# Euroopa Liidu C 41/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.041.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 41 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide14. veebruar 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.041.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 41

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide14. veebruar 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2012/C 041/01 | Euroopa süsteemsete riskide nõukogu soovitus, 22. detsember 2011, riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ESRN/2011/3) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2012/C 041/01

Euroopa süsteemsete riskide nõukogu soovitus, 22. detsember 2011, riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ESRN/2011/3)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 041/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 5 |
| 2012/C 041/03 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  ) | 9 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 041/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

5

2012/C 041/03

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  )

2

9

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 041/04 | Euro vahetuskurss | 11 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 041/04

Euro vahetuskurss

11

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 041/05 | Konkursikutse – EAC/S02/12 – Erasmuse ülikooliharta 2013 | 12 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 041/06 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta | 14 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 041/05

Konkursikutse – EAC/S02/12 – Erasmuse ülikooliharta 2013

12

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 041/06

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 14.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/1

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

22. detsember 2011,

riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta

(ESRN/2011/3)

2012/C 41/01

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 2 lõiget 2 ja artikli 4 lõike 2 punkti a, ja protokolli (nr 25) jagatud pädevuse teostamise kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (1), eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b, d ja f ning artikleid 16 ja 18,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 20. jaanuari 2011. aasta otsust ESRN/2011/1, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (2), eelkõige selle artikli 15 lõike 3 punkti e ning artikleid 18 kuni 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Täpselt määratletud poliitikaraamistik on vajalik tulemusliku makrotasandi usaldatavusjärelevalve saavutamiseks. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) asutamisega Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi raames pandi alus makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistikule Euroopa Liidu tasandil, mida teostatakse rakendamist vajavate hoiatuste ja soovituste kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Täpselt määratletud poliitikaraamistik on vajalik tulemusliku makrotasandi usaldatavusjärelevalve saavutamiseks. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) asutamisega Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi raames pandi alus makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistikule Euroopa Liidu tasandil, mida teostatakse rakendamist vajavate hoiatuste ja soovituste kaudu.

| (2) | Makrotasandi usaldatavusjärelevalve tulemuslikkus liidus sõltub samuti liikmesriikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistikest, kuna finantsstabiilsuse säilitamiseks vajalike meetmete rakendamise pädevus on eelkõige riikide raamistikel. |
| --- | --- |

(2)

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve tulemuslikkus liidus sõltub samuti liikmesriikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistikest, kuna finantsstabiilsuse säilitamiseks vajalike meetmete rakendamise pädevus on eelkõige riikide raamistikel.

| (3) | Mõnedes liikmesriikides toimuvad arutelud makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistike õigusloome osas. |
| --- | --- |

(3)

Mõnedes liikmesriikides toimuvad arutelud makrotasandi usaldatavusjärelevalve raamistike õigusloome osas.

| (4) | Riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse põhiliste komponentide osas tuleb anda juhtpõhimõtted, mis aitaksid tagada riikide lähenemisviiside ühetaolisuse ja arvestaksid samal ajal riikide eripärasid. |
| --- | --- |

(4)

Riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse põhiliste komponentide osas tuleb anda juhtpõhimõtted, mis aitaksid tagada riikide lähenemisviiside ühetaolisuse ja arvestaksid samal ajal riikide eripärasid.

| (5) | Eesmärgi selge sätestamine aitaks riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel vältida tegevusetusse kaldumist. Makrotasandi usaldatavusjärelevalvet saab riiklikult teostada nii riigi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste algatusel kui ka ESRN soovitusi või hoiatusi rakendades. |
| --- | --- |

(5)

Eesmärgi selge sätestamine aitaks riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel vältida tegevusetusse kaldumist. Makrotasandi usaldatavusjärelevalvet saab riiklikult teostada nii riigi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste algatusel kui ka ESRN soovitusi või hoiatusi rakendades.

| (6) | Üldiselt teostatakse makrotasandi usaldatavusjärelevalvet kas konkreetse asutuse või mitmest asutusest koosneva nõukogu poolt, olenevalt riigi institutsionaalsest raamistikust. Igal juhul tuleb pädev asutus määratleda selgelt ja läbipaistvalt. |
| --- | --- |

(6)

Üldiselt teostatakse makrotasandi usaldatavusjärelevalvet kas konkreetse asutuse või mitmest asutusest koosneva nõukogu poolt, olenevalt riigi institutsionaalsest raamistikust. Igal juhul tuleb pädev asutus määratleda selgelt ja läbipaistvalt.

| (7) | Määruse (EL) nr 1092/2010 põhjendus 24 sätestab: „liikmesriikide keskpankadel peaks tänu oma kogemustele ja kohustuste tõttu finantsstabiilsuse valdkonnas olema makrotasandi usaldatavusjärelevalves juhtiv roll.” Seda hinnangut tugevdab veelgi asjaolu, kui keskpangad on vastutavad ka mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eest. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 1092/2010 põhjendus 24 sätestab: „liikmesriikide keskpankadel peaks tänu oma kogemustele ja kohustuste tõttu finantsstabiilsuse valdkonnas olema makrotasandi usaldatavusjärelevalves juhtiv roll.” Seda hinnangut tugevdab veelgi asjaolu, kui keskpangad on vastutavad ka mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eest.

| (8) | Olenevalt riigi institutsionaalsest raamistikust võib finantsstabiilsust mõjutavate pädevate asutuste vaheline koostöö esineda mitmesuguses vormis, koordineerimisest kuni andmete ja teabe vahetamiseni. |
| --- | --- |

(8)

Olenevalt riigi institutsionaalsest raamistikust võib finantsstabiilsust mõjutavate pädevate asutuste vaheline koostöö esineda mitmesuguses vormis, koordineerimisest kuni andmete ja teabe vahetamiseni.

| (9) | ESRN analüüsib riikide pädevate asutuste poolt kavandatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete võimalikku piiriülest mõju, et tagada minimaalne koordineerituse tase ja piirata võimalike negatiivsete mõjude ülekandumist. Selleks tuleb teavitada ESRN sekretariaati riigi ametiasutuste poolt ette pandud olulisest makrotasandi usaldatavusjärelevalve tegevusest, et seda ESRN juhtkomitees arutada. Kui juhtkomitee peab seda kohaseks, juhib ta ette pandud makrotasandi usaldatavusjärelevalve tegevusele haldusnõukogu tähelepanu. |
| --- | --- |

(9)

ESRN analüüsib riikide pädevate asutuste poolt kavandatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete võimalikku piiriülest mõju, et tagada minimaalne koordineerituse tase ja piirata võimalike negatiivsete mõjude ülekandumist. Selleks tuleb teavitada ESRN sekretariaati riigi ametiasutuste poolt ette pandud olulisest makrotasandi usaldatavusjärelevalve tegevusest, et seda ESRN juhtkomitees arutada. Kui juhtkomitee peab seda kohaseks, juhib ta ette pandud makrotasandi usaldatavusjärelevalve tegevusele haldusnõukogu tähelepanu.

| (10) | Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse ülesanded ja pädevus peaksid olema selgelt määratletud. Võttes arvesse hetkel jätkuva krediidiasutuste kapitalinõuete raamistiku reformi võimalikku mõju (3), peaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele antavate instrumentide menetlus võimaldama poliitika õigeaegset kohandamist, mis jääks asjaomase õigusraamistiku põhimõtete raamesse ning vastaks finantssüsteemi uuendustele ja muutustele ning finantsstabiilsuse riskide muutuvale olemusele. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus peaks eelnevalt põhjendama oma vajadust teatavate instrumentide järele ja olema volitatud alustama nende instrumentide kasutamist. Instrumentide hulka peaksid kuuluma nii tsüklilisi riske, näiteks finantsvõimenduse, tähtaegade mittevastavuse ja krediidikasvu jätkusuutmatut taset, kui ka turustruktuure mõjutavad instrumendid. Sätestada võib mittesiduvate ja siduvate instrumentide eristamise institutsiooni põhjal. |
| --- | --- |

(10)

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse ülesanded ja pädevus peaksid olema selgelt määratletud. Võttes arvesse hetkel jätkuva krediidiasutuste kapitalinõuete raamistiku reformi võimalikku mõju (3), peaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele antavate instrumentide menetlus võimaldama poliitika õigeaegset kohandamist, mis jääks asjaomase õigusraamistiku põhimõtete raamesse ning vastaks finantssüsteemi uuendustele ja muutustele ning finantsstabiilsuse riskide muutuvale olemusele. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus peaks eelnevalt põhjendama oma vajadust teatavate instrumentide järele ja olema volitatud alustama nende instrumentide kasutamist. Instrumentide hulka peaksid kuuluma nii tsüklilisi riske, näiteks finantsvõimenduse, tähtaegade mittevastavuse ja krediidikasvu jätkusuutmatut taset, kui ka turustruktuure mõjutavad instrumendid. Sätestada võib mittesiduvate ja siduvate instrumentide eristamise institutsiooni põhjal.

| (11) | Läbipaistvus aitab finantssektoril ja laiemal üldsusel paremini mõista makrotasandi usaldatavusjärelevalvet ning on vajalik seadusandja kui laiema elanikkonna esindaja aruandekohustuse teostamiseks. Kuna makrotasandi usaldatavusjärelevalve lõppeesmärki on raske mõõta, võib aruandekohustust väljendada vaheeesmärkide saavutamise kaudu või selgitades avalikkusele makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kasutamise põhjusi. |
| --- | --- |

(11)

Läbipaistvus aitab finantssektoril ja laiemal üldsusel paremini mõista makrotasandi usaldatavusjärelevalvet ning on vajalik seadusandja kui laiema elanikkonna esindaja aruandekohustuse teostamiseks. Kuna makrotasandi usaldatavusjärelevalve lõppeesmärki on raske mõõta, võib aruandekohustust väljendada vaheeesmärkide saavutamise kaudu või selgitades avalikkusele makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kasutamise põhjusi.

| (12) | Makrotasandi usaldatavusjärelevalve teostajatele võidakse avaldada survet poliitikat mitte karmistada tõusuaegadel või mitte lõdvendada langusaegadel. Et tagada poliitika usaldusväärsus, tuleb makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusi kaitsta välissurve eest sõltumatuse kaudu. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevusega keskpangad peavad olema sõltumatud lepingu artikli 130 mõttes. |
| --- | --- |

(12)

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve teostajatele võidakse avaldada survet poliitikat mitte karmistada tõusuaegadel või mitte lõdvendada langusaegadel. Et tagada poliitika usaldusväärsus, tuleb makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusi kaitsta välissurve eest sõltumatuse kaudu. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevusega keskpangad peavad olema sõltumatud lepingu artikli 130 mõttes.

| (13) | Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika pädevust ega ESRN-le pandud ülesandeid. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika pädevust ega ESRN-le pandud ülesandeid.

| (14) | ESRN soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule sellest kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist, |
| --- | --- |

(14)

ESRN soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule sellest kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   JAGU

SOOVITUSED

Soovitus A –   Eesmärk

Liikmesriikidel soovitatakse:

| 1) | täpsustada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve lõppeesmärk on finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, kindlustades finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu; |
| --- | --- |

1)

täpsustada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve lõppeesmärk on finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, kindlustades finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu;

| 2) | tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalvet saab riigis teostada nii riigi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste algatusel kui ka ESRN soovitusi või hoiatusi rakendades. |
| --- | --- |

2)

tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalvet saab riigis teostada nii riigi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste algatusel kui ka ESRN soovitusi või hoiatusi rakendades.

Soovitus B –   Institutsionaalne korraldus

Liikmesriikidel soovitatakse:

| 1) | määrata riigi seadusloome asutus, mille ülesandeks on makrotasandi usaldatavusjärelevalve, mis peaks üldjuhul olema konkreetne asutus või asutustest koosnev nõukogu, kelle tegevus mõjutab oluliselt finantsstabiilsust. Riigi õigusaktides tuleks määratleda makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse juhtorgani otsustusmenetlus; |
| --- | --- |

1)

määrata riigi seadusloome asutus, mille ülesandeks on makrotasandi usaldatavusjärelevalve, mis peaks üldjuhul olema konkreetne asutus või asutustest koosnev nõukogu, kelle tegevus mõjutab oluliselt finantsstabiilsust. Riigi õigusaktides tuleks määratleda makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse juhtorgani otsustusmenetlus;

| 2) | juhul kui makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuseks määratakse üks asutus, kehtestada koostöökord kõikide asutuste vahel, kelle tegevus mõjutab oluliselt finantsstabiilsust, ilma et see mõjutaks nende asutuste pädevust; |
| --- | --- |

2)

juhul kui makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuseks määratakse üks asutus, kehtestada koostöökord kõikide asutuste vahel, kelle tegevus mõjutab oluliselt finantsstabiilsust, ilma et see mõjutaks nende asutuste pädevust;

| 3) | tagada, et keskpangal on makrotasandi usaldatavusjärelevalves keskne roll ning et makrotasandi usaldatavusjärelevalve ei kahjusta keskpanga sõltumatust lepingu artikli 130 kohaselt; |
| --- | --- |

3)

tagada, et keskpangal on makrotasandi usaldatavusjärelevalves keskne roll ning et makrotasandi usaldatavusjärelevalve ei kahjusta keskpanga sõltumatust lepingu artikli 130 kohaselt;

| 4) | volitada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus tegema koostööd ja vahetama teavet piiriüleselt, eelkõige teatades ESRN-le riigi tasandil süsteemsete riskide osas võetud meetmetest. |
| --- | --- |

4)

volitada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus tegema koostööd ja vahetama teavet piiriüleselt, eelkõige teatades ESRN-le riigi tasandil süsteemsete riskide osas võetud meetmetest.

Soovitus C –   Ülesanded, pädevus, instrumendid

Liikmesriikidel soovitatakse:

| 1) | tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse ülesandeks oleks vähemalt finantsstabiilsuse riskide tuvastamine, jälgimine ja hindamine ning poliitika rakendamine, et saavutada oma eesmärk läbi nende riskide vältimise ja vähendamise; |
| --- | --- |

1)

tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse ülesandeks oleks vähemalt finantsstabiilsuse riskide tuvastamine, jälgimine ja hindamine ning poliitika rakendamine, et saavutada oma eesmärk läbi nende riskide vältimise ja vähendamise;

| 2) | tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusel oleks õigus taotleda ja saada õigeaegselt kogu riigisisest teavet ja andmeid, mis on tema ülesannete teostamiseks asjakohased, sh teave mikrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustelt ja väärtpaberiturgude järelevalve asutustelt, mis hõlmab põhjendatud taotluse korral ka ettevõttepõhist teavet, kui on tagatud selle piisav konfidentsiaalsus. Samadel põhimõtetel peaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus jagama andmeid ja teavet mikrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusega, mis on asjakohased nende ametiasutuste ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

2)

tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusel oleks õigus taotleda ja saada õigeaegselt kogu riigisisest teavet ja andmeid, mis on tema ülesannete teostamiseks asjakohased, sh teave mikrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustelt ja väärtpaberiturgude järelevalve asutustelt, mis hõlmab põhjendatud taotluse korral ka ettevõttepõhist teavet, kui on tagatud selle piisav konfidentsiaalsus. Samadel põhimõtetel peaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus jagama andmeid ja teavet mikrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusega, mis on asjakohased nende ametiasutuste ülesannete täitmiseks;

| 3) | volitada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutust määrama ja/või välja töötama järelevalvemenetluse, et tuvastada koordineeritult või koostöös mikrotasandi usaldatavusjärelevalve ja väärtpaberituru järelevalve asutustega finantsasutusi ja –struktuure, mis on vastavas liikmesriigis süsteemselt olulised, ning määratlema või soovitama riigisisese regulatsiooni ulatust; |
| --- | --- |

3)

volitada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutust määrama ja/või välja töötama järelevalvemenetluse, et tuvastada koordineeritult või koostöös mikrotasandi usaldatavusjärelevalve ja väärtpaberituru järelevalve asutustega finantsasutusi ja –struktuure, mis on vastavas liikmesriigis süsteemselt olulised, ning määratlema või soovitama riigisisese regulatsiooni ulatust;

| 4) | tagada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusele asjakohased instrumendid, mis on vajalikud tema eesmärkide saavutamiseks. Vajadusel tuleb kehtestada selge ja kiire menetlus instrumentide omistamiseks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusele. |
| --- | --- |

4)

tagada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusele asjakohased instrumendid, mis on vajalikud tema eesmärkide saavutamiseks. Vajadusel tuleb kehtestada selge ja kiire menetlus instrumentide omistamiseks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusele.

Soovitus D –   Läbipaistvus ja aruandekohustus

Liikmesriikidel soovitatakse:

| 1) | tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse poliitikaotsused ja nende põhjendused avaldatakse õigeaegselt, v.a juhul kui sellest tuleneks finantsstabiilsuse risk, ning et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus määratleks ja avaldaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve strateegia; |
| --- | --- |

1)

tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse poliitikaotsused ja nende põhjendused avaldatakse õigeaegselt, v.a juhul kui sellest tuleneks finantsstabiilsuse risk, ning et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus määratleks ja avaldaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve strateegia;

| 2) | volitada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutust tegema nii avalikke kui ka mitteametlikke avaldusi süsteemse riski kohta; |
| --- | --- |

2)

volitada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutust tegema nii avalikke kui ka mitteametlikke avaldusi süsteemse riski kohta;

| 3) | kohustada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutust aru andma riigi parlamendile; |
| --- | --- |

3)

kohustada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutust aru andma riigi parlamendile;

| 4) | tagada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusele ja selle töötajatele õiguslik kaitse nende heauskse tegutsemise korral. |
| --- | --- |

4)

tagada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusele ja selle töötajatele õiguslik kaitse nende heauskse tegutsemise korral.

Soovitus E –   Sõltumatus

Liikmesriikidel soovitatakse tagada, et:

| 1) | oma eesmärgi täitmisel on makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse osas miinimumnõudeks tegevuse sõltumatus, eelkõige poliitilistest organitest ja finantssektorist; |
| --- | --- |

1)

oma eesmärgi täitmisel on makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse osas miinimumnõudeks tegevuse sõltumatus, eelkõige poliitilistest organitest ja finantssektorist;

| 2) | organisatsiooniline ja finantskorraldus ei ohusta makrotasandi usaldatavusjärelevalve teostamist. |
| --- | --- |

2)

organisatsiooniline ja finantskorraldus ei ohusta makrotasandi usaldatavusjärelevalve teostamist.

2.   JAGU

RAKENDAMINE

1.   Tõlgendamine

Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

„finantseerimisasutus”– finantseerimisasutus vastavalt määratlusele määruses (EL) nr 1092/2010;

„finantssüsteem”– finantssüsteem vastavalt määratlusele määruses (EL) nr 1092/2010.

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1) | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | soovitatud meetmed tuleks sätestada riigi õigusaktis; |
| --- | --- | --- |

1)

Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

a)

soovitatud meetmed tuleks sätestada riigi õigusaktis;

| b) | vältida tuleb õigussüsteemide erinevuste ärakasutamist; |
| --- | --- |

b)

vältida tuleb õigussüsteemide erinevuste ärakasutamist;

| c) | vajadusel võetakse rakendamisel arvesse proportsionaalsuse põhimõtet seoses finantseerimisasutuste erineva süsteemse mõjuga erinevates institutsionaalsetes süsteemides, võttes arvesse ka iga soovituse eesmärki ja sisu; |
| --- | --- |

c)

vajadusel võetakse rakendamisel arvesse proportsionaalsuse põhimõtet seoses finantseerimisasutuste erineva süsteemse mõjuga erinevates institutsionaalsetes süsteemides, võttes arvesse ka iga soovituse eesmärki ja sisu;

| d) | soovituse A osas kehtib järgmine:






  i) | poliitika vaheeesmärke võib määratleda, täpsustades lõppeesmärgile viivat tegevust; |
| --- | --- | --- |

d)

soovituse A osas kehtib järgmine:

i)

poliitika vaheeesmärke võib määratleda, täpsustades lõppeesmärgile viivat tegevust;

| ii) | makrotasandi usaldatavusjärelevalve peaks lubama tegutsemist meetmete kaudu, mis on makrotasandil asjakohased. |
| --- | --- |

ii)

makrotasandi usaldatavusjärelevalve peaks lubama tegutsemist meetmete kaudu, mis on makrotasandil asjakohased.

| 2) | Adressaadid peavad ESRN-le ja nõukogule teatama käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta. Aruanne peab käsitlema vähemalt järgmist:






  a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- | --- |

2)

Adressaadid peavad ESRN-le ja nõukogule teatama käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta. Aruanne peab käsitlema vähemalt järgmist:

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | hinnang võetud meetmete toime kohta käesoleva soovituse eesmärke silmas pidades; |
| --- | --- |

b)

hinnang võetud meetmete toime kohta käesoleva soovituse eesmärke silmas pidades;

| c) | üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mis tahes viivituste kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mis tahes viivituste kohta.

3.   Meetmete võtmise tähtajad

| 1) | Adressaadid peavad ESRN-le ja nõukogule teatama käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta kooskõlas järgmiste punktidega. |
| --- | --- |

1)

Adressaadid peavad ESRN-le ja nõukogule teatama käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta kooskõlas järgmiste punktidega.

| 2) | 30. juuniks 2012 esitavad adressaadid ESRN-le vahearuande, mis hõlmab vähemalt järgmist: a) osutus, kas makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevus on rakendatud või seda kavatsetakse rakendada; b) käesoleva soovituse rakendamise õigusliku aluse analüüs; c) makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse kavandatav institutsionaalne struktuur ja kavandatavad institutsionaalsed muutused; d) hinnang iga käesoleva soovituse osas, kas need on või neid on kavas hõlmata riigisiseste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevusse kuuluvate meetmetega, ning piisavad selgitused vastupidisel juhul. ESRN võib adressaatidele esitada oma seisukoha vahearuande kohta. |
| --- | --- |

2)

30. juuniks 2012 esitavad adressaadid ESRN-le vahearuande, mis hõlmab vähemalt järgmist: a) osutus, kas makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevus on rakendatud või seda kavatsetakse rakendada; b) käesoleva soovituse rakendamise õigusliku aluse analüüs; c) makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse kavandatav institutsionaalne struktuur ja kavandatavad institutsionaalsed muutused; d) hinnang iga käesoleva soovituse osas, kas need on või neid on kavas hõlmata riigisiseste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevusse kuuluvate meetmetega, ning piisavad selgitused vastupidisel juhul. ESRN võib adressaatidele esitada oma seisukoha vahearuande kohta.

| 3) | 30. juuniks 2013 esitavad adressaadid ESRN-le ja nõukogule lõpparuande. Soovitatud meetmed peaksid jõustuma hiljemalt 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

3)

30. juuniks 2013 esitavad adressaadid ESRN-le ja nõukogule lõpparuande. Soovitatud meetmed peaksid jõustuma hiljemalt 1. juulil 2013.

| 4) | Haldusnõukogu võib lõigetes 2 ja 3 sätestatud tähtaegu pikendada, kui ühe või enama soovituse järgimiseks tuleb algatada seadusloome. |
| --- | --- |

4)

Haldusnõukogu võib lõigetes 2 ja 3 sätestatud tähtaegu pikendada, kui ühe või enama soovituse järgimiseks tuleb algatada seadusloome.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1) | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, sh lihtsustab koordineeritud aruandlust asjaomaste vormide koostamise kaudu ja täpsustab vajadusel meetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1)

ESRNi sekretariaat:

a)

abistab adressaate, sh lihtsustab koordineeritud aruandlust asjaomaste vormide koostamise kaudu ja täpsustab vajadusel meetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib adressaatide poolt esitatud meetmeid, sh abistab neid taotluse korral ja esitab haldusnõukogule juhtkomitee kaudu meetmete aruande kahe kuu jooksul alates meetmete võtmiseks antud tähtaja lõppemisest. |
| --- | --- |

b)

kontrollib adressaatide poolt esitatud meetmeid, sh abistab neid taotluse korral ja esitab haldusnõukogule juhtkomitee kaudu meetmete aruande kahe kuu jooksul alates meetmete võtmiseks antud tähtaja lõppemisest.

| 2) | Haldusnõukogu hindab adressaatide aruandeid võetud meetmete ja põhjenduste kohta ning otsustab asjakohastel juhtudel, et käesolevat soovitust pole järgitud ja adressaatide põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2)

Haldusnõukogu hindab adressaatide aruandeid võetud meetmete ja põhjenduste kohta ning otsustab asjakohastel juhtudel, et käesolevat soovitust pole järgitud ja adressaatide põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad.

Frankfurt Maini ääres, 22. detsember 2011

ESRB eesistuja

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

2

(3)  Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõudeid, KOM(2011) 452 lõplik, ning ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet, KOM(2011) 453 lõplik.

3

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 14.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/5

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 41/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 606/09 |
| Liikmesriik | Holland |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Nationale regeling voor de instandhouding en het herstel van beschermde historische monumenten |
| Õiguslik alus | Monumentwet 1988 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuripärandi säilitamine |
| Abi vorm | Otsene toetus, tagatis, sooduslaen |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 400 miljonit EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.12.2009

Riikliku abi viitenumber

N 606/09

Liikmesriik

Holland

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Nationale regeling voor de instandhouding en het herstel van beschermde historische monumenten

Õiguslik alus

Monumentwet 1988

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuripärandi säilitamine

Abi vorm

Otsene toetus, tagatis, sooduslaen

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 400 miljonit EUR

| | Kavandatud abi kogusumma: 2 000 miljonit EUR |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 2 000 miljonit EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.1.2010–31.12.2014

Majandusharud

Kinnisvara, hotellid ja restoranid (turism)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Nederlandse rijksoverheid

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.9.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33095 (11/N) |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Recapitalisation of UNNIM Banc |
| Õiguslik alus | Article 9 Real Decree Law 9/2009, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Rekapitaliseerimine |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 948 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Royal Kingdom of Spain |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.9.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.33095 (11/N)

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Recapitalisation of UNNIM Banc

Õiguslik alus

Article 9 Real Decree Law 9/2009, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Rekapitaliseerimine

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 948 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

—

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Royal Kingdom of Spain

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.9.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33096 (11/N) |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Recapitalisation of NCG Banco |
| Õiguslik alus | Article 9 Real Decree Law 9/2009, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Rekapitaliseerimine |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 2 465 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Royal Kingdom of Spain |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.9.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.33096 (11/N)

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Recapitalisation of NCG Banco

Õiguslik alus

Article 9 Real Decree Law 9/2009, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Rekapitaliseerimine

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 2 465 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

—

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Royal Kingdom of Spain

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.9.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33103 (11/N) |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Recapitalisation of Catalunya Banc |
| Õiguslik alus | Article 9 Real Decree Law 9/2009, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Rekapitaliseerimine |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 1 718 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Royal Kingdom of Spain |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.9.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.33103 (11/N)

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Recapitalisation of Catalunya Banc

Õiguslik alus

Article 9 Real Decree Law 9/2009, sobre reestructuración bancaria y reforzamiento de los recursos propios de las entidades de crédito

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Rekapitaliseerimine

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 1 718 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

—

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Royal Kingdom of Spain

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.1.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33603 (11/N) |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Veneto |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Modifiche al regime di aiuti diretto a fronteggiare i danni conseguenti gli eccezionali eventi alluvionali che hanno colpito il territorio della Regione Veneto nei giorni dal 31 ottobre al 2 novembre 2010 (SA.32683) |
| Õiguslik alus | OPCM 3906 del 13 novembre 2010; Ordinanza del Commissario n. 9 del 17 dicembre 2010; Progetto di Ordinanza del Commissario recante disposizioni per la concessione alle imprese di aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dagli eccezionali eventi alluvionali che hanno colpito il territorio regionale nei giorni dal 31 ottobre al 2 novembre 2010; Ordinanza del Presidente del Consiglio dei ministri n. 3943 del 25 maggio 2011 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 60 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Commissario delegato ex OPCM 3906 per il tramite dei Comuni |
| Via Paolucci 34 |
| 30147 Marghera VE |
| ITALIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.1.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33603 (11/N)

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Veneto

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Modifiche al regime di aiuti diretto a fronteggiare i danni conseguenti gli eccezionali eventi alluvionali che hanno colpito il territorio della Regione Veneto nei giorni dal 31 ottobre al 2 novembre 2010 (SA.32683)

Õiguslik alus

OPCM 3906 del 13 novembre 2010; Ordinanza del Commissario n. 9 del 17 dicembre 2010; Progetto di Ordinanza del Commissario recante disposizioni per la concessione alle imprese di aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dagli eccezionali eventi alluvionali che hanno colpito il territorio regionale nei giorni dal 31 ottobre al 2 novembre 2010; Ordinanza del Presidente del Consiglio dei ministri n. 3943 del 25 maggio 2011

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 60 miljonit EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Commissario delegato ex OPCM 3906 per il tramite dei Comuni

Via Paolucci 34

30147 Marghera VE

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 14.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/9

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2012/C 41/03

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.1.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33112 (11/N) |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Calabria | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Regime di Aiuto Misure Forestali Programma di Sviluppo Rurale 2007-2013 della Regione Calabria [Dec. n. C(2010) 1164 del 26 febbraio 2010]: Misura 221 — Primo imboschimento di terreni agricoli; Misura 223 — Primo imboschimento di superfici non agricole. |
| Õiguslik alus | PSR Calabria, Allegato X — Schede di misura 221, 223 [Art. 36, b, i-iii; Artt. 43 e 45 regolamento (CE) n. 1698/2005] |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Metsandus, maaelu areng (AGRI) |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Üldeelarve: 19 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 80 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Metsamajandus ja metsavarumine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione Calabria |
| Dipartimento Agricoltura |
| Via Molè |
| 88100 Catanzaro CZ |
| ITALIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.1.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33112 (11/N)

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Calabria

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Regime di Aiuto Misure Forestali Programma di Sviluppo Rurale 2007-2013 della Regione Calabria [Dec. n. C(2010) 1164 del 26 febbraio 2010]: Misura 221 — Primo imboschimento di terreni agricoli; Misura 223 — Primo imboschimento di superfici non agricole.

Õiguslik alus

PSR Calabria, Allegato X — Schede di misura 221, 223 [Art. 36, b, i-iii; Artt. 43 e 45 regolamento (CE) n. 1698/2005]

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Metsandus, maaelu areng (AGRI)

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 19 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Metsamajandus ja metsavarumine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione Calabria

Dipartimento Agricoltura

Via Molè

88100 Catanzaro CZ

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.1.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33810 (11/N) |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Large Growth Guarantee Scheme/extension of the calculation methodology for the aid element in guarantees (SA.33022) |
| Õiguslik alus | The Finance Act 2011


  Act No 549 of 1 July 2002 (as amended) on Vækstfonden


  Executive order No 1013 of 17 August 2007 (as amended) on the activitities on Vækstfonden |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | VKEd |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Üldeelarve: 75 DKK (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 7,26 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2015 |
| Majandusharud | Kõik abikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Vækstfonden |
| Strandvejen 104 A |
| 2900 Hellerup |
| DANMARK |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.1.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33810 (11/N)

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Large Growth Guarantee Scheme/extension of the calculation methodology for the aid element in guarantees (SA.33022)

Õiguslik alus

The Finance Act 2011

Act No 549 of 1 July 2002 (as amended) on Vækstfonden

Executive order No 1013 of 17 August 2007 (as amended) on the activitities on Vækstfonden

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

VKEd

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Üldeelarve: 75 DKK (miljonites)

Abi osatähtsus

7,26 %

Kestus

Kuni 31.12.2015

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Vækstfonden

Strandvejen 104 A

2900 Hellerup

DANMARK

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 14.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/11

---

Euro vahetuskurss (1)

13. veebruar 2012

2012/C 41/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3254 |
| JPY | Jaapani jeen | 102,86 |
| DKK | Taani kroon | 7,4329 |
| GBP | Inglise nael | 0,83885 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8098 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2090 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5710 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,045 |
| HUF | Ungari forint | 290,45 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6988 |
| PLN | Poola zlott | 4,1942 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3458 |
| TRY | Türgi liir | 2,3312 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2326 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3222 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,2782 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5867 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6622 |
| KRW | Korea won | 1 485,49 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,1629 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3386 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5870 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 926,83 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0116 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,280 |
| RUB | Vene rubla | 39,5760 |
| THB | Tai baht | 40,836 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2757 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,8404 |
| INR | India ruupia | 65,1430 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3254

JPY

Jaapani jeen

102,86

DKK

Taani kroon

7,4329

GBP

Inglise nael

0,83885

SEK

Rootsi kroon

8,8098

CHF

Šveitsi frank

1,2090

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5710

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,045

HUF

Ungari forint

290,45

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6988

PLN

Poola zlott

4,1942

RON

Rumeenia leu

4,3458

TRY

Türgi liir

2,3312

AUD

Austraalia dollar

1,2326

CAD

Kanada dollar

1,3222

HKD

Hongkongi dollar

10,2782

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5867

SGD

Singapuri dollar

1,6622

KRW

Korea won

1 485,49

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,1629

CNY

Hiina jüaan

8,3386

HRK

Horvaatia kuna

7,5870

IDR

Indoneesia ruupia

11 926,83

MYR

Malaisia ringit

4,0116

PHP

Filipiini peeso

56,280

RUB

Vene rubla

39,5760

THB

Tai baht

40,836

BRL

Brasiilia reaal

2,2757

MXN

Mehhiko peeso

16,8404

INR

India ruupia

65,1430

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 14.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/12

---

KONKURSIKUTSE – EAC/S02/12

Erasmuse ülikooliharta 2013

2012/C 41/05

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Erasmuse ülikooliharta on Euroopa koostöötegevuse üldraamistik, milles on sätestatud Erasmuse programmis osalevate kõrgkoolide võimalik tegevus elukestva õppe programmi raames. Erasmuse ülikooliharta alusel võib kõrgkool korraldada üliõpilaste, õppejõudude ja muu personali liikuvust, Erasmuse keeleõppe intensiivkursusi ja süvaprogramme, osaleda mitmepoolsetes projektides, võrgustikes ja kaasnevates meetmetes ning korraldada ettevalmistavaid õppelähetusi (1). Erasmuse ülikooliharta põhineb elukestva õppe programmi (2007–2013) käsitleval otsusel (2). Nimetatud programmi konkreetsed eesmärgid on loetletud kõnealuse otsuse artikli 1 lõikes 3.

2.   Tingimustele vastavad taotlejad

Erasmuse ülikoolihartat võivad taotleda kõik kõrgkoolid, mis on loetletud otsuse artikli 2 punktis 10.

Taotlejate asukohariik peab olema üks järgmistest:

| — | Euroopa Liidu 27 liikmesriiki; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu 27 liikmesriiki;

| — | EMP ja EFTA riigid: Island, Liechtenstein, Norra; |
| --- | --- |

—

EMP ja EFTA riigid: Island, Liechtenstein, Norra;

| — | kandidaatriigid: Türgi, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik; |
| --- | --- |

—

kandidaatriigid: Türgi, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik;

| — | Šveits. |
| --- | --- |

—

Šveits.

3.   Taotluste esitamise tähtaeg

Erasmuse ülikooliharta sõlmimise taotluste esitamise tähtaeg on 29. märts 2012.

4.   Lisateave

Teave Erasmuse programmi ja Erasmuse ülikooliharta kohta on kättesaadav veebisaidil

http://ec.europa.eu/llp

Taotlused tuleb esitada vastavalt Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse koostatud juhistele, mis on avaldatud veebisaidil:

http://eacea.ec.europa.eu/llp/index_en.htm

---

(1)  Erasmuse ülikooliharta ei ole nõutav kõrgkoolidelt, mis asuvad riigis, mis saavad osaleda ainult Erasmuse mitmepoolsetes projektides, võrgustikes ja kaasnevates meetmetes (loetelu programmi kuuluvatest tegevustest on esitatud otsuse nr 1720/2006/EÜ lisa jaotise A punktis 2).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal. Vt http://eur-lex.europa.eu/lex/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2006:327:0045:0068:EN:PDF

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 14.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/14

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

2012/C 41/06

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on otsustanud vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „algmäärus”) (1) artikli 11 lõikele 3 algatada omal initsiatiivil Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise. Läbivaatamine piirdub dumpingu uurimisega.

1.   Toode

Kõnealuse läbivaatamisega seotud uurimise alla kuuluvad tooted on Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, st šassiid ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Käsikahveltõstukid on määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud üksnes koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine nende kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks (tõstukid); ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad); iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) või iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid) (edaspidi „vaatlusalune toode”).

2.   Kehtivad meetmed

Määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 684/2008 (3) selgitas nõukogu esialgset tootevalikut.

Pärast algmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendati kõnealune tollimaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (4) Taist lähetatud sama toote impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taist pärinevana või mitte.

Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 otsustas nõukogu määrusega (EL) nr 1008/2011 (5) eespool nimetatud meetmed säilitada.

3.   Läbivaatamise põhjused

Komisjoni käsutuses on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et dumpingu osas on asjaolud, mille põhjal kehtestati senised meetmed, muutunud ja et need muutused on püsivad.

Kui võrrelda Hiinast Euroopa Liitu suunatud ekspordi hindu ELis makstud või makstavate hindade alusel määratud normaalväärtusega, ilmneb, et dumping on suurenenud. Hiinast pärit käsikahveltõstukeid ja nende olulisi osasid imporditakse jätkuvalt ELi turule dumpinguhindadega. Täpsemalt öeldes võib täheldada, et Hiina eksportivad tootjad võivad endale lubada vaatlusaluse toote eksportimist madala hinnaga Hiina Rahvavabariigi teraseturul esinevate, riigi sekkumisest tingitud hinnamoonutuste tõttu. Selline trend seab muu hulgas kahtluse alla ühe Hiina eksportiva tootja suhtes kohaldatava turumajandusliku kohtlemise.

Peale selle ilmneb komisjoni käsutuses olevast teabest, et Hiina eksportivate tootjate tootmisvõimsus ületab käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade puhul tunduvalt Hiina sisenõudluse ja ELi turg on nende ekspordiks jätkuvalt väga atraktiivne sihtkoht. Eurostati statistikast selgub, et Hiina import on viimastel aastatel peaaegu täielikult välja vahetanud muudest kolmandatest riikidest tuleva impordi.

Ülaltoodust lähtuvalt leitakse, et dumpinguga seotud asjaolud on esialgse uurimisega võrreldes märkimisväärselt muutunud ja need muutused on püsivad. Seega ei tundu meetmete kohaldamine praegusel tasemel enam kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks asjakohane.

4.   Menetlus

Seega algatab komisjon läbivaatamisega seotud uurimise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, kui pärast nõuandekomiteega konsulteerimist on tehtud kindlaks, et leidub piisavalt tõendeid, mis õigustaksid vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise algatamist.

Läbivaatamisega seotud uurimise käigus hinnatakse, kas meetme jätkuv rakendamine on vajalik dumpingu korvamiseks või kas olemasolevast meetmest piisab või enam ei piisa vastutoime avaldamiseks kahju tekitavale dumpingule.

Uurimise käigus hinnatakse kehtivate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust.

Dumpinguga seotud kord

Vaatlusaluse toote asjaomases riigis asuvaid eksportivaid tootjaid, (6) sealhulgas neid, kes ei teinud koostööd kehtivate meetmete muutmise ja säilitamiseni viinud uurimistes, kutsutakse üles osalema komisjoni korraldatavas läbivaatamise uurimises.

4.1.   
  Eksportivate tootjate uurimine

4.1.1.   Asjaomasest riigist pärit uurimisaluste eksportivate tootjate valimise kord

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud vaatlusaluse riigi eksportivate tootjate ilmset suurt arvu ja et lõpetada läbivaatamisega seotud uurimine ette nähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uurimisaluste eksportivate tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu või äriühingute kohta järgmise teabe:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tükikaupa iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi (7) kohta kokku; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tükikaupa iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi (7) kohta kokku;

| — | ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tükikaupa; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 siseturul müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tükikaupa;

| — | ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 muudesse kolmandatesse riikidesse müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tükikaupa; |
| --- | --- |

—

ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 muudesse kolmandatesse riikidesse müüdud vaatlusaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tükikaupa;

| — | äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses vaatlusaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses vaatlusaluse tootega;

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine) kaasatud seotud äriühingute (8) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine) kaasatud seotud äriühingute (8) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eksportivad tootjad peaksid samuti märkima, kas nad tahaksid juhul, kui neid valimisse ei kaasata, saada küsimustiku ja teised taotlusvormid, et need ära täita ja taotleda individuaalset dumpingumarginaali kooskõlas allpool esitatud punktiga b.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema ametiruume külastatakse vastuste kontrollimiseks (edaspidi „kohapealne kontrollkäik”). Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, peetakse seda läbivaatamise uurimise raames koostööst hoidumiseks. Komisjon teeb järeldused koostööst hoiduvate eksportivate tootjate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Selleks et saada teavet, mida ta peab vajalikuks eksportivate tootjate valimi moodustamisel, võtab komisjon lisaks ühendust asjaomase riigi ametiasutustega ning võib võtta ühendust iga teadaoleva eksportivate tootjate ühendusega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjaomast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida liitu suunatud suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. Vajaduse korral annab komisjon kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomase riigi asutustele ja eksportivate tootjate ühendustele asjaomase riigi asutuste kaudu teada, millised äriühingud on kaasatud valimisse.

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Täidetud küsimustik sisaldab muu hulgas teavet eksportivate tootjate äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega, tootmiskulude kohta, uurimisaluse toote müügi kohta asjaomase riigi omamaisel turul ning uurimisaluse toote müügi kohta liidu turul.

Võimaliku valimisse kaasamisega nõustunud äriühinguid, keda valimisse ei valitud, käsitatakse koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad”). Ilma et see piiraks allpool esitatud punkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd teinud eksportijate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (9).

b)   Individuaalne dumpingumarginaal valimisse kaasamata äriühingute jaoks

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide kehtestamist (edaspidi „individuaalne dumpingumarginaal”). Eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, peavad taotlema küsimustiku ja muud taotlusvormid kooskõlas eespool esitatud punktiga a ja tagastama need nõuetekohaselt täidetuna järgmises lauses ja allpool punktis 4.2.2. esitatud tähtaegade jooksul. Vastused küsimustikule tuleb esitada 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Tuleb rõhutada, et selleks, et komisjon saaks mitteturumajandusliku riigi eksportivate tootjate jaoks määrata individuaalse dumpingumarginaali, peab olema tõendatud, et need tootjad vastavad punktis 4.2.2 sätestatud turumajandusliku kohtlemise või vähemalt individuaalse kohtlemise kriteeriumidele.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, kui näiteks eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks läbivaatamise uurimise õigeaegset lõpetamist.

4.2.   
  Täiendav menetlus vaatlusaluse mitteturumajandusliku riigi eksportivate tootjate suhtes

4.2.1.   Turumajandusliku kolmanda riigi valik

Vastavalt punktile 4.2.2 ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a määratakse normaalväärtus asjaomasest riigist pärit impordi puhul kindlaks turumajanduslikus kolmandas riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks valib komisjon sobiva turumajandusliku kolmanda riigi. Komisjonil on kavas võtta ühendust tootjatega teistest turumajanduslikest kolmandatest riikidest nagu Brasiilia, et määrata normaalväärtus Hiina Rahvavabariigi jaoks. Kui koostööd ei tehta, näeb komisjon ette sellel eesmärgil liidus tegelikult makstud või makstavat hinna kasutamise. Huvitatud isikutel palutakse käesolevaga kommenteerida kõnealuse riigi sobivust kümne päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

4.2.2.   Vaatlusaluse mitteturumajandusliku riigi eksportivate tootjate kohtlemine

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b võivad asjaomase riigi eksportivad tootjad, kelle arvates toimub nende osas uurimisaluse toote valmistamine ja müük turumajanduse tingimustes, esitada sellega seoses nõuetekohaselt põhjendatud taotluse (edaspidi „turumajandusliku kohtlemise taotlus”). Turumajanduslikku kohtlemist võimaldatakse, kui kõnealuse taotluse hindamine näitab, et algmääruse (10) artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumid on täidetud. Nende eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, arvutatakse dumpingumarginaal võimaluse korral ja algmääruse artikli 18 kohast kättesaadavate faktide kasutamist piiramata nende endi normaalväärtuse ja ekspordihindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b.

Vaatlusaluse riigi eksportivad üksiktootjad võivad lisaks sellele või teise võimalusena taotleda individuaalset kohtlemist. Individuaalse kohtlemise saamiseks peavad eksportivad tootjad esitama tõendid, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele (11). Nende eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist, arvutatakse dumpingumarginaal nende endi ekspordihindade põhjal. Individuaalse kohtlemise saanud eksportivate tootjate puhul põhineb normaalväärtus väärtustel, mis on määratud eespool kirjeldatud korras valitud turumajandusliku kolmanda riigi puhul.

Samuti juhitakse tähelepanu käesoleva teatise punktile 9.

a)   Turumajanduslik kohtlemine

Komisjon saadab turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõikidele valimisse kaasatud asjaomase riigi eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ja asjaomase riigi ametiasutustele.

Kõik turumajanduslikku kohtlemist taotlevad eksportivad tootjad peavad tagastama täidetud turumajandusliku kohtlemise taotluse 21 päeva jooksul pärast valimi moodustamist või valimi moodustamisest loobumisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

b)   Individuaalne kohtlemine

Individuaalse kohtlemise taotlemiseks peavad valimisse kaasatud asjaomase riigi eksportivad tootjad ja valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, esitama turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, milles on individuaalset kohtlemist käsitlevad osad nõuetekohaselt täidetud, 21 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

4.3.   
  Sõltumatute importijate uurimine

   (12)
   (13)

Vaatlusaluse toote asjaomases riigis asuvaid sõltumatuid liitu importijaid, sealhulgas neid, kes ei teinud koostööd kehtivate meetmete muutmise ja säilitamiseni viinud uurimistes, kutsutakse üles osalema komisjoni korraldatavas läbivaatamisega seotud uurimises.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate ilmset suurt arvu ja et lõpetada läbivaatamisega seotud uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada sõltumatute importijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile järgmise teabe oma äriühingu(te) kohta:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega;

| — | kogukäive ajavahemikul 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011; |
| --- | --- |

—

kogukäive ajavahemikul 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011;

| — | uurimisperioodil (1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011) liidu turule imporditud ja seal edasi müüdud vaatlusalusest riigist imporditud vaatlusaluse toote kogus tükikaupa ja väärtus eurodes; |
| --- | --- |

—

uurimisperioodil (1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011) liidu turule imporditud ja seal edasi müüdud vaatlusalusest riigist imporditud vaatlusaluse toote kogus tükikaupa ja väärtus eurodes;

| — | kõigi uurimisaluse toote tootmise ja/või müügiga seotud äriühingute (14) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi uurimisaluse toote tootmise ja/või müügiga seotud äriühingute (14) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema ettevõtet külastatakse vastuste kontrollimiseks (edaspidi „kohapealne kontrollkäik”). Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, peetakse seda läbivaatamise uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoiduvate importijate kohta teeb komisjon järeldused kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla kõnealusele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud nende koostöö korral.

Selleks et saada teavet, mida komisjon peab vajalikuks sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib ta lisaks võtta ühendust kõigi teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjaomast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uurimisaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõikidele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja kõikidele teadaolevatele importijate ühendustele. Vastused küsimustikule tuleb esitada 37 päeva jooksul alates valimi moodustamisest teavitamisest, kui ei ole sätestatud teisiti. Täidetud küsimustik sisaldab muu hulgas teavet nende äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ja vaatlusaluse toote müügi kohta.

4.4.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja tõendusmaterjal. Nõutud teave ja seda kinnitav tõendusmaterjal peab komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

4.5.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalituses

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalituselt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Läbivaatamise uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Pärast seda tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

4.6.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (piiratud) (15).

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited”, peavad vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused elektrooniliselt (mittekonfidentsiaalsed esildised e-posti teel, konfidentsiaalsed esildised CD-R-il või DVD-l), märkida tuleb huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumbrid. Turumajandusliku ja/või individuaalse kohtlemise taotluse ning küsimustike vastuste juurde kuuluvad volikirjad, allkirjastatud tõendid ja nende täiendused tuleb esitada paberil, seega kas posti teel või kohale toimetatult allpool esitatud aadressil. Vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 tuleb huvitatud isikul teatada kohe komisjonile, kui ta ei saa esitada esildisi ja taotlusi elektroonilisel kujul. Täiendavat teavet sidepidamise kohta komisjoniga võivad huvitatud isikud saada kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi vastavalt veebilehelt: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22979618 |
| E-post: TRADE-11.3-HAND-PALLET-TRUCKS@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22979618

E-post: TRADE-11.3-HAND-PALLET-TRUCKS@ec.europa.eu

5.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele andmetele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused tehakse seetõttu kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

6.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituse vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vaatab läbi toimikule juurdepääsu taotlusi, vaidlusi dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlusi ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlusi. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada üksiku huvitatud isiku ärakuulamise ning tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Läbivaatamise uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Pärast seda tuleb esitada ärakuulamistaotlus tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka ärakuulamiseks, mille juures on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu dumping, kahju, põhjuslik seos ja liidu huvi.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

7.   Läbivaatamisega seotud uurimise ajakava

Läbivaatusega seotud uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

8.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (16).

9.   Oluline teave mitteturumajanduslike riikide eksportivatele tootjatele: WTO apellatsioonikogu kinnitusdetailidele kehtestatud EÜ dumpinguvastaseid meetmeid käsitleva aruande (WT/DS397) tagajärjed kõnealuse uurimise teostamise viisile komisjoni poolt

Komisjon julgustab kõiki Hiina Rahvavabariigi (mis loetakse algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt mitteturumajanduslikuks riigiks) eksportivaid tootjaid endast teatama 15 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui nad on huvitatud koostööst ja individuaalse dumpinguvastase tollimaksu saamisest, isegi siis, kui nad enda arvates ei vasta individuaalse kohtlemise saamiseks vajalikele kriteeriumitele. Komisjon juhib nende tähelepanu järgmisele (17).

WTO apellatsioonikogu leidis muuhulgas lähtuvalt dokumendist EC-Certain Iron or Steel fasteners from China (WT/DS397), et algmääruse artikli 9 lõige 5 ei ole kooskõlas WTO dumpinguvastse lepingu teatud sätetega ja WTO lepingu artikliga XVI:4.

Nõukogu 23. juuli 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1515/2001 (meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta) (18) artiklis 2 on sätestatud, et Euroopa Liidu Nõukogu võib muu hulgas muuta algmääruse kohaselt võetud liidu meetmeid, et vajaduse korral arvestada WTO vaidluste lahendamise organi ettekandes esitatud vaidlustamata meetmeid käsitlevate juriidiliste tõlgendustega.

Seega, kui käesoleva algatamisteatega algatatud läbivaatamise uurimise tulemusena muudetakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, moodustab eespool nimetatud artikkel 2 komisjoni arvates õigusliku aluse WTO apellatsioonikogu poolt kõnealuses arutelus esitatud juriidiliste tõlgenduste järgimiseks. Täpsemalt öeldes, kui eksportiv tootja teatas endast eespool nimetatud tähtaja jooksul ja tegi täielikku koostööd, esitades kogu vajaliku teabe, aga ei esitanud taotlust individuaalseks kohtlemiseks, või esitas taotluse, aga leiti, et ta ei vasta kriteeriumitele, siis võib kõnealuse määruse artikkel 2 olla nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel õiguslik alus asjaomasele eksportivale tootjale individuaalse tollimaksu määramisel. Komisjon võtab kõnealuse küsimusega tutvumisel arvesse WTO apellatsioonikogu poolt eespool nimetatud arutelu käigus esitatud põhjendusi ning eelkõige apellatsioonikogu aruande lõigetes 371–384 käsitletud asjaolusid.

Käesoleva algatamisteate kõnealuse osa alusel individuaalse tollimaksu saanud ettevõtjad peaksid endale teadvustama, et uurimise tulemusena võidakse nende suhtes kohaldada suuremat tollimaksu kui olukorras, kus individuaalset tollimaksu ei ole määratud.

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  ELT L 189, 21.7.2005, lk 1.

(3)  ELT L 192, 19.7.2008, lk 1.

(4)  ELT L 151, 16.6.2009, lk 1.

(5)  ELT L 268, 13.10.2011, lk 1.

(6)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab ja ekspordib vaatlusalust toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad vaatlusaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(7)  Euroopa Liidu 27 liikmesriiki on: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luxembourg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik.

(8)  Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid peetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde) iv) vanavanem ja lapselaps v) onu või tädi ja õe- või vennalaps vi) ämm või äi ja väimees või minia vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

(9)  Algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- või miinimummarginaale ega marginaale, mis on kehtestatud vastavalt algmääruse artiklis 18 kirjeldatud tingimustele.

(10)  Eksportivad tootjad peavad eelkõige tõendama, et: i) majandustegevusega seotud otsused ja kulutused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ning ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; ii) ettevõtjatel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; iii) puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; iv) pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning v) vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

(11)  Eksportivad tootjad peavad eelkõige tõendama, et: i) täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua; ii) ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; iii) enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; iv) vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel ja (v) riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

(12)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku 1. lisa kõnealuste eksportivate tootjate kohta. Seotud isiku mõistet on selgitatud joonealuses märkuses 8.

(13)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muuks kui dumpingu kindlakstegemiseks.

(14)  Seotud isiku mõistet on selgitatud joonealuses märkuses 8.

(15)  See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(16)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

(17)  Eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu kasutamise korral määratakse individuaalne dumpinguvastane tollimaks ainult nendele eksportivatele tootjatele, kes i) on väljavõttelisse uuringusse kaasatud või ii) kellele on kehtestatud individuaalne dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3.

(18)  EÜT L 201, 26.7.2001, lk 10.

---

A LISA

Image

Image

Image

---

B LISA

Image

Image

---