# Europos Sąjungos C 101/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2012.101.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 101 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. balandžio 4d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2012.101.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 101

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. balandžio 4d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 101/01 | Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 101/02 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  ) | 4 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2012/C 101/01

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

1

2012/C 101/02

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  )

1

4

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 101/03 | Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms: 1,00 % 2012 m. balandžio 1 d. – Euro kursas | 5 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2012/C 101/03

Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms: 1,00 % 2012 m. balandžio 1 d. – Euro kursas

5

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 101/04 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 6 |
| 2012/C 101/05 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 13 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2012/C 101/04

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

6

2012/C 101/05

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 4.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 101/1

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2012/C 101/01

| Sprendimo priėmimo data | 2011 12 28 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | SA.34122 (11/N) |
| Valstybė narė | Graikija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme |
| Teisinis pagrindas | Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’ |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagal patvirtintą schemą teikiama individuali pagalba |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų |
| Pagalbos forma | Rekapitalizavimas |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 380 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | — |
| Ekonomikos sektorius | Finansinis tarpininkavimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Ministry of Finance |
| Nikis 5-7 |
| 101 65 Athens |
| GREECE |

Sprendimo priėmimo data

2011 12 28

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

SA.34122 (11/N)

Valstybė narė

Graikija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme

Teisinis pagrindas

Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’

Pagalbos priemonės rūšis

Pagal patvirtintą schemą teikiama individuali pagalba

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų

Pagalbos forma

Rekapitalizavimas

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 380 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

—

Ekonomikos sektorius

Finansinis tarpininkavimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Ministry of Finance

Nikis 5-7

101 65 Athens

GREECE

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2012 2 6 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | SA.34148 (11/N) |
| Valstybė narė | Graikija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας
  Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Teisinis pagrindas | Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας
  Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų |
| Pagalbos forma | Kita su nuosavu kapitalu susijusi pagalba |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 10 000 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | Iki 2012 6 30 |
| Ekonomikos sektorius | Finansinis tarpininkavimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Ypourgeio Oikonomikwn |
| Nikis 5-7 |
| 101 80 Athens |
| GREECE |

Sprendimo priėmimo data

2012 2 6

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

SA.34148 (11/N)

Valstybė narė

Graikija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Teisinis pagrindas

Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų

Pagalbos forma

Kita su nuosavu kapitalu susijusi pagalba

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 10 000 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

Iki 2012 6 30

Ekonomikos sektorius

Finansinis tarpininkavimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Ypourgeio Oikonomikwn

Nikis 5-7

101 80 Athens

GREECE

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2012 2 6 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | SA.34149 (11/N) |
| Valstybė narė | Graikija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας
  Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas |
| Teisinis pagrindas | N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»
  N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis» |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų |
| Pagalbos forma | Garantija, kita su nuosavu kapitalu susijusi pagalba |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 98 000 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | Iki 2012 6 30 |
| Ekonomikos sektorius | Finansinis tarpininkavimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών
  Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2012 2 6

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

SA.34149 (11/N)

Valstybė narė

Graikija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας

Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas

Teisinis pagrindas

N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»

N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis»

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų

Pagalbos forma

Garantija, kita su nuosavu kapitalu susijusi pagalba

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 98 000 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

Iki 2012 6 30

Ekonomikos sektorius

Finansinis tarpininkavimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 4.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 101/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 101/4

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.6520 – Cinven/George Topco)

(Tekstas svarbus EEE)

2012/C 101/02

2012 m. kovo 15 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32012M6520. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32012M6520. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 4.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 101/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 101/5

---

Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms (1):

1,00 % 2012 m. balandžio 1 d.

Euro kursas (2)

2012 m. balandžio 3 d.

2012/C 101/03

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3315 |
| JPY | Japonijos jena | 109,30 |
| DKK | Danijos krona | 7,4404 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,83255 |
| SEK | Švedijos krona | 8,7938 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2035 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,5600 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,621 |
| HUF | Vengrijos forintas | 293,80 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7007 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1357 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,3775 |
| TRY | Turkijos lira | 2,3677 |
| AUD | Australijos doleris | 1,2848 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3206 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,3386 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6203 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6674 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 496,77 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 10,2324 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,3781 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4933 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 167,71 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,0607 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,791 |
| RUB | Rusijos rublis | 39,0237 |
| THB | Tailando batas | 41,037 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,4342 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,9593 |
| INR | Indijos rupija | 67,5140 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3315

JPY

Japonijos jena

109,30

DKK

Danijos krona

7,4404

GBP

Svaras sterlingas

0,83255

SEK

Švedijos krona

8,7938

CHF

Šveicarijos frankas

1,2035

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,5600

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,621

HUF

Vengrijos forintas

293,80

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7007

PLN

Lenkijos zlotas

4,1357

RON

Rumunijos lėja

4,3775

TRY

Turkijos lira

2,3677

AUD

Australijos doleris

1,2848

CAD

Kanados doleris

1,3206

HKD

Honkongo doleris

10,3386

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6203

SGD

Singapūro doleris

1,6674

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 496,77

ZAR

Pietų Afrikos randas

10,2324

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,3781

HRK

Kroatijos kuna

7,4933

IDR

Indonezijos rupija

12 167,71

MYR

Malaizijos ringitas

4,0607

PHP

Filipinų pesas

56,791

RUB

Rusijos rublis

39,0237

THB

Tailando batas

41,037

BRL

Brazilijos realas

2,4342

MXN

Meksikos pesas

16,9593

INR

Indijos rupija

67,5140

---

(1)  Kursas taikomas pačioms paskutinėms operacijoms atliktoms prieš nurodytą dieną. Kintamosios įmokos už skolą atvejais palūkanų norma laikoma ribinė norma.

(2)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 4.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 101/6

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2012/C 101/04

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„QUESO CAMERANO“

EB Nr.: ES-PDO-0005-0767-19.03.2009

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas:

„Queso Camerano“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Ispanija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis:

| 1.3. klasė. | Sūriai |
| --- | --- |

1.3. klasė.

Sūriai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

„Queso Camerano“ yra kompaktiškas tvirtos konsistencijos sūris, kuriame beveik nėra akučių ir ertmių. Pjūvio vietoje jam būdinga tolygiai balta arba neryški dramblio kaulo spalva, paviršius lygus su nedaug plyšių. Sūris yra elastingas ir standus lenkiant. Jis gaminamas iš ožkos pieno fermentinės koaguliacijos būdu naudojant natūralų ožkų šliužo fermentą, yra nedidelis, sveria nuo 200 iki 1 200 g, o mažiausias riebumas sausojoje medžiagoje – 35 proc. Sūris yra suploto cilindro formos, viršutinė ir apatinė pusės – plokščios, kraštai išgaubti. Išorinėje pusėje pastebimas vytelių pintinėlės, naudojamos sūriui formuoti, paliktas įspaudas. Šis paprastas neįmantrus sūris – vargingesnių ir atokesnių ūkių produktas, kuriame nevaržomai atsiskleidžia laukinė augmenija ir grynas oras.

„Queso Camerano“ gaminamas kaip minkštas sūris, natūraliai nuvarvinus varškę veikiant sunkio jėgai. Jis gali būti brandinamas arba ne. Pagal brandinimo procesą sūris yra:

| — | Šviežias „Queso Camerano“: tinkamas vartoti iš karto po gamybos proceso. |
| --- | --- |

—

Šviežias „Queso Camerano“: tinkamas vartoti iš karto po gamybos proceso.

| — | Jaunas „Queso Camerano“: pasibaigus gamybos procesui turi būti brandinamas mažiausiai 15 dienų. |
| --- | --- |

—

Jaunas „Queso Camerano“: pasibaigus gamybos procesui turi būti brandinamas mažiausiai 15 dienų.

| — | Vidutiniškai brandintas „Queso Camerano“: pasibaigus gamybos procesui turi būti brandinamas mažiausiai 30 dienų. |
| --- | --- |

—

Vidutiniškai brandintas „Queso Camerano“: pasibaigus gamybos procesui turi būti brandinamas mažiausiai 30 dienų.

| — | Subrandintas „Queso Camerano“: pasibaigus gamybos procesui turi būti brandinamas mažiausiai 75 dienas. |
| --- | --- |

—

Subrandintas „Queso Camerano“: pasibaigus gamybos procesui turi būti brandinamas mažiausiai 75 dienas.

Priklausomai nuo brandinimo laikotarpio sūrio konsistencija gali būti įvairi: nuo minkšto iki pusiau minkšto sūrio be žievės (švieži ir jauni sūriai) ir nuo pusiau kieto iki kieto sūrio su aiškiai suformuota žieve, kurioje gali būti mažiau ar daugiau pelėsių (vidutiniškai brandinti ir subrandinti sūriai).

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams):

Pienas, iš kurio gaminamas „Queso Camerano“, turi būti gaunamas konkrečioje geografinėje vietovėje melžiant sveikas Serrana, Murciana-Granadina, Malagueña, Alpina veislių arba sukryžmintų šių veislių ožkas. Pienas turi ne tik atitikti galiojančius higienos ir sanitarijos reikalavimus, bet ir pasižymėti šiomis savybėmis:

| — | būti švarus ir be priemaišų, |
| --- | --- |

—

būti švarus ir be priemaišų,

| — | jame neturi būti priešpienio, vaistų ir konservantų. |
| --- | --- |

—

jame neturi būti priešpienio, vaistų ir konservantų.

Ūkiuose gaminamo pieno sudėtis:

| — | Baltymų – mažiausiai 3,3 proc. |
| --- | --- |

—

Baltymų – mažiausiai 3,3 proc.

| — | Riebalų – mažiausiai 4 proc. |
| --- | --- |

—

Riebalų – mažiausiai 4 proc.

| — | Bendras sausojo ekstrakto kiekis – mažiausiai 13 proc. |
| --- | --- |

—

Bendras sausojo ekstrakto kiekis – mažiausiai 13 proc.

| — | Didžiausias rūgštingumas (atvežus į sūrinę) – 15° pagal Dornic skalę. |
| --- | --- |

—

Didžiausias rūgštingumas (atvežus į sūrinę) – 15° pagal Dornic skalę.

| — | pH – mažiausiai 6,5. |
| --- | --- |

—

pH – mažiausiai 6,5.

Fermentinei koaguliacijai naudojamas natūralus iš ožkų gautas šliužo fermentas.

Švieži, jauni ir vidutiniškai brandinti sūriai gaminami iš pasterizuoto pieno, o subrandinti sūriai gali būti gaminami iš žalio arba pasterizuoto pieno.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

Ožkos minta natūralia ganyklų augmenija, dažniausia krūmais. Išskirtinės pašarų savybės nulemia juslines sūrio ypatybes. Jei klimato sąlygos palankios, ožkos ganomos ganyklose ištisus metus, išskyrus veisimosi laikotarpį, kai jos lieka šalia ožiukų.

Ožkos nuolat papildomai šeriamos nustatytų ribų geografinėje vietovėje gautais šalutiniais produktais, ypač javų šiaudais, vynuogienojais, alyvmedžių šakelėmis, migdolų kevalais, ražienomis, burokų minkštimu ir konservų pramonės atliekomis, taip pat pupomis, žirniais ir itin maistingais papildais, kurių pagrindas – su žirniais, avižomis, kukurūzais, pupomis, džiovintomis liucernomis ir vikiais sumaišyti šiaudai. Jei įmanoma, grūdines kultūras augina patys ūkininkai, o papildomi produktai gaunami nustatytų ribų geografinėje vietovėje. Įprastinėmis klimato sąlygomis ganyklų žolė ir šalutiniai produktai sudaro maždaug 80 proc. viso pašarų raciono.

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Tiek ožkų melžimas, pieno atšaldymas, saugojimas, surinkimas ir transportavimas, tiek sūrio gamyba, brandinimas ir saugojimas atliekami visiškai kontroliuojant šiuos veiksmus patvirtintose patalpose, esančiose nustatytoje geografinėje vietovėje.

Tradicinis „Queso Camerano“ gamybos metodas yra specifinis – pagal jį iš esmės gaminamas šviežias ožkos sūris, kurį galima trumpiau ar ilgiau brandinti arba iš viso nebrandinti.

Ožkos pienas yra pagrindinė „Queso Camerano“ gaminti naudojama žaliava. Anksčiau, vyraujant natūriniam ūkiui, kalnų gyventojai augindavo kelias ožkas, kad galėtų aprūpinti šeimą pienu, o iš jo likučio gamindavo sūrį.

Nuo tų laikų „Queso Camerano“ gamyba beveik nepakito. Buvo tik patobulintas gamybos metodas, siekiant pagaminti didesnį kiekį aukštos kokybės sūrio ir užtikrinti optimalias higienos sąlygas.

„Queso Camerano“ gaminamas kaip minkštas sūris. Šio proceso metu varškė, pakartotinai ją susmulkinus, vis dar išlaiko didelį drėgnį. Ši varškė iki šiol gaunama fermentinės koaguliacijos būdu, naudojant natūralų gyvūninės kilmės (konkrečiau, ožkų) šliužo fermentą.

Nuvarvinant niekada nenaudojami mechaninio slėgimo metodai, kaip daugumos sūrių gamybos metu. Sūrį supjausčius masė sudedama į specifinę formą – vytelių pintinėlę, kuri ne tik suteikia sūriui galutinę formą ir dydį, įspausdama savo pinučių raštą visame jo paviršiuje, bet ir apsaugo gaminį nuo bet kokio išorinio slėgimo.

Taigi pintinėlėje esantį sūrį veikia jo paties sunkio jėga ir taip užtikrinamas natūralus, lėtas ir ilgas nuvarvinimo procesas, dėl kurio iš pradžių minkšta masė palaipsniui kietėdama tampa kompaktiškesnė.

Paprastai šis sūris vartojamas šviežias, tačiau, siekiant prailginti produkto galiojimo laiką, patariama jį brandinti. Jei šviežias „Queso Camerano“ brandinamas, šis procesas pradedamas esant vis dar dideliam drėgnio lygiui. Tai tiesiogiai gerina pieno savybes, be to, skatina baltymų skilimą (proteolizę), o tai nėra būdinga kitiems Pirėnų pusiasalyje gaminamiems sūriams.

Jei „Queso Camerano“ brandinamas, minimali šio proceso trukmė yra: 15 dienų jauniems sūriams, 30 dienų – vidutiniškai brandintiems sūriams ir 75 dienos – subrandintiems sūriams gauti. Vykstant brandinimo procesui susidaro išorinė sūrio žievė.

Brandinimo proceso metu sūris vartomas ir valomas. Jei „Queso Camerano“ brandinamas 30 dienų arba ilgiau, jo išorinis paviršius gali būti įtrinamas alyvuogių aliejumi. Taip kontroliuojamas pelėsių susidarymas žievėje, tačiau aliejus nelaikomas sudedamąja sūrio dalimi.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

Jauni, vidutiniškai brandinti ir subrandinti sūriai gali būti pateikti su natūraliai susidariusia žieve ir suvynioti į plastikinę plėvelę, supakuoti vakuuminėje pakuotėje, popieriniame arba celofano maišeliuose. Švieži sūriai pateikiami indeliuose arba termiškai suformuotuose padėkluose. Taip pakuoti galima ir jaunus sūrius.

Sūris visada parduodamas visas, nepjaustytas.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

„Queso Camerano“ ženklinamas etikete, kurią patvirtino saugomos kilmės vietos nuorodos (toliau – SKVN) „Queso Camerano“ priežiūros tarnyba. Visi gamintojai, teikiantys rinkai sūrius su SKVN, turi juos ženklinti vienodomis etiketėmis. Produkto prekės ženklas užrašomas didesnėmis raidėmis. Užrašo „D.O.P. QUESO CAMERANO“ raidės turi būti 20 proc. mažesnės. Sūrį gaminančios bendrovės vieta, adresas, vietovė ir provincija turi būti rašomi raidėmis, kurių aukštis neviršija 2 mm.

Visi veiklos vykdytojai, kurie atitinka produkto specifikacijoje nurodytus reikalavimus, gali naudoti priežiūros tarnybos patvirtintą etiketę.

Image

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

SKVN žymimiems sūriams gaminti tinkamas pienas gaunamas toje pačioje vietovėje, kurioje sūriai gaminami, brandinami ir džiovinami. Šią vietovę sudaro visos Aukštutinės Riochos (Rioja Alta), Aukštutinės Riochos kalnų (Sierra Rioja Alta), Vidurio Riochos kalnų (Sierra Rioja Media) ir Žemutinės Riochos kalnų (Sierra de Rioja Baja) savivaldybės; šios Vidurio Riochos (Rioja Media) savivaldybės: Daroka, Lagunilla de Jubera, Logroño, Ocón, Santa Engracia y Villamediana de Iregua; šios Žemutinės Riochos (Rioja Baja) rajono savivaldybės: Aguilar del Río Alhama, Arnedo, Autol, Bergasa, Bergasillas, Cervera del Río Alhama, Grávalos, Herce, Igea, Pradejón, Quel, Santa Eulalia Bajera, Tudelilla ir Villarroya.

Visą La Riochos autonominį regioną sudaro 503 388 hektarų. Nustatytų ribų vietovė užima 407 149 hektarų plotą.

Saugomos geografinės vietovės ribos nustatytos atsižvelgiant į ožkų bandų ganymosi vietas, sūrio gamybos metodo kilmę ir natūralių miškingų ganyklų, šalutinių žemės ūkio produktų ir ražienų plotų įvairovę ir gausą.

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

Nors La Riocha yra Ispanijos šiaurėje, jai būdingas Viduržemio jūros klimatas. Geografiškai ji išsidėsčiusi tarp Kantabrijos kalnų, kurie ją apsaugo nuo drėgno šiaurės vėjo, ir Pirėnų masyvo.

La Riochos pietuose stūkso Cameros kalnai, kuriuose ir buvo pradėtas gaminti „Queso Camerano“. Ši vietovė iki šiol yra viena labiausiai ekonominiu požiūriu atsilikusių kaimo vietovių. Atšiauriam kalnų klimatui būdingi ne itin gausūs ir netolygiai pasiskirstę krituliai, labai žema temperatūra žiemą ir karščiai vasarą, trumpas pavasaris bei ruduo ir dažnos vėlyvos šalnos.

Šioje vietovėje kadaise laisvėje auginta daug ožkų, kurios kas sezoną būdavo pervaromos į naujas ganyklas (iš slėnių į kalnus ir atvirkščiai), kaip aprašyta Enric Canut (1988 m.) knygoje „Manual de Quesos, Queseros y Quesómanos“ („Sūrių, sūrių gamintojų ir sūrių mėgėjų vadovėlis“). Iš Ensenada kadastro (XVIII a.) matyti, kad ožkų bandos taip pat būdavo ganomos Ebro slėnyje – tiek Logronjuje, tiek Hare.

Dėl nustatytų ribų vietovės dirvožemio savybių veši labai įvairi augmenija, o natūralios ganyklos yra itin gausios, nes vyrauja rudas miškų dirvožemis arba ruda dirva, kurie dengia paleozojinės eros Demanda kalnų masyvo skalūnus arba triaso laikotarpio smiltainį. Dažniausiai toks dirvožemis, kurio viršutiniame sluoksnyje gausu įvairių organinių medžiagų, labai tinkamas miškams arba bent tankiems krūmams vešėti. Tuo tarpu kito tipo dirvožemis palankus šiliniams viržiams (Calluna vulgaris) ir Ericas augti.

Savaiminė laukinė augmenija įvairi – tai paprastieji ir kalnų dygiakrūmiai, čiobreliai, rozmarinai, gervuogės, gudobelės, sausakrūmiai, šiliniai viržiai, erškėčiai, kadagiai ir daugelis kitų augalų, taip pat nustatytų ribų geografinėje vietovėje po derliaus nuėmimo likę augalai ir žemės ūkio atliekos, kurie natūraliu būdu papildo ožkų pašarus ir kurie visi kartu suteikia sūriui plataus spektro ir harmoningą skonį.

Taigi dėl dirvožemio ir klimato sąlygų vietovė pasižymi gausiomis natūraliomis žolinių augalų arba miškingomis ganyklomis, turinčiomis didelę pašarinę vertę. Tai nulemia tam tikras pieno savybes – riebumą, baltymų, cukraus, mineralinių druskų kiekį, nuo kurių tiesiogiai priklauso pieno skonis. Visos šios savybės išlieka sūryje, iš kartos į kartą perduodant ir gerinant gamybos technologiją.

„Queso Camerano“ gamybos būdą pirmieji ištobulino gyvulių augintojai ir kalnuotų vietovių gyventojai, kurie, taikydamiesi prie gamtos sąlygų nulemtų apribojimų ir blogo susisiekimo, siekė panaudoti likusį ožkos pieną – svarbų tradicinį kalnų gyventojų maisto produktą bei ritualų ir švenčių dalį – prailgindami jo galiojimo laiką.

Šeštojo dešimtmečio pabaigoje ir septintojo dešimtmečio pradžioje ožkų bandų skaičius sumažėjo ir sūrio imta gaminti mažiau. Tai įvyko dėl gyventojų išsikėlimo iš kalnuotų vietovių į slėnius ir miškininkystės politikos, pagal kurią, skatinant apželdinimą, uždrausta miškuose ganyti ožkas. Vis dėlto, paprotį gaminti „Queso Camerano“ tradiciniu (ne mechaniniu) būdu panaudojant nuosavuose ūkiuose auginamų ožkų pieną pavyko išlaikyti iki šių dienų, nes sūris iki šiol vartojamas šeimose ir parduodamas pagal užsakymus.

Taigi, žmogiškieji veiksniai yra visų pirma žinios apie tradicinį „Queso Camerano“ gamybos būdą, kurias perėmė mūsų laikų sūrių gamintojai, sugebėję puikiai suderinti tradicinius gamybos metodus su didele technologine pažanga, kuria užtikrinama atitiktis visiems higienos reikalavimams.

5.2.   Produkto ypatumai:

„Queso Camerano“ – tik ožkos pieno produktas, pradėtas gaminti La Riochos pietuose plytinčiuose kalnuose, dar vadinamuose Cameros kalnais. Iš šio vietovardžio ir kilo sūrio pavadinimas.

„Queso Camerano“ vardas garsėjo šimtmečiais. Jis buvo vertinamas jau XI a. Gonzalo de Berceo mini šį sūrį savo kūrinyje „La Vida de San Millán“ („Švento Emilijano gyvenimas“):

| | Unas tierras dan vino, en otras dan dineros, |
| --- | --- |

Unas tierras dan vino, en otras dan dineros,

| | En aguna Çevera, en alguantas carneros, |
| --- | --- |

En aguna Çevera, en alguantas carneros,

| | Fierro traen en Alava e cunnos de azeros, |
| --- | --- |

Fierro traen en Alava e cunnos de azeros,

| | Quesos dan en ofrendas por todos los camberos. |
| --- | --- |

Quesos dan en ofrendas por todos los camberos.

Įgyvendindama Europos Sąjungos finansuojamą projektą „Euroterroirs“, kurio tikslas – propaguoti Europos kulinarinį paveldą, Žemės ūkio, žuvininkystės ir maisto pramonės ministerija (toliau – MAPA) paskelbė „Ispanijos tradicinių žemės ūkio produktų aprašą“, kurio 203 psl. aprašytas ir „Queso Camerano“.

Šis sūris taip pat nurodytas 1973 m. MAPA paskelbtame „Ispaniškų sūrių kataloge“ ir 1990 m. MAPA išleistame „Ispanijos sūrių kataloge“. Jis dažnai minimas įvairioje Cameros vietovės etnografinėje literatūroje.

Grynas ožkos pieno „Queso Camerano“ buvo įtrauktas į leidinį „100 geriausių Ispanijos sūrių“.

Be kitų savybių, „Queso Camerano“ iš kitų sūrių išsiskiria stangria tekstūra ir suploto cilindro forma, plokščiu paviršiumi, išgaubtais kraštais ir mažu dydžiu. Jo žievėje pastebimas įspaudas, paliktas vytelių pintinėlės (isp. cilla) – taip vadinama iš vytelių pagaminta forma, kuri anksčiau buvo naudojama „Queso Camerano“ gaminti, o dabar, dėl higieninių ir sanitarinių priežasčių, yra gaminama iš plastikinių medžiagų, tačiau išlaiko tradicinę formą.

Kuo ilgiau brandinamas „Queso Camerano“, tuo labiau stiprėja jo kvapas ir skonis. Nesubrandintas sūris pasižymi švelniu ir kiek rūgščiu skoniu, trumpai brandintas sūris yra rūgštelėjęs ir sūrokas, o ilgai brandinto sūrio skonis yra rūgštokas, sūrokas ir kiek kartus.

Ragaujant sūrį burnoje gali būti jaučiamas šios kilmės aromatas ir skonis:

| — | gyvūninės kilmės (ožkų), |
| --- | --- |

—

gyvūninės kilmės (ožkų),

| — | augalinės kilmės (ožkų ganyklų laukinių žolių ir šalutinių vietovės produktų, kuriais ožkos maitinamos), |
| --- | --- |

—

augalinės kilmės (ožkų ganyklų laukinių žolių ir šalutinių vietovės produktų, kuriais ožkos maitinamos),

| — | kiti (nestiprus išrūgų skonis šviežiuose ir jaunuose sūriuose; natūralaus rūsio ir pelėsių skonis vidutiniškai brandintuose ir subrandintuose sūriuose). |
| --- | --- |

—

kiti (nestiprus išrūgų skonis šviežiuose ir jaunuose sūriuose; natūralaus rūsio ir pelėsių skonis vidutiniškai brandintuose ir subrandintuose sūriuose).

Uostant sūrį gali būti jaučiamas šios kilmės kvapas:

| — | pieno (rūgštaus pieno), |
| --- | --- |

—

pieno (rūgštaus pieno),

| — | augalinės kilmės (nupjautos žolės, ožkų ganyklų laukinių žolių mišinio), |
| --- | --- |

—

augalinės kilmės (nupjautos žolės, ožkų ganyklų laukinių žolių mišinio),

| — | gyvūninės kilmės (ožkų), |
| --- | --- |

—

gyvūninės kilmės (ožkų),

| — | gyvūninės kilmės (šliužo fermento), |
| --- | --- |

—

gyvūninės kilmės (šliužo fermento),

| — | kitas (nestiprus išrūgų kvapas šviežiuose ir jaunuose sūriuose; natūralaus rūsio ir pelėsių kvapas vidutiniškai brandintuose ir subrandintuose sūriuose). |
| --- | --- |

—

kitas (nestiprus išrūgų kvapas šviežiuose ir jaunuose sūriuose; natūralaus rūsio ir pelėsių kvapas vidutiniškai brandintuose ir subrandintuose sūriuose).

Priklausomai nuo brandinimo trukmės sūrio žievė pasidengia geografinei vietovei būdingais pelėsiais, kurie yra vos matomi šviežiuose sūriuose ir pilkšvi arba pilkšvai žalsvi vidutiniškai brandintuose ir subrandintuose sūriuose. Tai daro įtaką gaminio organoleptinėms savybėms – nestipriai išrūgomis kvepiantys švieži ir jauni sūriai įgauna lengvą rūsio arba natūralios olos kvapą.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys:

Cameros kalnuose ožkas ganantys piemenys melždavo jas ganyklose ir iš to pieno gamindavo sūrį, kurį pateikdavo vytelių pintinėlėse. Laikui bėgant, dėl sezoninio gyvulių pervarymo į naujas ganyklas (iš kalnų į slėnius ir atvirkščiai), „Queso Camerano“ pradėtas gaminti kitose La Riochos vietovėse.

Ožkos, iš kurių pieno gaminamas „Queso Camerano“, ganomos saugomoje geografinėje vietovėje. Toje pačioje vietovėje sūrio gamybos žinovai gamina sūrį taip, kaip jį gamindavo jų protėviai.

„Queso Camerano“ būdingas 5.2 skirsnyje „Produkto ypatumai“ aprašytas augalinės ir gyvūninės kilmės kvapas ir skonis, kaip antai „augalinės kilmės (nupjautos žolės, ožkų ganyklų laukinių žolių mišinio) ir gyvūninės kilmės (ožkų)“, atsiranda dėl išskirtinio ožkų, šertų daugiausia natūralia augmenija ir specifiniais nustatytų ribų geografinės vietovės šalutiniais produktais, pieno naudojimo. Atsiranda tvirtas tai geografinei vietovei būdingos gyvūnijos ir augmenijos ryšys, nulemiantis juslines „Queso Camerano“ savybes.

Tai įvyksta, nes piene esantys riebalai išlaiko augalų, kuriais minta ožkos, kvapus. Todėl pienas, o vėliau ir sūris, įgauna specifinį kvapą, kuris tampa intensyvesnis sūrį ilgiau brandinant.

Be to, tradicinis „Queso Camerano“ gamybos būdas ilgainiui labai nepakito. Tai reiškia, kad žmogiškasis veiksnys taip pat turi daug reikšmės išgaunant galutines sūrio savybes. „Queso Camerano“ gaminamas kaip minkštas didelio drėgnio sūris, kuris gali būti brandinamas arba ne. Šviežiuose ir jaunuose sūriuose justi nestiprus išrūgų kvapas ir skonis, kuris vidutiniškai brandintuose ir subrandintuose sūriuose pamažėle kinta ir dėl kontroliuojamo pelėsių susidarymo žievėje sūris įgauna natūralaus rūsio ir pelėsių kvapą ir skonį.

Fermentinės koaguliacijos, kurios metu naudojamas natūralus iš ožkų gautas šliužo fermentas, metodas taip pat yra specifinis ir tiesiogiai veikia ne tik susidariusios varškės kietumą ir tekstūrą, bet ir gyvūninės kilmės (šliužo fermento) kvapą.

Kaip forma naudojama pintinėlė taip pat yra esminis sūrio gamybos elementas. Naudojant pintinėlę sūris ne tik įgauna galutinę savitą formą ir dydį, bet ir užtikrinama, kad nuvarvinimas nevyktų dėl kokio nors išorinio slėgimo proceso, o kad šis esminis gamybos etapas prasidėtų natūraliai, būtų lėtas ir ilgas, nes nuo jo labai priklauso gauto produkto, kuris yra itin elastingas ir standus lenkiant, konsistencijos kokybė.

Dėl šio natūralaus sunkio jėgos nulemto nuvarvinimo proceso sūris nėra pernelyg lipnus, todėl didelių sūrių gaminti neįmanoma. Tai – dar viena mūsų sūrio ypatybė.

Taigi „Queso Camerano“ kokybę ir jo skiriamąsias savybes lemia geografinė kilmė, visų pirma klimato sąlygos ir dirvožemio ypatumai – esminiai veiksniai, nuo kurių priklauso ganyklų, kurių augmenija minta ožkos, išsidėstymas, įvairovė ir skirtingumas, ir žmogaus veikla iš kartos į kartą perduodant pagrindinius tradicinio gamybos metodo principus.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

http://www.larioja.org/upload/documents/695777_PLIEGO_DE_CONDICIONES_MODIFICADO_QUESO_CAMERANO.pdf?idtab=438497

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 4.4.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 101/13

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2012/C 101/05

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„SCOTTISH WILD SALMON“

EB Nr.: UK-PGI-0005-0863-07.03.2011

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas:

„Scottish Wild Salmon“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Jungtinė Karalystė

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis:

| 1.7 klasė. | Šviežia žuvis, moliuskai ir vėžiagyviai ir žuvies produktai |
| --- | --- |

1.7 klasė.

Šviežia žuvis, moliuskai ir vėžiagyviai ir žuvies produktai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

Scottish Wild Salmon – pelaginės žuvies, žvejojamos Škotijos upėse, pakrantės žvejybos rajonuose ir jūroje, ne toliau kaip 1 500 m nuo kranto, priklausančios Salmo Salar rūšiai, pavadinimas.

Šviežia Scottish Wild Salmon yra šviesiai sidabrinės spalvos, nugara tamsiai mėlyna ir tvirta, su vientisais žvynais. Lašišiena standi, tamsiai rožinės spalvos. Kvepia labai šviežia žuvimi ir išlieka puikios būklės visą sezoną – tada ši žuvis yra sultinga ir sodraus skonio. Scottish Wild Salmon nuo kitų lašišinių žuvų skiriasi puikiu spalvų deriniu, gražios formos uodega, pelekais ir galva, o dėl nukeliaujamo atstumo – išvystytais raumenimis ir standžia lašišiena. Scottish Wild Salmon nėra dirbtinių dažiklių ar chemikalų.

Nustatyto produkto dydžio nėra, nes tai laukinis gyvis ir jo augimą lemia įvairios sąlygos. Vis dėlto Scottish Wild Salmon paprastai sveria 1,5 kg ar daugiau ir gali užaugti iki 20 kg. Žuvies išorės spalva sidabrinė, o lašišiena tamsiai rožinė ir standi. Žuvys parduodamos šviežios, nepjaustytos, dėžėje su ledais.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams):

Netaikoma.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams):

Netaikoma

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Šios žuvys turi būti sužvejotos Škotijos upėse, pakrantės žvejybos rajonuose ir jūroje, ne toliau kaip 1 500 m nuo kranto; jos žvejojamos taip:

Tinklai ir plokščiadugnės valtys

| — | Naudojamas išskleidžiamas tinklas, kuris išmetamas iš valties ir traukiamas nuo pat kranto ar šalimais kranto – taip lašišos pakliūna į tinklą ir ištraukiamos į krantą arba netoli jo, priklausomai nuo sąlygų. |
| --- | --- |

—

Naudojamas išskleidžiamas tinklas, kuris išmetamas iš valties ir traukiamas nuo pat kranto ar šalimais kranto – taip lašišos pakliūna į tinklą ir ištraukiamos į krantą arba netoli jo, priklausomai nuo sąlygų.

Užtvaros

| — | Tai sena spąstų žuvims forma; jie naudojami upėse, anksčiau – ir upės žiotyse; užtvaros padarytos iš kuolų aptvaro ar iš vytelių tvorelės, kartais suformuojama akmenų užtvara. Kadangi užtvaras skirtas lašišoms gaudyti, jį sudaro daugiau ar mažiau stačiakampė dėžė su tam tikrais vožtuvais, neleidžiančiais žuviai grįžti atgal (angl. inscales) pastatyta upėje, suformuotame akmenų pylime. |
| --- | --- |

—

Tai sena spąstų žuvims forma; jie naudojami upėse, anksčiau – ir upės žiotyse; užtvaros padarytos iš kuolų aptvaro ar iš vytelių tvorelės, kartais suformuojama akmenų užtvara. Kadangi užtvaras skirtas lašišoms gaudyti, jį sudaro daugiau ar mažiau stačiakampė dėžė su tam tikrais vožtuvais, neleidžiančiais žuviai grįžti atgal (angl. inscales) pastatyta upėje, suformuotame akmenų pylime.

Įtvirtinta žvejybos įranga

| — | Krepšio, graibšto formos tinklinės gaudyklės ar kitokia prie kuolų pritvirtinta gaudyklė: naudojami spąstai žuvims, kurie pritvirtinti prie kranto ar jūros dugno tam tikromis sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Krepšio, graibšto formos tinklinės gaudyklės ar kitokia prie kuolų pritvirtinta gaudyklė: naudojami spąstai žuvims, kurie pritvirtinti prie kranto ar jūros dugno tam tikromis sąlygomis.

| — | Iš prie rėmo prikabinto tinklinio audeklo sudarytas žvejybos įrankis žvejoti potvynio vandens sraute (haaf net) ir prie kuolų vertikaliai prisegtas tinklinis audeklas su apatinėje dalyje suregztu maišu žuvims sulaikyti: pirmasis pritvirtintas prie rėmo; jį vandens sraute laiko upės žiotyse braidžiojantis tinklininkas. Tinklas ištraukiamas, kai į jį patenka lašiša. Išsirikiavę vienoje linijoje, taip dirbti gali keli žvejai. Prie kuolų vertikaliai prisegtas tinklinis audeklas su apatinėje dalyje suregztu maišu žuvims sulaikyti sudarytas iš kelių maišų, pritvirtintų prie kuolų ir statomas skersai potvynio srovės. Žuvys pakliūna į maišus per atoslūgį. |
| --- | --- |

—

Iš prie rėmo prikabinto tinklinio audeklo sudarytas žvejybos įrankis žvejoti potvynio vandens sraute (haaf net) ir prie kuolų vertikaliai prisegtas tinklinis audeklas su apatinėje dalyje suregztu maišu žuvims sulaikyti: pirmasis pritvirtintas prie rėmo; jį vandens sraute laiko upės žiotyse braidžiojantis tinklininkas. Tinklas ištraukiamas, kai į jį patenka lašiša. Išsirikiavę vienoje linijoje, taip dirbti gali keli žvejai. Prie kuolų vertikaliai prisegtas tinklinis audeklas su apatinėje dalyje suregztu maišu žuvims sulaikyti sudarytas iš kelių maišų, pritvirtintų prie kuolų ir statomas skersai potvynio srovės. Žuvys pakliūna į maišus per atoslūgį.

Be to, nustatytoje vietovėje turi vykti šie gamybos etapai:

| — | žuvies iškrovimas, |
| --- | --- |

—

žuvies iškrovimas,

| — | išrūšiavimas pagal dydį, |
| --- | --- |

—

išrūšiavimas pagal dydį,

| — | į dėžes su ledu žuvis sukraunama Škotijoje. Į dėžes su ledu paprastai kraunama žvejybos bazėse prieš pateikiant į rinką; ši operacija gali būti atliekama bet kurioje žvejybos bazėje Škotijoje. |
| --- | --- |

—

į dėžes su ledu žuvis sukraunama Škotijoje. Į dėžes su ledu paprastai kraunama žvejybos bazėse prieš pateikiant į rinką; ši operacija gali būti atliekama bet kurioje žvejybos bazėje Škotijoje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

Netaikoma

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

Netaikoma.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

Visa Škotija, įskaitant 1 500 m pločio zoną nuo kranto.

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

Geografinės vietovės aplinkos sąlygos yra ypač palankios Scottish Wild Salmon. Škotijos geologija ir geografija, jos švelnus klimatas, labai kokybiški vandenys ir daug upių yra labai svarbūs Scottish Wild Salmon, nes šios žuvys plaukia tik į tuos Škotijos pakrantės vandenis, kurie yra švarūs.

Lašišos čia gimsta; jos auga gėlame vandenyje, leidžiasi pasroviui link vandenyno, o kai visiškai suauga, grįžta į tas pačias upes neršti. Lašišos žvejojamos grįžusios į tas pačias upes.

Jos jau būna praleidusios 1–3 metus Arkties vandenyne prie Kanados ir Grenlandijos. Škotijos geologiniai ir geografiniai ypatumai, jos nuosaikus klimatas, labai kokybiški vandenys ir daug upių turi įtakos tam, kad žuvys būtų tvirtos ir sveikos; jos prisideda prie daug skirtingų populiacijų dėl savo išskirtinio plaukimo laiko, apimančio didžiąją metų dalį. Scottish Wild Salmon tai yra labai svarbu, nes šios žuvys įplaukia tik į švarius vandenis Škotijos pakrantėje.

Škotijos upių sistemos yra viena didžiausių ir įvairiausių Atlanto lašišų išteklių dalis Europoje – ją sudaro beveik 400 upių su šimtais genetiškai skirtingų lašišų populiacijų.

5.2.   Produkto ypatumai:

Atlanto lašiša – anadrominė žuvis, kuri gimsta gėluose vandenyse, migruoja į jūrą ir veistis grįžta į gėlus gimtuosius vandenis. Sąsaja su geografine vietove pasireiškia tuo, kad jos žvejojamos grįžusios į gimtuosius vandenis.

Scottish Wild Salmon savybės sietinos su geografine vietove ne vien dėl aplinkos ypatumų, bet ir dėl žvejybos ir žuvų perdirbimo tradicijų. Šie metodai – tai tinkamai dokumentuose aprašyti tradiciniai žvejybos būdai. „Scottish Wild Salmon“ žvejyba yra nepaprastai svarbi Škotijos paveldo dalis; žuvų susibūrimo vietos nustatymo ir pačios žvejybos įgūdžiai Škotijoje nusistovėję jau seniai ir perduodami iš kartos į kartą. Todėl Škotijoje dar yra likusių veikiančių žvejybos tinklais bazių.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys:

Žvejyba tinklais

Lašišos Škotijoje tinklais žvejojamos jau kelis šimtmečius. Iš tiesų, lašiša buvo ir yra simbolinę reikšmę turinti rūšis. Yra šaltinių, kuriuose minima, kad traukiamaisiais žvejybos įrankiais Tweed upėje buvo žvejojama jau apie 1160 metus. Anksčiausias įrašas, susijęs su lašišų žvejybos reglamentavimu, datuojamas 1424 m. Įtvirtintą žvejybos įrangą upės žiotyse teisėtai buvo galima naudoti iki XIX a. pradžios. Jos klestėjimo metais lašišas tinklais žvejodavo apie 3 000 žmonių. Deja, didžioji dauguma žvejybos tinklais bazių per pastaruosius 25 metus veiklą nutraukė, nors kai kurios vis dar veikia.

Iš esmės, žvejybos metodai per šimtmečius nepakito. Ši tradicija tęsiama; žvejybos būdai ir profesionalios žinios būdavo perduodamos iš kartos į kartą, nors dabar naudojamos šiuolaikinės technologijos – patobulėjo laivų varikliai ir atsirado plautuvai tinklams plauti.

Prieš atsirandant šiuolaikiniams šaldymo būdams, kai kuriuose žvejų kaimuose veikė šaldyklos, kuriose žuvis būdavo apdorojama. Ledu šaldomos lašišos kadaise iš ten būdavo siunčiamos laivu į Billingsgate turgų Londone. Tokios kaimiškos „šaldyklos“ pavyzdį šiandien galima išvysti netoli Montrose. Tai didelė XIX a. viduryje statyta žeminė, kurios stogas ir dabar dar yra padarytas iš žolės. Lietaus vandeniui pamažu virstant garais žeminė vėsdavo.

Geras vardas

Istoriškai ši žuvis, kuri dar vadinama „sidabrine juosta“ ar „žuvų karaliumi“, labai vertinta – jos vertė tokia pati yra ir šiandien. Kartais ji būdavo rūkoma ir eksportuojama į užsienį. Tradiciškai pagrindinis turgus, kuriame prekiaujama „Scottish Wild Salmon“, buvo Billingsgate Market.

Šiandien rūkyta „Scottish Wild Salmon“ parduodama ūkininkų turguose visoje Škotijoje, o tam tikras šviežios žuvies kiekis eksportuojamas. Žuvis anksčiau buvo tiekiama karališkiesiems rūmams, o 2005 m. – Didžiojo aštuntuko valstybių (G8) susitikimo dalyviams Gleneagles’e, taip pat geriausiems kulinarams ir prabangiems restoranams – Harrods, Fortnum and Mason, geriausiam virėjui Ričardui Koriganui, kuriam priklauso Bentleys Oyster Bar Pikadilyje, Londone; tai tik keli pavyzdžiai.

Plačiai pripažinta, kad „Scottish Wild Salmon“ skonis ir tekstūra yra išskirtiniai. Forman & Field Salmon Smokers mano, kad ieškant geriausios kokybės lašišos „istoriškai gerą vardą turi tik škotiška lašiša“. „Scottish Wild Salmon“ yra Škotijos produkcijos pažiba – tą visame pasaulyje pripažįsta ir vietos vartotojai, ir geriausi kulinarai ir restoranai. „Scottish Wild Salmon“ pirkėjai ir vartotojai dažnai giria aukštą produkto kokybę.

Žvejyba Škotijai nuo seno buvo svarbi pramonės šaka. Škotijos gėlavandenių žuvų populiacijos ir bendrija turi gamtinę paveldo vertę tarptautiniu mastu. Nors paskutiniais metais Škotijos lašišų sužvejojama mažiau, žvejyba vis dar yra tarptautinės reikšmės gamtos paveldas. Lašišos yra žuvininkystės pasaulinio prestižo pagrindas. Škotijos upių sistemos – viena didžiausių ir įvairiausių Atlanto lašišų išteklių vieta Europoje. Škotija yra viena didžiausių Europos jūrinės žvejybos valstybių, jos 66 proc. žuvies iškraunama JK, o bendras Škotijos upių ilgis yra 50 000 km, daugumoje tų upių veisiasi Atlanto lašišos ir jūriniai upėtakiai, Škotijoje yra 30 000 ežerų ir tvenkinių.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/scottish-wild-salmon-pgi.pdf

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---