# Eiropas Savienības C 1/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.001.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 1 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 4. janvāris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.001.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 1

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 4. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 001/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2012/C 001/02 | Euro maiņas kurss | 2 |
| 2012/C 001/03 | Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/25/EK īstenošanu par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2012/C 001/04 | Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi | 10 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 001/01

Euro maiņas kurss

1

2012/C 001/02

Euro maiņas kurss

2

2012/C 001/03

Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/25/EK īstenošanu par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)
   (
  1
  )

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)

1

3

2012/C 001/04

Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

10

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 001/05 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 12 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2012/C 001/05

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 4.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 1/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 2. janvāris

2012/C 1/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2935 |
| JPY | Japānas jena | 99,52 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4335 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83514 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,9275 |
| CHF | Šveices franks | 1,2155 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,754 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,505 |
| HUF | Ungārijas forints | 314,38 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6998 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4733 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3325 |
| TRY | Turcijas lira | 2,4376 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2662 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3195 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,0473 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6623 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6781 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 494,27 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,4599 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,1529 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5343 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 1 174, |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1033 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,703 |
| RUB | Krievijas rublis | 41,6448 |
| THB | Taizemes bāts | 40,758 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,4178 |
| MXN | Meksikas peso | 18,021 |
| INR | Indijas rūpija | 68,95 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2935

JPY

Japānas jena

99,52

DKK

Dānijas krona

7,4335

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83514

SEK

Zviedrijas krona

8,9275

CHF

Šveices franks

1,2155

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,754

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,505

HUF

Ungārijas forints

314,38

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6998

PLN

Polijas zlots

4,4733

RON

Rumānijas leja

4,3325

TRY

Turcijas lira

2,4376

AUD

Austrālijas dolārs

1,2662

CAD

Kanādas dolārs

1,3195

HKD

Hongkongas dolārs

10,0473

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6623

SGD

Singapūras dolārs

1,6781

KRW

Dienvidkorejas vona

1 494,27

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,4599

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,1529

HRK

Horvātijas kuna

7,5343

IDR

Indonēzijas rūpija

1 174,

MYR

Malaizijas ringits

4,1033

PHP

Filipīnu peso

56,703

RUB

Krievijas rublis

41,6448

THB

Taizemes bāts

40,758

BRL

Brazīlijas reāls

2,4178

MXN

Meksikas peso

18,021

INR

Indijas rūpija

68,95

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 4.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 1/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 1/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 3. janvāris

2012/C 1/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3014 |
| JPY | Japānas jena | 99,86 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4360 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83510 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,9283 |
| CHF | Šveices franks | 1,2183 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,7350 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,688 |
| HUF | Ungārijas forints | 315,55 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6993 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4744 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3185 |
| TRY | Turcijas lira | 2,4505 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2595 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3170 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1102 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6541 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6737 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 496,00 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,4925 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,1941 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5360 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 017,70 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0857 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,914 |
| RUB | Krievijas rublis | 41,3199 |
| THB | Taizemes bāts | 40,916 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,4069 |
| MXN | Meksikas peso | 17,9613 |
| INR | Indijas rūpija | 69,1300 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3014

JPY

Japānas jena

99,86

DKK

Dānijas krona

7,4360

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83510

SEK

Zviedrijas krona

8,9283

CHF

Šveices franks

1,2183

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,7350

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,688

HUF

Ungārijas forints

315,55

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6993

PLN

Polijas zlots

4,4744

RON

Rumānijas leja

4,3185

TRY

Turcijas lira

2,4505

AUD

Austrālijas dolārs

1,2595

CAD

Kanādas dolārs

1,3170

HKD

Hongkongas dolārs

10,1102

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6541

SGD

Singapūras dolārs

1,6737

KRW

Dienvidkorejas vona

1 496,00

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,4925

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,1941

HRK

Horvātijas kuna

7,5360

IDR

Indonēzijas rūpija

12 017,70

MYR

Malaizijas ringits

4,0857

PHP

Filipīnu peso

56,914

RUB

Krievijas rublis

41,3199

THB

Taizemes bāts

40,916

BRL

Brazīlijas reāls

2,4069

MXN

Meksikas peso

17,9613

INR

Indijas rūpija

69,1300

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 4.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 1/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 1/3

---

Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/25/EK īstenošanu par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)

2012/C 1/03

| ESO (1) | Saskaņotā standarta numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Pirmā publikācija OV | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Piepūšamas laivas – 1. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | 17.4.2002. | | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Piepūšamas laivas – 2. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 4,5 kW līdz 15 kW ieskaitot (ISO 6185-2:2001) | 17.4.2002. | | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Piepūšamas laivas – 3. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 15 kW un lielāku (ISO 6185-3:2001) | 17.4.2002. | | |
| CEN | EN ISO 6185-4:2011
  Piepūšamās laivas. 4. daļa: Laivas ar korpusa garumu no 8 m līdz 24 m ar motora jaudu 15 kW un augstāku (ISO 6185-4:2011) | Šī ir pirmā publikācija | | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Mazizmēra kuģi – Ugunsdrošas degvielas šļūtenes (ISO 7840:2004) | 8.1.2005. | EN ISO 7840:1995
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.8.2004.) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Mazizmēra kuģi – Notekūdeņu savākšanas sistēmas (ISO 8099:2000) | 11.5.2001. | | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Mazizmēra kuģi – Ugunsnedrošas šļūtenes (ISO 8469:2006) | 12.12.2006. | EN ISO 8469:1995
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.1.2007.) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Mazizmēra kuģi – Kuģu dzinēji un barošanas sistēmas – Jaudas mērījumi un deklarācijas (ISO 8665:2006) | 16.9.2006. | EN ISO 8665:1995
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.12.2006.) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Pamatdati (ISO 8666:2002) | 20.5.2003. | | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Mazizmēra kuģi – Stūres ierīces – Kabeļu un trīšu sistēmas (ISO 8847:2004) | 8.1.2005. | EN 28847:1989
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.11.2004.) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | 14.3.2006. | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Mazizmēra kuģi – Kuģu tilpņu sūkņi ar līdzstrāvas elektropiedziņu (ISO 8849:2003) | 8.1.2005. | EN 28849:1993
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2004.) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Mazizmēra kuģi – Kingstoni un caur korpusu izejoši fitingi – 1. daļa: Metāla armatūra (ISO 9093-1:1994) | 11.5.2001. | | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Mazizmēra kuģi – Kingstoni un caur korpusu izejoši fitingi – 2. daļa: Nemetāla armatūra (ISO 9093-2:2002) | 3.4.2003. | | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ugunsdrošība. 1. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu līdz un ieskaitot 15 m (ISO 9094-1:2003) | 12.7.2003. | | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ugunsdrošība. 2. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu virs 15 m (ISO 9094-2:2002) | 20.5.2003. | | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Mazizmēra kuģi – Elektriskie ventilatori (ISO 9097:1991) | 25.2.1998. | | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Mazizmēra kuģi – Kuģu identifikācija – Kodēšanas sistēma (ISO 10087:2006) | 13.5.2006. | EN ISO 10087:1996
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.9.2006.) |
| CEN | EN ISO 10088:2009
  Mazizmēra kuģi. Iebūvētās degvielas sistēmas un tvertnes (ISO 10088:2009) | 17.4.2010. | EN ISO 10088:2001
  2.3. piezime | 31.12.2012. |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Mazizmēra kuģi – Elektrosistēmas – Sevišķi zema sprieguma līdzstrāvas ierīces (ISO 10133:2000) | 6.3.2002. | | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Sašķidrināto naftas gāzu (LPG) sistēmas (ISO 10239:2008) | 30.4.2008. | EN ISO 10239:2000
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.8.2008.) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Mazizmēra kuģi – Īpašnieka rokasgrāmata (ISO 10240:2004) | 3.5.2005. | EN ISO 10240:1996
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2005.) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Mazizmēra kuģi – Hidrauliskās stūres sistēmas (ISO 10592:1994) | 25.2.1998. | | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Mazizmēra kuģi – Benzīna dzinēja un/vai benzīna tvertnes nodalījumu ventilācija (ISO 11105:1997) | 18.12.1997. | | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Mazizmēra kuģi – Grafiskie simboli (ISO 11192:2005) | 14.3.2006. | | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Mazizmēra kuģi – Aizsardzība pret iedarbināšanu zem slodzes (ISO 11547:1994) | 18.12.1997. | | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| CEN | EN ISO 11591:2011
  Mazizmēra motorkuģi. Redzes lauks, atrodoties pie stūres rata (ISO 11591:2011) | Šī ir pirmā publikācija | EN ISO 11591:2000
  2.1. piezīme | 31.3.2012. |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Mazizmēra kuģi, kuru korpuss ir īsāks par 8 m – Maksimālā dzinējspēka noteikšana (ISO 11592:2001) | 6.3.2002. | | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ūdensnecaurlaidīgie kokpiti un ātras noteces kokpiti (ISO 11812:2001) | 17.4.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 1. daļa: Materiāli: Termoreaktīvie sveķi (plastmasas), stiklšķiedras stiegrojums, etalonlamināts (ISO 12215-1:2000) | 11.5.2001. | | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 2. daļa: Materiāli: Serdes materiāli sendvičtipa konstrukcijām, pildmateriāli (ISO 12215-2:2002) | 1.10.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 3. daļa: Materiāli: Tērauds, alumīnija sakausējumi, kokmateriāli, citi materiāli (ISO 12215-3:2002) | 1.10.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 4. daļa: Darbnīca un ražošana (ISO 12215-4:2002) | 1.10.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Mazizmēra kuģi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 5. daļa: Kā noteikt aplēses spiedienu vienkorpusa peldlīdzekļiem, aplēses spriegumu un sastāvdaļu izmērus (ISO 12215-5:2008) | 3.12.2008. | | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Mazizmēra kuģi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 6. daļa: Struktūrshēma un detaļas (ISO 12215-6:2008) | 3.12.2008. | | |
| CEN | EN ISO 12215-8:2009
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 8. daļa: Stūres (ISO 12215-8:2009) | 17.4.2010. | | |
| EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 | 11.11.2010. | | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Logi, iluminatori, lūkas, vētras vāki un durvis. Stiprības un ūdensnecaurlaidības prasības (ISO 12216:2002) | 19.12.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Noturības un peldamības novērtēšana un kategorizēšana. 1. daļa: Kuģošanas līdzekļi (izņemot buru kuģošanas līdzekļus) ar korpusa garumu lielāku vai vienādu ar 6 m (ISO 12217-1:2002) | 1.10.2002. | | |
| EN ISO 12217-1:2002/A1:2009 | 17.4.2010. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2010.) |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Noturības un peldamības novērtēšana un kategorizēšana. 2. daļa: Buru kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu lielāku vai vienādu ar 6 m (ISO 12217-2:2002) | 1.10.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Noturības un peldamības novērtēšana un kategorizēšana. 3. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu mazāku par 6 m (ISO 12217-3:2002) | 1.10.2002. | | |
| EN ISO 12217-3:2002/A1:2009 | 17.4.2010. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2010.) |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Mazizmēra kuģi – Elektrosistēmas – Maiņstrāvas ierīces (ISO 13297:2000) | 6.3.2002. | | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Mazizmēra kuģi – Ūdensmotocikli – Uzbūves un sistēmu uzstādīšanas prasības (ISO 13590:2003) | 8.1.2005. | | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | 3.5.2005. | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Mazizmēra kuģi – Stūres ierīces – Piedziņas sistēmas (ISO 13929:2001) | 6.3.2002. | | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā. 1. daļa: Mērījumi ar garāmbraucienu metodi (ISO 14509-1:2008) | 4.3.2009. | EN ISO 14509:2000
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2009.) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Mazizmēra kuģi – Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā – 2. daļa: Trokšņainības novērtēšana pēc mērījumiem ar etalonkuģi (ISO 14509-2:2006) | 19.7.2007. | | |
| CEN | EN ISO 14509-3:2009
  Mazizmēra kuģi. Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā. 3. daļa: Trokšņainības novērtēšana lietojot aprēķinu un mērījumu procedūras (ISO 14509-3:2009) | 17.4.2010. | | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Mazizmēra kuģi – Kambīzes plītis darbam ar šķidro degvielu (ISO 14895:2000) | 30.10.2003. | | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Mazizmēra kuģi – Būvētāja plāksne (ISO 14945:2004) | 8.1.2005. | | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | 14.3.2006. | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Mazizmēra kuģi – Maksimālā slogotspēja (ISO 14946:2001) | 6.3.2002. | | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | 14.3.2006. | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Mazizmēra kuģi – Kravastelpu sūkņu sistēmas (ISO 15083:2003) | 30.10.2003. | | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Mazizmēra kuģi – Noenkurošana, pietauvošana un vilkšana – Pievienošanas piederumi (ISO 15084:2003) | 12.7.2003. | | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Aizsardzība pret cilvēku pārkrišanu pār bortu un līdzekļi nokļūšanai atpakaļ uz klāja (ISO 15085:2003) | 30.10.2003. | | |
| EN ISO 15085:2003/A1:2009 | 17.4.2010. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.11.2009.) |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Mazizmēra kuģi – Iebūvētie benzīna dzinēji – Dzinēja degvielas padeves un elektrosistēmas (ISO 15584:2001) | 6.3.2002. | | |
| CEN | EN 15609:2008
  Sašķidrinātas naftasgāzes (SNG) iekārtas un piederumi. Ar SNG darbināmas laivu, jahtu un citu peldlīdzekļu piedziņas sistēmas. Montāžas prasības | 4.3.2009. | | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Mazizmēra kuģi – Distances vadības sistēmas uz klāja esošām mini hidrolaivām (ISO 15652:2003) | 7.9.2005. | | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Mazizmēra kuģi – Iebūvēti dīzeļmotori – Motoram piestiprinātās degvielas un elektrības pievadsistēmas (ISO 16147:2002) | 3.4.2003. | | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Mazizmēra kuģi – Stacionārās benzīna un dīzeļdegvielas tvertnes (ISO 21487:2006) | 19.7.2007. | | |
| EN ISO 21487:2006/AC:2009 | 17.4.2010. | | |
| CEN | EN 28846:1993
  Mazizmēra kuģi – Elektroiekārta – Aizsardzība pret ugunsnedrošu gāzu uzliesmošanu (ISO 8846:1990) | 30.9.1995. | | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| CEN | EN 28848:1993
  Mazizmēra kuģi – Tālvadības stūres sistēmas (ISO 8848:1990) | 30.9.1995. | | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| CEN | EN 29775:1993
  Mazizmēra kuģi – Tālvadības stūres sistēmas piekardzinējiem ar jaudu 15–40 kW (ISO 9775:1990) | 30.9.1995. | | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000
  Elektroietaises uz kuģiem – 507. daļa: Jahtas
  IEC 60092-507:2000 | 12.6.2003. | | |

ESO (1)

Saskaņotā standarta numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Pirmā publikācija OV

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums

1. piezīme

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Piepūšamas laivas – 1. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

17.4.2002.

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Piepūšamas laivas – 2. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 4,5 kW līdz 15 kW ieskaitot (ISO 6185-2:2001)

17.4.2002.

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Piepūšamas laivas – 3. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 15 kW un lielāku (ISO 6185-3:2001)

17.4.2002.

CEN

EN ISO 6185-4:2011

Piepūšamās laivas. 4. daļa: Laivas ar korpusa garumu no 8 m līdz 24 m ar motora jaudu 15 kW un augstāku (ISO 6185-4:2011)

Šī ir pirmā publikācija

CEN

EN ISO 7840:2004

Mazizmēra kuģi – Ugunsdrošas degvielas šļūtenes (ISO 7840:2004)

8.1.2005.

EN ISO 7840:1995

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.8.2004.)

CEN

EN ISO 8099:2000

Mazizmēra kuģi – Notekūdeņu savākšanas sistēmas (ISO 8099:2000)

11.5.2001.

CEN

EN ISO 8469:2006

Mazizmēra kuģi – Ugunsnedrošas šļūtenes (ISO 8469:2006)

12.12.2006.

EN ISO 8469:1995

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.1.2007.)

CEN

EN ISO 8665:2006

Mazizmēra kuģi – Kuģu dzinēji un barošanas sistēmas – Jaudas mērījumi un deklarācijas (ISO 8665:2006)

16.9.2006.

EN ISO 8665:1995

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.12.2006.)

CEN

EN ISO 8666:2002

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Pamatdati (ISO 8666:2002)

20.5.2003.

CEN

EN ISO 8847:2004

Mazizmēra kuģi – Stūres ierīces – Kabeļu un trīšu sistēmas (ISO 8847:2004)

8.1.2005.

EN 28847:1989

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.11.2004.)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

14.3.2006.

CEN

EN ISO 8849:2003

Mazizmēra kuģi – Kuģu tilpņu sūkņi ar līdzstrāvas elektropiedziņu (ISO 8849:2003)

8.1.2005.

EN 28849:1993

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2004.)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Mazizmēra kuģi – Kingstoni un caur korpusu izejoši fitingi – 1. daļa: Metāla armatūra (ISO 9093-1:1994)

11.5.2001.

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Mazizmēra kuģi – Kingstoni un caur korpusu izejoši fitingi – 2. daļa: Nemetāla armatūra (ISO 9093-2:2002)

3.4.2003.

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ugunsdrošība. 1. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu līdz un ieskaitot 15 m (ISO 9094-1:2003)

12.7.2003.

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ugunsdrošība. 2. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu virs 15 m (ISO 9094-2:2002)

20.5.2003.

CEN

EN ISO 9097:1994

Mazizmēra kuģi – Elektriskie ventilatori (ISO 9097:1991)

25.2.1998.

EN ISO 9097:1994/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

CEN

EN ISO 10087:2006

Mazizmēra kuģi – Kuģu identifikācija – Kodēšanas sistēma (ISO 10087:2006)

13.5.2006.

EN ISO 10087:1996

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.9.2006.)

CEN

EN ISO 10088:2009

Mazizmēra kuģi. Iebūvētās degvielas sistēmas un tvertnes (ISO 10088:2009)

17.4.2010.

EN ISO 10088:2001

2.3. piezime

31.12.2012.

CEN

EN ISO 10133:2000

Mazizmēra kuģi – Elektrosistēmas – Sevišķi zema sprieguma līdzstrāvas ierīces (ISO 10133:2000)

6.3.2002.

CEN

EN ISO 10239:2008

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Sašķidrināto naftas gāzu (LPG) sistēmas (ISO 10239:2008)

30.4.2008.

EN ISO 10239:2000

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.8.2008.)

CEN

EN ISO 10240:2004

Mazizmēra kuģi – Īpašnieka rokasgrāmata (ISO 10240:2004)

3.5.2005.

EN ISO 10240:1996

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2005.)

CEN

EN ISO 10592:1995

Mazizmēra kuģi – Hidrauliskās stūres sistēmas (ISO 10592:1994)

25.2.1998.

EN ISO 10592:1995/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

CEN

EN ISO 11105:1997

Mazizmēra kuģi – Benzīna dzinēja un/vai benzīna tvertnes nodalījumu ventilācija (ISO 11105:1997)

18.12.1997.

CEN

EN ISO 11192:2005

Mazizmēra kuģi – Grafiskie simboli (ISO 11192:2005)

14.3.2006.

CEN

EN ISO 11547:1995

Mazizmēra kuģi – Aizsardzība pret iedarbināšanu zem slodzes (ISO 11547:1994)

18.12.1997.

EN ISO 11547:1995/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

CEN

EN ISO 11591:2011

Mazizmēra motorkuģi. Redzes lauks, atrodoties pie stūres rata (ISO 11591:2011)

Šī ir pirmā publikācija

EN ISO 11591:2000

2.1. piezīme

31.3.2012.

CEN

EN ISO 11592:2001

Mazizmēra kuģi, kuru korpuss ir īsāks par 8 m – Maksimālā dzinējspēka noteikšana (ISO 11592:2001)

6.3.2002.

CEN

EN ISO 11812:2001

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ūdensnecaurlaidīgie kokpiti un ātras noteces kokpiti (ISO 11812:2001)

17.4.2002.

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 1. daļa: Materiāli: Termoreaktīvie sveķi (plastmasas), stiklšķiedras stiegrojums, etalonlamināts (ISO 12215-1:2000)

11.5.2001.

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 2. daļa: Materiāli: Serdes materiāli sendvičtipa konstrukcijām, pildmateriāli (ISO 12215-2:2002)

1.10.2002.

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 3. daļa: Materiāli: Tērauds, alumīnija sakausējumi, kokmateriāli, citi materiāli (ISO 12215-3:2002)

1.10.2002.

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 4. daļa: Darbnīca un ražošana (ISO 12215-4:2002)

1.10.2002.

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Mazizmēra kuģi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 5. daļa: Kā noteikt aplēses spiedienu vienkorpusa peldlīdzekļiem, aplēses spriegumu un sastāvdaļu izmērus (ISO 12215-5:2008)

3.12.2008.

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Mazizmēra kuģi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 6. daļa: Struktūrshēma un detaļas (ISO 12215-6:2008)

3.12.2008.

CEN

EN ISO 12215-8:2009

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 8. daļa: Stūres (ISO 12215-8:2009)

17.4.2010.

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

11.11.2010.

CEN

EN ISO 12216:2002

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Logi, iluminatori, lūkas, vētras vāki un durvis. Stiprības un ūdensnecaurlaidības prasības (ISO 12216:2002)

19.12.2002.

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Noturības un peldamības novērtēšana un kategorizēšana. 1. daļa: Kuģošanas līdzekļi (izņemot buru kuģošanas līdzekļus) ar korpusa garumu lielāku vai vienādu ar 6 m (ISO 12217-1:2002)

1.10.2002.

EN ISO 12217-1:2002/A1:2009

17.4.2010.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2010.)

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Noturības un peldamības novērtēšana un kategorizēšana. 2. daļa: Buru kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu lielāku vai vienādu ar 6 m (ISO 12217-2:2002)

1.10.2002.

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Noturības un peldamības novērtēšana un kategorizēšana. 3. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu mazāku par 6 m (ISO 12217-3:2002)

1.10.2002.

EN ISO 12217-3:2002/A1:2009

17.4.2010.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2010.)

CEN

EN ISO 13297:2000

Mazizmēra kuģi – Elektrosistēmas – Maiņstrāvas ierīces (ISO 13297:2000)

6.3.2002.

CEN

EN ISO 13590:2003

Mazizmēra kuģi – Ūdensmotocikli – Uzbūves un sistēmu uzstādīšanas prasības (ISO 13590:2003)

8.1.2005.

EN ISO 13590:2003/AC:2004

3.5.2005.

CEN

EN ISO 13929:2001

Mazizmēra kuģi – Stūres ierīces – Piedziņas sistēmas (ISO 13929:2001)

6.3.2002.

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā. 1. daļa: Mērījumi ar garāmbraucienu metodi (ISO 14509-1:2008)

4.3.2009.

EN ISO 14509:2000

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2009.)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Mazizmēra kuģi – Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā – 2. daļa: Trokšņainības novērtēšana pēc mērījumiem ar etalonkuģi (ISO 14509-2:2006)

19.7.2007.

CEN

EN ISO 14509-3:2009

Mazizmēra kuģi. Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā. 3. daļa: Trokšņainības novērtēšana lietojot aprēķinu un mērījumu procedūras (ISO 14509-3:2009)

17.4.2010.

CEN

EN ISO 14895:2003

Mazizmēra kuģi – Kambīzes plītis darbam ar šķidro degvielu (ISO 14895:2000)

30.10.2003.

CEN

EN ISO 14945:2004

Mazizmēra kuģi – Būvētāja plāksne (ISO 14945:2004)

8.1.2005.

EN ISO 14945:2004/AC:2005

14.3.2006.

CEN

EN ISO 14946:2001

Mazizmēra kuģi – Maksimālā slogotspēja (ISO 14946:2001)

6.3.2002.

EN ISO 14946:2001/AC:2005

14.3.2006.

CEN

EN ISO 15083:2003

Mazizmēra kuģi – Kravastelpu sūkņu sistēmas (ISO 15083:2003)

30.10.2003.

CEN

EN ISO 15084:2003

Mazizmēra kuģi – Noenkurošana, pietauvošana un vilkšana – Pievienošanas piederumi (ISO 15084:2003)

12.7.2003.

CEN

EN ISO 15085:2003

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Aizsardzība pret cilvēku pārkrišanu pār bortu un līdzekļi nokļūšanai atpakaļ uz klāja (ISO 15085:2003)

30.10.2003.

EN ISO 15085:2003/A1:2009

17.4.2010.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.11.2009.)

CEN

EN ISO 15584:2001

Mazizmēra kuģi – Iebūvētie benzīna dzinēji – Dzinēja degvielas padeves un elektrosistēmas (ISO 15584:2001)

6.3.2002.

CEN

EN 15609:2008

Sašķidrinātas naftasgāzes (SNG) iekārtas un piederumi. Ar SNG darbināmas laivu, jahtu un citu peldlīdzekļu piedziņas sistēmas. Montāžas prasības

4.3.2009.

CEN

EN ISO 15652:2005

Mazizmēra kuģi – Distances vadības sistēmas uz klāja esošām mini hidrolaivām (ISO 15652:2003)

7.9.2005.

CEN

EN ISO 16147:2002

Mazizmēra kuģi – Iebūvēti dīzeļmotori – Motoram piestiprinātās degvielas un elektrības pievadsistēmas (ISO 16147:2002)

3.4.2003.

CEN

EN ISO 21487:2006

Mazizmēra kuģi – Stacionārās benzīna un dīzeļdegvielas tvertnes (ISO 21487:2006)

19.7.2007.

EN ISO 21487:2006/AC:2009

17.4.2010.

CEN

EN 28846:1993

Mazizmēra kuģi – Elektroiekārta – Aizsardzība pret ugunsnedrošu gāzu uzliesmošanu (ISO 8846:1990)

30.9.1995.

EN 28846:1993/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

CEN

EN 28848:1993

Mazizmēra kuģi – Tālvadības stūres sistēmas (ISO 8848:1990)

30.9.1995.

EN 28848:1993/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

CEN

EN 29775:1993

Mazizmēra kuģi – Tālvadības stūres sistēmas piekardzinējiem ar jaudu 15–40 kW (ISO 9775:1990)

30.9.1995.

EN 29775:1993/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

Cenelec

EN 60092-507:2000

Elektroietaises uz kuģiem – 507. daļa: Jahtas

IEC 60092-507:2000

12.6.2003.

| 1. piezīme: | Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme:

Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

| 2.1. piezīme: | Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām. |
| --- | --- |

2.1. piezīme:

Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām.

| 2.2. piezīme: | Jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām. |
| --- | --- |

2.2. piezīme:

Jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām.

| 2.3. piezīme: | Jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību direktīvas pamatprasībām attiecībā uz tiem ražojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību direktīvas pamatprasībām attiecībā uz tiem ražojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga. |
| --- | --- |

2.3. piezīme:

Jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību direktīvas pamatprasībām attiecībā uz tiem ražojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību direktīvas pamatprasībām attiecībā uz tiem ražojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga.

| 3. piezīme: | Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts (3. aile) ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām. |
| --- | --- |

3. piezīme:

Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts (3. aile) ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām.

PIEZĪME:

| — | Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK (2), kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK (3). |
| --- | --- |

—

Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK (2), kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK (3).

| — | Eiropas standartizācijas organizācijas saskaņotos standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam nacionālās standartizācijas institūcijas saskaņoto standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

Eiropas standartizācijas organizācijas saskaņotos standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam nacionālās standartizācijas institūcijas saskaņoto standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī.

| — | Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās. |
| --- | --- |

—

Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās.

| — | Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

—

Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu.

| — | Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem Internet tīklā ir atrodama adresē:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem Internet tīklā ir atrodama adresē:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:

| — | CEN:
  Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tālr. +32 25500811; Fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN:
  Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tālr. +32 25500811; Fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec:
  Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tālr. +32 25196871; Fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec:
  Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tālr. +32 25196871; Fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI:
  650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tālr. +33 492944200; Fakss +33 493654716, (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI:
  650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tālr. +33 492944200; Fakss +33 493654716, (http://www.etsi.eu).

(2)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

(3)  OV L 217, 5.8.1998., 18. lpp.

---

| 4.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 1/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 1/10

---

Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi

2012/C 1/04

Saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras (2) skaidrojumus groza šādi.

245.   lpp.

Svītro 6210 10 90. apakšpozīcijas skaidrojumu, un to aizstāj ar šādu skaidrojumu:

“6210 10 92   Vienreizlietojami virsvalki, kas izgatavoti no 5603. pozīcijā minētajiem materiāliem un kurus pacienti vai ķirurgi izmanto ķirurģisko procedūru laikā

Pacientu un ķirurgu virsvalki ir parasti mugurpusē aiztaisāms vienreizlietojams izstrādājums, kuru lieto veselības aprūpes iestādēs. Virsvalkus izmanto, lai novērstu potenciālu (sausu, mitru vai gaisā esošu) infekcijas ierosinātāju pārnesi tieša kontakta veidā no ķirurģiskā personāla uz pacientu un otrādi. Virsvalki parasti ir izgatavoti no vairākos slāņos klātiem neaustiem audumiem, tie var būt daļēji laminēti ar plastikāta plēvi lielākai stiprībai un labākai aizsardzībai vietās, kuras varētu nonākt saskarē ar ķermeņa šķidrumiem (piem., apakšdelmu un vēdera daļā). Lai pastiprinātu materiāla repelentās īpašības, ķirurģiskie virsvalki var būt piesūcināti ar perfluorētajiem ogļūdeņražiem vai silikoniem.

Image”

247.   lpp.

247

lpp.

Pievieno šādu skaidrojumu:

“6307 90 92   Vienreizlietojami pārklāji, kas izgatavoti no 5603. pozīcijā minētajiem materiāliem un kurus izmanto ķirurģisko procedūru laikā

Šajā apakšpozīcijā ietilpst vienreizlietojami gatavi ķirurģiskie pārklāji, kas īpaši paredzēti izmantošanai ķirurģisko operāciju laikā, lai novērstu potenciālu (sausu, mitru vai gaisā esošu) infekcijas ierosinātāju pārnesi tieša kontakta veidā no ķirurģiskā personāla uz pacientu un otrādi. Ķirurģiskie pārklāji parasti izgavatoti no vairākos slāņos klātiem neaustiem audumiem un ir apvīlēti.

Ķirurģiskos pārklājus lieto, lai nodrošinātu, ka pacients atrodas mikrobioloģiski tīrā darba vidē. Lai pastiprinātu materiāla repelentās īpašības, ķirurģiskie pārklāji var būt piesūcināti ar perfluorētajiem ogļūdeņražiem vai silikoniem. Tie var būt arī daļēji laminēti ar plastikāta plēvi lielākai stiprībai un labākai aizsardzībai zonās, kuras varētu nonākt saskarē ar ķermeņa šķidrumiem. Turklāt tie var būt klāti ar salvešpapīra kārtu, kas saskarē ar pacienta ādu palielina komforta sajūtu. Lai atvieglotu piekļuvi, pārklāji, ar kuriem pārsedz pacientu, var būt ar atvērumiem vai lodziņiem.

Šajā apakšpozīcijā neietilpst:

| — | pārklāji, kas piesūcināti vai pārklāti ar farmaceitiskām vielām un safasēti vai iepakoti mazumtirdzniecībai un paredzēti medicīnas, ķirurģijas, stomatoloģijas vai veterinārijas vajadzībām (3005. pozīcija), un |
| --- | --- |

—

pārklāji, kas piesūcināti vai pārklāti ar farmaceitiskām vielām un safasēti vai iepakoti mazumtirdzniecībai un paredzēti medicīnas, ķirurģijas, stomatoloģijas vai veterinārijas vajadzībām (3005. pozīcija), un

| — | izstrādājumi, kas nepārprotami ir tualetes veļa (piem., roku vai sejas dvieļi, sejas drānas) vai tāda tipa virtuves veļa kā tējas dvieļi vai glāžu drānas (6302. pozīcija).” |
| --- | --- |

—

izstrādājumi, kas nepārprotami ir tualetes veļa (piem., roku vai sejas dvieļi, sejas drānas) vai tāda tipa virtuves veļa kā tējas dvieļi vai glāžu drānas (6302. pozīcija).”

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV C 137, 6.5.2011., 1. lpp.

2

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 4.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 1/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 1/12

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 1/05

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“PHÚ QUỐC”

EK Nr.: VN-PDO-0005-0788-26.08.2009

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums:

“Phú Quốc”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Vjetnama

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.7. grupa. | Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi |
| --- | --- |

1.7. grupa.

Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Phú Quốc” zivju mērce ir zivju gaļas šūnu noārdīšanās, hidrolīzes un pašfermentācijas rezultāts (vairums enzīmu ir no zivs iekšējiem orgāniem) un tādas ilgstošas fermentācijas produkts, ko īpašos apstākļos un augstā temperatūrā izraisa Clostridium ģints baktērijas.

“Phú Quốc” zivju mērces galvenās īpašības ir šādas.

—   Krāsa: tumši sarkanbrūna.

—   Smarža: neuzbāzīga, bet specifiska smarža, kurā nav saožamas zivis un amonjaks, jo produkts ir iegūts no svaigām zivīm un fermentācija ir dabīga. Ilgstošā dabīgā fermentācija koka mucās nodrošina to, ka zivju mērcei nav nevēlamas smaržas vai garšas.

—   Garša: iesāļi saldena, jūtams treknums. Pēcgarša ir saldena, dabīgie proteīni un zivju tauki piešķir tai treknuma piegaršu.

—   Slāpekļa saturs:

+   minimālais: 20 g N/l (gatava zivju mērce otrajā vai kādā no nākamajiem nolējumiem),

+   maksimālais: 43 g N/l (pirmajā nolējumā).

Ķīmiskie raksturlielumi konkrētos produktos:

—   slāpeklis (100 %) (g/l):

+   Special: 40,

+   Super-Duper: 35,

+   Standard 1: 30,

+   Standard 2: 25,

+   Standard 3: 20,

—   aminoskābju slāpekļa un slāpekļa attiecība (%) konkrētos produktos:

+   Special and Super-Duper: 14,

+   Standard 1, 2, 3: 15,

—   etiķskābe (%): ≥ 12,

—   sāls (NaCl) (g/l): 250 ≤ x ≤ 295,

—   histamīns (mg/l): ≤ 200,

—   svina pārpalikums (mg/l): ≤ 0,5.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

“Phú Quốc” zivju mērces vienīgā izejviela ir zivis (anšovi). “Phú Quốc” zivju mērcei vajadzīgos anšovus zvejo Kien Giang un Ca Mau provinces teritoriālajos ūdeņos Taizemes līcī (uz rietumiem no Vjetnamas krastiem pie Ca Mau zemesraga).

Tradicionālais ražošanas process sākas ar zvejas tīklu iemešanu. Kad zivis ir ieceltas zvejas laivā, zvejnieki ar rokām atlasa anšovus no pārejās nozvejas. Tradicionālā metode prasa izmantot svaigus anšovus, un citu zivju piejaukums nedrīkst pārsniegt 15 %. Anšovus iesāla ar galda sāli (NaCl).

Lai apmierinātu atsevišķu tirgu prasības, “Phú Quốc” zivju mērces sastāvā iekļauj arī cukuru (0,5 %–1,5 %), bet tas neietekmē tradicionālās zivju mērces īpašības.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic visi “Phú Quốc” zivju mērces ražošanas posmi, un tie ir:

—

—

—

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Gatavajai “Phú Quốc” zivju mērcei jāatbilst TCN 230:2006 standartam, kas produktam ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Phú Quốc” garantē augstu kvalitāti un pārtikas higiēnas normu izpildi. Gatavo produktu iepilda pārdošanas tarā: slēgtos traukos, kuri var būt dažādas formas un izgatavoti no stikla vai no plastmasas. Pārdošanai gatavo zivju mērci glabā zem jumta, dabīgos laikapstākļos.

Lai nodrošinātu nemainīgu kvalitāti, “Phú Quốc” zivju mērces iepildīšana drīkst notikt tikai “Phú Quốc” salā. “Phú Quốc” salas klimatiskie apstākļi, ražotāju prasme un pieredze un vietējie anšovi ir faktori, kuru apvienojums ir nepieciešams, lai iegūtā zivju mērce būtu tieši tāda, kādai tai jābūt.

Lai iegūtu zivju mērci ar vajadzīgo proteīna saturu, pudelēs pilda pirmā nolējuma un “izturētā” 1., 2. vai 3. nolējuma maisījumu. Tā, lai no 400 N pirmā nolējuma un 200 N “izturētā” nolējuma iegūtu 20 litrus 350 N zivju mērces, jāpagatavo maisījums no 15 litriem 400 N pirmā nolējuma un 5 litriem 200 N “izturētā” nolējuma.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Marķējot norāda vismaz šādu informāciju:

| — | nosaukums: “Phú Quốc”, |
| --- | --- |

—

nosaukums: “Phú Quốc”,

| — | produkta veids: “Nước mắm”, uz eksporta produkcijas norāda “zivju mērce”, |
| --- | --- |

—

produkta veids: “Nước mắm”, uz eksporta produkcijas norāda “zivju mērce”,

| — | norāde: “Tên gọi xuất xứ”, uz eksporta produkcijas norāda “ACVN”, |
| --- | --- |

—

norāde: “Tên gọi xuất xứ”, uz eksporta produkcijas norāda “ACVN”,

| — | iepakošanas uzņēmuma un pārstrādes uzņēmuma nosaukums un adrese, eksportējamā produkta izcelsme, |
| --- | --- |

—

iepakošanas uzņēmuma un pārstrādes uzņēmuma nosaukums un adrese, eksportējamā produkta izcelsme,

| — | sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

sastāvdaļas,

| — | norāde par kvalitāti (kopējais proteīnu saturs, g N/l), |
| --- | --- |

—

norāde par kvalitāti (kopējais proteīnu saturs, g N/l),

| — | zivju mērces daudzums (litros vai mililitros), |
| --- | --- |

—

zivju mērces daudzums (litros vai mililitros),

| — | iepildīšanas datums un derīguma termiņš, |
| --- | --- |

—

iepildīšanas datums un derīguma termiņš,

| — | uzglabāšanas un lietošanas norādījumi, |
| --- | --- |

—

uzglabāšanas un lietošanas norādījumi,

| — | iepakojuma vienības skaitliskais kods, |
| --- | --- |

—

iepakojuma vienības skaitliskais kods,

| — | sanitārās drošības informācija. |
| --- | --- |

—

sanitārās drošības informācija.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals ir Vjetnamas lielākā sala “Phú Quốc”, kas atrodas Taizemes līča ūdeņost (103°29′–104°09′ Rietumu garuma un 9°48′–10°26′ Ziemeļu platuma), un Vjetnamas provinču Kien Giang un Ca Mau teritoriālie ūdeņi.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

—   Klimatiskie apstākļi

Temperatūra visu gadu ir augsta un stabila, vidēji 27,5 °C. Tādējādi temperatūras sezonālās svārstības ir ļoti nelielas; gada siltākā un aukstākā mēneša vidējās temperatūras starpība ir aptuveni 2 °C. Saulaino stundu skaits gadā ir aptuveni 1 445; tas atbilst 6–7 saulainām stundām ik dienas. Turklāt pastāv cieša saistība starp temperatūras režīmu un reģionā valdošajiem musonu vējiem: lietus sezonai raksturīga zemāka temperatūra un stiprāks vējš (3,0–5,1 m/s), bet sausajai sezonai – augstāka temperatūra un mērenāks vējš (2,8–4,0 m/s). Šiem reģionam tipiskajiem laikapstākļiem ir izšķiroša ietekme uz zivju mērces “Phú Quốc” kvalitāti, jo ilgstoši saulainais laiks rada svaigo zivju fermentācijai labvēlīgus apstākļus un piešķir gatavajai zivju mērcei tai raksturīgās īpašības.

—   Hidroloģiskais režīms

Salu ieskauj Rach Gia-Ha Tien līča (Taizemes līča) ūdeņi, kuri tur ieplūst no Mekongas un tās daudzajām pietekām un no Kambodžas Karalistes Lielā ezera. Ar tiem kopā līcī nonāk sanesas un organiskie savienojumi, tāpēc jūras ūdens šajā apgabalā ir sevišķi bagāts barības vielām un ideāla dzīvotne karangām un anšoviem, kuri šeit izaug lielāki un treknāki nekā citur.

—   Cilvēkfaktori

Visi ražošanas posmi, no zvejošanas līdz fermentēšanai, tiek izpildīti ar rokām. Tradicionālo zivju mērci salinieki gatavo, apmēram gadu tumšā vietā fermentējot anšovus lielās koka mucās. Šādi iegūtais produkts ir biezs zeltainas krāsas šķidrums ar sīvu smaržu, kas niansētības ziņā daudzkārt pārspēj konkurējošos produktus no citiem Āzijas reģioniem, kuros fermentācijas periods parasti ir īsāks.

5.2.   Produkta specifika:

“Phú Quốc” zivju mērcei piemītošās īpašības atšķir to no radniecīgiem Vjetnamas zivju produktiem, kā “Phan Thiet”, “Cat Hai” vai citām Vjetnamas zivju mērcēm. “Phú Quốc” ir tumši sarkanbrūnā krāsā, tai piemīt neuzbāzīga, bet specifiska smarža, kurā nav saožamas zivis un amonjaks; garša ir iesāļi saldena, jūtams treknums; pēcgarša ir saldena, dabīgie proteīni un zivju tauki piešķir tai treknuma piegaršu.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Phú Quốc” zivju mērces ieguvei vajadzīgos anšovus zvejo Kien Giang un Ca Mau provinču teritoriālajos ūdeņos Taizemes līcī (zvejas vietas atrodas uz rietumiem no Vjetnamas krasta pie Ca Mau zemesraga. Zvejas apgabala īpatnību dēļ šie anšovi ir lielāki un treknāki nekā tie, kurus var nozvejot kaimiņu apgabalos: Ba Ria–Vung Tau, Nha Trang un Tokinas līcī. Tāpēc, zivju mērci ražojot no vietējiem anšoviem, iegūtajam produktam ir augstāks un stabils slāpekļa saturs un tāda krāsa, tipiskā smarža un garša, kādas nav citām zivju mērcēm. Attiecīgā Taizemes līča apgabala ūdeņi ir relatīvi rāmi, sekli un mazāk sāļi nekā citviet. Tajā satiekas no Vjetnamas un no Kambodžas ieplūstošo upju ūdeņi, radot zivīm labvēlīgu vidi. Anšoviem šī vieta ir ideāla, jo piedāvā tiem vajadzīgo patvērumu un barību. Zveja notiek lietus sezonā. Šajā laikā anšovi ir izauguši un milzīgos baros pulcējas patvēruma un barošanās vietās zvejas apgabalā. Tādā veidā zvejnieki var gūt lielas nozvejas, un nozvejotie anšovi ir lieli un trekni.

Ražošanas process sākas ar anšovu nozvejošanu. Anšovus zvejo ar tradicionālajiem tunzivju zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir mazs. Tikko nozvejotus, turpat zvejas laivā anšovus nomazgā ar jūras ūdeni, lai atdalītu nevēlamos piejaukumus, un ar rokām atšķiro no pārējās nozvejas. Tad, joprojām zvejas laivā, svaigajiem anšoviem pievieno sāli. Lai novērstu mehāniskus bojājumus, zivju apmaisīšanai izmanto koka lāpstiņu.

Laikā starp izejvielu ievietošanu un gatavās zivju mērces iegūšanu zivis glabā stabilās, nekustīgās mucās. Mucas ir cilindriskas formas un izgatavotas no “Phú Quốc” salai tipisko simtgadīgo koku ho phat, chay, boi loi vai den den koksnes, kura ir kukaiņu, tostarp termītu un koksngraužu, nebojāta. Šādai koksnei piemīt elastība, izturība pret ilgstošu sāļa ūdens iedarbību, tā nodrošina vajadzīgo produkta izolāciju un pasargā to no nevēlamām ietekmēm.

Viens no iemesliem, kāpēc “Phú Quốc” zivju mērce ir neatkārtojama, ir vietējā tradicionālā ražošanas metode.

“Phú Quốc” salas klimatiskie apstākļi, ražotāju prasme un pieredze un vietējie anšovi ir faktori, kuru apvienojums ir nepieciešams, lai iegūtā zivju mērce būtu tieši tāda, kādai tai jābūt.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---