidele ettepanekut luua katseprojekt, mille eesmärk on edendada heade tavade vahetamist noorte põllumajandustootjate vahel, eelkõige seoses Euroopa põllumajandussektoris valitsevate probleemidega; |
| --- | --- |

35.

toetab vastavalt oma prioriteetidele ettepanekut luua katseprojekt, mille eesmärk on edendada heade tavade vahetamist noorte põllumajandustootjate vahel, eelkõige seoses Euroopa põllumajandussektoris valitsevate probleemidega;

| 36. | on veendunud, et „ LIFE+” (keskkonna rahastamisvahend aastateks 2007-2013) tuleks veelgi tugevdada, et see oleks lisameetmetega kooskõlas; rõhutab, et keskkonnaprobleemid on keskkonna- ja põllumajanduspoliitika prioriteet ning rahaliste vahendite suurendamine on looduse ja bioloogilise mitmekesisuse hoidmisel otsustava tähtsusega; on seisukohal, et „LIFE+” kõrval tuleks säästva arengu kriteeriumeid süvalaiendada kõigile asjaomastele ELi vahenditele; |
| --- | --- |

36.

on veendunud, et „ LIFE+” (keskkonna rahastamisvahend aastateks 2007-2013) tuleks veelgi tugevdada, et see oleks lisameetmetega kooskõlas; rõhutab, et keskkonnaprobleemid on keskkonna- ja põllumajanduspoliitika prioriteet ning rahaliste vahendite suurendamine on looduse ja bioloogilise mitmekesisuse hoidmisel otsustava tähtsusega; on seisukohal, et „LIFE+” kõrval tuleks säästva arengu kriteeriumeid süvalaiendada kõigile asjaomastele ELi vahenditele;

Alamrubriik 3a

| 37. | peab mitmeid programme ja vahendeid (nagu programm „Terrorismi ärahoidmine, valmisolek selleks ning selle tagajärgede likvideerimine”) Stockholmi programmi elluviimisel väga tähtsaks ja kordab, et toetab vägivallavastase võitluse programmi „Daphne” (mille raames ei ole rahastamist väärivaid programme assigneeringute nappuse tõttu võimalik rahastada) ning programmi „Uimastiennetus- ja teavitustegevus”; rõhutab sellega seoses eriti võitlust naiste vastu suunatud vägivalla, sealhulgas sundabordi, naiste suguelundite moonutamise, sundsteriliseerimise või muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise vastu; |
| --- | --- |

37.

peab mitmeid programme ja vahendeid (nagu programm „Terrorismi ärahoidmine, valmisolek selleks ning selle tagajärgede likvideerimine”) Stockholmi programmi elluviimisel väga tähtsaks ja kordab, et toetab vägivallavastase võitluse programmi „Daphne” (mille raames ei ole rahastamist väärivaid programme assigneeringute nappuse tõttu võimalik rahastada) ning programmi „Uimastiennetus- ja teavitustegevus”; rõhutab sellega seoses eriti võitlust naiste vastu suunatud vägivalla, sealhulgas sundabordi, naiste suguelundite moonutamise, sundsteriliseerimise või muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise vastu;

| 38. | tulenevalt puudulikust teabest, mis parlamendile SIS II järgmiste sammude kohta on antud, peab vajalike paranduste kohta nõutava teabe saamiseks kõige paremaks lahenduseks assigneeringute paigutamist reservi; |
| --- | --- |

38.

tulenevalt puudulikust teabest, mis parlamendile SIS II järgmiste sammude kohta on antud, peab vajalike paranduste kohta nõutava teabe saamiseks kõige paremaks lahenduseks assigneeringute paigutamist reservi;

| 39. | on seisukohal, et komisjoni talituste 21. septembri 2010. aasta töödokumendis esitatud kavandamine ei ole piisav, et täita Euroopa Parlamendi nõudmisi, mis puudutavad vajalikke parandusi ja täielikku ülevaadet SIS II eelarvestamise kohta; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et komisjoni talituste 21. septembri 2010. aasta töödokumendis esitatud kavandamine ei ole piisav, et täita Euroopa Parlamendi nõudmisi, mis puudutavad vajalikke parandusi ja täielikku ülevaadet SIS II eelarvestamise kohta;

Alamrubriik 3b

| 40. | tuletab meelde, et rubriik 3b hõlmab poliitikavaldkondi, millel on otsene mõju Euroopa kodanike igapäevaelule, ja on täiesti veendunud, et selle rubriigi tegelikku potentsiaali ei ole võimalik praegu kehtivas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piiratud varu tõttu ära kasutada; rõhutab, et nõukogu ettepanek nende vahendite rahastamiseks ei vasta selle rubriigiga hõlmatud põhiprioriteetidele, ja rõhutab eelkõige, et noortega seotud programmide senine ülikõrge täitmismäär näitab, et need vajavad oluliselt suuremaid investeeringuid; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et rubriik 3b hõlmab poliitikavaldkondi, millel on otsene mõju Euroopa kodanike igapäevaelule, ja on täiesti veendunud, et selle rubriigi tegelikku potentsiaali ei ole võimalik praegu kehtivas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piiratud varu tõttu ära kasutada; rõhutab, et nõukogu ettepanek nende vahendite rahastamiseks ei vasta selle rubriigiga hõlmatud põhiprioriteetidele, ja rõhutab eelkõige, et noortega seotud programmide senine ülikõrge täitmismäär näitab, et need vajavad oluliselt suuremaid investeeringuid;

| 41. | kordab, et kavatseb suurendada programmi „Aktiivsed noored”, eriolümpia ülemaailmsete suvemängude, eelarverea „Infopunktid” ja spordivaldkonnas käimasoleva ettevalmistava tegevuse assigneeringuid; võtab teadmiseks nõukogu algatuse esitada uus, Euroopa mälestuspaikasid puudutav ettevalmistav tegevus ja on seisukohal, et see ettevalmistav tegevus võiks edendada ELi kodakondsust, sest tegevuse eesmärk on säilitada ja hõlbustada juurdepääsu Euroopa ühise mäluga seotud ajaloolistele paikadele; |
| --- | --- |

41.

kordab, et kavatseb suurendada programmi „Aktiivsed noored”, eriolümpia ülemaailmsete suvemängude, eelarverea „Infopunktid” ja spordivaldkonnas käimasoleva ettevalmistava tegevuse assigneeringuid; võtab teadmiseks nõukogu algatuse esitada uus, Euroopa mälestuspaikasid puudutav ettevalmistav tegevus ja on seisukohal, et see ettevalmistav tegevus võiks edendada ELi kodakondsust, sest tegevuse eesmärk on säilitada ja hõlbustada juurdepääsu Euroopa ühise mäluga seotud ajaloolistele paikadele;

| 42. | peab vajalikuks, et komisjon esitaks kõikehõlmava strateegia ELi kodanike teavitamise parandamiseks ja Euroopa avaliku ruumi loomiseks vastavalt 2008. aasta oktoobris vastu võetud institutsioonidevahelisele ühisavaldusele „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel”; |
| --- | --- |

42.

peab vajalikuks, et komisjon esitaks kõikehõlmava strateegia ELi kodanike teavitamise parandamiseks ja Euroopa avaliku ruumi loomiseks vastavalt 2008. aasta oktoobris vastu võetud institutsioonidevahelisele ühisavaldusele „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel”;

Rubriik 4

| 43. | on täiesti veendunud, et ELi rolli ülemaailmse partnerina ei ole võimalik mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud varude piires asjakohaselt rahastada ja et vahendite nappust ei tohiks lahendada mõlema eelarvepädeva asutuse viimasel minutil tehtud kompromissiga keskpika perioodi vajadusi arvestamata; tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine ja rubriigi 4 ülemmäära läbivaatamine, et võtta arvesse vajadusi, mis on praeguseks tekkinud ja mida ei saanud ette näha 2006. aastal, on selle rubriigi hallatavuse ja jätkusuutlikkuse vältimatu eeltingimus; |
| --- | --- |

43.

on täiesti veendunud, et ELi rolli ülemaailmse partnerina ei ole võimalik mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud varude piires asjakohaselt rahastada ja et vahendite nappust ei tohiks lahendada mõlema eelarvepädeva asutuse viimasel minutil tehtud kompromissiga keskpika perioodi vajadusi arvestamata; tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine ja rubriigi 4 ülemmäära läbivaatamine, et võtta arvesse vajadusi, mis on praeguseks tekkinud ja mida ei saanud ette näha 2006. aastal, on selle rubriigi hallatavuse ja jätkusuutlikkuse vältimatu eeltingimus;

| 44. | on seisukohal, et kõnealuses rubriigis jäetud erakordselt väikese manööverdusruumi tõttu ja nõukogu algatatud kokkuhoiu poole püüdlemisel on võimalik prioriteete rahastada ainult teatavate hoolikalt valitud eelarveridade assigneeringuid vähendades; on seisukohal, et Afganistani taastamise toetamiseks ja makromajanduslikuks finantsabiks kavandatud assigneeringuid võiks osaliselt vähendada, ilma et see avaldaks sellele tegevusele väga kahjulikku mõju; sellega seoses otsustab taastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika assigneeringud 2010. aasta eelarve tasemel, nagu on lubatud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 42; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et kõnealuses rubriigis jäetud erakordselt väikese manööverdusruumi tõttu ja nõukogu algatatud kokkuhoiu poole püüdlemisel on võimalik prioriteete rahastada ainult teatavate hoolikalt valitud eelarveridade assigneeringuid vähendades; on seisukohal, et Afganistani taastamise toetamiseks ja makromajanduslikuks finantsabiks kavandatud assigneeringuid võiks osaliselt vähendada, ilma et see avaldaks sellele tegevusele väga kahjulikku mõju; sellega seoses otsustab taastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika assigneeringud 2010. aasta eelarve tasemel, nagu on lubatud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 42;

| 45. | kordab lubadust mitte vähendada meelevaldselt assigneeringuid eelarvereal „Toetus Palestiinale, rahuprotsessile ja Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetavale ÜRO abiorganisatsioonile (UNRWA)”; kordab siiski oma kindlat veendumust, et erinevus ülemaailmses plaanis antava ELi rahalise abi - EL tervikuna on kõige suurem abiandja - ja rahuprotsessis omatava piiratud mõju vahel ei ole põhjendatud ega arusaadav ning seda küsimust tuleb põhjalikult käsitleda, eelkõige hiljuti loodud Euroopa välisteenistuse raames; |
| --- | --- |

45.

kordab lubadust mitte vähendada meelevaldselt assigneeringuid eelarvereal „Toetus Palestiinale, rahuprotsessile ja Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetavale ÜRO abiorganisatsioonile (UNRWA)”; kordab siiski oma kindlat veendumust, et erinevus ülemaailmses plaanis antava ELi rahalise abi - EL tervikuna on kõige suurem abiandja - ja rahuprotsessis omatava piiratud mõju vahel ei ole põhjendatud ega arusaadav ning seda küsimust tuleb põhjalikult käsitleda, eelkõige hiljuti loodud Euroopa välisteenistuse raames;

| 46. | kordab, et on kindlalt vastu mitmete vahendite ja programmide assigneeringute kavandatud ümberpaigutamisele banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevatesse meetmetesse ja tööstusriikidega koostööks ette nähtud rahastamisvahendisse (ICI+), mille rahastamist ei olnud praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise ajal ette nähtud, kuid kordab siiski oma toetust nendele vahenditele; rõhutab, et arengukoostöö rahastamisvahend ei ole fond, mida võib kasutada igasuguste uute rubriigi 4 vajaduste rahastamiseks, vaid see võeti kasutusele ja loodi seoses mitme konkreetse eesmärgiga, mida EL on endale eri asjaoludel seadnud; kutsub seetõttu nõukogu üles nõustuma nende meetmete mitmeaastase rahastamisega kõigi institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud vahenditega; |
| --- | --- |

46.

kordab, et on kindlalt vastu mitmete vahendite ja programmide assigneeringute kavandatud ümberpaigutamisele banaanisektori ümberkorraldamisega kaasnevatesse meetmetesse ja tööstusriikidega koostööks ette nähtud rahastamisvahendisse (ICI+), mille rahastamist ei olnud praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise ajal ette nähtud, kuid kordab siiski oma toetust nendele vahenditele; rõhutab, et arengukoostöö rahastamisvahend ei ole fond, mida võib kasutada igasuguste uute rubriigi 4 vajaduste rahastamiseks, vaid see võeti kasutusele ja loodi seoses mitme konkreetse eesmärgiga, mida EL on endale eri asjaoludel seadnud; kutsub seetõttu nõukogu üles nõustuma nende meetmete mitmeaastase rahastamisega kõigi institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud vahenditega;

| 47. | otsustab paigutada osa keskkonnale ja maavarade säästlikule haldamisele (sealhulgas energeetika valdkonnas) mõeldud assigneeringutest reservi, kuni komisjon esitab poliitiliselt siduva dokumendi, milles näidatakse, et kiirelt algatatud kliimamuutustevastaste meetmete rahastamise pakett on tõepoolest täiendav, et partnerpiirkondadele eraldatakse sellega ELi vahendeid geograafiliselt tasakaalustatult ning see ei toimu pooleliolevate arengukoostöö programmide arvelt, samuti tuleb esitada selge teave abisaajate valimise kriteeriumite kohta ning arengumaadega sõlmitavate kokkulepete üksikasjad; |
| --- | --- |

47.

otsustab paigutada osa keskkonnale ja maavarade säästlikule haldamisele (sealhulgas energeetika valdkonnas) mõeldud assigneeringutest reservi, kuni komisjon esitab poliitiliselt siduva dokumendi, milles näidatakse, et kiirelt algatatud kliimamuutustevastaste meetmete rahastamise pakett on tõepoolest täiendav, et partnerpiirkondadele eraldatakse sellega ELi vahendeid geograafiliselt tasakaalustatult ning see ei toimu pooleliolevate arengukoostöö programmide arvelt, samuti tuleb esitada selge teave abisaajate valimise kriteeriumite kohta ning arengumaadega sõlmitavate kokkulepete üksikasjad;

| 48. | algatab õiglasele kaubandusele mõeldud ELi toetuste arvesse võtmise kõigis eelarvejaotistes; |
| --- | --- |

48.

algatab õiglasele kaubandusele mõeldud ELi toetuste arvesse võtmise kõigis eelarvejaotistes;

| 49. | on seisukohal, et vastavalt Euroopa Välisteenistuse loomist puudutavate neljapoolsetele läbirääkimistele tuleks suurema läbipaistvuse ja eelarvest parema ülevaate saamise huvides püüda ÜVJP ja ÜJKP missioone paremini määratleda; otsustab sellega seoses eelarveread 19 03 01, 19 03 03 ja 19 03 07 lahku lüüa ja luua eraldi eelarveread missioonide EUMM Georgia, EULEX Kosovo and EUPOL Afganistan jaoks, mis on peamised 2011. aastal ÜVJP/ÜJKP raames läbiviidavad missioonid; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et vastavalt Euroopa Välisteenistuse loomist puudutavate neljapoolsetele läbirääkimistele tuleks suurema läbipaistvuse ja eelarvest parema ülevaate saamise huvides püüda ÜVJP ja ÜJKP missioone paremini määratleda; otsustab sellega seoses eelarveread 19 03 01, 19 03 03 ja 19 03 07 lahku lüüa ja luua eraldi eelarveread missioonide EUMM Georgia, EULEX Kosovo and EUPOL Afganistan jaoks, mis on peamised 2011. aastal ÜVJP/ÜJKP raames läbiviidavad missioonid;

| 50. | avaldab imestust, miks tehakse endiselt makseid komisjonist lahkunud volinikele, kui neil on juba teine töökoht; nõuab, et komisjon vaataks praegu kehtiva korra üksikasjalikult läbi ja esitaks Euroopa Parlamendile 30. aprilliks 2011 üksikasjaliku aruande; |
| --- | --- |

50.

avaldab imestust, miks tehakse endiselt makseid komisjonist lahkunud volinikele, kui neil on juba teine töökoht; nõuab, et komisjon vaataks praegu kehtiva korra üksikasjalikult läbi ja esitaks Euroopa Parlamendile 30. aprilliks 2011 üksikasjaliku aruande;

| 51. | on kooskõlas oma resolutsioonidega Atlandi-üleste suhete kohta seisukohal, et ELi ja USA strateegiline partnerlus tuleks selgelt piiritleda konkreetse eelarverea „Koostöö Ameerika Ühendriikidega” loomise abil; |
| --- | --- |

51.

on kooskõlas oma resolutsioonidega Atlandi-üleste suhete kohta seisukohal, et ELi ja USA strateegiline partnerlus tuleks selgelt piiritleda konkreetse eelarverea „Koostöö Ameerika Ühendriikidega” loomise abil;

| 52. | on veendunud, et Küprose türgi kogukonna toetamiseks mõeldud rahastamispaketi täiendav suurendamine on vajalik, et tagada Küprosel teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni töö ning kultuuripärandit käsitleva tehnilise komisjoni taastusprojektide piisav rahastamine; peab mõlema komisjoni tööd Küprose mõlema kogukonna jaoks väga oluliseks; |
| --- | --- |

52.

on veendunud, et Küprose türgi kogukonna toetamiseks mõeldud rahastamispaketi täiendav suurendamine on vajalik, et tagada Küprosel teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni töö ning kultuuripärandit käsitleva tehnilise komisjoni taastusprojektide piisav rahastamine; peab mõlema komisjoni tööd Küprose mõlema kogukonna jaoks väga oluliseks;

Rubriik 5

| 53. | lükkab tagasi nõukogu üldise seisukoha kärpida rubriigi 5 kulusid kokku rohkem kui 115 miljoni euro ulatuses, mis tähendab palkade ja pensionide 1,85 % suuruseks korrigeerimiseks ette nähtud summa väljajätmist eelarvest, Euroopa koolide eelarveridade üldist kärpimist, mis on vastuolus parlamendi prioriteetidega (noored, haridus, liikuvus); |
| --- | --- |

53.

lükkab tagasi nõukogu üldise seisukoha kärpida rubriigi 5 kulusid kokku rohkem kui 115 miljoni euro ulatuses, mis tähendab palkade ja pensionide 1,85 % suuruseks korrigeerimiseks ette nähtud summa väljajätmist eelarvest, Euroopa koolide eelarveridade üldist kärpimist, mis on vastuolus parlamendi prioriteetidega (noored, haridus, liikuvus);

| 54. | rõhutab, et sellise piirava lähenemisviisiga saavutatakse küll ELi eelarves ja liikmesriikides lühiajaline kokkuhoid, kuid see seab ohtu ELi poliitika ja programmide rakendamise; rõhutab lisaks, et institutsioonidele tuleks anda ülesannete täitmiseks piisavad vahendeid, eelkõige pärast ELi toimimise lepingu jõustumist; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et sellise piirava lähenemisviisiga saavutatakse küll ELi eelarves ja liikmesriikides lühiajaline kokkuhoid, kuid see seab ohtu ELi poliitika ja programmide rakendamise; rõhutab lisaks, et institutsioonidele tuleks anda ülesannete täitmiseks piisavad vahendeid, eelkõige pärast ELi toimimise lepingu jõustumist;

| 55. | jätab seetõttu tähelepanuta kõik nõukogu tehtud kärped ning paigutab palkade 1,85 %-lisele korrigeerimisele vastava summa reservi, kuni Euroopa Liidu Kohus teeb selles küsimuses otsuse; on seisukohal, et selliste kulude eelarvesse kandmine vastab usaldusväärse ja mõistliku eelarvestamise põhimõttele; |
| --- | --- |

55.

jätab seetõttu tähelepanuta kõik nõukogu tehtud kärped ning paigutab palkade 1,85 %-lisele korrigeerimisele vastava summa reservi, kuni Euroopa Liidu Kohus teeb selles küsimuses otsuse; on seisukohal, et selliste kulude eelarvesse kandmine vastab usaldusväärse ja mõistliku eelarvestamise põhimõttele;

| 56. | taastab kõigi ülalnimetatud kärbete asemel komisjoni kavandatud eelarveprojekti summad, v.a konverentse, koosolekuid ja komisjone puudutava kärpe puhul; on seisukohal, et Euroopa koolide eelarvetes tehtud kärped on kohatud; imestab ka, kuidas on võimalik, et nõukogu suudab komisjoni talituste võimalikku töötajate arvu täpsemini hinnata kui komisjon ise; |
| --- | --- |

56.

taastab kõigi ülalnimetatud kärbete asemel komisjoni kavandatud eelarveprojekti summad, v.a konverentse, koosolekuid ja komisjone puudutava kärpe puhul; on seisukohal, et Euroopa koolide eelarvetes tehtud kärped on kohatud; imestab ka, kuidas on võimalik, et nõukogu suudab komisjoni talituste võimalikku töötajate arvu täpsemini hinnata kui komisjon ise;

| 57. | palub nõukogul võtta kiiresti vastu kirjalik muutmisettepanek nr 1/2011, et Euroopa välisteenistus saaks alustada tegevust piisavate ressurssidega kohe 2011. aasta alguses, kuid otsustab assigneeringud reservi paigutada, kuni komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja peab parlamendi asjaomaste organitega edasisi konsultatsioone prioriteetide osas, mis tuleb saavutada komisjoni ja nõukogu praeguste struktuuride ühendamise tulemusel vabanevate vahenditega; |
| --- | --- |

57.

palub nõukogul võtta kiiresti vastu kirjalik muutmisettepanek nr 1/2011, et Euroopa välisteenistus saaks alustada tegevust piisavate ressurssidega kohe 2011. aasta alguses, kuid otsustab assigneeringud reservi paigutada, kuni komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja peab parlamendi asjaomaste organitega edasisi konsultatsioone prioriteetide osas, mis tuleb saavutada komisjoni ja nõukogu praeguste struktuuride ühendamise tulemusel vabanevate vahenditega;

| 58. | moodustab teatud halduskulude eelarveridadele reservid, kuni komisjon võtab konkreetseid meetmeid, jätkumeetmeid või esitab ettepanekud või täiendavat teavet; nõuab eelkõige volinike käitumisjuhendi läbivaatamist ja selle ranget kohaldamist seoses endiste liikmete pensionideks eraldiste moodustamise meetoditega eesmärgiga vabastada teatud osa neist summadest reservist; |
| --- | --- |

58.

moodustab teatud halduskulude eelarveridadele reservid, kuni komisjon võtab konkreetseid meetmeid, jätkumeetmeid või esitab ettepanekud või täiendavat teavet; nõuab eelkõige volinike käitumisjuhendi läbivaatamist ja selle ranget kohaldamist seoses endiste liikmete pensionideks eraldiste moodustamise meetoditega eesmärgiga vabastada teatud osa neist summadest reservist;

Ametid

| 59. | kinnitab üldjuhul komisjoni hinnangu ametite eelarvevajaduste kohta ja lükkab tagasi põhimõtted, millel põhines nõukogu seisukoht ELi detsentraliseeritud asutuste eelarvete osas 2010. aastaga võrreldes, st:






  — | kiiresti tegutsema hakanud asutuste assigneeringute suurendamise piiramine 1,5 %-ni; |
| --- | --- | --- |

59.

kinnitab üldjuhul komisjoni hinnangu ametite eelarvevajaduste kohta ja lükkab tagasi põhimõtted, millel põhines nõukogu seisukoht ELi detsentraliseeritud asutuste eelarvete osas 2010. aastaga võrreldes, st:

—

kiiresti tegutsema hakanud asutuste assigneeringute suurendamise piiramine 1,5 %-ni;

| — | uute ülesannetega asutuste eelarve suurendamise piiramine 3 %ni; kusjuures taotletud ametikohtadest eraldatakse ainult pooled; |
| --- | --- |

—

uute ülesannetega asutuste eelarve suurendamise piiramine 3 %ni; kusjuures taotletud ametikohtadest eraldatakse ainult pooled;

| — | komisjoni ettepanekut uute ametite loomiseks ei ole muudetud; |
| --- | --- |

—

komisjoni ettepanekut uute ametite loomiseks ei ole muudetud;

| 60. | on siiski seisukohal, et piisava eelarvealase paindlikkuse tagamiseks ei tohiks lõivusid koguvatele ametitele eraldatavat ELi toetust kogutavate lõivude kõikumist silmas pidades vähendada sihtotstarbelise tulu summa võrra; |
| --- | --- |

60.

on siiski seisukohal, et piisava eelarvealase paindlikkuse tagamiseks ei tohiks lõivusid koguvatele ametitele eraldatavat ELi toetust kogutavate lõivude kõikumist silmas pidades vähendada sihtotstarbelise tulu summa võrra;

| 61. | otsustab ühtlasi kooskõlas nõukoguga peetavate läbirääkimiste tulemuse hinnangulise eelarvemõjuga suurendada 2011. aasta eelarves kolmele uuele finantsjärelevalveasutusele eraldatavat summat, luua Euroopa Politseikolledži jaoks kuni 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tulemuste selgumiseni reserv ja suurendada parlamendi prioriteetide kohaselt Euroopa Koolitusfondile eraldatavaid ELi vahendeid, samuti suurendada kalanduskontrolli agentuuri assigneeringuid, et agentuur saaks täita oma kontrollikohustust rahvusvahelistes vetes; |
| --- | --- |

61.

otsustab ühtlasi kooskõlas nõukoguga peetavate läbirääkimiste tulemuse hinnangulise eelarvemõjuga suurendada 2011. aasta eelarves kolmele uuele finantsjärelevalveasutusele eraldatavat summat, luua Euroopa Politseikolledži jaoks kuni 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tulemuste selgumiseni reserv ja suurendada parlamendi prioriteetide kohaselt Euroopa Koolitusfondile eraldatavaid ELi vahendeid, samuti suurendada kalanduskontrolli agentuuri assigneeringuid, et agentuur saaks täita oma kontrollikohustust rahvusvahelistes vetes;

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 62. | rõhutab, et piiratud arvul vastu võetud katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on põhjalikult läbi kaalutud ja hinnatud, arvestades seejuures komisjoni 2010. aasta juulis antud kasulikku ja konstruktiivset esimest hinnangut, et hoiduda olemasolevate ELi programmidega juba kaetud meetmete dubleerimisest; tuletab meelde, et katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete eesmärk on kujundada poliitilised prioriteedid ja juurutada uusi algatusi, mis võiksid kujuneda tulevasteks ELi meetmeteks ja programmideks; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et piiratud arvul vastu võetud katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on põhjalikult läbi kaalutud ja hinnatud, arvestades seejuures komisjoni 2010. aasta juulis antud kasulikku ja konstruktiivset esimest hinnangut, et hoiduda olemasolevate ELi programmidega juba kaetud meetmete dubleerimisest; tuletab meelde, et katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete eesmärk on kujundada poliitilised prioriteedid ja juurutada uusi algatusi, mis võiksid kujuneda tulevasteks ELi meetmeteks ja programmideks;

I, II, IV, V, VI, VII, VIII JA IX JAGU

Üldine raamistik

| 63. | tuletab meelde, et institutsioonid peaksid oma eelarved koostama usaldusväärsele ja tõhusale juhtimisele tuginedes ning praeguse majanduskriisi mõjusid arvesse võttes tegema vajalikke jõupingutusi ressursside tõhusaks kasutamiseks, et nad suudaksid täita Lissaboni lepingust tulenevaid kohustusi, kuid leida ka võimalikult palju kokkuhoiuvõimalusi; |
| --- | --- |

63.

tuletab meelde, et institutsioonid peaksid oma eelarved koostama usaldusväärsele ja tõhusale juhtimisele tuginedes ning praeguse majanduskriisi mõjusid arvesse võttes tegema vajalikke jõupingutusi ressursside tõhusaks kasutamiseks, et nad suudaksid täita Lissaboni lepingust tulenevaid kohustusi, kuid leida ka võimalikult palju kokkuhoiuvõimalusi;

| 64. | juhib tähelepanu komisjoni poolt Euroopa Liidu Kohtus algatatud palkade korrigeerimist puudutavale käimasolevale kohtuasjale ning otsustas paigutada assigneeringud eelarve konservatiivsuse põhimõtte alusel reservi, millest kaetaks 2011. aastal tekkivad kulud, kui kohus peaks tegema kõnealuse palkade 1,85 %-lise korrigeerimise küsimuses otsuse komisjoni kasuks; |
| --- | --- |

64.

juhib tähelepanu komisjoni poolt Euroopa Liidu Kohtus algatatud palkade korrigeerimist puudutavale käimasolevale kohtuasjale ning otsustas paigutada assigneeringud eelarve konservatiivsuse põhimõtte alusel reservi, millest kaetaks 2011. aastal tekkivad kulud, kui kohus peaks tegema kõnealuse palkade 1,85 %-lise korrigeerimise küsimuses otsuse komisjoni kasuks;

| 65. | märgib, et nõukogu kärpis Horvaatiaga seotud assigneeringuid, sest kasutas komisjonist erinevat tööhüpoteesi Horvaatia ühinemise kuupäeva kohta; leiab, et hetkel puuduvad asjaolud, mis õigustaksid muudatuste tegemist, ja otsustab järgida komisjoni lähenemisviisi; |
| --- | --- |

65.

märgib, et nõukogu kärpis Horvaatiaga seotud assigneeringuid, sest kasutas komisjonist erinevat tööhüpoteesi Horvaatia ühinemise kuupäeva kohta; leiab, et hetkel puuduvad asjaolud, mis õigustaksid muudatuste tegemist, ja otsustab järgida komisjoni lähenemisviisi;

| 66. | otsustas pärast kõikide institutsioonide taotluste hindamist jätta tähelepanuta osa nõukogu poolt institutsioonide eelarves tehtud kärbetest - juhtudel, kus institutsiooni konkreetne taotlus on täielikult õigustatud; |
| --- | --- |

66.

otsustas pärast kõikide institutsioonide taotluste hindamist jätta tähelepanuta osa nõukogu poolt institutsioonide eelarves tehtud kärbetest - juhtudel, kus institutsiooni konkreetne taotlus on täielikult õigustatud;

| 67. | rõhutab, et kuna nõukogu ei ole seni suutnud võtta seisukohta Regioonide Komiteed ja Majandus- ja Sotsiaalkomiteed puudutava paranduseelarve nr 2/2010 projekti suhtes, ei ole muud võimalust, kui võtta paranduseelarve projekti sisu 2011. aasta eelarvet puudutavatel läbirääkimistel arutluse alla; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et kuna nõukogu ei ole seni suutnud võtta seisukohta Regioonide Komiteed ja Majandus- ja Sotsiaalkomiteed puudutava paranduseelarve nr 2/2010 projekti suhtes, ei ole muud võimalust, kui võtta paranduseelarve projekti sisu 2011. aasta eelarvet puudutavatel läbirääkimistel arutluse alla;

I jagu –
     
  Euroopa Parlament

Üldine raamistik

| 68. | rõhutab, et läbirääkimised leidsid aset kahel lepitusprotsessi eelsel koosolekul 2010. aasta märtsis ja aprillis ning paljude küsimuste puhul jõuti selgele tulemusele eelarvestuse koostamise ajal; tunneb heameelt hea tahte ja nende koosolekute konstruktiivse laadi üle; tunneb heameelt, et 2010. aasta septembris juhatuse poolt vastu võetud kirjalik muutmisettepanek ei too eelarvestusse olulisi muudatusi; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et läbirääkimised leidsid aset kahel lepitusprotsessi eelsel koosolekul 2010. aasta märtsis ja aprillis ning paljude küsimuste puhul jõuti selgele tulemusele eelarvestuse koostamise ajal; tunneb heameelt hea tahte ja nende koosolekute konstruktiivse laadi üle; tunneb heameelt, et 2010. aasta septembris juhatuse poolt vastu võetud kirjalik muutmisettepanek ei too eelarvestusse olulisi muudatusi;

| 69. | on teadlik, et see on väga raske, kuid on siiski seisukohal, et tuleb saavutada rahuldav tasakaal vajaduste vahel, mis tulenevad Lissaboni lepingus sätestatud parlamendi ülesannete täielikust täitmisest (mis tingib vahendite suurendamise), ja usaldusväärse eelarvestamise põhimõtete kohaldamise ning finantskriisist tingitud piirangute vahel; analüüsis seetõttu põhjalikult eri eelarveridasid ja tegi eelarvestusse kantud assigneeringutes mõningaid muudatusi; |
| --- | --- |

69.

on teadlik, et see on väga raske, kuid on siiski seisukohal, et tuleb saavutada rahuldav tasakaal vajaduste vahel, mis tulenevad Lissaboni lepingus sätestatud parlamendi ülesannete täielikust täitmisest (mis tingib vahendite suurendamise), ja usaldusväärse eelarvestamise põhimõtete kohaldamise ning finantskriisist tingitud piirangute vahel; analüüsis seetõttu põhjalikult eri eelarveridasid ja tegi eelarvestusse kantud assigneeringutes mõningaid muudatusi;

| 70. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi eelarve üldmaht on 1 700 349 283 eurot, mis moodustab mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 (halduskulude assigneeringud) kuludest 20,21 %, mis on kooskõlas varasemates resolutsioonidega selle kohta, et kulud peaksid jääma umbes 20 % juurde; |
| --- | --- |

70.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi eelarve üldmaht on 1 700 349 283 eurot, mis moodustab mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 (halduskulude assigneeringud) kuludest 20,21 %, mis on kooskõlas varasemates resolutsioonidega selle kohta, et kulud peaksid jääma umbes 20 % juurde;

| 71. | juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et sellesse summasse on sisse arvestatud Lissaboni lepingust tulenev oluline pädevuse suurenemine ja sellega seotud personali- ja muude ressursside vajadus; |
| --- | --- |

71.

juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et sellesse summasse on sisse arvestatud Lissaboni lepingust tulenev oluline pädevuse suurenemine ja sellega seotud personali- ja muude ressursside vajadus;

| 72. | märgib, et eelarvepädevate institutsioonide otsustatud lõplik summa on 6 198 071 eurot väiksem kui eelarveprojektis sisaldunud summa ja 25 029 014 eurot väiksem kui esialgsetes eelarveettepanekutes sisaldunud summa enne lepituskohtumist juhatusega; |
| --- | --- |

72.

märgib, et eelarvepädevate institutsioonide otsustatud lõplik summa on 6 198 071 eurot väiksem kui eelarveprojektis sisaldunud summa ja 25 029 014 eurot väiksem kui esialgsetes eelarveettepanekutes sisaldunud summa enne lepituskohtumist juhatusega;

| 73. | on endiselt seisukohal, et kokkuhoiuvõimaluste selgitamine ja olemasolevate ressursside jätkuv ümberkorraldamine ja ümberpaigutamine kuulub igal juhul parlamendi eelarvepoliitika oluliste põhimõtete hulka, eelkõige praeguse majanduskriisi ajal; |
| --- | --- |

73.

on endiselt seisukohal, et kokkuhoiuvõimaluste selgitamine ja olemasolevate ressursside jätkuv ümberkorraldamine ja ümberpaigutamine kuulub igal juhul parlamendi eelarvepoliitika oluliste põhimõtete hulka, eelkõige praeguse majanduskriisi ajal;

Inimressursid

| 74. | märgib, et parlamendi juhatuse kavandatud ja eelarvekomisjonis heaks kiidetud parlamendiliikmete kaudsele abistamisele pannakse suurt rõhku ning selleks tugevdatakse selgelt valdkondi, nagu parlamendi uurimistegevuse ja poliitilise analüüsi võime, raamatukogu, poliitikaosakonnad ja sellega seotud valdkonnad; tuletab meelde, et see on parlamendi uuest ja suuremast rollist tulenev täiendus otsese abistamise meetmetele, mida on juba tugevdatud 2010. aasta eelarves ja paranduseelarves nr 1/2010; |
| --- | --- |

74.

märgib, et parlamendi juhatuse kavandatud ja eelarvekomisjonis heaks kiidetud parlamendiliikmete kaudsele abistamisele pannakse suurt rõhku ning selleks tugevdatakse selgelt valdkondi, nagu parlamendi uurimistegevuse ja poliitilise analüüsi võime, raamatukogu, poliitikaosakonnad ja sellega seotud valdkonnad; tuletab meelde, et see on parlamendi uuest ja suuremast rollist tulenev täiendus otsese abistamise meetmetele, mida on juba tugevdatud 2010. aasta eelarves ja paranduseelarves nr 1/2010;

| 75. | tuletab meelde oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2011 tulude ja kulude eelarvestuse kohta (8) ja kaasnevat ametikohtade loetelu; otsustab nüüd teha korrektsioone, mida on kirjeldatud järgnevates lõigetes; |
| --- | --- |

75.

tuletab meelde oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2011 tulude ja kulude eelarvestuse kohta (8) ja kaasnevat ametikohtade loetelu; otsustab nüüd teha korrektsioone, mida on kirjeldatud järgnevates lõigetes;

| 76. | tuletab meelde oma otsust suurendada raamatukogu suutlikkust, kinnitades sellega seoses 2011. aastaks 15 uut ametikohta ja muutes 13 lepingulist ametikohta alalisteks ametikohtadeks; otsustab vähendada neist 8 ametikohaga seotud assigneeringuid, pidades silmas töölevõtmise teostamist järk-järguliselt kahe aasta jooksul; |
| --- | --- |

76.

tuletab meelde oma otsust suurendada raamatukogu suutlikkust, kinnitades sellega seoses 2011. aastaks 15 uut ametikohta ja muutes 13 lepingulist ametikohta alalisteks ametikohtadeks; otsustab vähendada neist 8 ametikohaga seotud assigneeringuid, pidades silmas töölevõtmise teostamist järk-järguliselt kahe aasta jooksul;

| 77. | otsustas jätta reservi 30 „muude valdkondade” ametikohaga (kuus AD5 ja kakskümmend neli AST1) seotud assigneeringud kuni taotletud üksikasjalikuma teabe saamiseni; |
| --- | --- |

77.

otsustas jätta reservi 30 „muude valdkondade” ametikohaga (kuus AD5 ja kakskümmend neli AST1) seotud assigneeringud kuni taotletud üksikasjalikuma teabe saamiseni;

| 78. | otsustas kiita heaks akrediteerimisüksuse koosseisuliseks muutmise, nagu kirjalikus muutmisettepanekus soovitati, ja luua selle tulemusel ametikohtade loetelus 16 uut ametikohta (üks AD5 ja viisteist AST1) ning teha vastavad assigneeringud kättesaadavaks; |
| --- | --- |

78.

otsustas kiita heaks akrediteerimisüksuse koosseisuliseks muutmise, nagu kirjalikus muutmisettepanekus soovitati, ja luua selle tulemusel ametikohtade loetelus 16 uut ametikohta (üks AD5 ja viisteist AST1) ning teha vastavad assigneeringud kättesaadavaks;

| 79. | kiidab kirjaliku muutmisettepaneku põhjal heaks järgmised meetmed, mis eelarvele mõju ei avalda:






  — | viie olemasoleva ajutise ametikoha muutmine alalisteks ametikohtadeks (ühest ajutisest AD9 ametikohast saab üks alaline AD5 ametikoht, ühest ajutisest AD8 ametikohast saab üks alaline AD5 ametikoht, ühest ajutisest AD5 ametikohast saab üks alaline AD5 ametikoht ja kahest ajutisest AST3 ametikohast saab kaks alalist AST1 ametikohta); |
| --- | --- | --- |

79.

kiidab kirjaliku muutmisettepaneku põhjal heaks järgmised meetmed, mis eelarvele mõju ei avalda:

—

viie olemasoleva ajutise ametikoha muutmine alalisteks ametikohtadeks (ühest ajutisest AD9 ametikohast saab üks alaline AD5 ametikoht, ühest ajutisest AD8 ametikohast saab üks alaline AD5 ametikoht, ühest ajutisest AD5 ametikohast saab üks alaline AD5 ametikoht ja kahest ajutisest AST3 ametikohast saab kaks alalist AST1 ametikohta);

| — | kahe ajutise AD11 ametikoha muutmine AD12 ametikohaks; |
| --- | --- |

—

kahe ajutise AD11 ametikoha muutmine AD12 ametikohaks;

| — | viieteistkümne AST ametikoha (viis AST10, viis AST6 ja viis AST5) muutmine viieteistkümneks AD5 ametikohaks; |
| --- | --- |

—

viieteistkümne AST ametikoha (viis AST10, viis AST6 ja viis AST5) muutmine viieteistkümneks AD5 ametikohaks;

| 80. | vabastas reservist 3 miljoni euro väärtuses Horvaatiaga seotud assigneeringuid vastavalt oma eelnenud ümberpaigutamise otsusele C1/2010; kandis need rahalised vahendid üle lepinguliste töötajate töölevõtmiseks mõeldud eelarvereale; |
| --- | --- |

80.

vabastas reservist 3 miljoni euro väärtuses Horvaatiaga seotud assigneeringuid vastavalt oma eelnenud ümberpaigutamise otsusele C1/2010; kandis need rahalised vahendid üle lepinguliste töötajate töölevõtmiseks mõeldud eelarvereale;

Parlamendiliikmete otsene abistamine

| 81. | tulenevalt assisteerimistoetust puudutavast varasemast põhjalikust arutelust seoses paranduseelarvega nr 1/2010 ja juhatuse ettepanekutest 2011. aastal assisteerimistoetuse teistkordse suurendamise kohta, otsustab jätta need assigneeringud reservi; võtab teadmiseks administratsiooni saadud vastused, kuid ei pea neid piisavalt veenvaks, et õigustada kulude edasist suurendamist selles etapis; tuletab meelde Euroopa Parlamendi 25. märtsil 2010. aastal heaks kiidetud resolutsioonis (2011. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta) sisaldunud teabenõuet (9); |
| --- | --- |

81.

tulenevalt assisteerimistoetust puudutavast varasemast põhjalikust arutelust seoses paranduseelarvega nr 1/2010 ja juhatuse ettepanekutest 2011. aastal assisteerimistoetuse teistkordse suurendamise kohta, otsustab jätta need assigneeringud reservi; võtab teadmiseks administratsiooni saadud vastused, kuid ei pea neid piisavalt veenvaks, et õigustada kulude edasist suurendamist selles etapis; tuletab meelde Euroopa Parlamendi 25. märtsil 2010. aastal heaks kiidetud resolutsioonis (2011. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta) sisaldunud teabenõuet (9);

| 82. | lükkab tagasi juhatuse taotluse viia kvestorite assistendid palgaastmelt AST4 astmele AST8; |
| --- | --- |

82.

lükkab tagasi juhatuse taotluse viia kvestorite assistendid palgaastmelt AST4 astmele AST8;

Kinnisvarapoliitika

| 83. | muutis eelarvepunkti 2008 pealkirja (rubriiki), et suurendada eri kinnisvaraprojektide läbipaistvust; |
| --- | --- |

83.

muutis eelarvepunkti 2008 pealkirja (rubriiki), et suurendada eri kinnisvaraprojektide läbipaistvust;

| 84. | soovib saada regulaarselt teavet suure eelarvemõjuga kinnisvaraprojektide (nagu KADi hoone) hiljutisest arengust ja ootab vastust võimalike samaaegsete Brüsseli kinnisvaraprojektide eelarvemõju kohta; |
| --- | --- |

84.

soovib saada regulaarselt teavet suure eelarvemõjuga kinnisvaraprojektide (nagu KADi hoone) hiljutisest arengust ja ootab vastust võimalike samaaegsete Brüsseli kinnisvaraprojektide eelarvemõju kohta;

Teabe- ja kommunikatsioonipoliitika

| 85. | võtab teadmiseks teadmushalduse süsteemi praeguse seisu kohta antud vastuse, kuid märgib, et projekti praeguses etapis ei saa siiski veel hinnata, kas projekt vastab ootustele; rõhutab, et selle süsteemi rakendamiseks on vaja ajakava; tuletab meelde suuniseid käsitlevas resolutsioonis sisalduvat parlamendi nõudmist, et selline süsteem tuleks muuta Euroopa kodanikele interneti kaudu kergesti kättesaadavaks; taotleb teavet võimalike säästuvõimaluste kohta seoses teadmushalduse süsteemi rakendamisega; |
| --- | --- |

85.

võtab teadmiseks teadmushalduse süsteemi praeguse seisu kohta antud vastuse, kuid märgib, et projekti praeguses etapis ei saa siiski veel hinnata, kas projekt vastab ootustele; rõhutab, et selle süsteemi rakendamiseks on vaja ajakava; tuletab meelde suuniseid käsitlevas resolutsioonis sisalduvat parlamendi nõudmist, et selline süsteem tuleks muuta Euroopa kodanikele interneti kaudu kergesti kättesaadavaks; taotleb teavet võimalike säästuvõimaluste kohta seoses teadmushalduse süsteemi rakendamisega;

| 86. | märgib, et märkimisväärselt suur osa parlamendiliikmetest on tõstatanud küsimusi seoses infotehnoloogilise liikuvuse projekti sisu ja praeguse seisuga, mistõttu tuleb võib-olla korraldada põhjalikum analüüs ja arutelu; otsustas arutelu ja analüüsi võimaldamiseks selle projektiga seotud assigneeringud praegu reservi paigutada; |
| --- | --- |

86.

märgib, et märkimisväärselt suur osa parlamendiliikmetest on tõstatanud küsimusi seoses infotehnoloogilise liikuvuse projekti sisu ja praeguse seisuga, mistõttu tuleb võib-olla korraldada põhjalikum analüüs ja arutelu; otsustas arutelu ja analüüsi võimaldamiseks selle projektiga seotud assigneeringud praegu reservi paigutada;

| 87. | palub end hoida kursis parlamendi Web TV arenguga ja otsustab kanda 1 miljon eurot reservi; |
| --- | --- |

87.

palub end hoida kursis parlamendi Web TV arenguga ja otsustab kanda 1 miljon eurot reservi;

Keskkonnaga seotud küsimused

| 88. | kordab, et toetab konkreetsete algatuste ja meetmete tulemuslikku teostamist, et nende abil suurendada ja tõhustada lennukitest ja autodest vähem saastavate transpordivahendite, nagu ühissõidukite ja jalgrataste kasutamist, mis võib sellistel eelarveridadel nagu „Sõidukid” samuti aidata tulevikus kulusid kokku hoida; |
| --- | --- |

88.

kordab, et toetab konkreetsete algatuste ja meetmete tulemuslikku teostamist, et nende abil suurendada ja tõhustada lennukitest ja autodest vähem saastavate transpordivahendite, nagu ühissõidukite ja jalgrataste kasutamist, mis võib sellistel eelarveridadel nagu „Sõidukid” samuti aidata tulevikus kulusid kokku hoida;

| 89. | rõhutab sellega seoses vajadust töötada välja täiendavad meetmed ressursside kasutamise tõhususe parandamiseks nii eelarve kui keskkonna osas; |
| --- | --- |

89.

rõhutab sellega seoses vajadust töötada välja täiendavad meetmed ressursside kasutamise tõhususe parandamiseks nii eelarve kui keskkonna osas;

| 90. | on rahul, et parlamendiliikmete sõidukulude eelarvepunkti ja energiatarbimise eelarvepunkti kulusid on võimalik veelgi rohkem kokku hoida, kokku 4 miljonit eurot; |
| --- | --- |

90.

on rahul, et parlamendiliikmete sõidukulude eelarvepunkti ja energiatarbimise eelarvepunkti kulusid on võimalik veelgi rohkem kokku hoida, kokku 4 miljonit eurot;

Mitmeaastased projektid ja muud kuluartiklid

| 91. | otsustab kanda Euroopa Ajaloo Majaga seoses täiendavateks uuringuteks taotletud 2,5 miljonit eurot reservi; märgib, et kuni arhitektide ettepanekute hindamiseni puudub endiselt ülevaade olemasoleva projekti kogukuludest; viitab ka muudele parlamendi eri resolutsioonides esitatud nõudmistele, mille kohta ei ole seni vastust saadud, kuid mis puudutasid võimalikku koostööd teiste institutsioonidega ja võimalike asjast huvitatud partneritega; |
| --- | --- |

91.

otsustab kanda Euroopa Ajaloo Majaga seoses täiendavateks uuringuteks taotletud 2,5 miljonit eurot reservi; märgib, et kuni arhitektide ettepanekute hindamiseni puudub endiselt ülevaade olemasoleva projekti kogukuludest; viitab ka muudele parlamendi eri resolutsioonides esitatud nõudmistele, mille kohta ei ole seni vastust saadud, kuid mis puudutasid võimalikku koostööd teiste institutsioonidega ja võimalike asjast huvitatud partneritega;

| 92. | otsustab korrigeerida veel mitme eelarvepunkti assigneeringuid ja luua mõned reservid eelarvepunktides, kus assigneeringute täpset vajadust on raske prognoosida ja kus võib aasta jooksul tekkida täiendavaid vajadusi või kus võidakse hoopis saavutada kokkuhoid; |
| --- | --- |

92.

otsustab korrigeerida veel mitme eelarvepunkti assigneeringuid ja luua mõned reservid eelarvepunktides, kus assigneeringute täpset vajadust on raske prognoosida ja kus võib aasta jooksul tekkida täiendavaid vajadusi või kus võidakse hoopis saavutada kokkuhoid;

| 93. | tuletab meelde, et eelarvestuse etapis ja eelarvekomisjoni ning juhatuse vahelise eelarvemenetluse käigus vähendati tulenevalt juhatuse otsusest hakata eriülesannete täitmise eest tasu maksma selleks kavandatud 1,2 miljonit eurot 400 000 eurole; tuletab ühtlasi meelde, et eriülesannete täitmisega seotud kulusid võib hüvitada ainult selliseid kulusid nõuetekohaselt õigustavate tõendavate dokumentide esitamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et muu kasv 2010. aastaga võrreldes tuleneb peamiselt esinduskohustustega seoses kingitavate esemete varude uuendamisest protokolliteenistuses; on seisukohal, et kui neid varusid uuendatakse sellel aastal, võib selle punktiga seotud kulusid eelolevatel aastatel tõenäoliselt vähendada; juhib tähelepanu vajadusele pidada kinni eelarve konservatiivsuse põhimõttest seoses taotlustega missioonideks parlamendi töökohtade vahel ja muude missioonidega, samuti seada endale äärmised piirangud seoses esinduskuludega praegusel majanduskriisi ajal; tunneks seetõttu suurt heameelt, kui need kulud väheneksid aasta jooksul prognoositud algsete vajadustega võrreldes; |
| --- | --- |

93.

tuletab meelde, et eelarvestuse etapis ja eelarvekomisjoni ning juhatuse vahelise eelarvemenetluse käigus vähendati tulenevalt juhatuse otsusest hakata eriülesannete täitmise eest tasu maksma selleks kavandatud 1,2 miljonit eurot 400 000 eurole; tuletab ühtlasi meelde, et eriülesannete täitmisega seotud kulusid võib hüvitada ainult selliseid kulusid nõuetekohaselt õigustavate tõendavate dokumentide esitamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et muu kasv 2010. aastaga võrreldes tuleneb peamiselt esinduskohustustega seoses kingitavate esemete varude uuendamisest protokolliteenistuses; on seisukohal, et kui neid varusid uuendatakse sellel aastal, võib selle punktiga seotud kulusid eelolevatel aastatel tõenäoliselt vähendada; juhib tähelepanu vajadusele pidada kinni eelarve konservatiivsuse põhimõttest seoses taotlustega missioonideks parlamendi töökohtade vahel ja muude missioonidega, samuti seada endale äärmised piirangud seoses esinduskuludega praegusel majanduskriisi ajal; tunneks seetõttu suurt heameelt, kui need kulud väheneksid aasta jooksul prognoositud algsete vajadustega võrreldes;

IV jagu –
     
  Euroopa Liidu Kohus

| 94. | otsustab luua 29 uut ametikohta (39-st taotletud ametikohast) peamiselt seepärast, et kohtuasjade arv on märkimisväärselt suurenenud ja sellest tuleneva töökoormuse tõttu on vaja rohkem jurist-lingviste ja tõlkijaid (sellega on seotud 24 ametikohta), ning veidi on õigustatud vajadused suurenenud ka muudel põhjustel; |
| --- | --- |

94.

otsustab luua 29 uut ametikohta (39-st taotletud ametikohast) peamiselt seepärast, et kohtuasjade arv on märkimisväärselt suurenenud ja sellest tuleneva töökoormuse tõttu on vaja rohkem jurist-lingviste ja tõlkijaid (sellega on seotud 24 ametikohta), ning veidi on õigustatud vajadused suurenenud ka muudel põhjustel;

| 95. | märgib, et lugemise käigus tegi nõukogu selle eelarvepunki assigneeringutes kärpeid, võtmata nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu Kohtu poolt 2009. aastal ja 2010. aasta esimesel poolel saavutatud töökohtade kõrget täitumusmäära; otsustas seetõttu, et nõukogu kavandatud 3 %-list kärbet (ekvivalent, mis vastab üldise vähendusmäära suurendamisele 2,5 %-lt 5,5 %-le) tuleb ametikohtade loeteluga seotud vajaduste täitmiseks ja Euroopa Liidu Kohtul oma ülesannete täitmise võimaldamiseks vähendada 1 %-ni; |
| --- | --- |

95.

märgib, et lugemise käigus tegi nõukogu selle eelarvepunki assigneeringutes kärpeid, võtmata nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu Kohtu poolt 2009. aastal ja 2010. aasta esimesel poolel saavutatud töökohtade kõrget täitumusmäära; otsustas seetõttu, et nõukogu kavandatud 3 %-list kärbet (ekvivalent, mis vastab üldise vähendusmäära suurendamisele 2,5 %-lt 5,5 %-le) tuleb ametikohtade loeteluga seotud vajaduste täitmiseks ja Euroopa Liidu Kohtul oma ülesannete täitmise võimaldamiseks vähendada 1 %-ni;

| 96. | soovib mitme toetuskulu eelarvereal rakendada kompromissi, mis tähendab nõukogu kavandatust suuremate, kuid eelarveprojektist väiksemate assigneeringute eelarvesse kandmist; teeb erandi mõnele infotehnoloogiaga seotud kulule, mille puhul on kogusumma välisauditi soovituste kohaselt kantud kahele eelarvereale; |
| --- | --- |

96.

soovib mitme toetuskulu eelarvereal rakendada kompromissi, mis tähendab nõukogu kavandatust suuremate, kuid eelarveprojektist väiksemate assigneeringute eelarvesse kandmist; teeb erandi mõnele infotehnoloogiaga seotud kulule, mille puhul on kogusumma välisauditi soovituste kohaselt kantud kahele eelarvereale;

V jagu –
     
  Euroopa Kontrollikoda

| 97. | märgib, et nõukogu muutis kontrollikoja eelarveprojekti ainult väheolulisel määral ja et üldiselt võib assigneeringud heaks kiita; märgib, et kuna viimasel kahel aastal loodi 32 uut audiitori ametikohta, siis enesele seatud piirangute tõttu erinevalt algselt plaanitust uusi lisatöökohti ei taotletud; |
| --- | --- |

97.

märgib, et nõukogu muutis kontrollikoja eelarveprojekti ainult väheolulisel määral ja et üldiselt võib assigneeringud heaks kiita; märgib, et kuna viimasel kahel aastal loodi 32 uut audiitori ametikohta, siis enesele seatud piirangute tõttu erinevalt algselt plaanitust uusi lisatöökohti ei taotletud;

| 98. | tunneb heameelt, et kontrollikoda on võtnud oma kohuseks haldustoetuskulude järjepideva vähendamise ja eelarvealaste siseauditite läbiviimise; soovib lähemalt uurida, millisel määral saaksid teised institutsioonid kontrollikoja ekspertteadmisi selles vallas ära kasutada; |
| --- | --- |

98.

tunneb heameelt, et kontrollikoda on võtnud oma kohuseks haldustoetuskulude järjepideva vähendamise ja eelarvealaste siseauditite läbiviimise; soovib lähemalt uurida, millisel määral saaksid teised institutsioonid kontrollikoja ekspertteadmisi selles vallas ära kasutada;

VI jagu –
     
  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 99. | otsustab Lissaboni lepinguga seoses taotletud uute ametikohtade puhul luua eesistujariigi Hispaania poolt juba sel suvel kavandatud ettepanekut järgides suuremate ülesannete ja suurema töökoormusega toimetulemiseks kompromisslahendusena järgmised 11 uut ametikohta: kuus AD5 ametikohta, kolm ajutist AD9 ametikohta ja kaks AST3 ametikohta; |
| --- | --- |

99.

otsustab Lissaboni lepinguga seoses taotletud uute ametikohtade puhul luua eesistujariigi Hispaania poolt juba sel suvel kavandatud ettepanekut järgides suuremate ülesannete ja suurema töökoormusega toimetulemiseks kompromisslahendusena järgmised 11 uut ametikohta: kuus AD5 ametikohta, kolm ajutist AD9 ametikohta ja kaks AST3 ametikohta;

| 100. | märgib, et need ametikohad on muu hulgas mõeldud komitee suutlikkuse suurendamiseks nõustamistöö, programmitöö ning komitee ja kodanikuühiskonna vaheliste suhete valdkonnas ja et need kujutavad endast vastuvõetavat kompromissi komitee esialgse taotluse ja nõukogu eelarveprojekti vahel; |
| --- | --- |

100.

märgib, et need ametikohad on muu hulgas mõeldud komitee suutlikkuse suurendamiseks nõustamistöö, programmitöö ning komitee ja kodanikuühiskonna vaheliste suhete valdkonnas ja et need kujutavad endast vastuvõetavat kompromissi komitee esialgse taotluse ja nõukogu eelarveprojekti vahel;

| 101. | võtnud teadmiseks praeguse täitmata ametikohtade määra ja konsulteerinud antud küsimuses komiteega, otsustab kohaldada nõukogu kavandatud 5,5 %-lise üldise vähendusmäära asemel 4,5 %-list määra, et mitte takistada täitmata ametikohtade tõhusat täitmist; |
| --- | --- |

101.

võtnud teadmiseks praeguse täitmata ametikohtade määra ja konsulteerinud antud küsimuses komiteega, otsustab kohaldada nõukogu kavandatud 5,5 %-lise üldise vähendusmäära asemel 4,5 %-list määra, et mitte takistada täitmata ametikohtade tõhusat täitmist;

| 102. | rõhutab, et viivitamatult tuleb ellu viia komitee põhimõtteline otsus hüvitada oma liikmetele sõidupiletid tegelike kulude alusel ja loobuda praegusest võimalusest kasutada kindlasummalist süsteemi; tunneb põhimõttelise otsuse üle heameelt, tegi süsteemi muutmiseks vajaliku assigneeringud kättesaadavaks ja jääb ka edaspidi seda teemat jälgima; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et viivitamatult tuleb ellu viia komitee põhimõtteline otsus hüvitada oma liikmetele sõidupiletid tegelike kulude alusel ja loobuda praegusest võimalusest kasutada kindlasummalist süsteemi; tunneb põhimõttelise otsuse üle heameelt, tegi süsteemi muutmiseks vajaliku assigneeringud kättesaadavaks ja jääb ka edaspidi seda teemat jälgima;

| 103. | nõustub mitme toetuskulude rea assigneeringute mõningase suurendamisega nõukogu lugemisega võrreldes, kuid jätab summad eelarveprojekti summadest siiski madalamale tasemele; |
| --- | --- |

103.

nõustub mitme toetuskulude rea assigneeringute mõningase suurendamisega nõukogu lugemisega võrreldes, kuid jätab summad eelarveprojekti summadest siiski madalamale tasemele;

VII jagu –
     
  Regioonide Komitee

| 104. | otsustab Lissaboni lepinguga seoses taotletud uute ametikohtade puhul luua eesistujariigi Hispaania poolt juba sel suvel kavandatud ettepanekut järgides kasvanud pädevuste ja suurema töökoormusega toimetulemiseks kompromisslahendusena järgmised 18 uut ametikohta: kaks AD9, viis AD7, seitse AD5, kaks AST3 ja kaks AST1 ametikohta; |
| --- | --- |

104.

otsustab Lissaboni lepinguga seoses taotletud uute ametikohtade puhul luua eesistujariigi Hispaania poolt juba sel suvel kavandatud ettepanekut järgides kasvanud pädevuste ja suurema töökoormusega toimetulemiseks kompromisslahendusena järgmised 18 uut ametikohta: kaks AD9, viis AD7, seitse AD5, kaks AST3 ja kaks AST1 ametikohta;

| 105. | märgib, et need ametikohad on muu hulgas ette nähtud komitee suutlikkuse suurendamiseks subsidiaarsuse, territoriaalse ühtekuuluvuse, mõjuhinnangute, nõustamistöö ja laiendatud piirkondadevahelise tegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

105.

märgib, et need ametikohad on muu hulgas ette nähtud komitee suutlikkuse suurendamiseks subsidiaarsuse, territoriaalse ühtekuuluvuse, mõjuhinnangute, nõustamistöö ja laiendatud piirkondadevahelise tegevuse valdkonnas;

| 106. | otsustab pärast Regioonide Komitee argumentide ärakuulamist töölevõtmise määra ja täitmata ametikohtade asjus rakendada üldist 5 %-list vähendusmäära; |
| --- | --- |

106.

otsustab pärast Regioonide Komitee argumentide ärakuulamist töölevõtmise määra ja täitmata ametikohtade asjus rakendada üldist 5 %-list vähendusmäära;

| 107. | näeb mitmel toetuskulude real ette assigneeringud, mis kujutavad endast komitee taotluste ja nõukogu kärbete vahelist kompromissi; |
| --- | --- |

107.

näeb mitmel toetuskulude real ette assigneeringud, mis kujutavad endast komitee taotluste ja nõukogu kärbete vahelist kompromissi;

VIII jagu –
     
  Euroopa Ombudsman

| 108. | on seisukohal, et selle institutsiooni eelarveprojekt on suures osas rahuldav, ja märgib ka, et nõukogu tegi eelarveprojekti väga vähe muudatusi; |
| --- | --- |

108.

on seisukohal, et selle institutsiooni eelarveprojekt on suures osas rahuldav, ja märgib ka, et nõukogu tegi eelarveprojekti väga vähe muudatusi;

| 109. | rõhutab siiski, et on nõukogust erineval seisukohal ühe ajutise ametikoha loomise suhtes, mis ei mõjuta eelarvet, sest sama kulu tekib praegu lepingute alusel, ja seetõttu otsustab selle heaks kiita; |
| --- | --- |

109.

rõhutab siiski, et on nõukogust erineval seisukohal ühe ajutise ametikoha loomise suhtes, mis ei mõjuta eelarvet, sest sama kulu tekib praegu lepingute alusel, ja seetõttu otsustab selle heaks kiita;

IX jagu -
     
  Euroopa Andmekaitseinspektor

| 110. | võttes arvesse selle institutsiooni töökoormust, mis tuleneb institutsiooni varasemate kohustuste ja Lissaboni lepinguga lisanduvate uute kohustuste ühendamisest, mis suurendab konsulteerimiste arvu andmekaitset mõjutavate õigusaktide osas, otsustas luua 2011. aastaks kaks uut ametikohta (üks AD6 ja üks AD9 ametikoht); |
| --- | --- |

110.

võttes arvesse selle institutsiooni töökoormust, mis tuleneb institutsiooni varasemate kohustuste ja Lissaboni lepinguga lisanduvate uute kohustuste ühendamisest, mis suurendab konsulteerimiste arvu andmekaitset mõjutavate õigusaktide osas, otsustas luua 2011. aastaks kaks uut ametikohta (üks AD6 ja üks AD9 ametikoht);

| 111. | soovib piirata teistel eelarveridadel taotletud assigneeringute suurendamist ja palub andmekaitseinspektoril katta need vajadused sisemiste ressurssidega olemasolevate eelarvevahendite raames; |
| --- | --- |

111.

soovib piirata teistel eelarveridadel taotletud assigneeringute suurendamist ja palub andmekaitseinspektoril katta need vajadused sisemiste ressurssidega olemasolevate eelarvevahendite raames;

*

* *

| 112. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele. |
| --- | --- |

112.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele.

---

(1)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0086.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0205.

(6)  ELT C 27 E, 31.1.2008, p. 214.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0328.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0171.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0087.

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/162

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamine ***I

P7_TA(2010)0373

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (KOM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD))

2012/C 70 E/26

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0637); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0637);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 137 lõiget 2 ja artikli 141 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0340/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 137 lõiget 2 ja artikli 141 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0340/2008);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 153 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 153 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. mai 2009. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. mai 2009. aasta arvamust (1);

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 37, 55 ja 175; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 37, 55 ja 175;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni esimest raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0267/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni esimest raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0267/2009);

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni teist raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0032/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni teist raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0032/2010),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 277, 17.11.2009, lk 102.

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010P7_TC1-COD(2008)0193

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise ning töötajate töö- ja pereelu ühitamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 153 on sätestatud, et ELi toimimise lepingu artikli 151 eesmärkide saavutamiseks toetab ja täiendab liit liikmesriikide tegevust töötingimuste parandamisel töötajate ohutuse ja tervise kaitsmiseks ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamisel seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 153 on sätestatud, et ELi toimimise lepingu artikli 151 eesmärkide saavutamiseks toetab ja täiendab liit liikmesriikide tegevust töötingimuste parandamisel töötajate ohutuse ja tervise kaitsmiseks ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamisel seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl.

| (2) | ELi toimimise lepingu artiklis 157 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega konsulteerimist meetmeid, et tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutse küsimustes. |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artiklis 157 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega konsulteerimist meetmeid, et tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutse küsimustes.

| (3) | Kuna käesolevas direktiivis käsitletakse lisaks rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tervise ja ohutusega seotud küsimustele ka võrdse kohtlemisega seotud küsimusi, nagu õigus naasta samale või sellega võrdväärsele töökohale, vallandamise ja tööalaste õigustega seotud küsimused ning rahalise toetuse suurendamine puhkuse ajal, moodustavad käesoleva direktiivi õigusliku aluse ELi toimimise lepingu artiklid 153 ja 157. |
| --- | --- |

(3)

Kuna käesolevas direktiivis käsitletakse lisaks rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tervise ja ohutusega seotud küsimustele ka võrdse kohtlemisega seotud küsimusi, nagu õigus naasta samale või sellega võrdväärsele töökohale, vallandamise ja tööalaste õigustega seotud küsimused ning rahalise toetuse suurendamine puhkuse ajal, moodustavad käesoleva direktiivi õigusliku aluse ELi toimimise lepingu artiklid 153 ja 157.

| (4) | Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu oluline põhimõte. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 21 ja 23 on keelatud igasugune sooline diskrimineerimine ning nõutud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamist kõigis valdkondades
  , sealhulgas tasakaalu saavutamist töö- ja eraelu vahel
  . |
| --- | --- |

(4)

Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu oluline põhimõte. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 21 ja 23 on keelatud igasugune sooline diskrimineerimine ning nõutud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamist kõigis valdkondades
  , sealhulgas tasakaalu saavutamist töö- ja eraelu vahel
  .

| (5) | Euroopa Liidu lepingu artikli 3 kohaselt on sellise võrdõiguslikkuse edendamine liidu üheks oluliseks ülesandeks. Samuti on ELi toimimise lepingu artikli 8 kohaselt liidu eesmärk oma tegevuses meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ning võrdõiguslikkuse edendamine. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingu artikli 3 kohaselt on sellise võrdõiguslikkuse edendamine liidu üheks oluliseks ülesandeks. Samuti on ELi toimimise lepingu artikli 8 kohaselt liidu eesmärk oma tegevuses meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ning võrdõiguslikkuse edendamine.

| (6) | Oma 26. veebruari 2008. aasta otsuses kohtuasjas C–506/06 Mayr vs Flöckner (3) sedastas Euroopa Kohus, et naistöötaja ebasoodsasse olukorda asetamine põhjusel, et ta puudub töölt, kuna läbib kunstliku viljastamise protseduuri, kujutab endast otsest soolist diskrimineerimist. |
| --- | --- |

(6)

Oma 26. veebruari 2008. aasta otsuses kohtuasjas C–506/06 Mayr vs Flöckner (3) sedastas Euroopa Kohus, et naistöötaja ebasoodsasse olukorda asetamine põhjusel, et ta puudub töölt, kuna läbib kunstliku viljastamise protseduuri, kujutab endast otsest soolist diskrimineerimist.

| (7) | Rasedus- ja sünnituspuhkusel oleva naise õigus naasta rasedus- ja sünnituspuhkuselt samale või võrdväärsele töökohale on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (4) artiklis 15. |
| --- | --- |

(7)

Rasedus- ja sünnituspuhkusel oleva naise õigus naasta rasedus- ja sünnituspuhkuselt samale või võrdväärsele töökohale on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (4) artiklis 15.

| (8) | Nõukogu direktiiviga 92/85/EMÜ (5) rakendatakse meetmeid rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise soodustamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu direktiiviga 92/85/EMÜ (5) rakendatakse meetmeid rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise soodustamiseks.

| (9) | Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes esitatud eesmärkides on märgitud, et liikmesriigid peaksid kõrvaldama tegurid, mis takistavad naistel tööturul osalemist, ja looma aastaks 2010 lastehoiuvõimalused vähemalt 90 %-le lastest vanuses kolmandast eluaastast kuni kohustusliku koolieani ning vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest, võimaldades seda võrdselt nii linnades kui ka maapiirkondades. |
| --- | --- |

(9)

Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes esitatud eesmärkides on märgitud, et liikmesriigid peaksid kõrvaldama tegurid, mis takistavad naistel tööturul osalemist, ja looma aastaks 2010 lastehoiuvõimalused vähemalt 90 %-le lastest vanuses kolmandast eluaastast kuni kohustusliku koolieani ning vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest, võimaldades seda võrdselt nii linnades kui ka maapiirkondades.

| (10) | 16. aprillil 2002 vastu võetud ja 55. Maailma Tervishoiuassamblee resolutsiooniga 55.25 kinnitatud Maailma Terviseorganisatsiooni imiku ja lapse toitmise üldstrateegias märgitakse, et üksnes emapiimaga toitmine lapse esimesel kuuel elukuul tagab optimaalse kasvu ja arengu. Nimetatud resolutsiooni kohaselt peaksid liikmesriigid ergutama puhkuse andmist sellel eesmärgil. |
| --- | --- |

(10)

16. aprillil 2002 vastu võetud ja 55. Maailma Tervishoiuassamblee resolutsiooniga 55.25 kinnitatud Maailma Terviseorganisatsiooni imiku ja lapse toitmise üldstrateegias märgitakse, et üksnes emapiimaga toitmine lapse esimesel kuuel elukuul tagab optimaalse kasvu ja arengu. Nimetatud resolutsiooni kohaselt peaksid liikmesriigid ergutama puhkuse andmist sellel eesmärgil.

| (11) | Komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” nimetatud kuuest prioriteedist üks hõlmab parema tasakaalu saavutamist töö, era- ja pereelu vahel. Sellega seoses kohustus komisjon läbi vaatama soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas kehtivad õigusaktid eesmärgiga neid vajaduse korral uuendada. Samuti teatas komisjon, et soolise võrdõiguslikkuse tagamise parandamiseks vaatab ta läbi „ELi olemasolevad soolise võrdõiguslikkuse alased õigusaktid, mis ei kuulunud 2005. aastal uuestisõnastamisele, et vajaduse korral neid ajakohastada, uuendada ja ümber sõnastada”. Direktiiv 92/85/EMÜ ei kuulunud nimetatud uuestisõnastamisele. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” nimetatud kuuest prioriteedist üks hõlmab parema tasakaalu saavutamist töö, era- ja pereelu vahel. Sellega seoses kohustus komisjon läbi vaatama soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas kehtivad õigusaktid eesmärgiga neid vajaduse korral uuendada. Samuti teatas komisjon, et soolise võrdõiguslikkuse tagamise parandamiseks vaatab ta läbi „ELi olemasolevad soolise võrdõiguslikkuse alased õigusaktid, mis ei kuulunud 2005. aastal uuestisõnastamisele, et vajaduse korral neid ajakohastada, uuendada ja ümber sõnastada”. Direktiiv 92/85/EMÜ ei kuulunud nimetatud uuestisõnastamisele.

| (12) | Oma 2. juuli 2008. aasta teatises „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” kinnitas komisjon vajadust tööd ja eraelu paremini ühitada. |
| --- | --- |

(12)

Oma 2. juuli 2008. aasta teatises „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” kinnitas komisjon vajadust tööd ja eraelu paremini ühitada.

| (13) | Kõikidel vanematel on õigus oma lapse eest hoolitseda. |
| --- | --- |

(13)

Kõikidel vanematel on õigus oma lapse eest hoolitseda.

| (14) | Käesoleva direktiivi rasedus- ja sünnituspuhkusega seotud sätted ei tohiks mõjutada liikmesriigi kehtestatud muid lapsehoolduspuhkuse eeskirju ja käesolev direktiiv ei tohiks neid eeskirju õõnestada. Rasedus- ja sünnituspuhkus, isapuhkus ning lapsehoolduspuhkus täiendavad üksteist ja nende kombineerimine võimaldab töö- ja pereelu paremini ühitada. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiivi rasedus- ja sünnituspuhkusega seotud sätted ei tohiks mõjutada liikmesriigi kehtestatud muid lapsehoolduspuhkuse eeskirju ja käesolev direktiiv ei tohiks neid eeskirju õõnestada. Rasedus- ja sünnituspuhkus, isapuhkus ning lapsehoolduspuhkus täiendavad üksteist ja nende kombineerimine võimaldab töö- ja pereelu paremini ühitada.

| (15) | Lapse lapsendanud töötaja peaks omama bioloogilise vanemaga võrdväärseid õigusi ning tal peaks olema õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(15)

Lapse lapsendanud töötaja peaks omama bioloogilise vanemaga võrdväärseid õigusi ning tal peaks olema õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele samadel tingimustel.

| (16) | Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate haavatavus tingib vajaduse anda neile õigus vähemalt
  20 nädala
  pikkusele katkestamatule rasedus- ja sünnituspuhkusele enne ja/või pärast sünnitust ning vähemalt kuuenädalasele kohustuslikule rasedus- ja sünnituspuhkusele pärast sünnitust. |
| --- | --- |

(16)

Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate haavatavus tingib vajaduse anda neile õigus vähemalt
  20 nädala
  pikkusele katkestamatule rasedus- ja sünnituspuhkusele enne ja/või pärast sünnitust ning vähemalt kuuenädalasele kohustuslikule rasedus- ja sünnituspuhkusele pärast sünnitust.

| (17) | Puudega laste hooldamine kujutab endast töötavate emade jaoks erilist väljakutset, mida ühiskond tunnustama peaks. Puudega laste töötavad emad vajavad erikaitset, selleks on vaja võimaldada täiendavat rasedus- ja sünnituspuhkust, mille minimaalne kestus tuleks direktiivis kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(17)

Puudega laste hooldamine kujutab endast töötavate emade jaoks erilist väljakutset, mida ühiskond tunnustama peaks. Puudega laste töötavad emad vajavad erikaitset, selleks on vaja võimaldada täiendavat rasedus- ja sünnituspuhkust, mille minimaalne kestus tuleks direktiivis kindlaks määrata.

| (18) | Riigi tasandil kehtestatud perega seotud puhkust võib pidada käesoleva direktiivi tähenduses rasedus- ja sünnituspuhkuseks, kui selle kestus ületab nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiivis 96/34/EÜ (Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta) (6) sätestatud kestuse. Sellise puhkuse korral tuleks maksta käesolevas direktiivis ette nähtud hüvitist ning selle suhtes tuleks kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud tagatisi, mis seonduvad vallandamise, samale või sellega võrdväärsele töökohale naasmise ja diskrimineerimisega. |
| --- | --- |

(18)

Riigi tasandil kehtestatud perega seotud puhkust võib pidada käesoleva direktiivi tähenduses rasedus- ja sünnituspuhkuseks, kui selle kestus ületab nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiivis 96/34/EÜ (Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta) (6) sätestatud kestuse. Sellise puhkuse korral tuleks maksta käesolevas direktiivis ette nähtud hüvitist ning selle suhtes tuleks kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud tagatisi, mis seonduvad vallandamise, samale või sellega võrdväärsele töökohale naasmise ja diskrimineerimisega.

| (19) | Euroopa Kohus on järjekindlalt tunnistanud, et vastavalt võrdse kohtlemise põhimõttele on õiguspärane kaitsta naise rasedusaegset ja -järgset füsioloogilist seisundit. Lisaks sellele on ta järjekindlalt otsustanud, et naiste mis tahes ebasoodne kohtlemine raseduse või emaduse tõttu on otsene sooline diskrimineerimine. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Kohus on järjekindlalt tunnistanud, et vastavalt võrdse kohtlemise põhimõttele on õiguspärane kaitsta naise rasedusaegset ja -järgset füsioloogilist seisundit. Lisaks sellele on ta järjekindlalt otsustanud, et naiste mis tahes ebasoodne kohtlemine raseduse või emaduse tõttu on otsene sooline diskrimineerimine.

| (20) | Võrdse kohtlemise põhimõttele tuginedes on Euroopa Kohus tunnustanud ka naiste tööalaste õiguste kaitsmist, eriti nende õigust naasta samale või sellega võrdväärsele töökohale töötaja jaoks mitte halvematel tingimustel, ja õigust kasutada paranenud töötingimusi, mis on loodud töötaja äraoleku ajal. |
| --- | --- |

(20)

Võrdse kohtlemise põhimõttele tuginedes on Euroopa Kohus tunnustanud ka naiste tööalaste õiguste kaitsmist, eriti nende õigust naasta samale või sellega võrdväärsele töökohale töötaja jaoks mitte halvematel tingimustel, ja õigust kasutada paranenud töötingimusi, mis on loodud töötaja äraoleku ajal.

| (21) | „Võrdväärne” töökoht peaks tähendama töökohta, mis on eelmise töökohaga võrreldes samaväärne nii palga kui ka tööülesannete osas, või kui see ei ole võimalik, siis samalaadset töökohta, mis vastab töötaja kvalifikatsioonile ja saadavale palgale. |
| --- | --- |

(21)

„Võrdväärne” töökoht peaks tähendama töökohta, mis on eelmise töökohaga võrreldes samaväärne nii palga kui ka tööülesannete osas, või kui see ei ole võimalik, siis samalaadset töökohta, mis vastab töötaja kvalifikatsioonile ja saadavale palgale.

| (22) | Pidades silmas demograafilisi suundumusi liidus, on sündimuse kasvu vaja toetada konkreetsete õigusaktide ja meetmete abil, et töö-, era- ja pereelu tõhusamalt ühitada. |
| --- | --- |

(22)

Pidades silmas demograafilisi suundumusi liidus, on sündimuse kasvu vaja toetada konkreetsete õigusaktide ja meetmete abil, et töö-, era- ja pereelu tõhusamalt ühitada.

| (23) | Seega tuleks naisi kaitsta diskrimineerimise eest raseduse või rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu ning ette tuleks näha piisavad õiguskaitsevahendid
  , et kaitsta nende õigust inimväärsetele töötingimustele ning pere- ja tööelu paremale ühitamisele
  . |
| --- | --- |

(23)

Seega tuleks naisi kaitsta diskrimineerimise eest raseduse või rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu ning ette tuleks näha piisavad õiguskaitsevahendid
  , et kaitsta nende õigust inimväärsetele töötingimustele ning pere- ja tööelu paremale ühitamisele
  .

| (24) | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud tööhõive ja sotsiaalpoliitika ministrite 29. juuni 2000. aasta resolutsioonis naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta töö- ja pereelus (7) ergutatakse liikmesriike kaaluma oma vastavate õigussüsteemide kohaldamisala läbivaatamist, et anda töötavatele meestele individuaalne ja võõrandamatu õigus saada isapuhkust, säilitades samal ajal töökohaga seotud õigused. |
| --- | --- |

(24)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud tööhõive ja sotsiaalpoliitika ministrite 29. juuni 2000. aasta resolutsioonis naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta töö- ja pereelus (7) ergutatakse liikmesriike kaaluma oma vastavate õigussüsteemide kohaldamisala läbivaatamist, et anda töötavatele meestele individuaalne ja võõrandamatu õigus saada isapuhkust, säilitades samal ajal töökohaga seotud õigused.

| (25) | Et aidata töötajatel ühitada töö- ja pereelu, on oluline võimaldada pikemat rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust, kaasa arvatud alla 12 kuu vanuste laste lapsendamise puhul. Alla 12 kuu vanuse lapse lapsendanud töötajal peaks olema bioloogilise vanemaga samad õigused ja ta peaks saama samadel tingimustel rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust. |
| --- | --- |

(25)

Et aidata töötajatel ühitada töö- ja pereelu, on oluline võimaldada pikemat rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust, kaasa arvatud alla 12 kuu vanuste laste lapsendamise puhul. Alla 12 kuu vanuse lapse lapsendanud töötajal peaks olema bioloogilise vanemaga samad õigused ja ta peaks saama samadel tingimustel rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust.

| (26) | Et aidata töötajatel ühitada töö- ja pereelu ning saavutada tõeline sooline võrdõiguslikkus, on oluline, et meestel oleks õigus tasustatud isapuhkusele, mis – välja arvatud kestuse osas – antakse rasedus- ja sünnituspuhkusega võrdsel alusel, pidades silmas vajalike tingimuste järkjärgulist kehtestamist. See õigus tuleks anda ka abielus mitteolevatele paaridele. Liikmesriikidel soovitatakse kaaluda, kas nende õigussüsteemide kohaselt võiks anda meestele individuaalse ja mitteülekantava õiguse saada isapuhkust, säilitades samal ajal töökohaga seotud õigused. |
| --- | --- |

(26)

Et aidata töötajatel ühitada töö- ja pereelu ning saavutada tõeline sooline võrdõiguslikkus, on oluline, et meestel oleks õigus tasustatud isapuhkusele, mis – välja arvatud kestuse osas – antakse rasedus- ja sünnituspuhkusega võrdsel alusel, pidades silmas vajalike tingimuste järkjärgulist kehtestamist. See õigus tuleks anda ka abielus mitteolevatele paaridele. Liikmesriikidel soovitatakse kaaluda, kas nende õigussüsteemide kohaselt võiks anda meestele individuaalse ja mitteülekantava õiguse saada isapuhkust, säilitades samal ajal töökohaga seotud õigused.

| (27) | Tuleks tagada kõik tingimused emaduse ja isaduse tõhusaks kaitseks, arvestades rahvastiku vananemist liidus ja komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus”. |
| --- | --- |

(27)

Tuleks tagada kõik tingimused emaduse ja isaduse tõhusaks kaitseks, arvestades rahvastiku vananemist liidus ja komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus”.

| (28) | Komisjoni rohelises raamatus „Silmitsi demograafiliste muutustega: uus põlvkondadevaheline solidaarsus” tõdetakse, et sündimus liikmesriikides on madal, mis ei ole rahvastiku taastootmiseks piisav. Seetõttu tuleb võtta meetmeid, millega parandatakse töötajate töökohal valitsevaid tingimusi enne rasedust, selle ajal ja pärast seda. On soovitav eeskuju võtta kõrge sündimusega liikmesriikide parimatest tavadest, millega tagatakse naiste tööturule jäämine. |
| --- | --- |

(28)

Komisjoni rohelises raamatus „Silmitsi demograafiliste muutustega: uus põlvkondadevaheline solidaarsus” tõdetakse, et sündimus liikmesriikides on madal, mis ei ole rahvastiku taastootmiseks piisav. Seetõttu tuleb võtta meetmeid, millega parandatakse töötajate töökohal valitsevaid tingimusi enne rasedust, selle ajal ja pärast seda. On soovitav eeskuju võtta kõrge sündimusega liikmesriikide parimatest tavadest, millega tagatakse naiste tööturule jäämine.

| (29) | Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 2007. aasta detsembri järeldustes naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta tööelus, majanduskasvus ja sotsiaalses ühtekuuluvuses tunnistas nõukogu, et meetmed, mis võimaldavad ühitada tööelu pere- ja eraeluga, on olulised soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks tööturul. |
| --- | --- |

(29)

Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 2007. aasta detsembri järeldustes naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta tööelus, majanduskasvus ja sotsiaalses ühtekuuluvuses tunnistas nõukogu, et meetmed, mis võimaldavad ühitada tööelu pere- ja eraeluga, on olulised soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks tööturul.

| (30) | Käesolev direktiiv ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) (8), mis on uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiviga 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes. |
| --- | --- |

(30)

Käesolev direktiiv ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) (8), mis on uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiviga 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes.

| (31) | Tagada tuleks rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate ohutuse ja tervise kaitse, mis ei tohi olla vastuolus meeste ja naiste võrdset kohtlemist käsitlevates direktiivides sätestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

(31)

Tagada tuleks rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate ohutuse ja tervise kaitse, mis ei tohi olla vastuolus meeste ja naiste võrdset kohtlemist käsitlevates direktiivides sätestatud põhimõtetega.

| (32) | Selleks et tõhustada rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate kaitset, tuleks tõendamiskohustuse eeskirju käesoleva direktiivi alusel antud õiguste ilmse rikkumise korral kohandada. Et nimetatud õigusi tõhusalt teostada, peaks tõendamiskohustus õiguse rikkumise kohta esitatud tõendite korral jääma kostjale. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et tõhustada rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate kaitset, tuleks tõendamiskohustuse eeskirju käesoleva direktiivi alusel antud õiguste ilmse rikkumise korral kohandada. Et nimetatud õigusi tõhusalt teostada, peaks tõendamiskohustus õiguse rikkumise kohta esitatud tõendite korral jääma kostjale.

| (33) | Rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlevad sätted oleksid mõttetud, kui nendega ei kaasne töölepingust tulenevate kõikide õiguste säilimine, sealhulgas palga säilimine täies ulatuses ja õigus võrdväärsele toetusele. |
| --- | --- |

(33)

Rasedus- ja sünnituspuhkust käsitlevad sätted oleksid mõttetud, kui nendega ei kaasne töölepingust tulenevate kõikide õiguste säilimine, sealhulgas palga säilimine täies ulatuses ja õigus võrdväärsele toetusele.

| (34) | Võrdse kohtlemise põhimõtte tõhus rakendamine nõuab piisava õiguskaitse tagamist ohvristamise vastu. |
| --- | --- |

(34)

Võrdse kohtlemise põhimõtte tõhus rakendamine nõuab piisava õiguskaitse tagamist ohvristamise vastu.

| (35) | Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistuses juhuks, kui käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi rikutakse. |
| --- | --- |

(35)

Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistuses juhuks, kui käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi rikutakse.

| (36) | Liikmesriikidelt nõutakse tungivalt, et nad kehtestaksid oma siseriiklikus õigussüsteemis meetmed, mis tagavad, et kahju, mis töötajale on tekitatud käesolevas direktiivis kehtestatud kohustuste eiramise tagajärjel, hüvitatakse või heastatakse tegelikult ja tõhusalt liikmesriigi poolt asjakohaseks peetaval viisil, mis on hoiatav, tõhus ja tekitatud kahjuga proportsionaalne. |
| --- | --- |

(36)

Liikmesriikidelt nõutakse tungivalt, et nad kehtestaksid oma siseriiklikus õigussüsteemis meetmed, mis tagavad, et kahju, mis töötajale on tekitatud käesolevas direktiivis kehtestatud kohustuste eiramise tagajärjel, hüvitatakse või heastatakse tegelikult ja tõhusalt liikmesriigi poolt asjakohaseks peetaval viisil, mis on hoiatav, tõhus ja tekitatud kahjuga proportsionaalne.

| (37) | Kogemused on näidanud, et kaitse käesoleva direktiiviga tagatud õiguste rikkumise vastu tugevneks, kui igas liikmesriigis anda võrdõiguslikkusega tegeleva(te)le asutus(t)ele pädevus analüüsida asjaomaseid probleeme, kaaluda võimalikke lahendusi ja pakkuda ohvritele praktilist abi. Seega tuleks käesolevasse direktiivi lisada vastavad sätted. |
| --- | --- |

(37)

Kogemused on näidanud, et kaitse käesoleva direktiiviga tagatud õiguste rikkumise vastu tugevneks, kui igas liikmesriigis anda võrdõiguslikkusega tegeleva(te)le asutus(t)ele pädevus analüüsida asjaomaseid probleeme, kaaluda võimalikke lahendusi ja pakkuda ohvritele praktilist abi. Seega tuleks käesolevasse direktiivi lisada vastavad sätted.

| (38) | Diskrimineerimise ohvritele tuleks tagada piisavad õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmeriigid seda asjakohaseks peavad, osaleda menetlustes kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks siseriiklike kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse menetlusnormide kohaldamist. |
| --- | --- |

(38)

Diskrimineerimise ohvritele tuleks tagada piisavad õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmeriigid seda asjakohaseks peavad, osaleda menetlustes kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks siseriiklike kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse menetlusnormide kohaldamist.

| (39) | Liikmesriigid peavad ergutama ja edendama sotsiaalpartnerite aktiivset osalust, et tagada asjaosaliste parem teavitamine ja tõhusam korraldus. Ergutades dialoogi sotsiaalpartneritega, saaksid liikmesriigid rohkem tagasisidet, parema ülevaate käesoleva direktiivi praktilisest rakendamisest ja tõenäoliselt tekkivatest probleemidest, eesmärgiga kaotada diskrimineerimine. |
| --- | --- |

(39)

Liikmesriigid peavad ergutama ja edendama sotsiaalpartnerite aktiivset osalust, et tagada asjaosaliste parem teavitamine ja tõhusam korraldus. Ergutades dialoogi sotsiaalpartneritega, saaksid liikmesriigid rohkem tagasisidet, parema ülevaate käesoleva direktiivi praktilisest rakendamisest ja tõenäoliselt tekkivatest probleemidest, eesmärgiga kaotada diskrimineerimine.

| (40) | Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded ja antakse seega liikmesriikidele võimalus kehtestada või säilitada soodsamaid sätteid. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei
  tohiks
  põhjendada liikmesriigis valitseva olukorra halvenemist
  , eriti siseriiklike õigusnormide puhul, mis isapuhkuse ning rasedus- ja sünnituspuhkuse kombineerimise puhul näevad emale ette õiguse vähemalt 20 nädala pikkusele puhkusele, mis antakse enne ja/või pärast sünnitust ning mille jooksul makstakse vähemalt käesolevas direktiivis ette nähtud tasemel hüvitist
  . |
| --- | --- |

(40)

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded ja antakse seega liikmesriikidele võimalus kehtestada või säilitada soodsamaid sätteid. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei
  tohiks
  põhjendada liikmesriigis valitseva olukorra halvenemist
  , eriti siseriiklike õigusnormide puhul, mis isapuhkuse ning rasedus- ja sünnituspuhkuse kombineerimise puhul näevad emale ette õiguse vähemalt 20 nädala pikkusele puhkusele, mis antakse enne ja/või pärast sünnitust ning mille jooksul makstakse vähemalt käesolevas direktiivis ette nähtud tasemel hüvitist
  .

| (41) | Liikmesriigid peaksid ergutama dialoogi sotsiaalpartnerite vahel ja valitsusväliste organisatsioonidega, et olla teadlikud erinevatest diskrimineerimise vormidest ja nende vastu võidelda. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriigid peaksid ergutama dialoogi sotsiaalpartnerite vahel ja valitsusväliste organisatsioonidega, et olla teadlikud erinevatest diskrimineerimise vormidest ja nende vastu võidelda.

| (42) | Kuna võetavate meetmete eesmärke, nimelt rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate minimaalse kaitsetaseme tõstmist ning võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise tõhustamist, ei suuda liikmesriigid oma erinevate kaitsetasemete tõttu piisavalt saavutada ning seepärast on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(42)

Kuna võetavate meetmete eesmärke, nimelt rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate minimaalse kaitsetaseme tõstmist ning võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise tõhustamist, ei suuda liikmesriigid oma erinevate kaitsetasemete tõttu piisavalt saavutada ning seepärast on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 92/85/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:




  „1 a.
     
  Direktiivi eesmärk on samuti parandada rasedate ja hiljuti sünnitanud töötajate tööturul püsimise või tööturule naasmise tingimusi ning tagada töö-, era- ja pereelu parem ühitamine.” |
| --- | --- |

1)

Artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:

„1 a.
     
  Direktiivi eesmärk on samuti parandada rasedate ja hiljuti sünnitanud töötajate tööturul püsimise või tööturule naasmise tingimusi ning tagada töö-, era- ja pereelu parem ühitamine.”

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 2


  Mõisted



  Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:




  a)
     rase töötaja–

  mis tahes töölepingu alusel töötav rase töötaja, sealhulgas koduabiline, kes kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavadega teatab tööandjale oma olukorrast;



  b)
     hiljuti sünnitanud töötaja–

  mis tahes töölepingu alusel töötav hiljuti sünnitanud töötaja, sealhulgas koduabiline, siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavade tähenduses, kes kooskõlas kõnealuste õigusaktide ja/või tavadega teatab tööandjale oma olukorrast; käesolevas direktiivis tähendab see ka töötajat, kes on hiljuti lapsendanud lapse;



  c)
     rinnaga toitev töötaja–

  mis tahes töölepingu alusel töötav rinnaga toitev töötaja, sealhulgas koduabiline, siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavade tähenduses, kes kooskõlas kõnealuste õigusaktide ja/või tavadega teatab tööandjale oma olukorrast.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)
     rase töötaja–

b)
     hiljuti sünnitanud töötaja–

c)
     rinnaga toitev töötaja–

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 3


  Juhendid



  1.
     
  Liikmesriikidega konsulteerides ning tööohutuse, töötervishoiu ja tööhügieeni nõuandekomitee abiga koostab komisjon juhendid artiklis 2 määratletud töötajatele ning töötavate meeste ja naiste reproduktiivtervisele ohtlikuks või tervistkahjustavaks peetavate keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste ohutegurite ning tööstusprotsesside hindamiseks. Juhendid vaadatakse läbi ja neid ajakohastatakse alates 2012. aastast vähemalt iga viie aasta tagant.




  Esimeses lõigus viidatud juhendid käsitlevad ka liigutusi ja asendeid, vaimset ja füüsilist väsimust ning muud tüüpi vaimset või füüsilist stressi, mis on seotud artiklis 2 määratletud töötajate tehtava tööga.




  2.
     
  Lõikes 1 nimetatud juhendite eesmärk on olla aluseks artikli 4 lõikes 1 viidatud hindamisele.




  Sel eesmärgil juhivad liikmesriigid vastavas liikmesriigis kõikide tööandjate ja kõikide mees- ja naistöötajate ja/või nende esindajate ja sotsiaalpartnerite tähelepanu nendele juhenditele.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Juhendid

1.
     
  Liikmesriikidega konsulteerides ning tööohutuse, töötervishoiu ja tööhügieeni nõuandekomitee abiga koostab komisjon juhendid artiklis 2 määratletud töötajatele ning töötavate meeste ja naiste reproduktiivtervisele ohtlikuks või tervistkahjustavaks peetavate keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste ohutegurite ning tööstusprotsesside hindamiseks. Juhendid vaadatakse läbi ja neid ajakohastatakse alates 2012. aastast vähemalt iga viie aasta tagant.

Esimeses lõigus viidatud juhendid käsitlevad ka liigutusi ja asendeid, vaimset ja füüsilist väsimust ning muud tüüpi vaimset või füüsilist stressi, mis on seotud artiklis 2 määratletud töötajate tehtava tööga.

2.
     
  Lõikes 1 nimetatud juhendite eesmärk on olla aluseks artikli 4 lõikes 1 viidatud hindamisele.

Sel eesmärgil juhivad liikmesriigid vastavas liikmesriigis kõikide tööandjate ja kõikide mees- ja naistöötajate ja/või nende esindajate ja sotsiaalpartnerite tähelepanu nendele juhenditele.”

| 4) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 4


  Hindamine, teavitamine ja nõustamine



  1.
     
  Tööandja lisab direktiivi 89/391/EMÜ kohaselt läbiviidud riskihindamisele mees- ja naistöötajate viljakusega seotud riskide hindamise. Kõikide tegevuste puhul, mis võivad tõenäoliselt kaasa tuua konkreetse ohu sattuda kokkupuutesse ohutegurite, protsesside või töötingimustega, mille mittetäielik loetelu on esitatud I lisas, hindab tööandja kas otse või direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 7 osutatud kaitse- ja ennetusmeetmete abil nende iseloomu, määra ja mõjuaega artiklis 2 määratletud töötajatele ja töötajatele, kes tõenäoliselt võivad olla ühes artiklis 2 osutatud olukordadest, asjaomases ettevõttes ja/või asutuses, selleks et:








  — | hinnata mis tahes riski käesoleva direktiivi artiklis 2 määratletud töötaja ja töötaja, kes tõenäoliselt võib olla ühes käesoleva direktiivi artiklis 2 osutatud olukordadest, ohutusele või tervisele ning võimalikku mõju rasedusele või rinnaga toitmisele, |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Hindamine, teavitamine ja nõustamine

1.
     
  Tööandja lisab direktiivi 89/391/EMÜ kohaselt läbiviidud riskihindamisele mees- ja naistöötajate viljakusega seotud riskide hindamise. Kõikide tegevuste puhul, mis võivad tõenäoliselt kaasa tuua konkreetse ohu sattuda kokkupuutesse ohutegurite, protsesside või töötingimustega, mille mittetäielik loetelu on esitatud I lisas, hindab tööandja kas otse või direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 7 osutatud kaitse- ja ennetusmeetmete abil nende iseloomu, määra ja mõjuaega artiklis 2 määratletud töötajatele ja töötajatele, kes tõenäoliselt võivad olla ühes artiklis 2 osutatud olukordadest, asjaomases ettevõttes ja/või asutuses, selleks et:

—

hinnata mis tahes riski käesoleva direktiivi artiklis 2 määratletud töötaja ja töötaja, kes tõenäoliselt võib olla ühes käesoleva direktiivi artiklis 2 osutatud olukordadest, ohutusele või tervisele ning võimalikku mõju rasedusele või rinnaga toitmisele,

| — | otsustada, milliseid meetmeid tuleks võtta. |
| --- | --- |

—

otsustada, milliseid meetmeid tuleks võtta.

2.
     
  Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 10 kohaldamist, teavitatakse vastava ettevõtte ja/või asutuse käesoleva direktiivi artiklis 2 määratletud töötajaid ja töötajaid, kes tõenäoliselt võivad olla ühes käesoleva direktiivi artiklis 2 nimetatud olukordadest, ja/või nende esindajaid ja asjaomaseid sotsiaalpartnereid lõikes 1 nimetatud hindamise tulemustest ja kõikidest meetmetest, mida rakendatakse ohutuse ja tervise tagamiseks tööl.

3.
     
  Võetakse asjakohased meetmed, et võimaldada asjaomase ettevõtte või asutuse töötajatel ja/või nende esindajatel jälgida käesoleva direktiivi kohaldamist või kaasata neid selle kohaldamisse, eelkõige seoses lõikes 1 viidatud tööandja kehtestatavate meetmetega, ilma et see piiraks tööandja vastutust nende meetmete kehtestamise eest.

4.
     
  Töötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimine ning nende osalemine käesoleva direktiiviga seotud küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt.”

| 5) | Artikli 5 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Kui töötingimuste ja/või töötundide reguleerimine ei ole tehniliselt ja/või objektiivselt võimalik, võtab tööandja vajalikud meetmed, et viia asjaomane töötaja üle teisele tööle.




  3.
     
  Kui teisele tööle üleviimine ei ole tehniliselt ja/või objektiivselt võimalik, antakse asjaomasele töötajale puhkust vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele kogu ajavahemikuks, mis on vajalik tema ohutuse või tervise kaitsmiseks.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 5 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Kui töötingimuste ja/või töötundide reguleerimine ei ole tehniliselt ja/või objektiivselt võimalik, võtab tööandja vajalikud meetmed, et viia asjaomane töötaja üle teisele tööle.

3.
     
  Kui teisele tööle üleviimine ei ole tehniliselt ja/või objektiivselt võimalik, antakse asjaomasele töötajale puhkust vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele kogu ajavahemikuks, mis on vajalik tema ohutuse või tervise kaitsmiseks.”

| 6) | Artiklile 6 lisatakse järgmine punkt:










  „3. | Samuti ei nõuta rasedalt töötajalt ülesannete täitmist, millega kaasneb raskete esemete kandmine ja tõstmine, või ohtlike, kurnavate või tervist ohustavate ülesannete täitmist.” |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklile 6 lisatakse järgmine punkt:

„3.

Samuti ei nõuta rasedalt töötajalt ülesannete täitmist, millega kaasneb raskete esemete kandmine ja tõstmine, või ohtlike, kurnavate või tervist ohustavate ülesannete täitmist.”

| 7) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 7


  Öötöö ja ületunnid



  1.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et töötajaid artikli 2 tähenduses ei kohustata tegema öötööd ega ületunde:










  a) | sünnitusele eelneva 10 nädala jooksul; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Öötöö ja ületunnid

1.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et töötajaid artikli 2 tähenduses ei kohustata tegema öötööd ega ületunde:

a)

sünnitusele eelneva 10 nädala jooksul;

| b) | ülejäänud raseduse jooksul, kui see peaks olema vajalik ema või loote tervise seisukohast; |
| --- | --- |

b)

ülejäänud raseduse jooksul, kui see peaks olema vajalik ema või loote tervise seisukohast;

| c) | kogu rinnaga toitmise aja jooksul. |
| --- | --- |

c)

kogu rinnaga toitmise aja jooksul.

2.
     
  Lõikes 1 nimetatud meetmed peavad sisaldama võimalust vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele kas:

| a) | minna üle vastavale päevasele tööle või |
| --- | --- |

a)

minna üle vastavale päevasele tööle või

| b) | saada puhkust või pikendada rasedus- ja sünnituspuhkust, kui selline üleviimine ei ole tehniliselt ja/või objektiivselt võimalik. |
| --- | --- |

b)

saada puhkust või pikendada rasedus- ja sünnituspuhkust, kui selline üleviimine ei ole tehniliselt ja/või objektiivselt võimalik.

3.
     
  Öötööst vabastust soovivad töötajad teavitavad sellest liikmesriigis sätestatud eeskirjade kohaselt oma tööandjat ja esitavad lõike 1 punktis b viidatud juhul tööandjale arstitõendi.

4.
     
  Üksikvanemate ja raske puudega lapse vanemate puhul võib lõikes 1 osutatud ajavahemikku pikendada kooskõlas liikmesriikides kehtiva korraga.”

| 8) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8


  Rasedus- ja sünnituspuhkus

  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajatel oleks õigus vähemalt
  20 nädala
  pikkusele katkestamatule rasedus- ja sünnituspuhkusele enne ja/või pärast sünnitust.


  2.
     
  Lõikes 1 osutatud ajavahemiku viimase nelja nädala puhul võib riigi tasandil kehtivat perekondlikel põhjustel võetava puhkuse korda pidada käesoleva direktiivi tähenduses rasedus- ja sünnituspuhkuseks tingimusel, et selle korraga tagatakse artiklis 2 määratletud töötajatele üldine kaitse, mis on võrdväärne käesoleva direktiiviga pakutava kaitsega. Sel juhul peab puhkuse kogukestus ületama nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiviga 96/34/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta (9) ette nähtud vanemapuhkuse kestust.




  Rasedus- ja sünnituspuhkuse viimasel neljal nädalal makstav tasu ei tohi olla väiksem kui artikli 11 lõikes 5 sätestatud hüvitis. Alternatiivse võimalusena võib see tasu olla sama suur kui rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal 20 nädala jooksul makstav hüvitis, mis moodustab vähemalt 75 % viimasest kuupalgast või siseriiklike õigusaktidega kindlaks määratud keskmisest kuupalgast, seejuures jääb liikmesriigile õigus kehtestada ülemmäär. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks keskmise kuupalga arvutamise aluseks oleva ajavahemiku.




  Kui liikmesriik on kehtestanud rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkuseks vähemalt 18 nädalat, siis võib liikmesriik otsustada, et viimased kaks nädalat sellest on riigi tasandil antav isapuhkus sama töötasuga.


  3.   Punktis 1 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkus sisaldab vähemalt kuuenädalast kohustuslikku
  täielikult tasustatud rasedus- ja sünnituspuhkust
  pärast sünnitust
  , ilma et see piiraks selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, milles nähakse ette kohustuslik rasedus- ja sünnituspuhkus enne sünnitust. Kuuenädalane kohustuslik rasedus- ja sünnituspuhkus kehtib kõikide naistöötajate suhtes, olenemata enne sünnitust töötatud päevade arvust
  . Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajatel on õigus vabalt valida aeg, millal nad võtavad rasedus- ja sünnituspuhkuse mittekohustusliku osa (enne või pärast sünnitust)
  , ilma et see piiraks kehtivaid riiklikke õigusakte ja/või tavasid, mis näevad ette maksimaalse nädalate arvu enne sünnitust
  .


  4.
     
  Kõnealust ajavahemikku võib paari kokkuleppel ja soovil ning kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusaktidega isaga jagada.




  5.
     
  Nii ema kui lapse tervise kaitsmiseks võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et töötajad saavad vabalt ja sunduseta otsustada, kas kasutada enne sünnitust rasedus- ja sünnituspuhkuse mittekohustuslikku osa või mitte.




  6.
     
  Töötaja peab enda valitud rasedus- ja sünnituspuhkuse mittekohustuslikust osast teavitama hiljemalt üks kuu enne puhkuse alguskuupäeva.




  7.
     
  Mitmike sünni korral pikeneb lõikes 3 osutatud rasedus- ja sünnituspuhkuse kohustuslik osa iga järgmise lapse kohta siseriiklike õigusaktide kohaselt.


  8.   Rasedus- ja sünnituspuhkuse sünnituseelset osa pikendatakse ajavahemiku võrra, mis jääb eeldatava ja tegeliku sünnituskuupäeva vahele, vähendamata seejuures puhkuse ülejäänud osa.
  9.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et enneaegse sünnituse, pärast sündi lapse haiglaravile jätmise ning puudega lapse
  , puudega ema
  ja mitmike sünni korral antakse täiendavat
  täielikult tasustatavat
  puhkust. Täiendava puhkuse kestus peaks olema proportsionaalne ning vastama ema ja lapse/laste erivajadustele.
  Puudega lapse sünni korral pikendatakse rasedus- ja sünnituspuhkust vähemalt kaheksa nädalani pärast sünnitust. Liikmesriigid tagavad samuti kuue nädala pikkuse lisapuhkuse, kui laps sünnib surnult.


  10.   Liikmesriigid tagavad, et haiguspuhkus, mida antakse rasedusest või sünnitusest tuleneva haiguse või komplikatsioonide korral ning mis leiab aset vähemalt neli nädalat enne sünnitust, ei mõjuta rasedus- ja sünnituspuhkuse kestust.


  11.
     
  Liikmesriigid kaitsevad ema ja isa õigusi, tagades erilised töötingimused puudega laste vanemate aitamiseks.




  12.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sünnitusjärgse depressiooni käsitamiseks raske haigusena ja toetavad teavituskampaaniaid, et levitada asjakohast teavet selle haiguse kohta ning võidelda eelarvamuste ja võimaliku häbimärgistamise vastu, mida see võib endiselt esile kutsuda. |
| --- | --- |

8)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Rasedus- ja sünnituspuhkus

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajatel oleks õigus vähemalt
  20 nädala
  pikkusele katkestamatule rasedus- ja sünnituspuhkusele enne ja/või pärast sünnitust.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud ajavahemiku viimase nelja nädala puhul võib riigi tasandil kehtivat perekondlikel põhjustel võetava puhkuse korda pidada käesoleva direktiivi tähenduses rasedus- ja sünnituspuhkuseks tingimusel, et selle korraga tagatakse artiklis 2 määratletud töötajatele üldine kaitse, mis on võrdväärne käesoleva direktiiviga pakutava kaitsega. Sel juhul peab puhkuse kogukestus ületama nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiviga 96/34/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta (9) ette nähtud vanemapuhkuse kestust.

Rasedus- ja sünnituspuhkuse viimasel neljal nädalal makstav tasu ei tohi olla väiksem kui artikli 11 lõikes 5 sätestatud hüvitis. Alternatiivse võimalusena võib see tasu olla sama suur kui rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal 20 nädala jooksul makstav hüvitis, mis moodustab vähemalt 75 % viimasest kuupalgast või siseriiklike õigusaktidega kindlaks määratud keskmisest kuupalgast, seejuures jääb liikmesriigile õigus kehtestada ülemmäär. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks keskmise kuupalga arvutamise aluseks oleva ajavahemiku.

Kui liikmesriik on kehtestanud rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkuseks vähemalt 18 nädalat, siis võib liikmesriik otsustada, et viimased kaks nädalat sellest on riigi tasandil antav isapuhkus sama töötasuga.

3.   Punktis 1 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkus sisaldab vähemalt kuuenädalast kohustuslikku
  täielikult tasustatud rasedus- ja sünnituspuhkust
  pärast sünnitust
  , ilma et see piiraks selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, milles nähakse ette kohustuslik rasedus- ja sünnituspuhkus enne sünnitust. Kuuenädalane kohustuslik rasedus- ja sünnituspuhkus kehtib kõikide naistöötajate suhtes, olenemata enne sünnitust töötatud päevade arvust
  . Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajatel on õigus vabalt valida aeg, millal nad võtavad rasedus- ja sünnituspuhkuse mittekohustusliku osa (enne või pärast sünnitust)
  , ilma et see piiraks kehtivaid riiklikke õigusakte ja/või tavasid, mis näevad ette maksimaalse nädalate arvu enne sünnitust
  .

4.
     
  Kõnealust ajavahemikku võib paari kokkuleppel ja soovil ning kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusaktidega isaga jagada.

5.
     
  Nii ema kui lapse tervise kaitsmiseks võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et töötajad saavad vabalt ja sunduseta otsustada, kas kasutada enne sünnitust rasedus- ja sünnituspuhkuse mittekohustuslikku osa või mitte.

6.
     
  Töötaja peab enda valitud rasedus- ja sünnituspuhkuse mittekohustuslikust osast teavitama hiljemalt üks kuu enne puhkuse alguskuupäeva.

7.
     
  Mitmike sünni korral pikeneb lõikes 3 osutatud rasedus- ja sünnituspuhkuse kohustuslik osa iga järgmise lapse kohta siseriiklike õigusaktide kohaselt.

8.   Rasedus- ja sünnituspuhkuse sünnituseelset osa pikendatakse ajavahemiku võrra, mis jääb eeldatava ja tegeliku sünnituskuupäeva vahele, vähendamata seejuures puhkuse ülejäänud osa.

9.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et enneaegse sünnituse, pärast sündi lapse haiglaravile jätmise ning puudega lapse
  , puudega ema
  ja mitmike sünni korral antakse täiendavat
  täielikult tasustatavat
  puhkust. Täiendava puhkuse kestus peaks olema proportsionaalne ning vastama ema ja lapse/laste erivajadustele.
  Puudega lapse sünni korral pikendatakse rasedus- ja sünnituspuhkust vähemalt kaheksa nädalani pärast sünnitust. Liikmesriigid tagavad samuti kuue nädala pikkuse lisapuhkuse, kui laps sünnib surnult.

10.   Liikmesriigid tagavad, et haiguspuhkus, mida antakse rasedusest või sünnitusest tuleneva haiguse või komplikatsioonide korral ning mis leiab aset vähemalt neli nädalat enne sünnitust, ei mõjuta rasedus- ja sünnituspuhkuse kestust.

11.
     
  Liikmesriigid kaitsevad ema ja isa õigusi, tagades erilised töötingimused puudega laste vanemate aitamiseks.

12.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sünnitusjärgse depressiooni käsitamiseks raske haigusena ja toetavad teavituskampaaniaid, et levitada asjakohast teavet selle haiguse kohta ning võidelda eelarvamuste ja võimaliku häbimärgistamise vastu, mida see võib endiselt esile kutsuda.

| 9) | Lisatakse järgmised artiklid:



  „Artikkel 8a


  Isapuhkus



  1.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et töötajal, kelle elukaaslane on hiljuti sünnitanud, on õigus vähemalt kahenädalasele katkestamatule mitteülekantavale tasustatud isapuhkusele, mis – välja arvatud kestuse osas – antakse rasedus- ja sünnituspuhkusega võrdsel alusel ja mis tuleb võtta pärast abikaasa või elukaaslase sünnitust sünnitus- ja raseduspuhkuse ajal.




  Liikmesriikidel, kes veel ei ole kehtestanud mitteülekantavat tasustatavat isapuhkust, mis – välja arvatud kestuse osas – antakse rasedus- ja sünnituspuhkusega võrdsel alusel ja mis tuleb võtta rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal kohustuslikult vähemalt kaheks järjestikuseks nädalaks pärast töötaja abikaasa või elukaaslase sünnitust, soovitatakse tungivalt see kehtestada, et edendada mõlema vanema võrdset osalemist perega seotud õiguste ja kohustuste tasakaalustamisel.




  2.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et töötajale, kelle elukaaslane on hiljuti sünnitanud, antakse eripuhkust, kaasa arvatud sünnitus- ja raseduspuhkuse kasutamata osa lapse ema surma või füüsilise võimetuse korral.



  Artikkel 8 b


  Lapsendamispuhkus



  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse ka alla 12 kuu vanuse lapse lapsendamise korral.” |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 8a

Isapuhkus

1.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et töötajal, kelle elukaaslane on hiljuti sünnitanud, on õigus vähemalt kahenädalasele katkestamatule mitteülekantavale tasustatud isapuhkusele, mis – välja arvatud kestuse osas – antakse rasedus- ja sünnituspuhkusega võrdsel alusel ja mis tuleb võtta pärast abikaasa või elukaaslase sünnitust sünnitus- ja raseduspuhkuse ajal.

Liikmesriikidel, kes veel ei ole kehtestanud mitteülekantavat tasustatavat isapuhkust, mis – välja arvatud kestuse osas – antakse rasedus- ja sünnituspuhkusega võrdsel alusel ja mis tuleb võtta rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal kohustuslikult vähemalt kaheks järjestikuseks nädalaks pärast töötaja abikaasa või elukaaslase sünnitust, soovitatakse tungivalt see kehtestada, et edendada mõlema vanema võrdset osalemist perega seotud õiguste ja kohustuste tasakaalustamisel.

2.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et töötajale, kelle elukaaslane on hiljuti sünnitanud, antakse eripuhkust, kaasa arvatud sünnitus- ja raseduspuhkuse kasutamata osa lapse ema surma või füüsilise võimetuse korral.

Artikkel 8 b

Lapsendamispuhkus

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse ka alla 12 kuu vanuse lapse lapsendamise korral.”

| 10) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10


  Vallandamise keelamine

  Tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajad saaksid teostada käesolevas artiklis tunnustatud tervise- ja ohutusalaseid õigusi, sätestatakse järgmine:






  1. | Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata artiklis 2 määratletud töötaja vallandamine ja vallandamise ettevalmistamine ajavahemikus tema raseduse algusest kuni
  vähemalt kuue kuuni pärast
  artikli 8 punktis 1 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkuse
  lõppu
  , välja arvatud erijuhtudel, mis ei ole seotud tema olukorraga ning mis on lubatud riiklike õigusaktide ja/või tavade alusel ning võimaluse korral tingimusel, et pädev ametiasutus on andnud oma nõusoleku. |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Vallandamise keelamine

Tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajad saaksid teostada käesolevas artiklis tunnustatud tervise- ja ohutusalaseid õigusi, sätestatakse järgmine:

1.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata artiklis 2 määratletud töötaja vallandamine ja vallandamise ettevalmistamine ajavahemikus tema raseduse algusest kuni
  vähemalt kuue kuuni pärast
  artikli 8 punktis 1 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkuse
  lõppu
  , välja arvatud erijuhtudel, mis ei ole seotud tema olukorraga ning mis on lubatud riiklike õigusaktide ja/või tavade alusel ning võimaluse korral tingimusel, et pädev ametiasutus on andnud oma nõusoleku.

| 2. | Artiklis 2 määratletud töötaja vallandamise korral punktis 1 nimetatud ajavahemikus peab tööandja kirjalikult esitama tema vallandamise nõuetekohaselt põhjendatud aluse. ▐ |
| --- | --- |

2.

Artiklis 2 määratletud töötaja vallandamise korral punktis 1 nimetatud ajavahemikus peab tööandja kirjalikult esitama tema vallandamise nõuetekohaselt põhjendatud aluse. ▐

| 3. | Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kaitsta artiklis 2 määratletud töötajaid sellise vallandamise tagajärgede eest, mis on punktide 1 ja 2 alusel ebaseaduslik. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kaitsta artiklis 2 määratletud töötajaid sellise vallandamise tagajärgede eest, mis on punktide 1 ja 2 alusel ebaseaduslik.

| 4. | Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed rasedate diskrimineerimise tõkestamiseks tööturul, luues neile võrdsed võimalused tööle saamisel, kui taotleja vastab kõikidele taotletava ametikohaga seotud nõuetele. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed rasedate diskrimineerimise tõkestamiseks tööturul, luues neile võrdsed võimalused tööle saamisel, kui taotleja vastab kõikidele taotletava ametikohaga seotud nõuetele.

| 5. | Naise halvem kohtlemine raseduse või käesoleva direktiivi artiklis 8 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (10) tähenduses diskrimineerimine. |
| --- | --- |

5.

Naise halvem kohtlemine raseduse või käesoleva direktiivi artiklis 8 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (10) tähenduses diskrimineerimine.

| 6. | Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada töötajatele isapuhkuse / ühise sünnitusjärgse puhkuse ajal vallandamise eest samasugune kaitse, nagu punktis 1 tagatakse artiklis 2 määratletud töötajatele. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada töötajatele isapuhkuse / ühise sünnitusjärgse puhkuse ajal vallandamise eest samasugune kaitse, nagu punktis 1 tagatakse artiklis 2 määratletud töötajatele.

| 7. | Liikmesriike innustatakse võtma meetmeid, mis tagavad töötajatele võimaluse valida osalise tööajaga töötamine ajavahemikuks, mis ei ületa ühte aastat ning mille jooksul on tagatud täielik kaitse vallandamise eest ja täielik õigus saada selle ajavahemiku lõppedes tagasi oma täistööajaga töökoht ja palk. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriike innustatakse võtma meetmeid, mis tagavad töötajatele võimaluse valida osalise tööajaga töötamine ajavahemikuks, mis ei ületa ühte aastat ning mille jooksul on tagatud täielik kaitse vallandamise eest ja täielik õigus saada selle ajavahemiku lõppedes tagasi oma täistööajaga töökoht ja palk.

| 11) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11


  Tööalased õigused



  Selleks et tagada töötajatele artikli 2 tähenduses nende käesolevas artiklis tunnustatud tervise- ja ohutusalaste õiguste kasutamine, sätestatakse, et:










  1. | Artiklites 5, 6 ja 7 osutatud juhtudel peavad töölepinguga seotud tööalased õigused, sealhulgas töötasu säilimine ja/või õigus võrdväärsele toetusele, olema tagatud töötajatele artikli 2 tähenduses vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või siseriiklikele tavadele. |
| --- | --- | --- |

11)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Tööalased õigused

Selleks et tagada töötajatele artikli 2 tähenduses nende käesolevas artiklis tunnustatud tervise- ja ohutusalaste õiguste kasutamine, sätestatakse, et:

1.

Artiklites 5, 6 ja 7 osutatud juhtudel peavad töölepinguga seotud tööalased õigused, sealhulgas töötasu säilimine ja/või õigus võrdväärsele toetusele, olema tagatud töötajatele artikli 2 tähenduses vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või siseriiklikele tavadele.

| 2. | Kui tööandja on töötaja artikli 2 tähenduses kõrvaldanud töölt, ilma et töötajal oleks meditsiiniline näidustus, sest ta on seisukohal, et töötaja ei saa töötada,
  võib viimane ise arsti juurde minna. Kui arst on seisukohal, et naine
  saab
  töötada, peab tööandja ta endistel tingimustel tööle lubama või saab
  töötaja artikli 8 punkti 3 kohase rasedus- ja sünnituspuhkuse alguseni hüvitist, mis on võrdne tema täistöötasuga. |
| --- | --- |

2.

Kui tööandja on töötaja artikli 2 tähenduses kõrvaldanud töölt, ilma et töötajal oleks meditsiiniline näidustus, sest ta on seisukohal, et töötaja ei saa töötada,
  võib viimane ise arsti juurde minna. Kui arst on seisukohal, et naine
  saab
  töötada, peab tööandja ta endistel tingimustel tööle lubama või saab
  töötaja artikli 8 punkti 3 kohase rasedus- ja sünnituspuhkuse alguseni hüvitist, mis on võrdne tema täistöötasuga.

| 3. | Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada rasedate tervise ja ohutuse kaitse, sealhulgas ergonoomilised tingimused, tööaeg (sh öötöö ja töö vahetamine) ja töökoormus, samuti suurem kaitse eriliste nakkuslike ainete ja ioonkiirguse vastu. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada rasedate tervise ja ohutuse kaitse, sealhulgas ergonoomilised tingimused, tööaeg (sh öötöö ja töö vahetamine) ja töökoormus, samuti suurem kaitse eriliste nakkuslike ainete ja ioonkiirguse vastu.

| 4. | Artiklis 8 osutatud juhul peab olema tagatud järgmine:










  a) | artiklis 2 määratletud töötajate töölepinguga seotud õigused, välja arvatud need, millele on viidatud allpool punktis b; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklis 8 osutatud juhul peab olema tagatud järgmine:

a)

artiklis 2 määratletud töötajate töölepinguga seotud õigused, välja arvatud need, millele on viidatud allpool punktis b;

| b) | artiklis 2 määratletud töötajate töötasu säilimine ja/või õigus võrdväärsele toetusele; |
| --- | --- |

b)

artiklis 2 määratletud töötajate töötasu säilimine ja/või õigus võrdväärsele toetusele;

| c) | rasedus- ja sünnituspuhkusel olevate töötajate õigus saada automaatselt osa mis tahes palgatõusust, ilma et selleks oleks vaja rasedus- ja sünnituspuhkust katkestada; |
| --- | --- |

c)

rasedus- ja sünnituspuhkusel olevate töötajate õigus saada automaatselt osa mis tahes palgatõusust, ilma et selleks oleks vaja rasedus- ja sünnituspuhkust katkestada;

| d) | artiklis 2 määratletud töötajate õigus naasta samale või sellega võrdväärsele töökohale töötaja jaoks mitte halvematel tingimustel
  , millega kaasneb rasedus-
  ja
  sünnituspuhkusele eelnevaga samaväärne töötasu ja ametikategooria ning samaväärsed tööülesanded,
  ja õigus kasutada paranenud töötingimusi, millele tal oleks tekkinud õigus oma äraoleku ajal;
  ümberstruktureerimise või tootmisprotsessi põhjaliku ümberkorraldamisega seotud erandlikes olukordades antakse töötajale alati võimalus arutada tööandjaga nende muudatuste mõju tema tööalasele ja kaudselt ka isiklikule olukorrale; |
| --- | --- |

d)

artiklis 2 määratletud töötajate õigus naasta samale või sellega võrdväärsele töökohale töötaja jaoks mitte halvematel tingimustel
  , millega kaasneb rasedus-
  ja
  sünnituspuhkusele eelnevaga samaväärne töötasu ja ametikategooria ning samaväärsed tööülesanded,
  ja õigus kasutada paranenud töötingimusi, millele tal oleks tekkinud õigus oma äraoleku ajal;
  ümberstruktureerimise või tootmisprotsessi põhjaliku ümberkorraldamisega seotud erandlikes olukordades antakse töötajale alati võimalus arutada tööandjaga nende muudatuste mõju tema tööalasele ja kaudselt ka isiklikule olukorrale;

| e) | artiklis 2 määratletud töötajate kutsealase arengu võimaluste säilitamine hariduse kaudu, millega kaasneb jätkuv erialane ja täiendõpe, et kindlustada nende karjääriväljavaateid; |
| --- | --- |

e)

artiklis 2 määratletud töötajate kutsealase arengu võimaluste säilitamine hariduse kaudu, millega kaasneb jätkuv erialane ja täiendõpe, et kindlustada nende karjääriväljavaateid;

| f) | rasedus- ja sünnituspuhkus ei tohi kahjustada töötaja pensioniõigusi ja seda tuleb pensioni arvestamisel käsitleda töötatud ajana ning rasedus- ja sünnituspuhkuse kasutamise tõttu ei tohi töötajate pensioniõigused väheneda. |
| --- | --- |

f)

rasedus- ja sünnituspuhkus ei tohi kahjustada töötaja pensioniõigusi ja seda tuleb pensioni arvestamisel käsitleda töötatud ajana ning rasedus- ja sünnituspuhkuse kasutamise tõttu ei tohi töötajate pensioniõigused väheneda.

| 5. | Punkti 4 alapunktis b nimetatud hüvitist loetakse
  võrdväärseks
  , kui sellega on tagatud viimase kuupalgaga või keskmise kuupalgaga võrdne sissetulek.
  Rasedus- ja sünnituspuhkusel olevale töötajale makstakse täispalka ja toetus moodustab 100 % viimasest kuupalgast või keskmisest kuupalgast
  . Liikmesriigid võivad kindlaks määrata keskmise kuupalga arvutamise aluseks oleva ajavahemiku. |
| --- | --- |

5.

Punkti 4 alapunktis b nimetatud hüvitist loetakse
  võrdväärseks
  , kui sellega on tagatud viimase kuupalgaga või keskmise kuupalgaga võrdne sissetulek.
  Rasedus- ja sünnituspuhkusel olevale töötajale makstakse täispalka ja toetus moodustab 100 % viimasest kuupalgast või keskmisest kuupalgast
  . Liikmesriigid võivad kindlaks määrata keskmise kuupalga arvutamise aluseks oleva ajavahemiku.

| 6. | Hüvitis, mida artiklis 2 määratletud töötajad saavad, ei tohi olla väiksem kui hüvitis, mida artiklis 2 määratletud töötajad saaksid juhul, kui nad katkestaksid oma tegevuse tervislikel põhjustel. |
| --- | --- |

6.

Hüvitis, mida artiklis 2 määratletud töötajad saavad, ei tohi olla väiksem kui hüvitis, mida artiklis 2 määratletud töötajad saaksid juhul, kui nad katkestaksid oma tegevuse tervislikel põhjustel.

| 7. | Liikmesriigid tagavad, et rasedus- ja sünnituspuhkusel olevatel töötajatel on õigus saada automaatselt osa igasugusest palgatõusust, kui see toimub, ilma et nad peaksid katkestama rasedus- ja sünnituspuhkust ajutiselt selleks, et palgatõusust osa saada. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriigid tagavad, et rasedus- ja sünnituspuhkusel olevatel töötajatel on õigus saada automaatselt osa igasugusest palgatõusust, kui see toimub, ilma et nad peaksid katkestama rasedus- ja sünnituspuhkust ajutiselt selleks, et palgatõusust osa saada.

| 8. | Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajad võivad artiklis 8 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkuse kestel või nimetatud puhkuselt naastes taotleda oma tööaja ja -korralduse muutmist ning et tööandja on kohustatud sellise taotluse läbi vaatama, võttes arvesse nii tööandja kui ka töötaja vajadusi. |
| --- | --- |

8.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, tagamaks, et artiklis 2 määratletud töötajad võivad artiklis 8 sätestatud rasedus- ja sünnituspuhkuse kestel või nimetatud puhkuselt naastes taotleda oma tööaja ja -korralduse muutmist ning et tööandja on kohustatud sellise taotluse läbi vaatama, võttes arvesse nii tööandja kui ka töötaja vajadusi.

| 9. | Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et innustada tööandjaid ja edendada dialoogi tööturu osapoolte vahel, eesmärgiga pakkuda vastavalt siseriiklikele õigusaktidele rasedus- ja sünnituspuhkuselt naasnud töötajatele vajadusel ja/või töötaja taotlusel abi tööturule tagasipöördumise ja koolituse alal. |
| --- | --- |

9.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et innustada tööandjaid ja edendada dialoogi tööturu osapoolte vahel, eesmärgiga pakkuda vastavalt siseriiklikele õigusaktidele rasedus- ja sünnituspuhkuselt naasnud töötajatele vajadusel ja/või töötaja taotlusel abi tööturule tagasipöördumise ja koolituse alal.

| 10. | Tööandja tagab, et raseda töötaja tööaja puhul võetakse arvesse korraliste ja erakorraliste arstlike läbivaatuste vajadust. |
| --- | --- |

10.

Tööandja tagab, et raseda töötaja tööaja puhul võetakse arvesse korraliste ja erakorraliste arstlike läbivaatuste vajadust.

| 11. | Liikmesriigid innustavad tööandjaid looma lastehoiuasutusi töötajate alla kolme aasta vanuste laste jaoks.” |
| --- | --- |

11.

Liikmesriigid innustavad tööandjaid looma lastehoiuasutusi töötajate alla kolme aasta vanuste laste jaoks.”

| 12) | Lisatakse järgmised artiklid:



  „Artikkel 11 a


  Tööpaus rinnaga toitmiseks



  1.
     
  Rinnaga toitval emal on sel eesmärgil – ilma tööalaseid õigusi kaotamata – õigus tööpausile, mis on jagatud kaheks eraldi ühe tunni pikkuseks ajavahemikuks, juhul kui tööandjaga ei ole lepitud kokku teistsuguse korra suhtes.




  2.
     
  Mitmike sünni korral pikeneb lõikes 1 nimetatud paus 30 minuti võrra iga järgmise lapse kohta.




  3.
     
  Osalise tööaja korral väheneb lõikes 1 nimetatud tööpaus võrdeliselt tavapärase tööajaga, kuid ei tohi olla lühem kui 30 minutit.




  4.
     
  Lõikes 3 nimetatud juhul võimaldatakse tööpaus ajavahemikuks, mis ei ületa ühte tundi, ja vajaduse korral teiseks järelejäänud ajavahemikuks, juhul kui tööandjaga ei ole lepitud kokku teistsuguse korra suhtes.



  Artikkel 11 b


  Diskrimineerimise vältimine ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine



  Liikmesriigid võtavad kooskõlas oma siseriiklike traditsioonide ja tavadega vajalikud meetmed, et edendada tööturu osapoolte vahelist dialoogi sobivatel tasanditel, et rakendada tõhusaid meetmeid selleks, et vältida naiste diskrimineerimist rasedus- ja sünnituspuhkuse või lapsendamispuhkuse tõttu.




  Liikmesriigid innustavad tööandjaid kollektiivlepingute või tavade abil võtma tõhusaid meetmeid, et vältida naiste diskrimineerimist rasedus- ja sünnituspuhkuse või lapsendamispuhkuse tõttu.




  Liikmesriigid võtavad käesolevas direktiivis nimetatud valdkondade õigusaktide, eeskirjade, haldusnormide, poliitikasuundade ja meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel aktiivselt arvesse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse eesmärki.”


  ▐ |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 11 a

Tööpaus rinnaga toitmiseks

1.
     
  Rinnaga toitval emal on sel eesmärgil – ilma tööalaseid õigusi kaotamata – õigus tööpausile, mis on jagatud kaheks eraldi ühe tunni pikkuseks ajavahemikuks, juhul kui tööandjaga ei ole lepitud kokku teistsuguse korra suhtes.

2.
     
  Mitmike sünni korral pikeneb lõikes 1 nimetatud paus 30 minuti võrra iga järgmise lapse kohta.

3.
     
  Osalise tööaja korral väheneb lõikes 1 nimetatud tööpaus võrdeliselt tavapärase tööajaga, kuid ei tohi olla lühem kui 30 minutit.

4.
     
  Lõikes 3 nimetatud juhul võimaldatakse tööpaus ajavahemikuks, mis ei ületa ühte tundi, ja vajaduse korral teiseks järelejäänud ajavahemikuks, juhul kui tööandjaga ei ole lepitud kokku teistsuguse korra suhtes.

Artikkel 11 b

Diskrimineerimise vältimine ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine

Liikmesriigid võtavad kooskõlas oma siseriiklike traditsioonide ja tavadega vajalikud meetmed, et edendada tööturu osapoolte vahelist dialoogi sobivatel tasanditel, et rakendada tõhusaid meetmeid selleks, et vältida naiste diskrimineerimist rasedus- ja sünnituspuhkuse või lapsendamispuhkuse tõttu.

Liikmesriigid innustavad tööandjaid kollektiivlepingute või tavade abil võtma tõhusaid meetmeid, et vältida naiste diskrimineerimist rasedus- ja sünnituspuhkuse või lapsendamispuhkuse tõttu.

Liikmesriigid võtavad käesolevas direktiivis nimetatud valdkondade õigusaktide, eeskirjade, haldusnormide, poliitikasuundade ja meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel aktiivselt arvesse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse eesmärki.”

▐

| 13) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 12a


  Ohvristamine

  Liikmesriigid võtavad oma õigussüsteemis vajalikke meetmed, et kaitsta isikuid
  , kaasa arvatud tunnistajad,
  mis tahes pahatahtliku kohtlemise või negatiivsete tagajärgede eest, mis on seotud nende esitatud kaebuse või algatatud menetlusega, mille eesmärk on tagada käesoleva direktiivi alusel antud õiguste austamine.

  Artikkel 12b


  Karistused

  Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud riiklike sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed selliste eeskirjade kohaldamise tagamiseks. Karistuseks
  võib olla kahju hüvitamine kannatanule ning karistus
  peab olema tõhus, proportsionaalne ja hoiatav ▐.

  Artikkel 12c


  Võrdõiguslikkusega tegelev asutus

  Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2006/54/EÜ artikli 20 alusel määratud asutus(ed), kelle ülesanne on edendada, analüüsida, jälgida ja toetada kõigi isikute võrdset, soolise diskrimineerimiseta kohtlemist, on pädev(ad) ka küsimustes, mis kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, kui need on peamiselt seotud võrdse kohtlemise ning mitte
  ainult
  töötaja tervise ja ohutusega.” |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 12a

Ohvristamine

Liikmesriigid võtavad oma õigussüsteemis vajalikke meetmed, et kaitsta isikuid
  , kaasa arvatud tunnistajad,
  mis tahes pahatahtliku kohtlemise või negatiivsete tagajärgede eest, mis on seotud nende esitatud kaebuse või algatatud menetlusega, mille eesmärk on tagada käesoleva direktiivi alusel antud õiguste austamine.

Artikkel 12b

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud riiklike sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed selliste eeskirjade kohaldamise tagamiseks. Karistuseks
  võib olla kahju hüvitamine kannatanule ning karistus
  peab olema tõhus, proportsionaalne ja hoiatav ▐.

Artikkel 12c

Võrdõiguslikkusega tegelev asutus

Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2006/54/EÜ artikli 20 alusel määratud asutus(ed), kelle ülesanne on edendada, analüüsida, jälgida ja toetada kõigi isikute võrdset, soolise diskrimineerimiseta kohtlemist, on pädev(ad) ka küsimustes, mis kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, kui need on peamiselt seotud võrdse kohtlemise ning mitte
  ainult
  töötaja tervise ja ohutusega.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest töötajatele soodsamaid sätteid.

2.
     
  Liikmesriigid võivad võtta ennetavaid meetmeid rasedate ja hiljuti sünnitanud töötajate kaitse ja ohutuse tagamiseks töökohal.

3.   Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta mingil juhul käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas töötajatele tagatud kaitsetaseme vähendamist.

4.
     
  Käesoleva direktiivi sätted võetakse üle liikmesriikides sõlmitavatesse kollektiivlepingutesse.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (11) Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

2.   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid ja riiklikud võrdõiguslikkusega tegelevad asutused edastavad hiljemalt ... (12) ja seejärel iga
  kolme
  aasta tagant komisjonile kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule koostada aruande käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 92/85/EMÜ kohaldamise kohta.

2.   Komisjoni aruandes võetakse vajaduse korral arvesse sotsiaalpartnerite ja asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide seisukohti. Vastavalt soolise võrdõiguslikkuse edendamise põhimõttele antakse aruandes muu hulgas hinnang, kuidas võetud meetmed on mõjunud naiste ja meeste olukorrale.
  Aruanne hõlmab samuti mõjuhinnangut, milles analüüsitakse rasedus- ja sünnituspuhkuse kestuse pikendamise ning isapuhkuse rakendamise sotsiaalset ja majanduslikku mõju liidus tervikuna.
  Vastavalt saadud andmetele sisaldab aruanne vajaduse korral ettepanekuid käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 92/85/EMÜ läbivaatamiseks ja ajakohastamiseks.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 277, 17.11.2009, lk 102.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta seisukoht.

2

(3)  
  EKL 2008, lk I-01017.

3

EKL 2008, lk I-01017.

(4)  

  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

4

ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(5)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

5

(6)  

  EÜT L 145, 19.6.1996, lk 4.

6

EÜT L 145, 19.6.1996, lk 4.

(7)  

  EÜT C 218, 31.7.2000, lk 5.

7

EÜT C 218, 31.7.2000, lk 5.

(8)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

8

(9)  

  EÜT L 145, 19.6.1996, lk 4.”

9

EÜT L 145, 19.6.1996, lk 4.”

(10)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.”

10

(11)  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

11

(12)  
  Kolm
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

12

Kolm

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/176 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/176

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010Hilinenud maksmisega võitlemine äritehingute puhul ***I

P7_TA(2010)0374

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (uuesti sõnastatud) (KOM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD))

2012/C 70 E/27

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0126); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0126);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0044/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0044/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 114; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 114;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. detsembri 2009. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. detsembri 2009. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2);

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 18. mai 2010. aasta kirja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 18. mai 2010. aasta kirja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. septembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. septembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja õiguskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi(A7-0136/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja õiguskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi(A7-0136/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus ja konsultatiivse töörühma arvamuses esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus ja konsultatiivse töörühma arvamuses esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 255, 22.9.2010, lk. 42.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Kolmapäev, 20. oktoober 2010P7_TC1-COD(2009)0054

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (Uuestisõnastamine)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/7/EL) lõplikule kujule.)

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/178 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/178

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Stabiliseerimisvahendi muutmine ***I

P7_TA(2010)0378

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (KOM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD))

2012/C 70 E/28

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0195); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0195);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 179 lõiget 1 ning artiklit 181a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0042/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 179 lõiget 1 ning artiklit 181a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0042/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 209 lõiget 1 ja artiklit 212; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 209 lõiget 1 ja artiklit 212;

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 20. mai 2008 aasta otsust kohtuasjas C-91/05 Euroopa Ühenduste Komisjon v. Euroopa Liidu Nõukogu, millega tühistatakse nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsus 2004/833/ÜVJP ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamise ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele antava Euroopa Liidu toetuse kohta seoses kergrelvade moratooriumiga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 20. mai 2008 aasta otsust kohtuasjas C-91/05 Euroopa Ühenduste Komisjon v. Euroopa Liidu Nõukogu, millega tühistatakse nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsus 2004/833/ÜVJP ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamise ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele antava Euroopa Liidu toetuse kohta seoses kergrelvade moratooriumiga;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0066/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0066/2009),

| 1. | võtab vastu allpool esitatud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool esitatud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010P7_TC1-COD(2009)0058

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 209 lõiget 1 ja artiklit 212,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend) (2) eesmärk on võimaldada ühendusel reageerida kriisiolukordadele ja tekkivatele kriisiolukordadele kooskõlastatult ja integreeritult, kasutades selleks ühte õigusakti ja lihtsustatud otsustamismenetlust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend) (2) eesmärk on võimaldada ühendusel reageerida kriisiolukordadele ja tekkivatele kriisiolukordadele kooskõlastatult ja integreeritult, kasutades selleks ühte õigusakti ja lihtsustatud otsustamismenetlust.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1717/2006 artiklis 25 sätestatud läbivaatamise kohaselt võib teha ettepanekuid määruse muutmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1717/2006 artiklis 25 sätestatud läbivaatamise kohaselt võib teha ettepanekuid määruse muutmiseks.

| (3) | Määrus (EÜ) nr 1717/2006 tuleb kooskõlla viia Euroopa Ühenduste Kohtu 20. mai 2008. aasta otsusega (3), mille kohaselt võib ühendus rakendada meetmeid võitluseks väike- ja kergrelvade leviku, ebaseadusliku kasutamise ja nendele juurdepääsu vastu arengukoostöö poliitika ja seega määruse (EÜ) nr 1717/2006 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EÜ) nr 1717/2006 tuleb kooskõlla viia Euroopa Ühenduste Kohtu 20. mai 2008. aasta otsusega (3), mille kohaselt võib ühendus rakendada meetmeid võitluseks väike- ja kergrelvade leviku, ebaseadusliku kasutamise ja nendele juurdepääsu vastu arengukoostöö poliitika ja seega määruse (EÜ) nr 1717/2006 alusel.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1717/2006 artikli 4 punktis 3 sätestatud eesmärkide saavutamist ja järjekindlust tuleks parandada, võimaldades nimetatud määruse artikli 4 punkti 3 kohaste hanke- ja toetuslepingute sõlmimise konkursil osaleda üldistel alustel, nagu see on artikli 3 kohaste meetmete puhul, ja viia kriisiolukordadele reageerimiseks antavas abis osalemist ja päritolureegleid käsitlevad sätted kooskõlla kriisivalmidust käsitlevate sätetega. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1717/2006 artikli 4 punktis 3 sätestatud eesmärkide saavutamist ja järjekindlust tuleks parandada, võimaldades nimetatud määruse artikli 4 punkti 3 kohaste hanke- ja toetuslepingute sõlmimise konkursil osaleda üldistel alustel, nagu see on artikli 3 kohaste meetmete puhul, ja viia kriisiolukordadele reageerimiseks antavas abis osalemist ja päritolureegleid käsitlevad sätted kooskõlla kriisivalmidust käsitlevate sätetega.

| (5) | Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte mitut riiki hõlmavate strateegiadokumentide, temaatiliste strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide kohta juhul, kui need täiendavad määrust (EÜ) nr 1717/2006 ja on üldkohaldatavad. Eriti oluline on, et komisjon peaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasemel. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte mitut riiki hõlmavate strateegiadokumentide, temaatiliste strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide kohta juhul, kui need täiendavad määrust (EÜ) nr 1717/2006 ja on üldkohaldatavad. Eriti oluline on, et komisjon peaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasemel.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1717/2006 artiklis 24 sätestatud ülemmäär rahastamispaketist, mida võib eraldada nimetatud määruse artikli 4 punkti 1 kohastele meetmetele, on osutunud ebapiisavaks ja seda tuleks suurendada. Kõnealune säte hõlmab paljusid valdkondi ja isegi mitmesihiliste programmide puhul on ainult väheseid võimalik olemasolevate nappide ressursside raames tõhusalt hallata. Tõhusate meetmete väljatöötamiseks kriitilise tähtsusega infrastruktuuri ja rahvatervist ohustava olukorra ning piirkondadeülestele ohtudele ülemaailmsel tasandil reageerimise küsimustes on vaja laiaulatuslikumaid meetmeid, millel oleks tegelik mõju ning mis oleksid nähtavad ja usaldusväärsed. Lisaks sellele on selliste piirkondadeüleste meetmete väljatöötamiseks, mis täiendaksid riiklikke ja piirkondlikke rahastamispakette, vaja piisavaid rahastamisvahendeid, et saavutada kriitiline mass. Üldisest rahastamispaketist eraldatavat ülemmäära määruse (EÜ) nr 1717/2006 artikli 4 punkti 1 kohastele meetmetele tuleks suurendada 7 %-lt 10 %-le, et võimaldada paremini täita nimetatud määruse artikli 4 punktis 1 sätestatud eesmärke. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1717/2006 artiklis 24 sätestatud ülemmäär rahastamispaketist, mida võib eraldada nimetatud määruse artikli 4 punkti 1 kohastele meetmetele, on osutunud ebapiisavaks ja seda tuleks suurendada. Kõnealune säte hõlmab paljusid valdkondi ja isegi mitmesihiliste programmide puhul on ainult väheseid võimalik olemasolevate nappide ressursside raames tõhusalt hallata. Tõhusate meetmete väljatöötamiseks kriitilise tähtsusega infrastruktuuri ja rahvatervist ohustava olukorra ning piirkondadeülestele ohtudele ülemaailmsel tasandil reageerimise küsimustes on vaja laiaulatuslikumaid meetmeid, millel oleks tegelik mõju ning mis oleksid nähtavad ja usaldusväärsed. Lisaks sellele on selliste piirkondadeüleste meetmete väljatöötamiseks, mis täiendaksid riiklikke ja piirkondlikke rahastamispakette, vaja piisavaid rahastamisvahendeid, et saavutada kriitiline mass. Üldisest rahastamispaketist eraldatavat ülemmäära määruse (EÜ) nr 1717/2006 artikli 4 punkti 1 kohastele meetmetele tuleks suurendada 7 %-lt 10 %-le, et võimaldada paremini täita nimetatud määruse artikli 4 punktis 1 sätestatud eesmärke.

| (7) | Et käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja meetmete ulatuse tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(7)

Et käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja meetmete ulatuse tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (8) | Määrust (EÜ) nr 1717/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Määrust (EÜ) nr 1717/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1717/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõike 2 punkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | meetmete toetamine, et võidelda liidu koostööpoliitika ja selle eesmärkide raames väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kasutamise ja nendele juurdepääsu vastu; selline toetus võib hõlmata ka uurimistegevust, ohvriabi, üldsuse teadlikkuse parandamist ja õigus- ning haldusalase asjatundlikkuse ja heade tavade arendamist;”. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõike 2 punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

meetmete toetamine, et võidelda liidu koostööpoliitika ja selle eesmärkide raames väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kasutamise ja nendele juurdepääsu vastu; selline toetus võib hõlmata ka uurimistegevust, ohvriabi, üldsuse teadlikkuse parandamist ja õigus- ning haldusalase asjatundlikkuse ja heade tavade arendamist;”.

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | Punkti 1
  alapunkti a esimene lõik
  asendatakse järgmisega:






  „a) | nende õiguskaitse- ja kohtuorganite ning tsiviilametkondade suutlikkuse suurendamine, kes osalevad võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu, muu hulgas võitluses ebaseadusliku inim-, uimasti-, tulirelvade, väike- ja kergrelvade ning lõhkeainete kaubanduse vastu, samuti ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhusas kontrollis;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

Punkti 1
  alapunkti a esimene lõik
  asendatakse järgmisega:

„a)

nende õiguskaitse- ja kohtuorganite ning tsiviilametkondade suutlikkuse suurendamine, kes osalevad võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu, muu hulgas võitluses ebaseadusliku inim-, uimasti-, tulirelvade, väike- ja kergrelvade ning lõhkeainete kaubanduse vastu, samuti ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhusas kontrollis;”

| b) | Punkti 3 esimesse lõiku lisatakse järgmine alapunkt:










  „c) | kodanikuühiskonna arendamine ja korraldamine ning selle osalemine poliitilises protsessis, mis hõlmab meetmeid naiste rolli suurendamiseks neis protsessides ning meetmeid sõltumatu, pluralistliku ja professionaalse meedia edendamiseks.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 3 esimesse lõiku lisatakse järgmine alapunkt:

„c)

kodanikuühiskonna arendamine ja korraldamine ning selle osalemine poliitilises protsessis, mis hõlmab meetmeid naiste rolli suurendamiseks neis protsessides ning meetmeid sõltumatu, pluralistliku ja professionaalse meedia edendamiseks.”

| c) | Punkti 3 lisatakse järgmine lõik:




  „Käesoleva punkti kohaseid meetmeid võib vajaduse korral rakendada ELi rahutagamispartnerluse abil.” |
| --- | --- |

c)

Punkti 3 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva punkti kohaseid meetmeid võib vajaduse korral rakendada ELi rahutagamispartnerluse abil.”

| 3) | Artikli 6 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:




  „3.
     
  Kui eriabimeetme maksumus ületab 20 000 000 eurot, võtab vastava meetme vastu komisjon, kes võtab arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.




  4.
     
  Komisjon võib võtta vastu vahereageerimisprogrammid, et luua või taastada liidu väliskoostöö poliitika tõhusaks rakendamiseks vajalikud tingimused. Vahereageerimisprogrammid tuginevad eriabimeetmetele. Need võtab vastu komisjon, kes võtab arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.”. |
| --- | --- |

3)

Artikli 6 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

„3.
     
  Kui eriabimeetme maksumus ületab 20 000 000 eurot, võtab vastava meetme vastu komisjon, kes võtab arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.

4.
     
  Komisjon võib võtta vastu vahereageerimisprogrammid, et luua või taastada liidu väliskoostöö poliitika tõhusaks rakendamiseks vajalikud tingimused. Vahereageerimisprogrammid tuginevad eriabimeetmetele. Need võtab vastu komisjon, kes võtab arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.”.

| 4) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:










  a) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Mitut riiki hõlmavad ja temaatilised strateegiadokumendid ning nende muudatused või pikendamised võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 22 sätestatud korras ning vastavalt artiklites 22 a ja 22 b sätestatud tingimustele. Need koostatakse esialgu ajavahemikuks, mis ei ole pikem kui käesoleva määruse kohaldamise periood, ja need vaadatakse läbi nende kehtivusaja keskel.”. |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Mitut riiki hõlmavad ja temaatilised strateegiadokumendid ning nende muudatused või pikendamised võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 22 sätestatud korras ning vastavalt artiklites 22 a ja 22 b sätestatud tingimustele. Need koostatakse esialgu ajavahemikuks, mis ei ole pikem kui käesoleva määruse kohaldamise periood, ja need vaadatakse läbi nende kehtivusaja keskel.”.

| b) | Lõige 7 asendatakse järgmisega:




  „7.
     
  Mitmeaastased näidisprogrammid ning nende muudatused või pikendamised võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 22 sätestatud korras ning vastavalt artiklites 22 a ja 22 b sätestatud tingimustele. Need kehtestatakse vajaduse korral pärast konsulteerimist asjaomaste partnerriikide või -piirkondadega.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.
     
  Mitmeaastased näidisprogrammid ning nende muudatused või pikendamised võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 22 sätestatud korras ning vastavalt artiklites 22 a ja 22 b sätestatud tingimustele. Need kehtestatakse vajaduse korral pärast konsulteerimist asjaomaste partnerriikide või -piirkondadega.”

| 5) | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Iga-aastased tegevusprogrammid ning nende muudatused või pikendamised võtab vastu komisjon, kes võtab arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Iga-aastased tegevusprogrammid ning nende muudatused või pikendamised võtab vastu komisjon, kes võtab arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.”

| 6) | Artikli 9 lõiked 3ja 4 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Erimeetmed, mille maksumus ületab 5 000 000 eurot, võtab vastu komisjon, kes võtab arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.




  4.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu kuni 5 000 000-eurose maksumusega erimeetmete vastuvõtmisest ühe kuu jooksul.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 9 lõiked 3ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Erimeetmed, mille maksumus ületab 5 000 000 eurot, võtab vastu komisjon, kes võtab arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.

4.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu kuni 5 000 000-eurose maksumusega erimeetmete vastuvõtmisest ühe kuu jooksul.”

| 7) | Artikli 17 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „4.   Artiklis 6 osutatud eriabimeetmete ja vahereageerimisprogrammide puhul ning meetmete puhul, mida võetakse artikli 4 punktis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks, lubatakse hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil osaleda üldistel alustel.
  5.   Artikli 4 punktides 1 ja 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks vastu võetud meetmete korral on hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil osalemine avatud arengumaade või üleminekuriikide (vastavalt OECD määratlusele) ja kõigi teiste asjaomase strateegia alusel abikõlblike riikide füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning neile laienevad päritolureeglid.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 17 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Artiklis 6 osutatud eriabimeetmete ja vahereageerimisprogrammide puhul ning meetmete puhul, mida võetakse artikli 4 punktis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks, lubatakse hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil osaleda üldistel alustel.

5.   Artikli 4 punktides 1 ja 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks vastu võetud meetmete korral on hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil osalemine avatud arengumaade või üleminekuriikide (vastavalt OECD määratlusele) ja kõigi teiste asjaomase strateegia alusel abikõlblike riikide füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning neile laienevad päritolureeglid.”

| 8) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 21


  Hindamine



  Komisjon hindab korrapäraselt tegevussuundade ja programmide mõjusust ning tulemusi ja programmide koostamise tõhusust, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud, ning võimaldada anda soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Komisjon saadab olulised hindamisaruanded aruteluks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmi koostamisel ja vahendite eraldamisel.” |
| --- | --- |

8)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Hindamine

Komisjon hindab korrapäraselt tegevussuundade ja programmide mõjusust ning tulemusi ja programmide koostamise tõhusust, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud, ning võimaldada anda soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Komisjon saadab olulised hindamisaruanded aruteluks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmi koostamisel ja vahendite eraldamisel.”

| 9) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 22


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Õigus võtta vasta artikli 7 lõikes 3 ja artikli 7 lõikes 7 nimetatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määruse kohaldamise ajaks.




  2.
     
  Kohe kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 22 b ja 22 c sätestatud tingimusi.



  Artikkel 22 a


  Delegeerimise tagasivõtmine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7 lõikes 3 ja artikli 7 lõikes 7 nimetatud volituste delegeerimise tagasi võtta.




  2.
     
  Institutsioon, kes on alustanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teatab sellest teisele seadusandjale ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused.




  3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.



  Artikkel 22 b


  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.




  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.




  2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.




  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ning see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja möödumist, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on teatanud komisjonile, et nad on otsustanud vastuväiteid mitte esitada.




  3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul vastuväiteid, siis õigusakt ei jõustu. Institutsioon, kes delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitab, peab neid ka põhjendama.” |
| --- | --- |

9)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Õigus võtta vasta artikli 7 lõikes 3 ja artikli 7 lõikes 7 nimetatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määruse kohaldamise ajaks.

2.
     
  Kohe kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 22 b ja 22 c sätestatud tingimusi.

Artikkel 22 a

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7 lõikes 3 ja artikli 7 lõikes 7 nimetatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on alustanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teatab sellest teisele seadusandjale ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 22 b

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ning see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja möödumist, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on teatanud komisjonile, et nad on otsustanud vastuväiteid mitte esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul vastuväiteid, siis õigusakt ei jõustu. Institutsioon, kes delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitab, peab neid ka põhjendama.”

| 10) | Artikkel 24 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 24


  Rahastamispakett

  Rahastamispakett käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikul 2007–2013 on 2062000000 eurot. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.
  Ajavahemikul 2007–2013:






  a) | mitte üle 10 protsendi rahastamispaketist eraldatakse artikli 4 punkti 1 kohastele meetmetele; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 24

Rahastamispakett

Rahastamispakett käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikul 2007–2013 on 2062000000 eurot. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Ajavahemikul 2007–2013:

a)

mitte üle 10 protsendi rahastamispaketist eraldatakse artikli 4 punkti 1 kohastele meetmetele;

| b) | mitte üle 15 protsendi rahastamispaketist eraldatakse artikli 4 punkti 2 kohastele meetmetele; |
| --- | --- |

b)

mitte üle 15 protsendi rahastamispaketist eraldatakse artikli 4 punkti 2 kohastele meetmetele;

| c) | mitte üle
  10 protsendi
  rahastamispaketist eraldatakse artikli 4 punkti 3 kohastele meetmetele
  , tingimusel et see summa on ELi rahutagamispartnerluse ja siseressursside käesoleva läbivaatamisega kooskõlas.
  ”. |
| --- | --- |

c)

mitte üle
  10 protsendi
  rahastamispaketist eraldatakse artikli 4 punkti 3 kohastele meetmetele
  , tingimusel et see summa on ELi rahutagamispartnerluse ja siseressursside käesoleva läbivaatamisega kooskõlas.
  ”.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

2

(3)  Kohtuasi C-91/05, komisjon vs nõukogu [2008] EKL I-3651.

3

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/183

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Arengukoostöö rahastamisvahend ***I

P7_TA(2010)0379

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (KOM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD))

2012/C 70 E/29

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0194); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0194);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 179 lõiget 1 ning artikli 181a esimest lõiku, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0043/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 179 lõiget 1 ning artikli 181a esimest lõiku, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0043/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 209 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 209 lõiget 1;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0078/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0078/2009),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010P7_TC1-COD(2009)0060A

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend ▐

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa
  Liidu toimimise lepingut
  , eriti selle
  artikli 209 lõiget 1
  ,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik, mis sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (3) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend, (5) nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend, (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (7) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8). |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik, mis sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (3) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend, (5) nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend, (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (7) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1905/2006
  rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei tohi maksude, lõivude ja muude tasude puhul kasutada. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta
  kõnealuse määruse
  asjakohaseid sätteid, et viia
  see
  vastavusse muude osutatud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1905/2006
  rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei tohi maksude, lõivude ja muude tasude puhul kasutada. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta
  kõnealuse määruse
  asjakohaseid sätteid, et viia
  see
  vastavusse muude osutatud õigusaktidega.

| (3) | Komisjonile tuleks anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 seoses geograafiliste strateegiadokumentidega, mitmeaastaste näidisprogrammidega ja teemaprogrammide strateegiadokumentidega, kuna need täiendavad määrust (EÜ) nr 1905/2006 ja on üldkohaldatavad. On eriti tähtis, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile tuleks anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 seoses geograafiliste strateegiadokumentidega, mitmeaastaste näidisprogrammidega ja teemaprogrammide strateegiadokumentidega, kuna need täiendavad määrust (EÜ) nr 1905/2006 ja on üldkohaldatavad. On eriti tähtis, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (4) | Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 17 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:




  „Komisjon sõnastab edasised juhised toetuse saajatele ette nähtud kogusumma jaotamiseks nende vahel delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 35, kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 17 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon sõnastab edasised juhised toetuse saajatele ette nähtud kogusumma jaotamiseks nende vahel delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 35, kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.”

| 2) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 21


  Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine



  Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning artiklis 17 osutatud kaasnevad meetmed võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena vastavalt artiklile 35, kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine

Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning artiklis 17 osutatud kaasnevad meetmed võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena vastavalt artiklile 35, kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.”

| 3) | Artikli 22 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Iga-aastased tegevusprogrammid võtab vastu komisjon, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 22 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Iga-aastased tegevusprogrammid võtab vastu komisjon, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi.”

| 4) | Artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Kui kõnealuste meetmete maksumus ületab 10 miljonit eurot, võtab komisjon need vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi. Kui erimeetmete maksumus on alla 10 miljoni euro, saadab komisjon meetmed teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühe kuu jooksul pärast seda, kui ta on otsuse vastu võtnud.




  4.
     
  Erimeetmete muudatuste korral, näiteks tehniliste kohanduste tegemiseks, rakendusperioodi pikendamiseks, assigneeringute ümberjaotamiseks prognoositud eelarve piires, eelarve suurendamiseks või vähendamiseks vähem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, tingimusel, et need muudatused ei mõjuta komisjoni otsuses sätestatud esialgseid eesmärke, teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu ühe kuu jooksul.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Kui kõnealuste meetmete maksumus ületab 10 miljonit eurot, võtab komisjon need vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi. Kui erimeetmete maksumus on alla 10 miljoni euro, saadab komisjon meetmed teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühe kuu jooksul pärast seda, kui ta on otsuse vastu võtnud.

4.
     
  Erimeetmete muudatuste korral, näiteks tehniliste kohanduste tegemiseks, rakendusperioodi pikendamiseks, assigneeringute ümberjaotamiseks prognoositud eelarve piires, eelarve suurendamiseks või vähendamiseks vähem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, tingimusel, et need muudatused ei mõjuta komisjoni otsuses sätestatud esialgseid eesmärke, teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu ühe kuu jooksul.”

| 5) | Artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”

| 6) | Artikli 33 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Komisjon kontrollib ja vaatab oma programme korrapäraselt üle ning hindab geograafiliste ja temaatiliste poliitikate ja programmide ning valdkondlike poliitikate rakendamise tulemusi ja programmitöö tõhusust, vajadusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud, ning võimaldada anda soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide või nõukogu ettepanekuid sõltumatute välishindamiste läbiviimiseks võetakse nõuetekohaselt arvesse. Erilist tähelepanu pööratakse sotsiaalsektoritele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele.




  2.
     
  Komisjon saadab teavitamise eesmärgil oma hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 33 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Komisjon kontrollib ja vaatab oma programme korrapäraselt üle ning hindab geograafiliste ja temaatiliste poliitikate ja programmide ning valdkondlike poliitikate rakendamise tulemusi ja programmitöö tõhusust, vajadusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud, ning võimaldada anda soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide või nõukogu ettepanekuid sõltumatute välishindamiste läbiviimiseks võetakse nõuetekohaselt arvesse. Erilist tähelepanu pööratakse sotsiaalsektoritele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele.

2.
     
  Komisjon saadab teavitamise eesmärgil oma hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.”

| 7) | Artikli 34 lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Komisjon jälgib käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusamme ja edastab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande abi rakendamise ja tulemuste ning võimaluse korral peamiste tagajärgede ja mõjude kohta. See aruanne esitatakse ka liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 34 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Komisjon jälgib käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusamme ja edastab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande abi rakendamise ja tulemuste ning võimaluse korral peamiste tagajärgede ja mõjude kohta. See aruanne esitatakse ka liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.”

| 8) | Artikkel 35 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 35


  Delegeerimine



  1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud delegeeritud õigusakte.




  2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.



  Artikkel 35 a


  Delegeerimise tagasivõtmine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes ja artiklis 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.




  2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.




  3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.



  Artikkel 35 b


  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.




  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda perioodi kahe kuu võrra.




  2.
     
  Kui lõikes 1 osutatud tähtaja möödumisel ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.




  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.




  3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.” |
| --- | --- |

8)

Artikkel 35 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 35

Delegeerimine

1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.

Artikkel 35 a

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes ja artiklis 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 35 b

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda perioodi kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui lõikes 1 osutatud tähtaja möödumisel ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”

Artikkel 2

▐

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

2

(3)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 81, 22.3.2007, lk 1.

6

(7)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

7

(8)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

8

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/188

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas ***I

P7_TA(2010)0380

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (KOM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD))

2012/C 70 E/30

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0194); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0194);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 179 lõiget 1 ja artiklit 181a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0158/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 179 lõiget 1 ja artiklit 181a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0158/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 209 lõiget 1 ning artiklit 212; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 209 lõiget 1 ning artiklit 212;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0188/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0188/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010P7_TC1-COD(2009)0060B

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) ▐ nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1 ja artiklit 212,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik, mis sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (3), nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (5), nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (7) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8). |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik, mis sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (3), nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (5), nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (7) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8).

| (2) | Nende määruste rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liit abi ei tohi maksude, lõivude ja muude tasude puhul kasutada. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta
  määruse
  (EÜ) ▐ nr 1889/2006 asjakohaseid sätteid, et viia
  see
  vastavusse muude osutatud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(2)

Nende määruste rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liit abi ei tohi maksude, lõivude ja muude tasude puhul kasutada. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta
  määruse
  (EÜ) ▐ nr 1889/2006 asjakohaseid sätteid, et viia
  see
  vastavusse muude osutatud õigusaktidega.

| (3) | Strateegiadokumentide osas peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need strateegiadokumendid täiendavad määrust (EÜ) nr 1889/2006 ning on üldiselt kohaldatavad. Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistustööde ajal läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Strateegiadokumentide osas peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need strateegiadokumendid täiendavad määrust (EÜ) nr 1889/2006 ning on üldiselt kohaldatavad. Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistustööde ajal läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (4) | Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

▐

Määrust (EÜ) nr 1889/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Strateegiadokumendid ja nende täiendused võtab komisjon] vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 17 sätestatud korras ning vastavalt artiklites 17a ja 17b sätestatud tingimustele.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Strateegiadokumendid ja nende täiendused võtab komisjon] vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 17 sätestatud korras ning vastavalt artiklites 17a ja 17b sätestatud tingimustele.”

| 2) | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevusprogrammid ja nende täiendused, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevusprogrammid ja nende täiendused, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi.”

| 3) | Artikli 7 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:




  „3.
     
  Kui selliste meetmete maksumus on 3 000 000 EUR või rohkem, võtab komisjon need vastu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.




  4.
     
  Erimeetmete puhul, mille maksumus on vähem kui 3 000 000 EUR, saadab komisjon 10 päeva jooksul pärast otsuse vastuvõtmist meetmed Euroopa Parlamendile ja nõukogule teadmiseks.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 7 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

„3.
     
  Kui selliste meetmete maksumus on 3 000 000 EUR või rohkem, võtab komisjon need vastu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.

4.
     
  Erimeetmete puhul, mille maksumus on vähem kui 3 000 000 EUR, saadab komisjon 10 päeva jooksul pärast otsuse vastuvõtmist meetmed Euroopa Parlamendile ja nõukogule teadmiseks.”

| 4) | Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Komisjon teavitab ellu viidud ajutistest meetmetest regulaarselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Komisjon teavitab ellu viidud ajutistest meetmetest regulaarselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.”

| 5) | Artikli 13 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 13 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”

| 6) | Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Komisjon saadab oma hindamisaruanded teadmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Tulemusi kasutatakse programmi ülesehituses ja vahendite eraldamises.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Komisjon saadab oma hindamisaruanded teadmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Tulemusi kasutatakse programmi ülesehituses ja vahendite eraldamises.”

| 7) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 17


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Õigus võtta vastu artikli 5 lõikes 3 nimetatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesoleva määruse kohaldamisajaks.




  2.
     
  Kohe, kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 17 a ja 17 b sätestatud tingimusi.



  Artikkel 17 a


  Delegeerimise tagasivõtmine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 nimetatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.




  2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise võimalikud põhjused.




  3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituse delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.



  Artikkel 17 b


  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.




  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.




  2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.




  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui nii Euroopa Parlament kui nõukogu on teatanud komisjonile, et ei kavatse vastuväiteid esitada.




  3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Institutsioon, kes delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitab, peab neid ka põhjendama.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Õigus võtta vastu artikli 5 lõikes 3 nimetatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesoleva määruse kohaldamisajaks.

2.
     
  Kohe, kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 17 a ja 17 b sätestatud tingimusi.

Artikkel 17 a

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 nimetatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituse delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 17 b

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui nii Euroopa Parlament kui nõukogu on teatanud komisjonile, et ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Institutsioon, kes delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitab, peab neid ka põhjendama.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

2

(3)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 81, 22.3.2007, lk 1.

6

(7)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

7

(8)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

8

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/192

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Rahastamisvahend koostööks tööstusriikidega ***I

P7_TA(2010)0381

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD))

2012/C 70 E/31

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0197); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0197);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 181a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0101/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 181a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0101/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni, arengukomisjoni ning eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0052/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni, arengukomisjoni ning eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0052/2010),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses;

| 2. | on seisukohal, et ettepanek vastab mitmeaastasele finantsraamistikule 2007–2013; tuletab siiski meelde, et iga-aastased assigneeringud ajavahemikul 2010–2013 kinnitavad eelarvepädevad institutsioonid iga-aastase eelarvemenetluse raames; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ettepanek vastab mitmeaastasele finantsraamistikule 2007–2013; tuletab siiski meelde, et iga-aastased assigneeringud ajavahemikul 2010–2013 kinnitavad eelarvepädevad institutsioonid iga-aastase eelarvemenetluse raames;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010P7_TC1-COD(2009)0059

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega

[Muudatusettepanek 3, kui ei ole märgitud teisiti]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (2) alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (2) alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on kaotada vaesus, järgides aastatuhande arengueesmärke. Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on kaotada vaesus, järgides aastatuhande arengueesmärke. Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.

| (3) | Liidu
  huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises, ning
  liidul
  on strateegiline huvi edendada nendega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust. Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta
  põhimõtteliselt
  ametliku arenguabi
  kriteeriumitele, kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse. |
| --- | --- |

(3)

Liidu
  huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises, ning
  liidul
  on strateegiline huvi edendada nendega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust. Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta
  põhimõtteliselt
  ametliku arenguabi
  kriteeriumitele, kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse.

| (4) | 2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) (finantsmäärus) artikli 49 lõike 6 punktiga b: äri- ja teadusvahetus Indiaga; äri- ja teadusvahetus Hiinaga; koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega; ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega. Samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus peab lõpule jõudma enne kolmanda eelarveaasta lõppu. |
| --- | --- |

(4)

2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) (finantsmäärus) artikli 49 lõike 6 punktiga b: äri- ja teadusvahetus Indiaga; äri- ja teadusvahetus Hiinaga; koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega; ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega. Samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus peab lõpule jõudma enne kolmanda eelarveaasta lõppu.

| (5) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1934/2006 (4) eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega. Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 piirkondlikku reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1934/2006 (4) eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega. Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 piirkondlikku reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise kohaldamisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi rakendusalasse. Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus. Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele põhimõtteliselt ei vasta. Lisaks sellele tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid, eriti tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid ei satu piirkondliku reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise kohaldamisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi rakendusalasse. Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus. Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele põhimõtteliselt ei vasta. Lisaks sellele tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid, eriti tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid ei satu piirkondliku reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas.

| (7) | Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liit oma koostöös võtma arvesse abi saavate riikide jõupingutusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel. |
| --- | --- |

(7)

Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liit oma koostöös võtma arvesse abi saavate riikide jõupingutusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.

| (8) | Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud. Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega. |
| --- | --- |

(8)

Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud. Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega.

| (9) | Mitmeaastaste koostööprogrammide osas peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need programmid täiendavad määrust (EÜ) nr 1934/2006 ning on üldiselt kohaldatavad. On eriti tähtis, et komisjon konsulteeriks asjakohaselt ettevalmistava töö käigus, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(9)

Mitmeaastaste koostööprogrammide osas peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need programmid täiendavad määrust (EÜ) nr 1934/2006 ning on üldiselt kohaldatavad. On eriti tähtis, et komisjon konsulteeriks asjakohaselt ettevalmistava töö käigus, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (10) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1934/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Määruse pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

Määruse pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | Artiklid 1 kuni 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1


  Eesmärk

  1.   
  Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriumeid, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (5) ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas
  .
  Edaspidi viidatakse neile kui „partnerriikidele”.




  Liidu
  vahenditest toetatakse
  käesoleva määruse kohaselt
  majanduslikku, rahalist, tehnilist,
  kultuurilist ja akadeemilist
  koostööd
  artiklis 4 sätestatud valdkondades
  , mis jäävad
  partnerriikide
  pädevusse.
  Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.


  2.   
  Partnerriikidega
  tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam
  ja läbipaistvam
  keskkond suhete arendamiseks
  liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingus sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele. See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.



  Artikkel 2


  Reguleerimisala

  1.   ▐ Koostöö on suunatud suhete arendamisele
  partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning
  jagada ja
  edendada
  ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtuseid.
  Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate
  kahepoolsete partneritega ja kaasarääkijatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Koostöö hõlmab ka partnereid
  piirkondades, kus liidul
  on strateegiline huvi edendada sidemeid
  ja aluslepingus sätestatud väärtuseid
  .
  2.   ▐ Põhjendavate asjaolude esinemisel ja
  liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning
  piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud
  iga-aastaste
  tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on
  käesoleva määruse meetmete osas
  abikõlblikud. Vastavad tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.


  3.
     Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelusid vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arenguriikide loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka
  Euroopa Parlamenti ja
  nõukogu.


  4.
     
  Liidu -poolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.




  5.
     
  Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (6).



  Artikkel 3


  Üldpõhimõtted



  1.
     
  Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.




  2.
     
  Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajadusel diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.




  3.
     
  Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.




  4.
     
  Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega ning samuti liidu teiste poliitikatega, eriti arengukoostöö vallas. See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel.




  5.
     
  Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.




  6.
     
  „Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi. |
| --- | --- |

2)

Artiklid 1 kuni 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Eesmärk

1.   
  Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriumeid, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (5) ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas
  .
  Edaspidi viidatakse neile kui „partnerriikidele”.

Liidu
  vahenditest toetatakse
  käesoleva määruse kohaselt
  majanduslikku, rahalist, tehnilist,
  kultuurilist ja akadeemilist
  koostööd
  artiklis 4 sätestatud valdkondades
  , mis jäävad
  partnerriikide
  pädevusse.
  Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.

2.   
  Partnerriikidega
  tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam
  ja läbipaistvam
  keskkond suhete arendamiseks
  liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingus sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele. See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   ▐ Koostöö on suunatud suhete arendamisele
  partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning
  jagada ja
  edendada
  ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtuseid.
  Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate
  kahepoolsete partneritega ja kaasarääkijatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Koostöö hõlmab ka partnereid
  piirkondades, kus liidul
  on strateegiline huvi edendada sidemeid
  ja aluslepingus sätestatud väärtuseid
  .

2.   ▐ Põhjendavate asjaolude esinemisel ja
  liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning
  piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud
  iga-aastaste
  tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on
  käesoleva määruse meetmete osas
  abikõlblikud. Vastavad tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.

3.
     Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelusid vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arenguriikide loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka
  Euroopa Parlamenti ja
  nõukogu.

4.
     
  Liidu -poolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.

5.
     
  Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (6).

Artikkel 3

Üldpõhimõtted

1.
     
  Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.

2.
     
  Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajadusel diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.

3.
     
  Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.

4.
     
  Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega ning samuti liidu teiste poliitikatega, eriti arengukoostöö vallas. See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel.

5.
     
  Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.

6.
     
  „Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.

| 3) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:










  a) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:




  „Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, teiste eesmärkide ja põhimõtetega. Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumidele mittevastavaid meetmeid, ja mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, teiste eesmärkide ja põhimõtetega. Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumidele mittevastavaid meetmeid, ja mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:”;

| b) | punktid 1 kuni 5 asendatakse järgmisega:










  „1) | koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel; |
| --- | --- | --- |

b)

punktid 1 kuni 5 asendatakse järgmisega:

„1)

koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel;

| 2) | kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; |
| --- | --- |

2)

kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;

| 3) | dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

3)

dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;

| 4) | inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel; |
| --- | --- |

4)

inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel;

| 5) | koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muu liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus;”; |
| --- | --- |

5)

koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muu liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus;”;

| c) | punkt 7 asendatakse järgmisega:










  „7) | toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele.”. |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele.”.

| 4) | Artikli 5 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul. Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajadusel võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.




  3.
     
  Mitmeaastased koostööprogrammid ja mis tahes kokkuvõtted nende läbivaatamisest võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 14 a sätestatud korras ning vastavalt artiklites 14 b ja 14 c sätestatud tingimustele.”. |
| --- | --- |

4)

Artikli 5 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul. Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajadusel võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.

3.
     
  Mitmeaastased koostööprogrammid ja mis tahes kokkuvõtted nende läbivaatamisest võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 14 a sätestatud korras ning vastavalt artiklites 14 b ja 14 c sätestatud tingimustele.”.

| 5) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Komisjon võtab iga-aastased tegevuskavad vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusega. Nimetatud korda ei ole vaja kasutada tegevuskavades selliste muudatuste tegemiseks, mis seisnevad tehnilises kohandamises, rakendamisperioodi pikendamises, assigneeringute ümberjaotamises kavandatud tegevuste vahel orienteeruva eelarve raames või eelarve suurendamises või vähendamises mahus, mis on väiksem kui 20 % algsest eelarvest, juhul kui need muudatused on kooskõlas tegevuskavades sätestatud algsete eesmärkidega.”. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Komisjon võtab iga-aastased tegevuskavad vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusega. Nimetatud korda ei ole vaja kasutada tegevuskavades selliste muudatuste tegemiseks, mis seisnevad tehnilises kohandamises, rakendamisperioodi pikendamises, assigneeringute ümberjaotamises kavandatud tegevuste vahel orienteeruva eelarve raames või eelarve suurendamises või vähendamises mahus, mis on väiksem kui 20 % algsest eelarvest, juhul kui need muudatused on kooskõlas tegevuskavades sätestatud algsete eesmärkidega.”.

| 6) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:










  a) | punktid e ja f asendatakse järgmisega:










  „e) | partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid e ja f asendatakse järgmisega:

„e)

partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid;

| f) | liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;”; |
| --- | --- |

f)

liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:




  „1 a.
     
  Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta) (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta) (8) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.




  1 b.
     
  Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks. |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„1 a.
     
  Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta) (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta) (8) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.

1 b.
     
  Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks.

| 7) | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   
  Liidu
  rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.”. |
| --- | --- |

7)

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   
  Liidu
  rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.”.

| 8) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.”; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.”. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.”.

| 9) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:










  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:




  „Liidu finantshuvide kaitsmine”; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Liidu finantshuvide kaitsmine”;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (9), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11). |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (9), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).

| c) | lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.”. |
| --- | --- |

c)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.”.

| 10) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 13


  Hindamine



  1.
     
  Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajadusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.




  2.
     
  Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3.
     
  Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.”.


  [Lõige 2 vastab muudatusettepanekule 5] |
| --- | --- |

10)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Hindamine

1.
     
  Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajadusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.

2.
     
  Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.”.

| 11) | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 14


  Aastaaruanne



  Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tagajärjed ja mõjud.”. |
| --- | --- |

11)

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Aastaaruanne

Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tagajärjed ja mõjud.”.

| 12) | Lisatakse järgmised artiklid:



  „Artikkel 14 a


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamisajaks õigus võtta vastu artiklis 5 osutatud delegeeritud õigusakte.




  2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 14 b ja 14 c sätestatud tingimusi.



  Artikkel 14 b


  Delegeerimise tagasivõtmine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.




  2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.




  3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.



  Artikkel 14 c


  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.




  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.




  2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.




  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.




  3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”. |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 14 a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamisajaks õigus võtta vastu artiklis 5 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 14 b ja 14 c sätestatud tingimusi.

Artikkel 14 b

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14 c

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”.

| 13) | Artikkel 15 jäetakse välja. [Muudatusettepanek 6] |
| --- | --- |

13)

Artikkel 15 jäetakse välja. [Muudatusettepanek 6]

| 14) | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 16


  Finantssätted

  Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikuks 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul.
  Eelarvepädevad institutsioonid teevad eelarvemenetluse käigus otsuse iga-aastaste assigneeringute kohta ajavahemikuks 2010–2013. Komisjon edastab eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjaliku teabe kõikide eelarveridade kohta ja käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rahastamiseks tehtavate iga-aastaste assigneeringute kohta.
  Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad
  need
  assigneeringud finantsraamistiku piires.
  Seejuures tuleb tagada, et lisas I loetletud tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid ei satu ebasoodsasse olukorda käesoleva määruse kohaldamisega lisas II loetletud partnerriikidele.




  Määruse (EÜ) nr 1905/2006 raames kasutamiseks kavandatavaid assigneeringuid selleks otstarbeks ei kasutata.
  ”.
  [Muudatusettepaneku 1 vastav osa] |
| --- | --- |

14)

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Finantssätted

Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikuks 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul.
  Eelarvepädevad institutsioonid teevad eelarvemenetluse käigus otsuse iga-aastaste assigneeringute kohta ajavahemikuks 2010–2013. Komisjon edastab eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjaliku teabe kõikide eelarveridade kohta ja käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rahastamiseks tehtavate iga-aastaste assigneeringute kohta.
  Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad
  need
  assigneeringud finantsraamistiku piires.
  Seejuures tuleb tagada, et lisas I loetletud tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid ei satu ebasoodsasse olukorda käesoleva määruse kohaldamisega lisas II loetletud partnerriikidele.

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 raames kasutamiseks kavandatavaid assigneeringuid selleks otstarbeks ei kasutata.
  ”.

| 15) | Lisa pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

15)

Lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

| 16) | Lisatakse uus, II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

16)

Lisatakse uus, II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  

  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

5

ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

(6)  

  ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.”.

6

ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.”.

(7)  

  EÜT L 163, 2.7.1996, lk. 1.

7

EÜT L 163, 2.7.1996, lk. 1.

(8)  

  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.”.

8

ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.”.

(9)  

  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

9

EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(10)  

  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

10

EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(11)  

  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.”;

11

EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.”;

Neljapäev, 21. oktoober 2010LISA

„II LISA

Määrusega hõlmatud arengumaade loetelu

Ladina-Ameerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Boliivia |
| --- | --- |

2.

Boliivia

| 3. | Brasiilia |
| --- | --- |

3.

Brasiilia

| 4. | Tšiili |
| --- | --- |

4.

Tšiili

| 5. | Colombia |
| --- | --- |

5.

Colombia

| 6. | Costa Rica |
| --- | --- |

6.

Costa Rica

| 7. | Kuuba |
| --- | --- |

7.

Kuuba

| 8. | Ecuador |
| --- | --- |

8.

Ecuador

| 9. | El Salvador |
| --- | --- |

9.

El Salvador

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mehhiko |
| --- | --- |

12.

Mehhiko

| 13. | Nicaragua |
| --- | --- |

13.

Nicaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguay |
| --- | --- |

15.

Paraguay

| 16. | Peruu |
| --- | --- |

16.

Peruu

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Aasia

| 19. | Afganistan |
| --- | --- |

19.

Afganistan

| 20. | Bangladesh |
| --- | --- |

20.

Bangladesh

| 21. | Bhutan |
| --- | --- |

21.

Bhutan

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Hiina |
| --- | --- |

23.

Hiina

| 24. | India |
| --- | --- |

24.

India

| 25. | Indoneesia |
| --- | --- |

25.

Indoneesia

| 26. | Korea Rahvademokraatlik Vabariik |
| --- | --- |

26.

Korea Rahvademokraatlik Vabariik

| 27. | Laos |
| --- | --- |

27.

Laos

| 28. | Malaisia |
| --- | --- |

28.

Malaisia

| 29. | Maldiivid |
| --- | --- |

29.

Maldiivid

| 30. | Mongoolia |
| --- | --- |

30.

Mongoolia

| 31. | Myanmar/Birma |
| --- | --- |

31.

Myanmar/Birma

| 32. | Nepal |
| --- | --- |

32.

Nepal

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filipiinid |
| --- | --- |

34.

Filipiinid

| 35. | Sri Lanka |
| --- | --- |

35.

Sri Lanka

| 36. | Tai |
| --- | --- |

36.

Tai

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Kesk-Aasia

| 38. | Kasahstan |
| --- | --- |

38.

Kasahstan

| 39. | Kirgiisi Vabariik |
| --- | --- |

39.

Kirgiisi Vabariik

| 40. | Tadžikistan |
| --- | --- |

40.

Tadžikistan

| 41. | Türkmenistan |
| --- | --- |

41.

Türkmenistan

| 42. | Usbekistan |
| --- | --- |

42.

Usbekistan

Lähis-Ida

| 43. | Iraan |
| --- | --- |

43.

Iraan

| 44. | Iraak |
| --- | --- |

44.

Iraak

| 45. | Jeemen |
| --- | --- |

45.

Jeemen

Lõuna-Aafrika

| 46. | Lõuna-Aafrika Vabariik” |
| --- | --- |

46.

Lõuna-Aafrika Vabariik”

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/203

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Arengukoostöö rahastamisvahend ***I

P7_TA(2010)0382

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (KOM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD))

2012/C 70 E/32

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0102); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0102);

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0079/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0079/2010);

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendile riikide parlamentide esitatud põhjendatud arvamusi õigusakti eelnõu vastavuse kohta subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendile riikide parlamentide esitatud põhjendatud arvamusi õigusakti eelnõu vastavuse kohta subsidiaarsuse põhimõttele;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0285/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0285/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | on seisukohal, et ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, vähendades drastiliselt mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) rubriigi 4 ülemmäära suhtes jäävat varu, ei jäta piisavalt tegutsemisruumi tekkida võiva kriisiga toimetulekuks ja sellele asjakohaselt reageerimiseks; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, vähendades drastiliselt mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) rubriigi 4 ülemmäära suhtes jäävat varu, ei jäta piisavalt tegutsemisruumi tekkida võiva kriisiga toimetulekuks ja sellele asjakohaselt reageerimiseks;

| 3. | on seisukohal, et banaanikaubandust puudutava pikaajalise probleemi tõttu oleks võinud kavandatavad meetmed varasemas etapis mitmeaastasesse finantsraamistikku integreerida; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et banaanikaubandust puudutava pikaajalise probleemi tõttu oleks võinud kavandatavad meetmed varasemas etapis mitmeaastasesse finantsraamistikku integreerida;

| 4. | kordab oma kindlat veendumust, et mis tahes uut vahendit ei tuleks rahastada ümberpaigutamise kaudu, kuna see ohustaks olemasolevaid prioriteete; |
| --- | --- |

4.

kordab oma kindlat veendumust, et mis tahes uut vahendit ei tuleks rahastada ümberpaigutamise kaudu, kuna see ohustaks olemasolevaid prioriteete;

| 5. | tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise institutsioonidevahelise kokkuleppe (1) (edaspidi „kokkulepe”) punktis 27 viidatud paindlikkusinstrumendi eesmärk on rahastada „selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada [...] ülemmäärade piires”, ja peab banaanisektori meetmeid sellesse kategooriasse kuuluvateks kaasnevateks meetmeteks; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise institutsioonidevahelise kokkuleppe (1) (edaspidi „kokkulepe”) punktis 27 viidatud paindlikkusinstrumendi eesmärk on rahastada „selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada [...] ülemmäärade piires”, ja peab banaanisektori meetmeid sellesse kategooriasse kuuluvateks kaasnevateks meetmeteks;

| 6. | on seetõttu seisukohal, et ettepanek ei ole kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 ülemmääraga ning nõuab selle läbivaatamist kokkuleppe punktides 21–23 ette nähtud vahendite abil või muude vahendite abil, nagu need, mis sisalduvad kokkuleppe punktides 25 ja 27; |
| --- | --- |

6.

on seetõttu seisukohal, et ettepanek ei ole kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 ülemmääraga ning nõuab selle läbivaatamist kokkuleppe punktides 21–23 ette nähtud vahendite abil või muude vahendite abil, nagu need, mis sisalduvad kokkuleppe punktides 25 ja 27;

| 7. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010P7_TC1-COD(2010)0059

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu arengupoliitika eesmärk on vähendada vaesust ja lõpuks see kaotada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu arengupoliitika eesmärk on vähendada vaesust ja lõpuks see kaotada.

| (2) | Liit kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige on pühendunud kaubandusküsimuste kaasamisele arengustrateegiatesse ja rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele, et kiirendada majanduse arengut ja
  vähendada vaesust ning pikemas perspektiivis see kaotada
  kogu maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Liit kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige on pühendunud kaubandusküsimuste kaasamisele arengustrateegiatesse ja rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele, et kiirendada majanduse arengut ja
  vähendada vaesust ning pikemas perspektiivis see kaotada
  kogu maailmas.

| (3) | Liit toetab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riike vaesuse vähendamise, jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu teel ning tunnistab nende riikide kaubasektorite olulisust. |
| --- | --- |

(3)

Liit toetab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riike vaesuse vähendamise, jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu teel ning tunnistab nende riikide kaubasektorite olulisust.

| (4) | Liit on pühendunud arenguriikide sujuva ja järkjärgulise maailmamajandusse kaasamise toetamisele eesmärgiga tagada jätkusuutlik areng. Peamistel banaane eksportivatel AKV riikidel võib esineda probleeme seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige
  enamsoodustustariifi
  liberaliseerimisega WTO raames
  ning liidu ja Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepetega
  . Seepärast tuleks AKV riikide banaanisektori kaasnevate meetmete programm lisada praegusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (2). |
| --- | --- |

(4)

Liit on pühendunud arenguriikide sujuva ja järkjärgulise maailmamajandusse kaasamise toetamisele eesmärgiga tagada jätkusuutlik areng. Peamistel banaane eksportivatel AKV riikidel võib esineda probleeme seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige
  enamsoodustustariifi
  liberaliseerimisega WTO raames
  ning liidu ja Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepetega
  . Seepärast tuleks AKV riikide banaanisektori kaasnevate meetmete programm lisada praegusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (2).

| (5) | Nimetatud programmi raames võetavad rahalise abi meetmed peaksid olema suunatud
  banaanikasvatuspiirkondade ja banaanide väärtusahelas osalevate elanike, eelkõige väiketootjate ja -ettevõtjate elatustaseme tõstmisele ja elutingimuste parandamisele, samuti töönormidele, töötervishoiu- ja ohutusstandarditele vastavuse parandamisele, eelkõige pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas, toetades
  banaaniekspordist sõltuvate piirkondade
  kohandumist ja vajaduse korral ümberkorraldamist
  sektorikohase eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu. Meetmete eesmärk peaks olema tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus, majandustegevuse mitmekesistamine ja investeerimine konkurentsivõime suurendamisse, juhul kui see on elujõuline strateegia, võttes arvesse kogemusi ja tulemusi, mis on saadud traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabisüsteemiga, mis loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2686/94 (3), ja traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabiraamistikuga, mis loodi kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 856/1999 (4) ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1609/1999 (5).
  Liit tunnistab, et on oluline edendada banaanikaubandusest saadava tulu õiglasemat jaotumist. |
| --- | --- |

(5)

Nimetatud programmi raames võetavad rahalise abi meetmed peaksid olema suunatud
  banaanikasvatuspiirkondade ja banaanide väärtusahelas osalevate elanike, eelkõige väiketootjate ja -ettevõtjate elatustaseme tõstmisele ja elutingimuste parandamisele, samuti töönormidele, töötervishoiu- ja ohutusstandarditele vastavuse parandamisele, eelkõige pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas, toetades
  banaaniekspordist sõltuvate piirkondade
  kohandumist ja vajaduse korral ümberkorraldamist
  sektorikohase eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu. Meetmete eesmärk peaks olema tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus, majandustegevuse mitmekesistamine ja investeerimine konkurentsivõime suurendamisse, juhul kui see on elujõuline strateegia, võttes arvesse kogemusi ja tulemusi, mis on saadud traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabisüsteemiga, mis loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2686/94 (3), ja traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabiraamistikuga, mis loodi kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 856/1999 (4) ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1609/1999 (5).
  Liit tunnistab, et on oluline edendada banaanikaubandusest saadava tulu õiglasemat jaotumist.

| (6) | Programm peaks aitama kaasa kohanemisprotsessile nendes AKV riikides, kes on viimastel aastatel eksportinud Euroopa Liitu märkimisväärses koguses banaane ja keda mõjutab WTO raames (6)

  või liidu ning teatavate Ladina- ja Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete tagajärjel
  toimuv liberaliseerimine. Programm põhineb tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriabiraamistikul. Programm on kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega WTO raames ning on ▐ ümberkorralduslik
  , lähtub konkurentsivõime suurendamise eesmärgist
  ja
  on
  seega ajutine, selle ▐ kestus on neli aastat (2010–2013). |
| --- | --- |

(6)

Programm peaks aitama kaasa kohanemisprotsessile nendes AKV riikides, kes on viimastel aastatel eksportinud Euroopa Liitu märkimisväärses koguses banaane ja keda mõjutab WTO raames (6)

  või liidu ning teatavate Ladina- ja Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete tagajärjel
  toimuv liberaliseerimine. Programm põhineb tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriabiraamistikul. Programm on kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega WTO raames ning on ▐ ümberkorralduslik
  , lähtub konkurentsivõime suurendamise eesmärgist
  ja
  on
  seega ajutine, selle ▐ kestus on neli aastat (2010–2013).

| (7) | Komisjoni 17. märtsi 2010. aasta teatise „Kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta” järelduste kohaselt andsid eelmised abiprogrammid suure panuse majanduse eduka mitmekesistamise suutlikkuse paranemisse, kuigi täpset mõju ei saa veel kindlaks määrata ning AKV riikide banaaniekspordi jätkusuutlikkus on endiselt habras. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 17. märtsi 2010. aasta teatise „Kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta” järelduste kohaselt andsid eelmised abiprogrammid suure panuse majanduse eduka mitmekesistamise suutlikkuse paranemisse, kuigi täpset mõju ei saa veel kindlaks määrata ning AKV riikide banaaniekspordi jätkusuutlikkus on endiselt habras.

| (8) | Komisjon on hinnanud SFA programmi, kuid ei ole läbi viinud banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete mõjuhinnangut. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on hinnanud SFA programmi, kuid ei ole läbi viinud banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete mõjuhinnangut.

| (9) | Komisjon peaks jälgima, et kõnealune programm oleks täiel määral kooskõlas abisaajariikides rakendatavate piirkondlike ja riiklike näidisprogrammidega, eelkõige seoses majanduslike, põllumajanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks jälgima, et kõnealune programm oleks täiel määral kooskõlas abisaajariikides rakendatavate piirkondlike ja riiklike näidisprogrammidega, eelkõige seoses majanduslike, põllumajanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisega.

| (10) | Peaaegu 2 % maailma banaanikaubandusest on sertifitseeritud õiglase kaubanduse süsteemi tootjaorganisatsioonide poolt. Õiglase kaubanduse miinimumhinnad määratakse jätkusuutliku tootmise kulude alusel, mis kehtestatakse sidusrühmadega konsulteerides, eesmärgiga võtta arvesse rahuldavate sotsiaalsete ja keskkonnakaitsestandardite järgimisega seotud kulusid ning toota mõistlikku kasumit, et tootjad saaksid endale elatise tagada pikemaks ajaks. |
| --- | --- |

(10)

Peaaegu 2 % maailma banaanikaubandusest on sertifitseeritud õiglase kaubanduse süsteemi tootjaorganisatsioonide poolt. Õiglase kaubanduse miinimumhinnad määratakse jätkusuutliku tootmise kulude alusel, mis kehtestatakse sidusrühmadega konsulteerides, eesmärgiga võtta arvesse rahuldavate sotsiaalsete ja keskkonnakaitsestandardite järgimisega seotud kulusid ning toota mõistlikku kasumit, et tootjad saaksid endale elatise tagada pikemaks ajaks.

| (11) | Kohalike töötajate ekspluateerimise ärahoidmiseks tuleks banaanisektori tootmisahelas saavutada kokkulepe sektori toodetud tulu õiglase jaotamise osas. |
| --- | --- |

(11)

Kohalike töötajate ekspluateerimise ärahoidmiseks tuleks banaanisektori tootmisahelas saavutada kokkulepe sektori toodetud tulu õiglase jaotamise osas.

| (12) | Komisjonile tuleks anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 seoses geograafiliste strateegiadokumentide, mitmeaastaste näidisprogrammide, teemaprogrammide strateegiadokumentide ja kaasnevate meetmetega, kuna need täiendavad määrust (EÜ) nr 1905/2006 ja on üldkohaldatavad. On eriti tähtis, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(12)

Komisjonile tuleks anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 seoses geograafiliste strateegiadokumentide, mitmeaastaste näidisprogrammide, teemaprogrammide strateegiadokumentide ja kaasnevate meetmetega, kuna need täiendavad määrust (EÜ) nr 1905/2006 ja on üldkohaldatavad. On eriti tähtis, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (13) | Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(13)

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4


  Liidu abi rakendamine

  Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega rakendatakse liidu abi artiklites 5–16 sätestatud geograafiliste ja temaatiliste programmide ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide kaudu.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Liidu abi rakendamine

Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega rakendatakse liidu abi artiklites 5–16 sätestatud geograafiliste ja temaatiliste programmide ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide kaudu.”

| 2) | Lisatakse uus artikkel järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 17a


  Peamised banaane tarnivad AKV riigid

  1.   IIIa lisas loetletud banaane tarnivate AKV riikide suhtes kohaldatakse banaanisektoris võetavaid kaasnevaid meetmeid. Nendele riikidele antav Euroopa Liidu abi on suunatud nende kohandumisprotsessi toetamisele pärast liidu banaanituru liberaliseerimist Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames.
  Liidu abi kasutatakse eelkõige vaesuse vastu võitlemiseks, parandades asjaomaste põllumajandustootjate ja isikute, sh väikeettevõtjate elatustaset ja elutingimusi, kindlustades muu hulgas töö- ja ohutusnormidest ning keskkonnakaitsenormidest kinnipidamise, sealhulgas pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas.
  Liidu abi andmisel arvestatakse riikide poliitika ja kohanemisstrateegiatega
  , võttes samal ajal arvesse asjaomaste riikide regionaalkeskkonda (liidu äärepoolseimate piirkondade
  ning
  ülemeremaade ja -territooriumide läheduse osas),
  pööratakse eritähelepanu järgmistele koostöövaldkondadele:






  a) | banaaniekspordisektori konkurentsivõime tõstmine, kui see on jätkusuutlik, arvestades seejuures eri huvirühmade olukorda; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse uus artikkel järgmises sõnastuses:

„Artikkel 17a

Peamised banaane tarnivad AKV riigid

1.   IIIa lisas loetletud banaane tarnivate AKV riikide suhtes kohaldatakse banaanisektoris võetavaid kaasnevaid meetmeid. Nendele riikidele antav Euroopa Liidu abi on suunatud nende kohandumisprotsessi toetamisele pärast liidu banaanituru liberaliseerimist Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames.
  Liidu abi kasutatakse eelkõige vaesuse vastu võitlemiseks, parandades asjaomaste põllumajandustootjate ja isikute, sh väikeettevõtjate elatustaset ja elutingimusi, kindlustades muu hulgas töö- ja ohutusnormidest ning keskkonnakaitsenormidest kinnipidamise, sealhulgas pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas.
  Liidu abi andmisel arvestatakse riikide poliitika ja kohanemisstrateegiatega
  , võttes samal ajal arvesse asjaomaste riikide regionaalkeskkonda (liidu äärepoolseimate piirkondade
  ning
  ülemeremaade ja -territooriumide läheduse osas),
  pööratakse eritähelepanu järgmistele koostöövaldkondadele:

a)

banaaniekspordisektori konkurentsivõime tõstmine, kui see on jätkusuutlik, arvestades seejuures eri huvirühmade olukorda;

| b) | banaanidest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine
  , juhul kui see on elujõuline strateegia
  ; |
| --- | --- |

b)

banaanidest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine
  , juhul kui see on elujõuline strateegia
  ;

| c) | tegelemine kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis võivad olla seotud tööhõive ja sotsiaalsete teenuste, maakasutuse ja keskkonna taastamise, ja makromajandusliku stabiilsusega, kuid ei pruugi nendega piirduda. |
| --- | --- |

c)

tegelemine kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis võivad olla seotud tööhõive ja sotsiaalsete teenuste, maakasutuse ja keskkonna taastamise, ja makromajandusliku stabiilsusega, kuid ei pruugi nendega piirduda.

2.   IV lisas nimetatud summa ulatuses määrab komisjon kindlaks igale
  lõikes 1 nimetatud
  banaane tarnivale AKV riigile kättesaadava maksimumsumma järgmiste objektiivsete
  ja kaalutud
  näitajate alusel
  :

| a) | esiteks,
  banaanikaubandus liiduga, |
| --- | --- |

a)

esiteks,
  banaanikaubandus liiduga,

| b) | teiseks,
  banaaniekspordi osatähtsus asjaomase AKV riigi majanduses ja riigi arengutase. |
| --- | --- |

b)

teiseks,
  banaaniekspordi osatähtsus asjaomase AKV riigi majanduses ja riigi arengutase.

Jaotuskriteeriumide arvuliste suuruste määramisel lähtutakse
  enne 2010. aastat olemasolevatest representatiivsetest
  andmetest
  , mis hõlmavad kuni viieaastast ajavahemikku, ja komisjoni uuringust, milles hinnatakse WTO raames sõlmitud lepingu ja Euroopa Liidu ning teatavate Ladina- ja Kesk-Ameerika riikide – põhiliste banaane eksportivate riikide – vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete mõju AKV riikidele
  .

3.   Komisjon võtab vastu mitmeaastased toetusstrateegiad analoogia põhjal artikliga 19 ja vastavalt artiklile 21. Komisjon tagab, et nimetatud strateegiad täiendavad asjaomaste riikide geograafilisi strateegiadokumente ning et kõnealused banaanisektoris võetavad kaasnevad meetmed on ajutised. ▐

Mitmeaastased toetusstrateegiad banaanisektoris võetavatele kaasnevatele meetmetele hõlmavad järgmist:

| a) | ajakohastatud keskkonnaprofiil, milles pööratakse piisavat tähelepanu riigi banaanisektorile ja keskendutakse muu hulgas pestitsiididele; |
| --- | --- |

a)

ajakohastatud keskkonnaprofiil, milles pööratakse piisavat tähelepanu riigi banaanisektorile ja keskendutakse muu hulgas pestitsiididele;

| b) | teave varasemate banaanisektori abiprogrammide tulemuste kohta; |
| --- | --- |

b)

teave varasemate banaanisektori abiprogrammide tulemuste kohta;

| c) | näitajad, mille alusel hinnatakse edasiminekut võrreldes väljamaksete tingimustega, kui rahastamiseks valitakse eelarvetoetus; |
| --- | --- |

c)

näitajad, mille alusel hinnatakse edasiminekut võrreldes väljamaksete tingimustega, kui rahastamiseks valitakse eelarvetoetus;

| d) | abi eeldatavad tulemused; |
| --- | --- |

d)

abi eeldatavad tulemused;

| e) | toetustegevuse ja eeldatavate väljamaksete ajakava iga abisaajariigi kohta; |
| --- | --- |

e)

toetustegevuse ja eeldatavate väljamaksete ajakava iga abisaajariigi kohta;

| f) | meetodid, millega saavutatakse ja jälgitakse edusamme rahvusvaheliselt kokkulepitud ILO põhiliste töönormide ning asjakohaste tööohutus- ja tervishoiutavade ning ka põhiliste rahvusvaheliste keskkonnakaitsestandardite järgimisel. |
| --- | --- |

f)

meetodid, millega saavutatakse ja jälgitakse edusamme rahvusvaheliselt kokkulepitud ILO põhiliste töönormide ning asjakohaste tööohutus- ja tervishoiutavade ning ka põhiliste rahvusvaheliste keskkonnakaitsestandardite järgimisel.

18 kuud enne programmi lõppu koostatakse programmi ja riikide edusammude kohta hinnang, mis sisaldab ka soovitusi võimalike ettenähtavate meetmete ja nende olemuse kohta.”

| 3) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 21


  Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine

  Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning vastavalt artiklites 17 ja 17a osutatud kaasnevad meetmed võtab
  komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena vastavalt artiklile 35, kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine

Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning vastavalt artiklites 17 ja 17a osutatud kaasnevad meetmed võtab
  komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena vastavalt artiklile 35, kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.”

| 4) | Artikli 22 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Iga-aastased tegevusprogrammid võtab vastu komisjon, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 22 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Iga-aastased tegevusprogrammid võtab vastu komisjon, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi.”

| 5) | Artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Kui kõnealuste meetmete maksumus ületab 10 miljonit eurot, võtab komisjon need vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi. Kui erimeetmete maksumus on alla 10 miljoni euro, saadab komisjon meetmed teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühe kuu jooksul pärast seda, kui ta on otsuse vastu võtnud.




  4.
     
  Erimeetmete muudatuste korral, näiteks tehniliste kohanduste tegemiseks, rakendusperioodi pikendamiseks, assigneeringute ümberjaotamiseks prognoositud eelarve piires, eelarve suurendamiseks või vähendamiseks vähem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, tingimusel, et need muudatused ei mõjuta komisjoni otsuses sätestatud esialgseid eesmärke, teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu ühe kuu jooksul.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Kui kõnealuste meetmete maksumus ületab 10 miljonit eurot, võtab komisjon need vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi. Kui erimeetmete maksumus on alla 10 miljoni euro, saadab komisjon meetmed teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühe kuu jooksul pärast seda, kui ta on otsuse vastu võtnud.

4.
     
  Erimeetmete muudatuste korral, näiteks tehniliste kohanduste tegemiseks, rakendusperioodi pikendamiseks, assigneeringute ümberjaotamiseks prognoositud eelarve piires, eelarve suurendamiseks või vähendamiseks vähem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, tingimusel, et need muudatused ei mõjuta komisjoni otsuses sätestatud esialgseid eesmärke, teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu ühe kuu jooksul.”

| 6) | Artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”

| 7) | Artiklis 29 asendatakse lõige 1 järgmise tekstiga:
  „1.   Eelarvekohustuste aluseks on artikli 17a lõike 3, artikli 22 lõike 1, artikli 23 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused.” |
| --- | --- |

7)

Artiklis 29 asendatakse lõige 1 järgmise tekstiga:

„1.   Eelarvekohustuste aluseks on artikli 17a lõike 3, artikli 22 lõike 1, artikli 23 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused.”

| 8) | Artikli 31 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Artiklites 11–16 nimetatud temaatilise programmi alusel ning artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on OECD/DACi loetelus ja II lisas nimetatud arenguriikide kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on nimetatud arenguriikides ja -territooriumidel asutatud, ning need füüsilised või juriidilised isikud, kes on temaatilise programmi või artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel abikõlblikud. Komisjon avaldab II lisa ja ajakohastab seda vastavalt OECD/DACi koostatud abisaajate loetelu regulaarsele läbivaatamisele ja teavitab sellest nõukogu.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 31 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Artiklites 11–16 nimetatud temaatilise programmi alusel ning artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on OECD/DACi loetelus ja II lisas nimetatud arenguriikide kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on nimetatud arenguriikides ja -territooriumidel asutatud, ning need füüsilised või juriidilised isikud, kes on temaatilise programmi või artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel abikõlblikud. Komisjon avaldab II lisa ja ajakohastab seda vastavalt OECD/DACi koostatud abisaajate loetelu regulaarsele läbivaatamisele ja teavitab sellest nõukogu.”

| 9) | Artikli 33 lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Komisjon saadab teavitamise eesmärgil oma hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 33 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Komisjon saadab teavitamise eesmärgil oma hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.”

| 10) | Artikkel 35 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 35


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud delegeeritud õigusakte.




  2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.



  Artikkel 35 a


  Delegeerimise tagasivõtmine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.




  2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.




  3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.



  Artikkel 35 b


  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.




  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.




  2.
     
  Kui lõikes 1 osutatud tähtaja möödumisel ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.




  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.




  3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.” |
| --- | --- |

10)

Artikkel 35 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 35

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.

Artikkel 35 a

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 35 b

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui lõikes 1 osutatud tähtaja möödumisel ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”

| 11) | Artikli 38 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Võrdlussumma käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikul 2007–2013 on 17 087 miljonit eurot.
  2.   Igale programmile eraldatav soovituslik summa, mida nimetatakse artiklites 5–10 ja 11–16 ning artiklites 17 ja 17a on kindlaks määratud IV lisas. Need summad on kehtestatud ajavahemikuks 2007–2013.” |
| --- | --- |

11)

Artikli 38 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Võrdlussumma käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikul 2007–2013 on 17 087 miljonit eurot.

2.   Igale programmile eraldatav soovituslik summa, mida nimetatakse artiklites 5–10 ja 11–16 ning artiklites 17 ja 17a on kindlaks määratud IV lisas. Need summad on kehtestatud ajavahemikuks 2007–2013.”

| 12) | Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud IIIa lisa. |
| --- | --- |

12)

Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud IIIa lisa.

| 13) | IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

13)

IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

2

(3)  EÜT L 286, 5.11.1994, lk 1.

3

(4)  EÜT L 108, 27.4.1999, lk 2.

4

(5)  EÜT L 190, 23.7.1999, lk 14.

5

(6)  Genfi banaanikaubandusleping, ELT L 141, 9.6.2010, lk 3.

6

Neljapäev, 21. oktoober 2010I LISA

„IIIa LISA

Peamised banaane tarnivad AKV riigid

| 1. | Belize |
| --- | --- |

1.

Belize

| 2. | Kamerun |
| --- | --- |

2.

Kamerun

| 3. | Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

3.

Côte d'Ivoire

| 4. | Dominica |
| --- | --- |

4.

Dominica

| 5. | Dominikaani Vabariik |
| --- | --- |

5.

Dominikaani Vabariik

| 6. | Ghana |
| --- | --- |

6.

Ghana

| 7. | Jamaica |
| --- | --- |

7.

Jamaica

| 8. | Saint Lucia |
| --- | --- |

8.

Saint Lucia

| 9. | Saint Vincent ja Grenadiinid |
| --- | --- |

9.

Saint Vincent ja Grenadiinid

| 10. | Suriname” |
| --- | --- |

10.

Suriname”

Neljapäev, 21. oktoober 2010II LISA

„IV LISA

Rahaeraldiste soovituslik jaotus ajavahemikuks 2007–2013

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Kokku | 17 087 |
| Geograafilised programmid: | 10 057 |
| Ladina-Ameerika | 2 690 |
| Aasia | 5 187 |
| Kesk-Aasia | 719 |
| Lähis-Ida | 481 |
| Lõuna-Aafrika | 980 |
| Temaatilised programmid: | 5 596 |
| Inimestesse investeerimine | 1 060 |
| Keskkond ja loodusvarade säästev majandamine | 804 |
| Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus | 1 639 |
| Toiduga kindlustatus | 1 709 |
| Rände- ja varjupaigaküsimused | 384 |
| Suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid | 1 244 |
| Peamised banaane tarnivad AKV riigid | 190” |

(miljonit eurot)

Kokku

17 087

Geograafilised programmid:

10 057

Ladina-Ameerika

2 690

Aasia

5 187

Kesk-Aasia

719

Lähis-Ida

481

Lõuna-Aafrika

980

Temaatilised programmid:

5 596

Inimestesse investeerimine

1 060

Keskkond ja loodusvarade säästev majandamine

804

Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus

1 639

Toiduga kindlustatus

1 709

Rände- ja varjupaigaküsimused

384

Suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid

1 244

Peamised banaane tarnivad AKV riigid

190”

---

| 8.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 70/211 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 70/211

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010Teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimine ***I

P7_TA(2010)0383

Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta (KOM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD))

2012/C 70 E/33

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0661); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0661);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0048/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0048/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0273/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0273/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 21. oktoober 2010P7_TC1-COD(2005)0254

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidul puuduvad liidu päritolumärgistuse ühtlustatud eeskirjad või ühtsed tavad, välja arvatud mõni erijuhtum põllumajandussektoris. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidul puuduvad liidu päritolumärgistuse ühtlustatud eeskirjad või ühtsed tavad, välja arvatud mõni erijuhtum põllumajandussektoris.

| (2) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada imporditud tööstustoodete suhtes, välja arvatud kalandus- ja akvakultuuritooted, nagu need on määratletud nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (2) artiklis 1, ning välja arvatud toit, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (3) artiklis 2. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada imporditud tööstustoodete suhtes, välja arvatud kalandus- ja akvakultuuritooted, nagu need on määratletud nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (2) artiklis 1, ning välja arvatud toit, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (3) artiklis 2.

| (3) | Praegu kasutavad paljud liidu ettevõtted juba vabatahtlikult päritolumärgistust. |
| --- | --- |

(3)

Praegu kasutavad paljud liidu ettevõtted juba vabatahtlikult päritolumärgistust.

| (4) | Liidu eeskirjade puudumine ja erinevused liikmesriikides kehtivates süsteemides, mida kasutatakse teatavatele toodetele nende päritoluriigi märkimisel, on tekitanud olukorra, kus paljudes sektorites puudub enamikul kolmandatest riikidest imporditud ja liidu turul levitatavatest toodetest teave päritoluriigi kohta või on kõnealune teave eksitav.
  Need erinevused tekitavad ka olukorra, kus import kolmandatest riikidest toimub liidu nende piiriületuskohtade kaudu, mis on eksportivale riigile kõige sobivamad. |
| --- | --- |

(4)

Liidu eeskirjade puudumine ja erinevused liikmesriikides kehtivates süsteemides, mida kasutatakse teatavatele toodetele nende päritoluriigi märkimisel, on tekitanud olukorra, kus paljudes sektorites puudub enamikul kolmandatest riikidest imporditud ja liidu turul levitatavatest toodetest teave päritoluriigi kohta või on kõnealune teave eksitav.
  Need erinevused tekitavad ka olukorra, kus import kolmandatest riikidest toimub liidu nende piiriületuskohtade kaudu, mis on eksportivale riigile kõige sobivamad.

| (5) | Komisjoni peetud konsultatsioonid peamiste sidusrühmadega (sealhulgas tööstus, importijad, tarbijaühendused, ametiühingud) ELi päritolumärgistust käsitleva võimaliku määruse väljatöötamise üle näitavad, et liidu tarbijad mõistavad hästi, et päritolumärgistus on oluline ohutuse ning sotsiaal- ja keskkonnaküsimustes teavitamise seisukohalt. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni peetud konsultatsioonid peamiste sidusrühmadega (sealhulgas tööstus, importijad, tarbijaühendused, ametiühingud) ELi päritolumärgistust käsitleva võimaliku määruse väljatöötamise üle näitavad, et liidu tarbijad mõistavad hästi, et päritolumärgistus on oluline ohutuse ning sotsiaal- ja keskkonnaküsimustes teavitamise seisukohalt.

| (6) | Liidu kodanike arvates on kogu liitu hõlmav päritolumärgistuse reguleerimine tihedalt seotud nende tervise ja ohutusega. |
| --- | --- |

(6)

Liidu kodanike arvates on kogu liitu hõlmav päritolumärgistuse reguleerimine tihedalt seotud nende tervise ja ohutusega.

| (7) | Lissaboni tegevuskavas seadis EL eesmärgi tugevdada liidu majandust – tõsta muu hulgas liidu tööstuse konkurentsivõimet maailmamajanduses, ning konkurentsivõime tõstmise vajadusele tugineb ka ELi 2020. aasta strateegia; teatud tarbekaupade kategooriate puhul võib konkurentsivõime seisneda tõsiasjas, et nende tootmist ELis seostatakse tunnustatud kõrge kvaliteedi ja tootmisstandarditega. |
| --- | --- |

(7)

Lissaboni tegevuskavas seadis EL eesmärgi tugevdada liidu majandust – tõsta muu hulgas liidu tööstuse konkurentsivõimet maailmamajanduses, ning konkurentsivõime tõstmise vajadusele tugineb ka ELi 2020. aasta strateegia; teatud tarbekaupade kategooriate puhul võib konkurentsivõime seisneda tõsiasjas, et nende tootmist ELis seostatakse tunnustatud kõrge kvaliteedi ja tootmisstandarditega.

| (8) | Liidu päritolu märgistamise eeskirjad tugevdaksid liidu ettevõtete konkurentsivõimet ja kogu liidu majandust ning võimaldaksid kodanikel ja tarbijatel teha teadlikke valikuid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu päritolu märgistamise eeskirjad tugevdaksid liidu ettevõtete konkurentsivõimet ja kogu liidu majandust ning võimaldaksid kodanikel ja tarbijatel teha teadlikke valikuid.

| (9) | Päritolu märkimise majanduslikku olulisust tarbija otsuste ja kaubanduse jaoks on oma tegevuses teadvustanud ka teised peamised kaubanduspartnerid, kes on välja töötanud päritolu märgistamise kohustuslikud nõuded. Liidu eksportijad peavad kõnealuseid nõudeid täitma ning märkima päritolu toodetele, mida nad soovivad kõnealustele turgudele eksportida. |
| --- | --- |

(9)

Päritolu märkimise majanduslikku olulisust tarbija otsuste ja kaubanduse jaoks on oma tegevuses teadvustanud ka teised peamised kaubanduspartnerid, kes on välja töötanud päritolu märgistamise kohustuslikud nõuded. Liidu eksportijad peavad kõnealuseid nõudeid täitma ning märkima päritolu toodetele, mida nad soovivad kõnealustele turgudele eksportida.

| (10) | Kolmandatest riikidest ELi imporditud kaubad on põhjustanud mitmeid haigus- ja õnnetusjuhtumeid. Selge päritolumärgistus annab ELi kodanikele rohkem teavet ja parema kontrolli tehtavate valikute üle ning kaitseb seega juhtumite eest, kus teadmatusest ostetakse küsitava kvaliteediga kaupa. |
| --- | --- |

(10)

Kolmandatest riikidest ELi imporditud kaubad on põhjustanud mitmeid haigus- ja õnnetusjuhtumeid. Selge päritolumärgistus annab ELi kodanikele rohkem teavet ja parema kontrolli tehtavate valikute üle ning kaitseb seega juhtumite eest, kus teadmatusest ostetakse küsitava kvaliteediga kaupa.

| (11) | Halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriikide tolliasutused piiril kontrollima käesoleva määruse rakendamist ühtse ja kooskõlastatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(11)

Halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriikide tolliasutused piiril kontrollima käesoleva määruse rakendamist ühtse ja kooskõlastatud menetluse kohaselt.

| (12) | Tagamaks, et käesolev määrus oleks tõhus ja selle põhjustatud halduskoormus väike ning et see annaks samal ajal liidu ettevõtjatele maksimaalse paindlikkuse, peaks see olema kooskõlas maailmas kasutusel olevate „made-in” skeemidega. |
| --- | --- |

(12)

Tagamaks, et käesolev määrus oleks tõhus ja selle põhjustatud halduskoormus väike ning et see annaks samal ajal liidu ettevõtjatele maksimaalse paindlikkuse, peaks see olema kooskõlas maailmas kasutusel olevate „made-in” skeemidega.

| (13) | Liit tuleb seada võrdväärsete õigusaktide kehtestamise abil kaubanduspartneritega võrdväärsele tasemele, mis aitab ühtlasi ära hoida vale või eksitava päritoluteabe esitamist teatavate imporditud kaupade kohta. |
| --- | --- |

(13)

Liit tuleb seada võrdväärsete õigusaktide kehtestamise abil kaubanduspartneritega võrdväärsele tasemele, mis aitab ühtlasi ära hoida vale või eksitava päritoluteabe esitamist teatavate imporditud kaupade kohta.

| (14) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivile 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (4), võib teabel geograafilise päritolu kohta olla tarbijate jaoks kaubanduslik väärtus. Kõnealuse direktiivi kohaselt võib juhul, kui tarbija ostab geograafilise päritolu kohta antud vale või eksitava teabe tõttu toote, mille ta oleks muidu ostmata jätnud, olla tegemist ebaausa kaubandustavaga. Kõnealune direktiiv ei sätesta, et kaupade geograafilise päritolu kohta peab teavet esitama, samuti ei määratleta selles „päritolu” mõistet. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivile 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (4), võib teabel geograafilise päritolu kohta olla tarbijate jaoks kaubanduslik väärtus. Kõnealuse direktiivi kohaselt võib juhul, kui tarbija ostab geograafilise päritolu kohta antud vale või eksitava teabe tõttu toote, mille ta oleks muidu ostmata jätnud, olla tegemist ebaausa kaubandustavaga. Kõnealune direktiiv ei sätesta, et kaupade geograafilise päritolu kohta peab teavet esitama, samuti ei määratleta selles „päritolu” mõistet.

| (15) | Päritolumärgistuse skeem võimaldaks tarbijatel tuvastada tooteid sotsiaalsete, keskkonna- ja ohutusstandardite järgi, mis tavaliselt seonduvad päritoluriigiga. |
| --- | --- |

(15)

Päritolumärgistuse skeem võimaldaks tarbijatel tuvastada tooteid sotsiaalsete, keskkonna- ja ohutusstandardite järgi, mis tavaliselt seonduvad päritoluriigiga.

| (16) | Päritolumärgistuse ühtse päritolumääratluse loomine ning ühtse märkimis- ja kontrollikorra väljatöötamine looks võrdsed tegevustingimused, muudaks tarbijatele valiku tegemise lihtsamaks ning aitaks vähendada tarbijate petmist ja eksitava päritoluteabe esitamist. |
| --- | --- |

(16)

Päritolumärgistuse ühtse päritolumääratluse loomine ning ühtse märkimis- ja kontrollikorra väljatöötamine looks võrdsed tegevustingimused, muudaks tarbijatele valiku tegemise lihtsamaks ning aitaks vähendada tarbijate petmist ja eksitava päritoluteabe esitamist.

| (17) | Päritolumärgise kasutuselevõtt võib kaasa aidata sellele, et liidu nõudlikud standardid toimivad rohkem liidu tootmisharu, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huvides
  , kes sageli teevad suuri jõupingutusi toodete parema kvaliteedi saavutamiseks ja säilitavad traditsioonilisi ning käsitöönduslikke töökohti ja tootmisviise, kuid kes samal ajal osalevad ülemaailmses konkurentsis, millel puuduvad reeglid vahe tegemiseks tootmisviiside vahel
  . Ühtlasi aitaks see ära hoida ebaõige päritoluteabe esitamisest tingitud kahju liidu tootmisharu mainele. Suurenenud läbipaistvus ja tarbijate parem teavitamine kaupade päritolustaitavad omakorda ellu viia Lissaboni tegevuskava
  ja ELi 2020. aasta strateegia
  eesmärke. |
| --- | --- |

(17)

Päritolumärgise kasutuselevõtt võib kaasa aidata sellele, et liidu nõudlikud standardid toimivad rohkem liidu tootmisharu, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huvides
  , kes sageli teevad suuri jõupingutusi toodete parema kvaliteedi saavutamiseks ja säilitavad traditsioonilisi ning käsitöönduslikke töökohti ja tootmisviise, kuid kes samal ajal osalevad ülemaailmses konkurentsis, millel puuduvad reeglid vahe tegemiseks tootmisviiside vahel
  . Ühtlasi aitaks see ära hoida ebaõige päritoluteabe esitamisest tingitud kahju liidu tootmisharu mainele. Suurenenud läbipaistvus ja tarbijate parem teavitamine kaupade päritolustaitavad omakorda ellu viia Lissaboni tegevuskava
  ja ELi 2020. aasta strateegia
  eesmärke.

| (18) | 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATTi) IX artiklis sätestatakse, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmed võivad vastu võtta ja rakendada seadusi ja määrusi impordi päritolumärgistuse kohta, eriti eesmärgiga kaitsta tarbijaid petturlike ja eksitava märgiste eest. |
| --- | --- |

(18)

1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATTi) IX artiklis sätestatakse, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmed võivad vastu võtta ja rakendada seadusi ja määrusi impordi päritolumärgistuse kohta, eriti eesmärgiga kaitsta tarbijaid petturlike ja eksitava märgiste eest.

| (19) | Päritolu märgistamise eeskirjad pakuvad mõjusat kaitset võltsimise ja kõlvatu konkurentsi eest, sellega tõhustatakse nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1383/2003 (teatavate intellektuaalomandi õiguste rikkumises kahtlustatavate kaupade suhtes võetava tollimeetme ja kõnealuseid õigusi rikkuvaks tunnistatud kaupade suhtes võetavate meetmete kohta) (5) rakendamist ning luuakse veel üks oluline vahend liidu toodangu kaitseks ja edendamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Päritolu märgistamise eeskirjad pakuvad mõjusat kaitset võltsimise ja kõlvatu konkurentsi eest, sellega tõhustatakse nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1383/2003 (teatavate intellektuaalomandi õiguste rikkumises kahtlustatavate kaupade suhtes võetava tollimeetme ja kõnealuseid õigusi rikkuvaks tunnistatud kaupade suhtes võetavate meetmete kohta) (5) rakendamist ning luuakse veel üks oluline vahend liidu toodangu kaitseks ja edendamiseks.

| (20) | Euroopa Ühenduse ja ▐ Türgi
  ning
  EMÜ lepingu osalisriikide vahel sõlmitud lepingu alusel tuleb nimetatud riikidest pärinevad tooted välja arvata käesoleva määruse reguleerimisalast. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Ühenduse ja ▐ Türgi
  ning
  EMÜ lepingu osalisriikide vahel sõlmitud lepingu alusel tuleb nimetatud riikidest pärinevad tooted välja arvata käesoleva määruse reguleerimisalast.

| (21) | Liidu reeglid kauba mittesooduspäritolu kohta on sätestatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (6), ja selle rakendussätted komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (7). Kui käesoleva määruse elluviimiseks määratakse kindlaks imporditud kaupade päritolu, on soovitav toetuda kõnealustele päritolureeglitele. Kaubandusettevõtjatele ja kaubanduse haldusasutustele tuttava kontseptsiooni kasutamine peaks lihtsustama selle kasutuselevõttu ja rakendamist. Mittesooduspäritolureegleid peaks rakendama kõikidel mittesooduskaubanduspoliitika eesmärkidel. Vältida tuleks deklaratsioonide ja dokumentide koopiaid. |
| --- | --- |

(21)

Liidu reeglid kauba mittesooduspäritolu kohta on sätestatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (6), ja selle rakendussätted komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (7). Kui käesoleva määruse elluviimiseks määratakse kindlaks imporditud kaupade päritolu, on soovitav toetuda kõnealustele päritolureeglitele. Kaubandusettevõtjatele ja kaubanduse haldusasutustele tuttava kontseptsiooni kasutamine peaks lihtsustama selle kasutuselevõttu ja rakendamist. Mittesooduspäritolureegleid peaks rakendama kõikidel mittesooduskaubanduspoliitika eesmärkidel. Vältida tuleks deklaratsioonide ja dokumentide koopiaid.

| (22) | Piiramaks tööstuse, kaubanduse ja haldusasutuste koormuse kasvu, peab päritolu märgistamise muutma kohustuslikuks vaid nendele sektoritele, mille puhul on komisjon eelnevalt toimunud konsultatsioonide põhjal leidnud, et tekib lisandväärtus. ▐ Tuleks ette näha, et teatavate toodete puhul ei pea tehnilistest ▐ põhjustest lähtudes või juhul, kui päritolu märgistamine ei ole muudel põhjustel käesoleva määruse mõttes vajalik, käesolevat määrust rakendama. Nimetatud olukord võib tekkida juhul, kui päritolu märkimine kahjustaks vaatlusaluseid kaupu, või teatud toorainete puhul. |
| --- | --- |

(22)

Piiramaks tööstuse, kaubanduse ja haldusasutuste koormuse kasvu, peab päritolu märgistamise muutma kohustuslikuks vaid nendele sektoritele, mille puhul on komisjon eelnevalt toimunud konsultatsioonide põhjal leidnud, et tekib lisandväärtus. ▐ Tuleks ette näha, et teatavate toodete puhul ei pea tehnilistest ▐ põhjustest lähtudes või juhul, kui päritolu märgistamine ei ole muudel põhjustel käesoleva määruse mõttes vajalik, käesolevat määrust rakendama. Nimetatud olukord võib tekkida juhul, kui päritolu märkimine kahjustaks vaatlusaluseid kaupu, või teatud toorainete puhul.

| (23) | Tuleks ette näha, et kaupade päritolu käsitlevaid andmeid, mida pädevad ametiasutused kontrolli käigus koguvad ja/või kinnitavad, võib vahetada, sealhulgas ametiasutuste ning teiste isikute ja organisatsioonidega, millele liikmesriigid on andnud direktiivi 2005/29/EÜ kohaselt täideviija rolli. Sealjuures tuleb arvesse võtta isikuandmete, äri- ja tootmissaladuse ning kutse- ja haldussaladuste kaitset. |
| --- | --- |

(23)

Tuleks ette näha, et kaupade päritolu käsitlevaid andmeid, mida pädevad ametiasutused kontrolli käigus koguvad ja/või kinnitavad, võib vahetada, sealhulgas ametiasutuste ning teiste isikute ja organisatsioonidega, millele liikmesriigid on andnud direktiivi 2005/29/EÜ kohaselt täideviija rolli. Sealjuures tuleb arvesse võtta isikuandmete, äri- ja tootmissaladuse ning kutse- ja haldussaladuste kaitset.

| (24) | ▐ Vastavalt
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291 sätestatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt määrusega eelnevalt eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle. Kuni selle uue määruse vastuvõtmiseni jääb kehtima
  nõukogu 28. juuni 1999. aasta
  otsus
  1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8)

  , välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlus, mida ei kohaldata
  . |
| --- | --- |

(24)

▐ Vastavalt
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291 sätestatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt määrusega eelnevalt eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle. Kuni selle uue määruse vastuvõtmiseni jääb kehtima
  nõukogu 28. juuni 1999. aasta
  otsus
  1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8)

  , välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlus, mida ei kohaldata
  .

| (25) | Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 selleks, et määrata juhud, millal aktsepteeritakse kaupade märgistamist pakendite märgistamise asemel või millal kaupu ei saa või ei ole vaja märgistada tehnilistel põhjustel, ning anda õigus kehtestada meetmed, et määrata muud reeglid, mis võivad osutuda vajalikuks, kui kaubad ei vasta käesoleva määruse nõuetele, või kaasajastada käesoleva määruse lisa, kui hinnang päritolumärgistuse vajalikkuse kohta teatavas tööstusharus on muutunud. |
| --- | --- |

(25)

Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 selleks, et määrata juhud, millal aktsepteeritakse kaupade märgistamist pakendite märgistamise asemel või millal kaupu ei saa või ei ole vaja märgistada tehnilistel põhjustel, ning anda õigus kehtestada meetmed, et määrata muud reeglid, mis võivad osutuda vajalikuks, kui kaubad ei vasta käesoleva määruse nõuetele, või kaasajastada käesoleva määruse lisa, kui hinnang päritolumärgistuse vajalikkuse kohta teatavas tööstusharus on muutunud.

| (26) | Reisijate isiklikus pagasis leiduvate isiklikuks kasutamiseks mõeldud kaupade osas ei peaks rakendama käesolevat määrust, kui kõnealused kaubad on tollimaksust vabastatud ja kui puuduvad märgised selle kohta, et kõnealuseid kaupu veetakse kaubanduslikul eesmärgil. Tuleks ette näha sätted, et ka juhud, mida käsitletakse nõukogu 16. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1186/2009, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem (kodifitseeritud versioon) (9), saab rakendussätete abil käesoleva määruse reguleerimisalast välja arvata, |
| --- | --- |

(26)

Reisijate isiklikus pagasis leiduvate isiklikuks kasutamiseks mõeldud kaupade osas ei peaks rakendama käesolevat määrust, kui kõnealused kaubad on tollimaksust vabastatud ja kui puuduvad märgised selle kohta, et kõnealuseid kaupu veetakse kaubanduslikul eesmärgil. Tuleks ette näha sätted, et ka juhud, mida käsitletakse nõukogu 16. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1186/2009, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem (kodifitseeritud versioon) (9), saab rakendussätete abil käesoleva määruse reguleerimisalast välja arvata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  valmis tarbekaupade
  suhtes, välja arvatud kalandus- ja akvakultuuritooted, nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 1, ja toit, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2.

2.   Märgistust vajavad
  valmis tarbekaubad on sellised kaubad, mis on mõeldud lõpptarbijale ja
  loetletud käesoleva määruse lisas ning need on imporditud kolmandatest riikidest, välja arvatud
  tooted
  , mis pärinevad Euroopa
  Liidu
  territooriumilt, ▐ Türgist ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikidest.

Valmis tarbekaubad
  võib päritolumärgise omamise nõudest vabastada, kui selgub, et neid on tehnilistel ▐ põhjustel võimatu märgistada.

Kaubad, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse, piirduvad valmis tarbekaupadega. Komisjon võib määruse reguleerimisala laiendada, kui tal on selleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiit.

Tekstiili ja tekstiiltoodete (rühmad 50–63), kingade, kedride jms (rühm 64), karusnahast rõivaste, rõivamanuste jm karusnahatoodete, tehiskarusnaha ja sellest valmistatud toodete (NC-koodid 4303/4304), nahktoodete, sadulsepatoodete ja rakmete, reisitarvete, käekottide jms toodete; loomasooltest toodete (NC-koodid 4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107–4114 / 4302 13 / v.a 4302 19 (35, 80)) puhul peetakse valmis tarbekaupade all silmas lõpptoodet või poolvalmis toodet, mida tuleb veel liidus edasi töödelda enne selle turuleviimist.

3.   Mõisted „päritolu” ja „pärinema” viitavad mittesooduspäritolule vastavalt ühenduse tolliseadustiku artiklitele 22–26.

4.   Turuleviimine – üksiku lõpptarbimiseks mõeldud toote kättesaadavaks tegemine liidu turul, et kõnealust toodet tasuta või tasu eest levitataks ja/või kasutataks.

5.   Pädevad asutused – iga ametiasutus, mis on kaasatud kaupade kontrollimisse kas kõnealuste kaupade impordi või turuleviimise ajal.

6.   Käesolev määrus ei kehti reisijate isiklikus pagasis olevate mittekaubandusliku iseloomuga kaupade suhtes, kui kõnealused kaubad on tollimaksust vabastatud ja kui puuduvad konkreetsed märgised, mis annavad alust arvata, et kõnealuseid kaupu veetakse kaubanduslikul eesmärgil.

Imporditud kaupu, mida võib vastavalt määrusele (EÜ) nr 1186/2009 imporditollimaksust vabastada ja mille puhul puuduvad materiaalsed märgised, mis annavad alust arvata, et kõnealused kaubad on osa kaubanduslikust veondusest,
  arvatakse
  samuti käesoleva määruse reguleerimisalast välja ▐.

▐

7.
     
  Käesolev määrus peab olema kooskõlas maailmas kasutusel olevate „made-in” skeemidega, et see oleks tõhus ning tagaks samas liidu ettevõtjatele suurema paindlikkuse ja madala halduskoormuse.

Artikkel 2

Kaupade importimisel või turuleviimisel tuleb neile käesolevas määruses esitatud tingimustel märkida kaupade päritolu.

Artikkel 3

1.   Kaupadele märgitakse nende päritoluriik. Juhul, kui kaubad pakendatakse, tehakse pakendile eraldi päritolumärgistus.

Komisjon võib
  delegeeritud õigusaktidega
  vastu võtta
  meetmeid
  , et määratleda juhtumid, mille puhul aktsepteeritakse kaupade märgistamise asemel pakendi märgistamist. Eelkõige kehtib see juhul, kui kaubad jõuavad lõpptarbija või -kasutajani üldjuhul nende tavapakendis.
  Nimetatud meetmed ja nende läbivaatamise kehtestab komisjon vastavalt artiklis 7 sätestatud korrale.

2.   Kaupade päritolu näitab sõna „valmistatud” („made-in”) koos päritoluriigi nimega. Päritolumärgis võib olla mis tahes Euroopa Liidu ametlikus keeles, millest lõpptarbijad selles liikmesriigis, kuhu tooteid turustatakse, hõlpsasti aru saavad
  , või inglise keeles, kasutades sõnu „made in” ja päritoluriigi ingliskeelset nime
  .

3.   Päritolumärgis kirjutatakse selgesti loetavate ja kustumatute tähtedega, see on tavalise kasutamise puhul nähtav, muust teabest selgelt eristuv ja esitatud viisil, mis ei ole eksitav ega tekita toote päritolu suhtes vale ettekujutust.

Toodete puhul, mida turustatakse riikides, mille kirjakeeles kasutatakse ladina tähestikku, tuleb märgistuses kasutada ainult ladina tähestikku.

4.   Kaubad kannavad importimisel nõutud märgist. Ilma, et see piiraks artikli 5 lõike 3 kohaselt võetavaid meetmeid, ei tohi märgist eemaldada või omavoliliselt muuta seni, kuni kaubad on müüdud lõpptarbijale või -kasutajale.

Artikkel 4

1.
     Komisjon võib vastavalt artikli 6 lõikes 2 sätestatud menetlusele vastu võtta rakendusmeetmeid, mille eesmärk on eelkõige järgmine:

| — | määrata kindlaks päritolumärgise üksikasjalik vorm ja märgistamise viisid; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks päritolumärgise üksikasjalik vorm ja märgistamise viisid;

| — | koostada nimekiri nendest mõistetest kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes, mis väljendavad selgelt, et kaubad on pärit märgisel nimetatud riigist; |
| --- | --- |

—

koostada nimekiri nendest mõistetest kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes, mis väljendavad selgelt, et kaubad on pärit märgisel nimetatud riigist;

| — | määrata kindlaks juhtumid, mille puhul viitavad tavakasutuses olevad lühendid üheselt päritoluriigile ning neid võib käesoleva määruse rakendamisel kasutada. |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks juhtumid, mille puhul viitavad tavakasutuses olevad lühendid üheselt päritoluriigile ning neid võib käesoleva määruse rakendamisel kasutada.

2.
     
  Komisjon võib delegeeritud õigusaktidega võtta vastu meetmeid, mille eesmärk on:

| — | määrata kindlaks juhtumid, mille puhul ei saa või ei ole vaja kaupu tehnilistel ▐ põhjustel märgistada; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks juhtumid, mille puhul ei saa või ei ole vaja kaupu tehnilistel ▐ põhjustel märgistada;

| — | määrata kindlaks muud reeglid, mida vajatakse juhul, kui kaubad ei vasta käesoleva määruse nõuetele; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks muud reeglid, mida vajatakse juhul, kui kaubad ei vasta käesoleva määruse nõuetele;

| — | kaasajastada käesoleva määruse lisa, kui hinnang päritolumärgistuse vajalikkuse kohta teatud sektoris on muutunud. |
| --- | --- |

—

kaasajastada käesoleva määruse lisa, kui hinnang päritolumärgistuse vajalikkuse kohta teatud sektoris on muutunud.

Nimetatud meetmed ja nende läbivaatamise kehtestab komisjon vastavalt artiklis 7 sätestatud korrale.

Artikkel 5

1.   Kaubad ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, kui:

| — | kõnealused kaubad ei kanna päritolumärgist; |
| --- | --- |

—

kõnealused kaubad ei kanna päritolumärgist;

| — | päritolumärgis ei vasta kaupade päritolule; |
| --- | --- |

—

päritolumärgis ei vasta kaupade päritolule;

| — | päritolumärgist on muudetud või see on eemaldatud või seda on muul moel omavoliliselt moonutatud, välja arvatud juhul, kui oli vaja teha käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud parandusi. |
| --- | --- |

—

päritolumärgist on muudetud või see on eemaldatud või seda on muul moel omavoliliselt moonutatud, välja arvatud juhul, kui oli vaja teha käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud parandusi.

2.   Komisjon võib võtta edasisi rakendusmeetmeid artikli 6 lõikes 2 osutatud korra kohaselt seoses deklaratsioonide ja tõendavate dokumentidega, millega näidatakse vastavust käesolevale määrusele.

3.
     
  Komisjon teeb ettepaneku selle kohta, milliseid ühiseid miinimumstandardeid kasutada käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste osas.

4.   Liikmesriigid peavad
  vastavalt komisjoni ettepanekus esitatud miinimumstandarditele
  kehtestama reeglid karistuste kohta, mida rakendatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ja võtma vajalikke meetmeid, et tagada, et kõnealuseid karistusi rakendataks. Ettenähtud karistused peavad olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad kõnealustest sätetest komisjoni üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ja teatavad viivitamata kõnealuseid sätteid mõjutavatest hilisematest muudatustest.
  Komisjon peab tagama liikmesriikide karistussüsteemide ühtlustamise vähemalt minimaalsel tasemel, et kolmandate riikide eksportijad ei hakkaks erinevuste tõttu eelistama liidu teatud piiriületuspunkte teistele.

5.   Juhul, kui kaubad ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võtavad liikmesriigid lisaks meetmeid, millega kohustavad kaupade omanikku või mis tahes muud kõnealuste kaupade eest vastutavat isikut kaupu vastavalt käesoleva määruse nõuetele oma kuludega märgistama.
  Liikmesriigid teavitavad kõnealustest sätetest komisjoni hiljemalt ... (10) ja teatavad viivitamata kõnealuseid sätteid mõjutavatest hilisematest muudatustest.

6.   Kui see on käesoleva määruse tõhusaks rakendamiseks vajalik, võivad pädevad asutused vahetada käesoleva määruse täitmise kontrollimisel saadud andmeid, sealhulgas asutuste ja teiste isikute või organisatsioonidega, millele liikmesriigid on andnud direktiivi 2005/29/EÜ artiklis 11 sätestatud volitused.

Artikkel 6

1.   Komisjoni abistab päritolu märkimise komitee (edaspidi „komitee”).
  Nimetatud komiteesse kuuluvad liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja ühenduste esindajad.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ
  artikleid 3
  ja 7.

▐

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 7

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artiklis 3 ja artikli 4 lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 8 ja 9 sätestatud tingimusi.

Artikkel 8

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 3 ja artikli 4 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 9

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikleid 2, 3 ja 5 kohaldatakse pärast 12 kuu möödumist käesoleva määruse jõustumisest. Artikli 6 lõikes 2 osutatud korras võib komisjon pikendada seda ajavahemikku aja võrra, mida ettevõtjad vajavad rakendussätetega kehtestatud päritolumärgistusnõuete rakendamiseks, ja mitte mingil juhul vähem kui kuue kuu võrra.

Hiljemalt ... (11) viib komisjon läbi uuringu määruse mõju kohta.

Käesolev määrus kaotab kehtivuse ... (12). Üks aasta enne kehtivusaja lõppu otsustavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kas määruse kehtivusaega pikendada või määrust muuta.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht.

1

(2)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

2

(3)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

4

(5)  

  ELT L 196, 2.8.2003, lk 7.

5

ELT L 196, 2.8.2003, lk 7.

(6)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

8

(9)  EÜT L 324, 10.12.2009, lk 23.

9

(10)  
  Üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

10

Üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(11)  
  Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

11

Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(12)  
  Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

12

Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

Neljapäev, 21. oktoober 2010LISA

Tooted, mille suhtes käesolev määrus kehtib, identifitseeritakse KN-koodi alusel.

| KN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 4011 92 00 | Uued kummist õhkrehvid põllu- ja metsatöömasinatele (v.a. kalasaba- vms mustriga) |
| 4013 90 00 | Kummist sisekummid (v.a. sõiduautodele, sh universaalid ja võidusõiduautod, bussid, veoautod ja jalgrattad) |
| 4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107–4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80) | Pargitud, värvitud, kuid lõplikult viimistlemata nahk ja viimistletud nahk |
| 4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 31)
  8308 10(00) / 8308 90(00) / 9401 90 / 9403 90 | Kontsad, tallad, ribad; tehismaterjalid, muud |
| 4201 / 4202 / 4203 / 4204/ 4205 / 4206 | Sadulsepatooted ja rakmed, reisitarbed, käekotid jms tooted, tooted loomasooltest (v.a jämesiidist) |
| 4303 / 4304 | Karusnahast rõivad, rõivamanused jm karusnahatooted; tehiskarusnahk ja tooted sellest |
| Grupid 50 – 63 | Tekstiil ja tekstiiltooted |
| 6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406 | Jalatsid; kedrid jms |
| 6904/ 6905 /
  6907 / 6908 / 6911 / 6912 / 6913 / 6914 901 00 | Keraamikatooted |
| 7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 / 7013 21 99 /
  7013 22 10 /
  7013 31 10 / 7013 31 90 / 7013 91 10 / 7013 91 90 | Klaasist lauanõud ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, sisekujunduses kasutatavad klaasesemed jms kristallist klaastooted (v.a rubriikides 7010 ja 7018 nimetatud)
  , käsitsi töödeldud |
| 7113/7114/7115/7116 | Juveeltooted ning nende osad väärismetallist või väärismetalliga plakeeritud metallist; hõbesepa- ja kullassepatooted ning nende osad väärismetallist või väärismetalliga plakeeritud metallist; muud tooted väärismetallist või väärismetalliga plakeeritud metallist; tooted looduslikest või kultiveeritud pärlitest, vääris- või poolvääriskividest (looduslikest, tehislikest või taastatud) |
| 7318 | Kruvid, poldid, mutrid, võtmega keeratavad puukruvid, kruvikonksud, needid, tüüblid, splindid, seibid (sealhulgas vedruseibid) ja muud taolised raud- või terasesemed |
| 8201/ 8202/ 8203/ 8205/ 8207/ 8208/ 8209/ 8211/ 8212/ 8213/ 8214/ 8215 | Tööriistad, vahendid |
| 8302 20 00 | Pöörd- või rullrattad mitteväärismetallist kinnitusdetailidega |
| 8481 | Kraanid, klapid, ventiilid ja muu selline armatuur torustike, katelde, reservuaaride, paakide jms jaoks, kaasa arvatud reduktsiooni- ja termoreguleerventiilid |
| 9307 | Mõõgad, pistodad, täägid, odad jms külmrelvad, nende osad ja tuped |
| Grupp 94 | Mööbel, madratsid, madratsialused, padjad, lambid ja valgustid, sisevalgustusega sildid jms, kokkupandavad ehitised. |
| 9603 | Luuad, harjad ▐, mehaanilised mootorita põrandapuhastajad, mopid ja sulgedest tolmupühkijad; eeltöödeldud köitesõlmed ja harjasekimbud luudade ja harjade valmistamiseks; maalrirullid ja -tampoonid; kuivatuskaabitsad (v.a kuivatusrullid) |

KN-kood

Kirjeldus

4011 92 00

Uued kummist õhkrehvid põllu- ja metsatöömasinatele (v.a. kalasaba- vms mustriga)

4013 90 00

Kummist sisekummid (v.a. sõiduautodele, sh universaalid ja võidusõiduautod, bussid, veoautod ja jalgrattad)

4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107–4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80)

Pargitud, värvitud, kuid lõplikult viimistlemata nahk ja viimistletud nahk

4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 31)

8308 10(00) / 8308 90(00) / 9401 90 / 9403 90

Kontsad, tallad, ribad; tehismaterjalid, muud

4201 / 4202 / 4203 / 4204/ 4205 / 4206

Sadulsepatooted ja rakmed, reisitarbed, käekotid jms tooted, tooted loomasooltest (v.a jämesiidist)

4303 / 4304

Karusnahast rõivad, rõivamanused jm karusnahatooted; tehiskarusnahk ja tooted sellest

Grupid 50 – 63

Tekstiil ja tekstiiltooted

6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406

Jalatsid; kedrid jms

6904/ 6905 /
  6907 / 6908 / 6911 / 6912 / 6913 / 6914 901 00

Keraamikatooted

7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 / 7013 21 99 /
  7013 22 10 /
  7013 31 10 / 7013 31 90 / 7013 91 10 / 7013 91 90

Klaasist lauanõud ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, sisekujunduses kasutatavad klaasesemed jms kristallist klaastooted (v.a rubriikides 7010 ja 7018 nimetatud)
  , käsitsi töödeldud

7113/7114/7115/7116

Juveeltooted ning nende osad väärismetallist või väärismetalliga plakeeritud metallist; hõbesepa- ja kullassepatooted ning nende osad väärismetallist või väärismetalliga plakeeritud metallist; muud tooted väärismetallist või väärismetalliga plakeeritud metallist; tooted looduslikest või kultiveeritud pärlitest, vääris- või poolvääriskividest (looduslikest, tehislikest või taastatud)

7318

Kruvid, poldid, mutrid, võtmega keeratavad puukruvid, kruvikonksud, needid, tüüblid, splindid, seibid (sealhulgas vedruseibid) ja muud taolised raud- või terasesemed

8201/ 8202/ 8203/ 8205/ 8207/ 8208/ 8209/ 8211/ 8212/ 8213/ 8214/ 8215

Tööriistad, vahendid

8302 20 00

Pöörd- või rullrattad mitteväärismetallist kinnitusdetailidega

8481

Kraanid, klapid, ventiilid ja muu selline armatuur torustike, katelde, reservuaaride, paakide jms jaoks, kaasa arvatud reduktsiooni- ja termoreguleerventiilid

9307

Mõõgad, pistodad, täägid, odad jms külmrelvad, nende osad ja tuped

Grupp 94

Mööbel, madratsid, madratsialused, padjad, lambid ja valgustid, sisevalgustusega sildid jms, kokkupandavad ehitised.

9603

Luuad, harjad ▐, mehaanilised mootorita põrandapuhastajad, mopid ja sulgedest tolmupühkijad; eeltöödeldud köitesõlmed ja harjasekimbud luudade ja harjade valmistamiseks; maalrirullid ja -tampoonid; kuivatuskaabitsad (v.a kuivatusrullid)

---