# Euroopa Liidu C 10/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.010.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 10 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide12. jaanuar 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.010.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 10

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide12. jaanuar 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 010/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2012/C 010/02 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 2 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 010/03 | Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel Alghero, Cagliari ja Olbia ning Rooma Fiumicino ja Milano Linate vahel (
  1
  ) | 3 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2012/C 010/04 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 4 |
| 2012/C 010/05 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 5 |
| 2012/C 010/06 | Riigiabi puudumine Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses | 6 |
| 2012/C 010/07 | 2012. aasta riigipühad: EMP EFTA riigid ja EMP institutsioonid | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 010/01

Euro vahetuskurss

1

2012/C 010/02

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 010/03

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel Alghero, Cagliari ja Olbia ning Rooma Fiumicino ja Milano Linate vahel (
  1
  )

1

3

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2012/C 010/04

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

4

2012/C 010/05

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

5

2012/C 010/06

Riigiabi puudumine Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

6

2012/C 010/07

2012. aasta riigipühad: EMP EFTA riigid ja EMP institutsioonid

7

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 010/08 | Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2012. aasta tööprogrammidega | 8 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 010/09 | Riigiabi – Bulgaaria – Riigiabi SA.31250 (11/C) (ex 11/N) – BDZi ümberkorraldamine – Bulgaaria – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 9 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 010/08

Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2012. aasta tööprogrammidega

8

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 010/09

Riigiabi – Bulgaaria – Riigiabi SA.31250 (11/C) (ex 11/N) – BDZi ümberkorraldamine – Bulgaaria – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 10/1

---

Euro vahetuskurss (1)

11. jaanuar 2012

2012/C 10/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2718 |
| JPY | Jaapani jeen | 97,87 |
| DKK | Taani kroon | 7,4363 |
| GBP | Inglise nael | 0,82590 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8087 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2120 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6505 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,821 |
| HUF | Ungari forint | 311,93 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6982 |
| PLN | Poola zlott | 4,4609 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3670 |
| TRY | Türgi liir | 2,3671 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2361 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2928 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,8792 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6016 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6441 |
| KRW | Korea won | 1 476,82 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,3476 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0304 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5390 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 649,95 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9935 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,881 |
| RUB | Vene rubla | 40,3375 |
| THB | Tai baht | 40,469 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2937 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,3728 |
| INR | India ruupia | 65,9620 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2718

JPY

Jaapani jeen

97,87

DKK

Taani kroon

7,4363

GBP

Inglise nael

0,82590

SEK

Rootsi kroon

8,8087

CHF

Šveitsi frank

1,2120

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6505

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,821

HUF

Ungari forint

311,93

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6982

PLN

Poola zlott

4,4609

RON

Rumeenia leu

4,3670

TRY

Türgi liir

2,3671

AUD

Austraalia dollar

1,2361

CAD

Kanada dollar

1,2928

HKD

Hongkongi dollar

9,8792

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6016

SGD

Singapuri dollar

1,6441

KRW

Korea won

1 476,82

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,3476

CNY

Hiina jüaan

8,0304

HRK

Horvaatia kuna

7,5390

IDR

Indoneesia ruupia

11 649,95

MYR

Malaisia ringit

3,9935

PHP

Filipiini peeso

55,881

RUB

Vene rubla

40,3375

THB

Tai baht

40,469

BRL

Brasiilia reaal

2,2937

MXN

Mehhiko peeso

17,3728

INR

India ruupia

65,9620

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 10/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 10/2

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2012/C 10/02

Image

Saksamaa käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on ühendusega sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Saksamaa

Motiiv: Baierimaa seeriast „Liidumaad”

Kujunduse kirjeldus: Mälestusmündi „Baierimaa” kujundas Erich Ott ja sellel on kujutatud Neuschwansteini lossi kuulsaim vaade. Kavandil on vaade idast, nii nagu külastajad seda lossi juurde tõustes näevad: esiplaanil olev väravavahimaja ning keskaegses stiilis tornid ja tornikesed. Hästi on tabatud lossi taga asuv panoraamne mägi, nagu ka romantilise Pöllatschluchti kohal kõrguv kalju, millel loss seisab. Nimi „BAYERN” loob seose Neuschwansteini lossi kujutise ja liidumaa vahel. Iga vastava rahapaja tunnus (A, D, F, G või J) asub mündi siseosa keskel paremal ning kunstniku nimetähed asuvad siseosa keskel vasakul.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte. Tähtede vahel all on aastaarv „2012” ja üleval käibele laskva riigi tunnus „D”.

Käibele lastav kogus: 30 miljonit münti

Käibelelaskmise kuupäev: Jaanuar 2012

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide liikmesriiki tähistava külje ja kõnealuste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 10/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 10/3

---

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel Alghero, Cagliari ja Olbia ning Rooma Fiumicino ja Milano Linate vahel

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 10/03

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | | Alghero–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Alghero |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Alghero–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Alghero

| | Alghero–Milano Linate ja Milano Linate–Alghero |
| --- | --- |

Alghero–Milano Linate ja Milano Linate–Alghero

| | Cagliari–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Cagliari |
| --- | --- |

Cagliari–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Cagliari

| | Cagliari–Milano Linate ja Milano Linate–Cagliari |
| --- | --- |

Cagliari–Milano Linate ja Milano Linate–Cagliari

| | Olbia–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Olbia |
| --- | --- |

Olbia–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Olbia

| | Olbia–Milano Linate ja Milano Linate–Olbia |
| --- | --- |

Olbia–Milano Linate ja Milano Linate–Olbia

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

25. märts 2012

Aadress, millelt on võimalik tasuta saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

| Regione Autonoma Sardegna |
| --- |
| Assessorato dei Trasporti |
| Via Caprera 15 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tel +39 0706065965 |
| Faks +39 0706067308 |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| E-post: trasp.osp@regione.sardegna.it |

Regione Autonoma Sardegna

Assessorato dei Trasporti

Via Caprera 15

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tel +39 0706065965

Faks +39 0706067308

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasp.osp@regione.sardegna.it

Kontaktisik: Direttore del Servizio della pianificazione e programmazione dei sistemi di trasporto — Ing. Giorgio Ferrari

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 10/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 10/4

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

2012/C 10/04

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 5. oktoober 2011 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi nr | : | 70309 |
| Otsuse number | : | 299/11/COL |
| EFTA riik | : | Norra |
| Nimetus | : | Eramajapidamistes alterntiivsete taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja elektrienergia säästude toetamiseks mõeldud Norra kava kaasamine Norra energiafondi kavasse |
| Õiguslik alus | : | Ettepanek parlamendile nr 120 S (2010–2011) |
| Eesmärk | : | Keskkonnakaitse; taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri- ja soojusenergia tarnimise suurendamine ning energiasäästu edendamine |
| Abi vorm | : | Toetused |
| Eelarve | : | 1 975 miljonit NOK |
| Kestus | : | 28. september 2011–31. detsember 2016 |
| Majandusharud | : | Energeetika, elektrienergia |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | : | Enova SF |
| Professor Borchsgt. 2 |
| 7030 Trondheim |
| NORWAY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

5. oktoober 2011

Juhtumi nr

:

70309

Otsuse number

:

299/11/COL

EFTA riik

:

Norra

Nimetus

:

Eramajapidamistes alterntiivsete taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja elektrienergia säästude toetamiseks mõeldud Norra kava kaasamine Norra energiafondi kavasse

Õiguslik alus

:

Ettepanek parlamendile nr 120 S (2010–2011)

Eesmärk

:

Keskkonnakaitse; taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri- ja soojusenergia tarnimise suurendamine ning energiasäästu edendamine

Abi vorm

:

Toetused

Eelarve

:

1 975 miljonit NOK

Kestus

:

28. september 2011–31. detsember 2016

Majandusharud

:

Energeetika, elektrienergia

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

:

Enova SF

Professor Borchsgt. 2

7030 Trondheim

NORWAY

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 10/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 10/5

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

2012/C 10/05

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 13. juuli 2011 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi nr | : | 69800 |
| Otsuse number | : | 231/11/COL |
| EFTA riik | : | Norra |
| Piirkond | : | Tromsø omavalitsus |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | : | Järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu kasutuselevõtt Tromsø omavalitsuse maapiirkondades |
| Eesmärk | : | Lairibavõrkude kiire kasutuselevõtt |
| Abi vorm | : | Otsetoetus ja olemasolevate elektrimastide teatavate kasutustasude maksmisest vabastus |
| Eelarve | : | Umbes 94 000 000 NOK |
| Abi osatähtsus | : | Umbes 75 % |
| Majandusharud | : | Elektrooniline side |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | : | Tromsø municipality |
| Rådhuset |
| PO Box 6900 |
| 9299 Tromsø |
| NORWAY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

13. juuli 2011

Juhtumi nr

:

69800

Otsuse number

:

231/11/COL

EFTA riik

:

Norra

Piirkond

:

Tromsø omavalitsus

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

:

Järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu kasutuselevõtt Tromsø omavalitsuse maapiirkondades

Eesmärk

:

Lairibavõrkude kiire kasutuselevõtt

Abi vorm

:

Otsetoetus ja olemasolevate elektrimastide teatavate kasutustasude maksmisest vabastus

Eelarve

:

Umbes 94 000 000 NOK

Abi osatähtsus

:

Umbes 75 %

Majandusharud

:

Elektrooniline side

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

:

Tromsø municipality

Rådhuset

PO Box 6900

9299 Tromsø

NORWAY

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 10/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 10/6

---

Riigiabi puudumine Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

2012/C 10/06

EFTA järelevalveamet on seisukohal, et järgmine meede ei ole riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 5. oktoober 2011 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi nr | : | 59332 |
| Otsuse number | : | 300/11/COL |
| EFTA riik | : | Island |
| Pealkiri | : | Reykjavik Energy investeeringud Lina.Net-i |
| Abi liik | : | Abi puudub/kapitalisüstid |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

5. oktoober 2011

Juhtumi nr

:

59332

Otsuse number

:

300/11/COL

EFTA riik

:

Island

Pealkiri

:

Reykjavik Energy investeeringud Lina.Net-i

Abi liik

:

Abi puudub/kapitalisüstid

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 10/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 10/7

---

2012. aasta riigipühad: EMP EFTA riigid ja EMP institutsioonid

2012/C 10/07

| 2012 | Island | Liechtenstein | Norra | EFTA järelevalveamet | EFTA kohus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. jaanuar | X | X | X | | |
| 2. jaanuar | | X | | X | X |
| 6. jaanuar | | X | | | |
| 20. veebruar | | | | | X |
| 19. märts | | X | | | |
| 5. aprill | X | | X | | X |
| 6. aprill | X | X | X | X | X |
| 9. aprill | X | X | X | X | X |
| 1. mai | X | X | X | X | X |
| 17. mai | X | X | X | X | X |
| 18. mai | | | | X | X |
| 28. mai | X | X | X | X | X |
| 7. juuni | | X | | | |
| 17. juuni | X | | | | |
| 6. august | X | | | | |
| 15. august | | X | | | X |
| 3. september | | | | | X |
| 8. september | | X | | | |
| 1. november | | X | | X | X |
| 2. november | | | | | X |
| 8. detsember | | X | | | |
| 25. detsember | X | X | X | X | X |
| 26. detsember | X | X | X | X | X |
| 31. detsember | | X | | | |

2012

Island

Liechtenstein

Norra

EFTA järelevalveamet

EFTA kohus

1. jaanuar

X

X

X

2. jaanuar

X

X

X

6. jaanuar

X

20. veebruar

X

19. märts

X

5. aprill

X

X

X

6. aprill

X

X

X

X

X

9. aprill

X

X

X

X

X

1. mai

X

X

X

X

X

17. mai

X

X

X

X

X

18. mai

X

X

28. mai

X

X

X

X

X

7. juuni

X

17. juuni

X

6. august

X

15. august

X

X

3. september

X

8. september

X

1. november

X

X

X

2. november

X

8. detsember

X

25. detsember

X

X

X

X

X

26. detsember

X

X

X

X

X

31. detsember

X

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 10/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 10/8

---

Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2012. aasta tööprogrammidega

2012/C 10/08

Käesolevaga teatatakse mitut teemat läbivast konkursikutsest seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2012–2013) 2012. aasta tööprogrammidega „Koostöö” ja „Võimekus”.

Taotlusi oodatakse konkursile FP7-JPROG-2012-RTD – Ühise programmitöö koordineerimine 2012. Konkursi tähtaeg ja eelarved esitatakse konkursikutse tekstis, mis avaldatakse Euroopa Komisjoni vastaval veebisaidil.

| Mitut teemavaldkonda hõlmav lähenemisviis:
  toetus ühisele programmitööle | Konkursikutse tunnus |
| --- | --- |
| Eriprogramm „Koostöö”
  Teemad: 1. Tervishoid ja 6. Keskkond (sealhulgas kliimamuutus).
  Eriprogramm „Võimekus”
  Osa: 3. Teadmiste piirkonnad. | FP7-JPROG-2012-RTD |

Mitut teemavaldkonda hõlmav lähenemisviis:

toetus ühisele programmitööle

Konkursikutse tunnus

Eriprogramm „Koostöö”

Teemad: 1. Tervishoid ja 6. Keskkond (sealhulgas kliimamuutus).

Eriprogramm „Võimekus”

Osa: 3. Teadmiste piirkonnad.

FP7-JPROG-2012-RTD

Konkursikutse on seotud komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsusega K(2011) 9493 ja 20. detsembri 2011. aasta otsusega K(2011) 9496 vastu võetud tööprogrammidega.

Konkursi eeskirjad, tööprogrammid ja taotluste esitamise juhised on kättesaadavad Euroopa Komisjoni vastaval veebisaidil.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 10/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 10/9

---

RIIGIABI – BULGAARIA

Riigiabi SA.31250 (11/C) (ex 11/N) – BDZi ümberkorraldamine – Bulgaaria

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 10/09

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles koostatud 9. novembri 2011. aasta kirjas teatas komisjon Bulgaariale oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abi/meetmega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Bulgaariale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

I.   MENETLUS

2010. aastal andis Bulgaaria teada päästmisabi andmisest BDZ EAD-le 248,6 miljoni Bulgaaria leevi ulatuses (ligikaudu 126 miljonit eurot). Päästmisabi kiideti komisjonis heaks 2010. aasta detsembris. Pärast nimetatud päästmisabi teavitasid Bulgaaria võimud 18. mail 2011 komisjoni ümberkorraldamisabi andmisest BDZ Holding EAD-le. Kuna teatises ei esitatud meetme hindamiseks piisavalt teavet, saatis komisjon teabe saamiseks Bulgaariale kaks nõuet, millele vastati 5. septembril 2011 ja 10. oktoobril 2011.

II.   KIRJELDUS

BDZ on Bulgaaria ettevõte, mis tegeleb reisijate ja kauba raudteeveoga nii siseriiklikul kui ka rahvusvahelisel turul. BDZ on kontsern, mis koosneb kolmest ettevõtjast: emaettevõtja BDZ Holding EAD ning reisijateveoga tegelev ja kaubaveoga tegelev tütarettevõtja. BDZ kontsernil on mitmel aastal esinenud finantsraskusi ning hiljuti alustati selle ümberkorraldamist.

Teatatud abi koosneb kapitali suurendamisest, mis ulatub 550 miljoni Bulgaaria leevini (ligikaudu 278 miljonit eurot), mis antakse ajavahemikul 2011–2016 kuues osas. Peamised ettenähtud ümberkorraldusmeetmed on ettevõtja mõnede võlgade tasumine, kulude vähendamine, veeremi osaline müümine või vanametalliks lammutamine ning töötajate arvu oluline vähendamine. Ümberkorraldusmeetmete rakendamise järel peaks BDZ muutuma kasumlikuks 2012. aastal.

Bulgaaria väidab, et vastavalt päästmis- ja ümberkorraldussuunistele on ümberkorraldusabi siseturuga kokkusobiv. Selleks et täita nimetatud suuniste nõudeid, tehakse ettepanek võtta kompensatsioonimeetmed kaubaveoga tegeleva tütarettevõtja erastamise näol. BDZ kontserni omaosalus ümberkorralduskulude kandmisel peaks koosnema tütarettevõtja müügist saadavast tulust, varade müügist ning Maailmapangast saadud vahenditest. Bulgaaria leiab samuti, et personalifondidelt saadud sääste võiks pidada omaosaluseks.

Lisaks märgib Bulgaaria, et vähemalt osa abist on siseturuga kokkusobiv vastavalt raudteesuuniste 4. jaole, mille alusel on lubatud kustutada raudtee-ettevõtja võlgu, mis on tekkinud enne asjaomase riigi ELiga ühinemist.

III.   HINDAMINE

Komisjon leiab, et teatatud meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seetõttu viis komisjon läbi esialgse läbivaatamise selle kohta, kas nimetatud meetmeid võiks pidada siseturuga kokkusobivaks vastavalt asjaomastele riigiabi eeskirjadele.

Esiteks, mis puutub meetme tõenäolist kokkusobivust päästmis- ja ümberkorraldussuuniste alusel, siis käesolevas etapis on kaheldav, kas teatatud meede täidab kõiki nimetatud suuniste nõudeid. Eelkõige puuduvad teatatud ümberkorralduskavas mitmed elemendid, mis võimaldaksid teha järelduse BDZ kontserni edasise elujõulisuse kohta (nt nõuetekohane tundlikkusanalüüs). Lisaks on küsitav, kas kavandatav kaubaveoga tegeleva tütarettevõtja erastamine, mis Bulgaaria väidete kohaselt moodustaks omaosalusest peamise osa, on „tegelik ja reaalne” päästmis- ja ümberkorraldussuuniste tähenduses, kuna Bulgaaria ei ole esitanud ei sõltumatut hinnangut ega konkreetset ajakava. Samuti ei ole Bulgaaria esitanud tõendeid selle kohta, et kaubaveoga tegeleva tütarettevõtja erastamisega saaks piisaval määral kompenseerida kaasata võidava ümberkorraldusabi võimalikku moonutavat mõju.

Teiseks tuleb kaaluda meetme kokkusobivust raudteesuuniste 4. jao alusel, mille kohaselt võiks raudtee-ettevõtjal enne asjaomase liikmesriigi ELiga ühinemist tekkinud võlgade kustutamist pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks, kui mitmed tingimused on täidetud. Praeguses etapis ei ole komisjonil võimalik võtta seisukohta, kas teatatud meede täidab raudteesuuniste 4. jao tingimusi. Eelkõige ei ole Bulgaaria siiani selgitanud, millised võlad tuleks selle sätte alusel kustutada ja miks leitakse, et raudteesuuniste 4. osa tingimused on täidetud.

IV.   KOKKUVÕTE

Eelnevate kaalutluste põhjal otsustas komisjon algatada eespool kirjeldatud meetmete suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse.

KIRJA TEKST

„Комисията уведомява България, че след проучване на информацията, предоставена от Вашите органи относно посочените по-горе мерки, Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на гореспомената мярка за преструктуриране на „БДЖ“, предмет на уведомлението.

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 17 септември 2010 г. България уведоми Комисията за помощ за оздравяване в размер на 248,6 милиона BGN (приблизително 126 милиона EUR) в полза на „Български държавни железници“ ЕАД („БДЖ“). Мярката бе одобрена с Решение на Комисията от 15 декември 2010 г. (1). |
| --- | --- |

(1)

На 17 септември 2010 г. България уведоми Комисията за помощ за оздравяване в размер на 248,6 милиона BGN (приблизително 126 милиона EUR) в полза на „Български държавни железници“ ЕАД („БДЖ“). Мярката бе одобрена с Решение на Комисията от 15 декември 2010 г. (1).

| (2) | След помощта за оздравяване и вследствие контакти, установени на етапа, предхождащ уведомяването, на 18 май 2011 г. българските власти уведомиха Комисията за мярката за преструктуриране в полза на „Холдинг БДЖ“ ЕАД, както и за възстановяване на платен акциз на „Холдинг БДЖ“ ЕАД за използвана тягова електрическа енергия. |
| --- | --- |

(2)

След помощта за оздравяване и вследствие контакти, установени на етапа, предхождащ уведомяването, на 18 май 2011 г. българските власти уведомиха Комисията за мярката за преструктуриране в полза на „Холдинг БДЖ“ ЕАД, както и за възстановяване на платен акциз на „Холдинг БДЖ“ ЕАД за използвана тягова електрическа енергия.

| (3) | Предвид факта, че уведомлението не съдържаше достатъчно информация за оценяването на мярката, на 15 юли 2011 г. на българските власти бе изпратено искане за информация. С писмо от 11 август 2011 г., с входящ номер от 12 август 2011 г., България поиска удължаване на крайния срок за отговор на искането за информация на Комисията. С писмо от 23 август 2011 г. Комисията удължи крайния срок. България представи необходимата информация на 5 септември 2011 г. Комисията поиска допълнителни разяснения с писмо от 28 септември 2011 г., на което България отговори с писмо от 7 октомври 2011 г., с входящ номер от 10 октомври 2011 г. На 13 октомври 2011 г. България оттегли уведомлението си по отношение на възстановяването на платения акциз на „Холдинг БДЖ“ ЕАД за използвана тягова електрическа енергия. |
| --- | --- |

(3)

Предвид факта, че уведомлението не съдържаше достатъчно информация за оценяването на мярката, на 15 юли 2011 г. на българските власти бе изпратено искане за информация. С писмо от 11 август 2011 г., с входящ номер от 12 август 2011 г., България поиска удължаване на крайния срок за отговор на искането за информация на Комисията. С писмо от 23 август 2011 г. Комисията удължи крайния срок. България представи необходимата информация на 5 септември 2011 г. Комисията поиска допълнителни разяснения с писмо от 28 септември 2011 г., на което България отговори с писмо от 7 октомври 2011 г., с входящ номер от 10 октомври 2011 г. На 13 октомври 2011 г. България оттегли уведомлението си по отношение на възстановяването на платения акциз на „Холдинг БДЖ“ ЕАД за използвана тягова електрическа енергия.

| (4) | Още през 2009 г. България уведоми Комисията за договор за предоставяне на обществена услуга за пътнически превози с железопътен транспорт в България. Това уведомление бе впоследствие оттеглено, тъй като България счете, че договорът за предоставяне на обществена услуга е освободен от задължението за уведомяване, предвидено в Регламент (ЕО) No 1370/2007 (2) (наричан по-долу за краткост „Регламентът ЗОУ“). |
| --- | --- |

(4)

Още през 2009 г. България уведоми Комисията за договор за предоставяне на обществена услуга за пътнически превози с железопътен транспорт в България. Това уведомление бе впоследствие оттеглено, тъй като България счете, че договорът за предоставяне на обществена услуга е освободен от задължението за уведомяване, предвидено в Регламент (ЕО) No 1370/2007 (2) (наричан по-долу за краткост „Регламентът ЗОУ“).

2.   БЕНЕФИЦИЕРЪТ

| (5) | Бенефициер на мярката за помощ е „Български държавни железници“ ЕАД (БДЖ), изцяло държавно дружество с дейност в сферата на железопътен транспорт на пътници и товари. |
| --- | --- |

(5)

Бенефициер на мярката за помощ е „Български държавни железници“ ЕАД (БДЖ), изцяло държавно дружество с дейност в сферата на железопътен транспорт на пътници и товари.

| (6) | „БДЖ“ ЕАД е създадено през 2001 г., когато Национална компания „БДЖ“ бе разделена на дружество за железопътна инфраструктура (Национална компания „Железопътна инфраструктура“, наричана по-долу за краткост: НК „ЖИ“) и доставчик на транспортни услуги („БДЖ“ ЕАД). През 2007 г. „БДЖ“ ЕАД бе преструктурирано като холдингова структура и бяха създадени три дъщерни дружества, които извършват дейност съответно в сферата на товарните превози, пътническите превози и тягов подвижен състав. Компанията-майка „БДЖ“ ЕАД бе собственик на пътнически вагони, товарни вагони и локомотиви, които дъщерните дружества можеха да вземат под наем. Последните носеха отговорност за поддръжката на подвижния състав. „БДЖ“ ЕАД също носеше отговорност за обслужване на дълговете, възникнали преди реорганизацията. Тъй като тази структура се е оказала неефективна, през 2010 г. бе извършено сливане на тяговите услуги с компанията-майка. |
| --- | --- |

(6)

„БДЖ“ ЕАД е създадено през 2001 г., когато Национална компания „БДЖ“ бе разделена на дружество за железопътна инфраструктура (Национална компания „Железопътна инфраструктура“, наричана по-долу за краткост: НК „ЖИ“) и доставчик на транспортни услуги („БДЖ“ ЕАД). През 2007 г. „БДЖ“ ЕАД бе преструктурирано като холдингова структура и бяха създадени три дъщерни дружества, които извършват дейност съответно в сферата на товарните превози, пътническите превози и тягов подвижен състав. Компанията-майка „БДЖ“ ЕАД бе собственик на пътнически вагони, товарни вагони и локомотиви, които дъщерните дружества можеха да вземат под наем. Последните носеха отговорност за поддръжката на подвижния състав. „БДЖ“ ЕАД също носеше отговорност за обслужване на дълговете, възникнали преди реорганизацията. Тъй като тази структура се е оказала неефективна, през 2010 г. бе извършено сливане на тяговите услуги с компанията-майка.

| (7) | Към днешна дата „БДЖ“ ЕАД (преименувано като „Холдинг БДЖ“ ЕАД през 2011 г. и наричано по-долу за краткост „Холдинг БДЖ“) е едноличен собственик на двете дъщерни дружества „БДЖ — товарни превози“ ЕООД (наричано по-долу за краткост „БДЖ — товарни превози“) и „БДЖ — пътнически превози“ ЕООД (наричано по-долу за краткост „БДЖ — пътнически превози“). |
| --- | --- |

(7)

Към днешна дата „БДЖ“ ЕАД (преименувано като „Холдинг БДЖ“ ЕАД през 2011 г. и наричано по-долу за краткост „Холдинг БДЖ“) е едноличен собственик на двете дъщерни дружества „БДЖ — товарни превози“ ЕООД (наричано по-долу за краткост „БДЖ — товарни превози“) и „БДЖ — пътнически превози“ ЕООД (наричано по-долу за краткост „БДЖ — пътнически превози“).

| (8) | „Холдинг БДЖ“ е еднолично акционерно дружество (3) с дейност в сферата на международния транспорт на пътници и товари, както и специализирани превози на територията на България и в чужбина. Притежава подвижния състав и обслужва дълговете, възникнали преди реорганизацията от 2007 г. |
| --- | --- |

(8)

„Холдинг БДЖ“ е еднолично акционерно дружество (3) с дейност в сферата на международния транспорт на пътници и товари, както и специализирани превози на територията на България и в чужбина. Притежава подвижния състав и обслужва дълговете, възникнали преди реорганизацията от 2007 г.

| (9) | „БДЖ — товарни превози“ е дружество с ограничена отговорност с дейност на националния пазар на железопътни товарни превози, който бе либерализиран през 2007 г. Оттогава на пазара са навлезли няколко превозвача, които конкурират „БДЖ — товарни превози“, като през 2010 г. въпросното дружество заедно с „Холдинг БДЖ“ (който също предоставя услуги за товарни превози през 2010 г.) имаха пазарен дял от 81,1 %. „БДЖ — товарни превози“ взема под наем локомотиви и товарни вагони от „Холдинг БДЖ“ и поддържа наетия подвижен състав. |
| --- | --- |

(9)

„БДЖ — товарни превози“ е дружество с ограничена отговорност с дейност на националния пазар на железопътни товарни превози, който бе либерализиран през 2007 г. Оттогава на пазара са навлезли няколко превозвача, които конкурират „БДЖ — товарни превози“, като през 2010 г. въпросното дружество заедно с „Холдинг БДЖ“ (който също предоставя услуги за товарни превози през 2010 г.) имаха пазарен дял от 81,1 %. „БДЖ — товарни превози“ взема под наем локомотиви и товарни вагони от „Холдинг БДЖ“ и поддържа наетия подвижен състав.

| (10) | „БДЖ — пътнически превози“, дружество с ограничена отговорност, е единственият доставчик на железопътни пътнически превози на националния пазар в България. През 2010 г. има дял от 5,5 % от целия български пазар за пътнически превози, докато автомобилният транспорт има дял от 94,1 %. С оглед на пълната либерализация на местния пазар на пътнически превози с железопътен транспорт се очаква навлизането на нови железопътни оператори на пазара. 90 % от пътническите превози обаче не са търговски жизнеспособни и се регулират с договор за предоставяне на обществена услуга между „БДЖ — пътнически превози“ и България от 2010 г. Договорът бе подписан през 2009 г. след открита тръжна процедура и е със срок 15 години. Според отчета за приходи и разходи на „БДЖ — пътнически превози“ от 2010 г. възнаграждението за задължението за обществена услуга (наричано по-долу за краткост „ЗОУ“) възлиза на 160 милиона BGN (приблизително 81 милиона EUR) за 2010 г. „БДЖ — пътнически превози“ взема под наем локомотиви и пътнически вагони от „Холдинг БДЖ“ и поддържа наетия подвижен състав. |
| --- | --- |

(10)

„БДЖ — пътнически превози“, дружество с ограничена отговорност, е единственият доставчик на железопътни пътнически превози на националния пазар в България. През 2010 г. има дял от 5,5 % от целия български пазар за пътнически превози, докато автомобилният транспорт има дял от 94,1 %. С оглед на пълната либерализация на местния пазар на пътнически превози с железопътен транспорт се очаква навлизането на нови железопътни оператори на пазара. 90 % от пътническите превози обаче не са търговски жизнеспособни и се регулират с договор за предоставяне на обществена услуга между „БДЖ — пътнически превози“ и България от 2010 г. Договорът бе подписан през 2009 г. след открита тръжна процедура и е със срок 15 години. Според отчета за приходи и разходи на „БДЖ — пътнически превози“ от 2010 г. възнаграждението за задължението за обществена услуга (наричано по-долу за краткост „ЗОУ“) възлиза на 160 милиона BGN (приблизително 81 милиона EUR) за 2010 г. „БДЖ — пътнически превози“ взема под наем локомотиви и пътнически вагони от „Холдинг БДЖ“ и поддържа наетия подвижен състав.

| (11) | Към днешна дата група „БДЖ“ има приблизително 13 000 служители. Адресът на управление на „Холдинг БДЖ“ е в гр. София, България, регион, който има право да кандидатства за регионална помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. |
| --- | --- |

(11)

Към днешна дата група „БДЖ“ има приблизително 13 000 служители. Адресът на управление на „Холдинг БДЖ“ е в гр. София, България, регион, който има право да кандидатства за регионална помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.

| (12) | Както е посочено подробно в съображения (64)—(67)(63) по-долу, има индикации, че група „БДЖ“ е изправена пред финансови затруднения от няколко години насам. Група „БДЖ“ е на загуба от 2008 г. насам. „Холдинг БДЖ“ отчита финансови загуби от 2009 г., а двете дъщерни дружества „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“ са на загуба от създаването си през 2007 г. В действителност както бе обяснено в съображения 18—21, от края на 2009 г. група „БДЖ“ е в процес на преструктуриране. |
| --- | --- |

(12)

Както е посочено подробно в съображения (64)—(67)(63) по-долу, има индикации, че група „БДЖ“ е изправена пред финансови затруднения от няколко години насам. Група „БДЖ“ е на загуба от 2008 г. насам. „Холдинг БДЖ“ отчита финансови загуби от 2009 г., а двете дъщерни дружества „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“ са на загуба от създаването си през 2007 г. В действителност както бе обяснено в съображения 18—21, от края на 2009 г. група „БДЖ“ е в процес на преструктуриране.

3.   ПОМОЩ ЗА ОЗДРАВЯВАНЕ

| (13) | През декември 2010 г. Комисията одобри помощ за оздравяване в размер на 248,6 милиона BGN (приблизително 126 милиона EUR) в полза на „Холдинг БДЖ“ (4). След това решение България прие закон, който позволява предоставянето на помощ за оздравяване на „Холдинг БДЖ“ под формата на заем в размер на 140 милиона BGN (5). Съгласно закона този заем следва да се отпусне от Българската банка за развитие на „Холдинг БДЖ“, а условията за предоставяне и обслужване на заема се определят със споразумение между министъра на финансите, министъра на транспорта и Българската банка за развитие, одобрено от Министерския съвет. Това споразумение е подписано, но към 10 октомври 2011 г. не са изплатени средства на „Холдинг БДЖ“. България възнамерява да изплати помощта за оздравяване до одобряването на плана за преструктуриране. На този етап Комисията не разполага с индикации за това как „Холдинг БДЖ“ е успял да предотврати фалит при липсата на плащания по помощта за оздравяване. Тя приканва българските власти да изяснят този аспект, и по-специално с цел изключване на отпускането на неправомерна държавна помощ. |
| --- | --- |

(13)

През декември 2010 г. Комисията одобри помощ за оздравяване в размер на 248,6 милиона BGN (приблизително 126 милиона EUR) в полза на „Холдинг БДЖ“ (4). След това решение България прие закон, който позволява предоставянето на помощ за оздравяване на „Холдинг БДЖ“ под формата на заем в размер на 140 милиона BGN (5). Съгласно закона този заем следва да се отпусне от Българската банка за развитие на „Холдинг БДЖ“, а условията за предоставяне и обслужване на заема се определят със споразумение между министъра на финансите, министъра на транспорта и Българската банка за развитие, одобрено от Министерския съвет. Това споразумение е подписано, но към 10 октомври 2011 г. не са изплатени средства на „Холдинг БДЖ“. България възнамерява да изплати помощта за оздравяване до одобряването на плана за преструктуриране. На този етап Комисията не разполага с индикации за това как „Холдинг БДЖ“ е успял да предотврати фалит при липсата на плащания по помощта за оздравяване. Тя приканва българските власти да изяснят този аспект, и по-специално с цел изключване на отпускането на неправомерна държавна помощ.

4.   ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ПРЕДЛОЖЕНИЯ ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ

4.1.   Мерки за помощ

4.1.1.   Увеличаване на капитала

| (14) | Помощта за преструктуриране се отпуска под формата на увеличаване на капитала на „Холдинг БДЖ“ в размер на 550 милиона BGN (приблизително 278 милиона EUR). Средствата се предоставят на шест транша за периода 2011—2016 г.

  Таблица 1


  Изплащане на помощта за преструктуриране













  Суми в 1000 BGN |
| --- | --- |
| | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. | 2015 г. | 2016 г. | Общо |
| Увеличаване на капитала | 156 466 | 133 610 | 76 266 | 57 989 | 73 767 | 51 902 | 550 000 |

(14)

Помощта за преструктуриране се отпуска под формата на увеличаване на капитала на „Холдинг БДЖ“ в размер на 550 милиона BGN (приблизително 278 милиона EUR). Средствата се предоставят на шест транша за периода 2011—2016 г.

Таблица 1

Изплащане на помощта за преструктуриране

Суми в 1000 BGN

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

2015 г.

2016 г.

Общо

Увеличаване на капитала

156 466

133 610

76 266

57 989

73 767

51 902

550 000

| (15) | Увеличаването на капитала се осигурява за бенефициера от държавата. Съгласно уведомлението България възнамерява да финансира тази сделка чрез заеми за развитие от Световната банка, които следва да се отпуснат в рамките на програма на Световната банка за заеми за развитие за железопътния сектор. България обаче наскоро преустанови процедурата за получаване на тези заеми от Световната банка. |
| --- | --- |

(15)

Увеличаването на капитала се осигурява за бенефициера от държавата. Съгласно уведомлението България възнамерява да финансира тази сделка чрез заеми за развитие от Световната банка, които следва да се отпуснат в рамките на програма на Световната банка за заеми за развитие за железопътния сектор. България обаче наскоро преустанови процедурата за получаване на тези заеми от Световната банка.

4.1.2.   Възстановяване на платен акциз

| (16) | Освен това според уведомлението на „Холдинг БДЖ“ ще бъде възстановен акциз, платен от дружеството за използвана тягова електрическа енергия през 2008 г., 2009 г. и 2010 г. съгласно Закон за акцизите и данъчните складове, който предвижда възстановяване на акцизи, изплатени от лицензирани железопътни превозвачи. Възстановената на „Холдинг БДЖ“ сума възлиза на общо 1 030 965 BGN (приблизително 0,521 милиона EUR). Тъй като тази мярка не е част от преструктурирането на група „БДЖ“, България оттегли уведомлението си за мярката с писмо от 13 октомври 2011 г. |
| --- | --- |

(16)

Освен това според уведомлението на „Холдинг БДЖ“ ще бъде възстановен акциз, платен от дружеството за използвана тягова електрическа енергия през 2008 г., 2009 г. и 2010 г. съгласно Закон за акцизите и данъчните складове, който предвижда възстановяване на акцизи, изплатени от лицензирани железопътни превозвачи. Възстановената на „Холдинг БДЖ“ сума възлиза на общо 1 030 965 BGN (приблизително 0,521 милиона EUR). Тъй като тази мярка не е част от преструктурирането на група „БДЖ“, България оттегли уведомлението си за мярката с писмо от 13 октомври 2011 г.

4.1.3.   Неплащане на инфраструктурни такси

| (17) | Както се вижда от данните, представени в Плана за преструктуриране (вж. таблица 2 по-долу), през последните години „Холдинг БДЖ“ не е изплащал всички инфраструктурни такси, дължими на НК „ЖИ“. |
| --- | --- |

(17)

Както се вижда от данните, представени в Плана за преструктуриране (вж. таблица 2 по-долу), през последните години „Холдинг БДЖ“ не е изплащал всички инфраструктурни такси, дължими на НК „ЖИ“.

4.2.   Предложеният план за преструктуриране

| (18) | България уведоми за План за преструктуриране и финансово стабилизиране на „Холдинг БДЖ“ ЕАД за 2011 г. и План за действие за периода 2010—2016 г., (наричани по-долу за краткост „План за преструктуриране“). Планът за преструктуриране, представен в уведомлението, бе изготвен от група „БДЖ“ и включва съответните мерки за „Холдинг БДЖ“, „БДЖ — пътнически превози“ и „БДЖ — товарни превози“. Обявеният срок на преструктурирането е шест години (2011—2016 г.). Съгласно Плана за преструктуриране обаче мерките за преструктуриране се изпълняват от края на 2009 г. |
| --- | --- |

(18)

България уведоми за План за преструктуриране и финансово стабилизиране на „Холдинг БДЖ“ ЕАД за 2011 г. и План за действие за периода 2010—2016 г., (наричани по-долу за краткост „План за преструктуриране“). Планът за преструктуриране, представен в уведомлението, бе изготвен от група „БДЖ“ и включва съответните мерки за „Холдинг БДЖ“, „БДЖ — пътнически превози“ и „БДЖ — товарни превози“. Обявеният срок на преструктурирането е шест години (2011—2016 г.). Съгласно Плана за преструктуриране обаче мерките за преструктуриране се изпълняват от края на 2009 г.

| (19) | В Плана за преструктуриране като основни проблеми, които трябва да се решат за възстановяване на жизнеспособността на дружеството, са идентифицирани ръстът на дългосрочните задължения, неефективната организационна структура на група „БДЖ“, високите разходи на групата, и по-специално за заплати и социални осигуровки, както и нецелесъобразното разпореждане с активи (много активи са излишни). За справянето с тези проблеми Планът за преструктуриране включва следните финансови и други мерки за преструктуриране:






  а) | По отношение на дългосрочните задължения Планът за преструктуриране предвижда финансово преструктуриране, което се състои в погасяването на дългосрочни задължения и други дългове. |
| --- | --- | --- |

(19)

В Плана за преструктуриране като основни проблеми, които трябва да се решат за възстановяване на жизнеспособността на дружеството, са идентифицирани ръстът на дългосрочните задължения, неефективната организационна структура на група „БДЖ“, високите разходи на групата, и по-специално за заплати и социални осигуровки, както и нецелесъобразното разпореждане с активи (много активи са излишни). За справянето с тези проблеми Планът за преструктуриране включва следните финансови и други мерки за преструктуриране:

а)

По отношение на дългосрочните задължения Планът за преструктуриране предвижда финансово преструктуриране, което се състои в погасяването на дългосрочни задължения и други дългове.

| б) | По отношение на неефективната организационна структура на група „БДЖ“ са предвидени няколко мерки и по-специално създаването на холдингова структура. „Холдинг БДЖ“ следва да бъде „център за управление“ за стратегическо развитие и контрол; подвижният състав, който понастоящем е собственост на „Холдинг БДЖ“, следва да бъде отчасти прехвърлен на дъщерните дружества и отчасти да бъде продаден или бракуван. |
| --- | --- |

б)

По отношение на неефективната организационна структура на група „БДЖ“ са предвидени няколко мерки и по-специално създаването на холдингова структура. „Холдинг БДЖ“ следва да бъде „център за управление“ за стратегическо развитие и контрол; подвижният състав, който понастоящем е собственост на „Холдинг БДЖ“, следва да бъде отчасти прехвърлен на дъщерните дружества и отчасти да бъде продаден или бракуван.

| в) | По отношение на неправилното разпореждане с активи група „БДЖ“ възнамерява да ремонтира подвижния състав; излишният подвижен състав ще бъде продаден или бракуван. Освен това група „БДЖ“ възнамерява да инвестира в нови пътнически вагони и локомотиви. |
| --- | --- |

в)

По отношение на неправилното разпореждане с активи група „БДЖ“ възнамерява да ремонтира подвижния състав; излишният подвижен състав ще бъде продаден или бракуван. Освен това група „БДЖ“ възнамерява да инвестира в нови пътнически вагони и локомотиви.

| г) | По отношение на структурата на разходите на група „БДЖ“ разходите ще бъдат значително намалени, напр. чрез съкращения на служители (общо 5 718 служители следва да бъдат съкратени в периода 2009—2014 г.). С цел намаляване на разходи Планът за преструктуриране също предвижда оптимизирането на процесите и дейностите както и увеличаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

г)

По отношение на структурата на разходите на група „БДЖ“ разходите ще бъдат значително намалени, напр. чрез съкращения на служители (общо 5 718 служители следва да бъдат съкратени в периода 2009—2014 г.). С цел намаляване на разходи Планът за преструктуриране също предвижда оптимизирането на процесите и дейностите както и увеличаване на енергийната ефективност.

| д) | По отношение на приходите при железопътните товарни превози ще бъде въведена гъвкава и пазарно ориентирана политика на ценообразуване. Ще бъдат разработени нови маршрути с цел увеличаване на тоновете превозени товари. По отношение на пътническите превози приходите ще бъдат увеличени чрез повишаване на атрактивността на използването на услуги на „БДЖ — пътнически превози“ и по-специално чрез инвестиране в нов подвижен състав. Планът за преструктуриране предвижда също създаването и въвеждането на система за издаване и резервация на пътнически билети. |
| --- | --- |

д)

По отношение на приходите при железопътните товарни превози ще бъде въведена гъвкава и пазарно ориентирана политика на ценообразуване. Ще бъдат разработени нови маршрути с цел увеличаване на тоновете превозени товари. По отношение на пътническите превози приходите ще бъдат увеличени чрез повишаване на атрактивността на използването на услуги на „БДЖ — пътнически превози“ и по-специално чрез инвестиране в нов подвижен състав. Планът за преструктуриране предвижда също създаването и въвеждането на система за издаване и резервация на пътнически билети.

| (20) | Съгласно Плана за преструктуриране приходите от увеличаването на капитала ще бъдат използвани основно за финансово преструктуриране, т.е. погасяване на дългосрочни задължения и други дългове. Общо приблизително 510 милиона BGN ще бъдат използвани за финансово преструктуриране. Единствено малка част в размер на 40 милиона BGN е отделена за финансиране на капиталния ремонт на локомотиви и вагони (за повече подробности вж. таблица 2 по-долу). Планът за преструктуриране не включва информация за това как ще бъдат финансирани другите мерки за преструктуриране.

  Таблица 2


  Използване на помощта за преструктуриране













  Суми в 1000 BGN |
| --- | --- |
| | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. | 2015 г. | 2016 г. | Общо |
| Приходите от увеличаване на капитала ще бъдат използвани за: | |
| — | погасяване на банкови заеми |

(20)

Съгласно Плана за преструктуриране приходите от увеличаването на капитала ще бъдат използвани основно за финансово преструктуриране, т.е. погасяване на дългосрочни задължения и други дългове. Общо приблизително 510 милиона BGN ще бъдат използвани за финансово преструктуриране. Единствено малка част в размер на 40 милиона BGN е отделена за финансиране на капиталния ремонт на локомотиви и вагони (за повече подробности вж. таблица 2 по-долу). Планът за преструктуриране не включва информация за това как ще бъдат финансирани другите мерки за преструктуриране.

Таблица 2

Използване на помощта за преструктуриране

Суми в 1000 BGN

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

2015 г.

2016 г.

Общо

Приходите от увеличаване на капитала ще бъдат използвани за:

—

погасяване на банкови заеми

83 839

77 226

60 592

54 670

73 767

51 902

401 998

| — | погасяване на просрочени задължения към НК „ЖИ“ |
| --- | --- |

—

погасяване на просрочени задължения към НК „ЖИ“

2 627

23 382

15 674

3 319

45 002

| — | погасяване на просрочени задължения към доставчици |
| --- | --- |

—

погасяване на просрочени задължения към доставчици

30 000

33 000

0

0

0

0

63 000

| — | финансиране на капитален ремонт на вагони и локомотиви |
| --- | --- |

—

финансиране на капитален ремонт на вагони и локомотиви

40 000

0

0

0

0

0

40 000

Общо средства за нотифициране

550 000

| (21) | Планът за преструктуриране предвижда три различни сценария за възстановяване на жизнеспособността на група „БДЖ“ — основен (или „реалистичен“ сценарий), оптимистичен и песимистичен сценарии, които са функция на броя пътници и обема превозени стоки. Докато при реалистичния и оптимистичния сценарии капиталът на „Холдинг БДЖ“ ще бъде увеличен, при песимистичния сценарий не се предвижда предоставянето на нов капитал на група „БДЖ“. Както е посочено в таблица 3 по-долу, съгласно реалистичния сценарий група „БДЖ“ следва да отчете печалба от 2012 г. нататък. Същото важи и за оптимистичния сценарий. При песимистичния сценарий не се предвижда възстановяване на рентабилността по време на периода на преструктуриране.

  Таблица 3


  Анализ на чувствителността на жизнеспособността на група „БДЖ“ съгласно основен, оптимистичен и песимистичен сценарий (суми в милиони BGN)
   (6)


  Основен сценарий















  Финансови данни | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. | 2015 г. | 2016 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Приходи от продажби | 365 | 241 | 226 | 230 | 244 | 253 | 268 | 286 | 309 |
| Други приходи (7) | 47 | 25 | 26 | 18 | 19 | 19 | 19 | 19 | 19 |
| Възнаграждение за ЗОУ | 150 | 171 | 160 | 170 | 170 | 170 | 176 | 180 | 183 |
| Общи приходи | 412 | 267 | 252 | 248 | 262 | 272 | 287 | 305 | 329 |
| Общи разходи | 476 | 398 | 363 | 339 | 348 | 345 | 352 | 353 | 361 |
| Печалба преди олихвяване, данъци, обезценяване и амортизация | –65 | – 131 | – 112 | –91 | –86 | –73 | –66 | –48 | –32 |
| Печалба/загуба | –9 | –69 | –47 | –1,5 | 0,5 | 4 | 7 | 16 | 27 |

(21)

Планът за преструктуриране предвижда три различни сценария за възстановяване на жизнеспособността на група „БДЖ“ — основен (или „реалистичен“ сценарий), оптимистичен и песимистичен сценарии, които са функция на броя пътници и обема превозени стоки. Докато при реалистичния и оптимистичния сценарии капиталът на „Холдинг БДЖ“ ще бъде увеличен, при песимистичния сценарий не се предвижда предоставянето на нов капитал на група „БДЖ“. Както е посочено в таблица 3 по-долу, съгласно реалистичния сценарий група „БДЖ“ следва да отчете печалба от 2012 г. нататък. Същото важи и за оптимистичния сценарий. При песимистичния сценарий не се предвижда възстановяване на рентабилността по време на периода на преструктуриране.

Таблица 3

Анализ на чувствителността на жизнеспособността на група „БДЖ“ съгласно основен, оптимистичен и песимистичен сценарий (суми в милиони BGN)
   (6)

Основен сценарий

Финансови данни

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

2015 г.

2016 г.

Приходи от продажби

365

241

226

230

244

253

268

286

309

Други приходи (7)

47

25

26

18

19

19

19

19

19

Възнаграждение за ЗОУ

150

171

160

170

170

170

176

180

183

Общи приходи

412

267

252

248

262

272

287

305

329

Общи разходи

476

398

363

339

348

345

352

353

361

Печалба преди олихвяване, данъци, обезценяване и амортизация

–65

– 131

– 112

–91

–86

–73

–66

–48

–32

Печалба/загуба

–9

–69

–47

–1,5

0,5

4

7

16

27

Оптимистичен сценарий

| Финансови данни | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. | 2015 г. | 2016 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Приходи от продажби | 365 | 241 | 226 | 230 | 245 | 256 | 268 | 289 | 313 |
| Други приходи | 47 | 25 | 26 | 18 | 19 | 19 | 19 | 19 | 19 |
| Възнаграждение за ЗОУ | 150 | 171 | 160 | 170 | 170 | 170 | 176 | 180 | 183 |
| Общ приход | 412 | 267 | 252 | 248 | 264 | 275 | 287 | 308 | 332 |
| Общи разходи | 476 | 398 | 363 | 339 | 348 | 345 | 352 | 353 | 361 |
| Печалба преди олихвяване, данъци, обезценяване и амортизация | –65 | – 131 | – 112 | –91 | –84 | –70 | –65 | –45 | –29 |
| Печалба/загуба | –9 | –69 | –47 | –1 | 0,6 | 5 | 5 | 16 | 26 |

Финансови данни

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

2015 г.

2016 г.

Приходи от продажби

365

241

226

230

245

256

268

289

313

Други приходи

47

25

26

18

19

19

19

19

19

Възнаграждение за ЗОУ

150

171

160

170

170

170

176

180

183

Общ приход

412

267

252

248

264

275

287

308

332

Общи разходи

476

398

363

339

348

345

352

353

361

Печалба преди олихвяване, данъци, обезценяване и амортизация

–65

– 131

– 112

–91

–84

–70

–65

–45

–29

Печалба/загуба

–9

–69

–47

–1

0,6

5

5

16

26

Песимистичен сценарий

| Финансови данни | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. | 2015 г. | 2016 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Приходи от продажби | 365 | 241 | 225 | 214 | 214 | 214 | 214 | 214 | 214 |
| Други приходи | 47 | 25 | 26 | 18 | 19 | 19 | 19 | 19 | 19 |
| Възнаграждение за ЗОУ | 150 | 171 | 160 | 170 | 171 | 174 | 182 | 189 | 193 |
| Общ приход | 412 | 267 | 252 | 233 | 233 | 233 | 233 | 234 | 234 |
| Общи разходи | 476 | 398 | 363 | 339 | 348 | 345 | 352 | 353 | 361 |
| Печалба преди олихвяване, данъци, обезценяване и амортизация | –65 | – 131 | – 112 | – 106 | – 115 | – 112 | – 119 | – 119 | – 127 |
| Печалба/загуба | –9 | –69 | –47 | –17 | –29 | –33 | –42 | –50 | –62 |

Финансови данни

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

2015 г.

2016 г.

Приходи от продажби

365

241

225

214

214

214

214

214

214

Други приходи

47

25

26

18

19

19

19

19

19

Възнаграждение за ЗОУ

150

171

160

170

171

174

182

189

193

Общ приход

412

267

252

233

233

233

233

234

234

Общи разходи

476

398

363

339

348

345

352

353

361

Печалба преди олихвяване, данъци, обезценяване и амортизация

–65

– 131

– 112

– 106

– 115

– 112

– 119

– 119

– 127

Печалба/загуба

–9

–69

–47

–17

–29

–33

–42

–50

–62

5.   МНЕНИЯ НА БЪЛГАРИЯ

| (22) | България изрази становището, че увеличаването на капитала представлява държавна помощ за „Холдинг БДЖ“, която следва да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките за оздравяване и преструктуриране (8). Освен това бе посочено, че част от анулираните стари задължения следва да бъдат съвместими въз основа на Насоките за железопътни предприятия (9). |
| --- | --- |

(22)

България изрази становището, че увеличаването на капитала представлява държавна помощ за „Холдинг БДЖ“, която следва да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките за оздравяване и преструктуриране (8). Освен това бе посочено, че част от анулираните стари задължения следва да бъдат съвместими въз основа на Насоките за железопътни предприятия (9).

5.1.   Бенефициер на помощта

| (23) | България твърди, че бенефициер на помощта за преструктуриране е единствено „Холдинг БДЖ“, като „БДЖ — пътнически превози“ и „БДЖ — товарни превози“ няма да се възползват от въпросната мярка. Според България, първо, капиталът единствено на „Холдинг БДЖ“ ще бъде увеличен. Второ, средствата от увеличаването на капитала ще се използват основно за погасяване на стари задължения към банки и доставчици, възникнали преди 2007 г., при които „Холдинг БДЖ“ е длъжник. Заемите са отпуснати основно за доставката на нови дизелови и електрически мотрисни влакове и за ремонта и модернизацията на товарни вагони, собственост на „Холдинг БДЖ“ и следва да бъдат погасени от „Холдинг БДЖ“ (за повече информация вж. таблица 3 по-долу). Следователно „Холдинг БДЖ“ е единственият бенефициер на помощта. Освен това България заяви, че „БДЖ — пътнически превози“ следва да изпълни ЗОУ, заложено в договор за предоставяне на обществена услуга в съответствие с Регламента ЗОУ. Мерките за преструктуриране във връзка с „БДЖ — пътнически превози“ са отбелязани в уведомлението единствено с информационни цели, тъй като възнаграждението за ЗОУ не подлежи на задължението за уведомяване на държавна помощ. |
| --- | --- |

(23)

България твърди, че бенефициер на помощта за преструктуриране е единствено „Холдинг БДЖ“, като „БДЖ — пътнически превози“ и „БДЖ — товарни превози“ няма да се възползват от въпросната мярка. Според България, първо, капиталът единствено на „Холдинг БДЖ“ ще бъде увеличен. Второ, средствата от увеличаването на капитала ще се използват основно за погасяване на стари задължения към банки и доставчици, възникнали преди 2007 г., при които „Холдинг БДЖ“ е длъжник. Заемите са отпуснати основно за доставката на нови дизелови и електрически мотрисни влакове и за ремонта и модернизацията на товарни вагони, собственост на „Холдинг БДЖ“ и следва да бъдат погасени от „Холдинг БДЖ“ (за повече информация вж. таблица 3 по-долу). Следователно „Холдинг БДЖ“ е единственият бенефициер на помощта. Освен това България заяви, че „БДЖ — пътнически превози“ следва да изпълни ЗОУ, заложено в договор за предоставяне на обществена услуга в съответствие с Регламента ЗОУ. Мерките за преструктуриране във връзка с „БДЖ — пътнически превози“ са отбелязани в уведомлението единствено с информационни цели, тъй като възнаграждението за ЗОУ не подлежи на задължението за уведомяване на държавна помощ.

5.2.   Съвместима мярка за преструктуриране

Допустимост на мярката за преструктуриране

| (24) | Според България „Холдинг БДЖ“ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране, тъй като отговаря на критериите, заложени в националното законодателство за колективна процедура по несъстоятелност. Освен това в плана за преструктуриране България представи финансов анализ на група „БДЖ“ за периода 2007—2010 г. |
| --- | --- |

(24)

Според България „Холдинг БДЖ“ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране, тъй като отговаря на критериите, заложени в националното законодателство за колективна процедура по несъстоятелност. Освен това в плана за преструктуриране България представи финансов анализ на група „БДЖ“ за периода 2007—2010 г.

Размер на мярка за оздравяване и мярка за преструктуриране

| (25) | Според България всяка помощ за оздравяване, изплатена от България на група „БДЖ“, следва да бъде възстановена със средства от увеличаването на капитала след одобрението от Комисията на Плана за преструктуриране на група „БДЖ“. |
| --- | --- |

(25)

Според България всяка помощ за оздравяване, изплатена от България на група „БДЖ“, следва да бъде възстановена със средства от увеличаването на капитала след одобрението от Комисията на Плана за преструктуриране на група „БДЖ“.

Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност

| (26) | България твърди, че благодарение на преструктурирането, група „БДЖ“ ще бъде жизнеспособна в бъдеще. Както е описано по-горе в съображение 21, се представя анализ на чувствителността, включително и три различни сценария за група „БДЖ“. |
| --- | --- |

(26)

България твърди, че благодарение на преструктурирането, група „БДЖ“ ще бъде жизнеспособна в бъдеще. Както е описано по-горе в съображение 21, се представя анализ на чувствителността, включително и три различни сценария за група „БДЖ“.

Компенсаторни мерки

| (27) | Според България през 2010 г. товарният превоз с железопътен транспорт е с дял от около 14 % на българския пазар на товарен транспорт. На пазара на товарен железопътен транспорт група „БДЖ“ има пазарен дял от 81 % (тона превозени стоки). Основните конкуренти на група „БДЖ“ са „БЖК“ АД — с пазарен дял 16,8 % и „Булмаркет ДМ“ ООД — с пазарен дял 2,7 %. |
| --- | --- |

(27)

Според България през 2010 г. товарният превоз с железопътен транспорт е с дял от около 14 % на българския пазар на товарен транспорт. На пазара на товарен железопътен транспорт група „БДЖ“ има пазарен дял от 81 % (тона превозени стоки). Основните конкуренти на група „БДЖ“ са „БЖК“ АД — с пазарен дял 16,8 % и „Булмаркет ДМ“ ООД — с пазарен дял 2,7 %.

| (28) | По отношение на пътническите превози с железопътен транспорт група „БДЖ“ досега е било единственият доставчик в България. През 2010 г. има дял от 5,5 % на българския пазар за пътнически транспорт, докато автомобилният транспорт има дял от 94,1 %. Най-силните конкуренти на група „БДЖ“ са автобусни дружества, които предлагат по-редовни превози макар и на по-високи цени в сравнение с тези на железопътния транспорт. В международния пътнически транспорт „БДЖ“ се конкурира както с автобуси, така и с авиокомпании. |
| --- | --- |

(28)

По отношение на пътническите превози с железопътен транспорт група „БДЖ“ досега е било единственият доставчик в България. През 2010 г. има дял от 5,5 % на българския пазар за пътнически транспорт, докато автомобилният транспорт има дял от 94,1 %. Най-силните конкуренти на група „БДЖ“ са автобусни дружества, които предлагат по-редовни превози макар и на по-високи цени в сравнение с тези на железопътния транспорт. В международния пътнически транспорт „БДЖ“ се конкурира както с автобуси, така и с авиокомпании.

| (29) | Според България предстои приватизацията на „БДЖ — товарни превози“. В действителност на 29 юли 2011 г. съветът на директорите на „Холдинг БДЖ“ прие решение за приватизацията на „БДЖ — товарни превози“. С цел ускоряване на процедурата представители на група „БДЖ“ проведоха преговори с Агенция за приватизационен и следприватизационен контрол, която ще реализира приватизацията на „БДЖ“ след решение на съвета на директорите на „Холдинг БДЖ“ и след съгласуване с Министерство на транспорта. Приватизацията е планирана за 2013 г. Тази приватизация може да се приеме за компенсаторна мярка за мярката за преструктуриране на група „БДЖ“. |
| --- | --- |

(29)

Според България предстои приватизацията на „БДЖ — товарни превози“. В действителност на 29 юли 2011 г. съветът на директорите на „Холдинг БДЖ“ прие решение за приватизацията на „БДЖ — товарни превози“. С цел ускоряване на процедурата представители на група „БДЖ“ проведоха преговори с Агенция за приватизационен и следприватизационен контрол, която ще реализира приватизацията на „БДЖ“ след решение на съвета на директорите на „Холдинг БДЖ“ и след съгласуване с Министерство на транспорта. Приватизацията е планирана за 2013 г. Тази приватизация може да се приеме за компенсаторна мярка за мярката за преструктуриране на група „БДЖ“.

| (30) | По отношение на капацитета на група „БДЖ“ България заяви, че понастоящем в експлоатация са около 40 % от товарните вагони и 30 % от локомотивите. Активите, които не са в експлоатация, могат да бъдат продадени. Като цяло България изразява становището, че подвижният състав като цяло не представлява конкурентно предимство за група „БДЖ“, тъй като в по-голяма си част е остарял. Най-накрая подвижният състав за пътнически превози е отдаден под наем от „Холдинг БДЖ“ на „БДЖ — пътнически превози“ съгласно изискванията за изпълнение от „БДЖ — пътнически превози“ на договора за предоставяне на обществена услуга, сключен между „БДЖ — пътнически превози“ и България и няма въздействие върху конкуренцията в областта на пътническите превози. |
| --- | --- |

(30)

По отношение на капацитета на група „БДЖ“ България заяви, че понастоящем в експлоатация са около 40 % от товарните вагони и 30 % от локомотивите. Активите, които не са в експлоатация, могат да бъдат продадени. Като цяло България изразява становището, че подвижният състав като цяло не представлява конкурентно предимство за група „БДЖ“, тъй като в по-голяма си част е остарял. Най-накрая подвижният състав за пътнически превози е отдаден под наем от „Холдинг БДЖ“ на „БДЖ — пътнически превози“ съгласно изискванията за изпълнение от „БДЖ — пътнически превози“ на договора за предоставяне на обществена услуга, сключен между „БДЖ — пътнически превози“ и България и няма въздействие върху конкуренцията в областта на пътническите превози.

Собствен принос

| (31) | Планът за преструктуриране включва две алтернативи за собствен принос на група „БДЖ“ по отношение на преструктурирането. Алтернативите се различават по отношение на предложените мерки като собствен принос и също по отношение на прогнозите за потенциални приходи от тези мерки. България не изразява предпочитания относно избора между двете алтернативи.






  а) | Според първата алтернатива собственият принос, осигурен от „БДЖ“ би дошъл от продажбата на „БДЖ — товарни превози“ (предвидена за 2013 г.; очакваните приходи от продажбата възлизат на 328 милиона BGN), продажбата на активи през периода 2010—2014 г. (очакваните приходи от продажби възлизат на 47 милиона BGN) и намалени разходи за лихви през 2016 г. от разликата в лихвите върху заем за развитие от Световната банка и предложение, получено от „БДЖ“ от частна банка (лихвен процент на заема от Световната банка: 4,16 %; лихвен процент на заем от частна банка: 8 %; разлика: 176 милиона BGN); собственият принос би бил общо 50 % от общите средства, използвани за преструктуриране. |
| --- | --- | --- |

(31)

Планът за преструктуриране включва две алтернативи за собствен принос на група „БДЖ“ по отношение на преструктурирането. Алтернативите се различават по отношение на предложените мерки като собствен принос и също по отношение на прогнозите за потенциални приходи от тези мерки. България не изразява предпочитания относно избора между двете алтернативи.

а)

Според първата алтернатива собственият принос, осигурен от „БДЖ“ би дошъл от продажбата на „БДЖ — товарни превози“ (предвидена за 2013 г.; очакваните приходи от продажбата възлизат на 328 милиона BGN), продажбата на активи през периода 2010—2014 г. (очакваните приходи от продажби възлизат на 47 милиона BGN) и намалени разходи за лихви през 2016 г. от разликата в лихвите върху заем за развитие от Световната банка и предложение, получено от „БДЖ“ от частна банка (лихвен процент на заема от Световната банка: 4,16 %; лихвен процент на заем от частна банка: 8 %; разлика: 176 милиона BGN); собственият принос би бил общо 50 % от общите средства, използвани за преструктуриране.

| б) | Според втората алтернатива собственият принос, осигурен от „БДЖ“, би възлизал на 64 % от разходите за преструктуриране и би произтекъл от продажбата на „БДЖ — товарни превози“ (предвидена за 2013 г.; очакваните приходи от продажбата възлизат на 325 милиона BGN), продажба на активи през периода 2010—2014 г. (очакваните приходи от продажбата възлизат на 35 милиона BGN) и средства от Световната банка за периода 2011—2013 г. (470 милиона BGN). |
| --- | --- |

б)

Според втората алтернатива собственият принос, осигурен от „БДЖ“, би възлизал на 64 % от разходите за преструктуриране и би произтекъл от продажбата на „БДЖ — товарни превози“ (предвидена за 2013 г.; очакваните приходи от продажбата възлизат на 325 милиона BGN), продажба на активи през периода 2010—2014 г. (очакваните приходи от продажбата възлизат на 35 милиона BGN) и средства от Световната банка за периода 2011—2013 г. (470 милиона BGN).

| (32) | Относно средствата от Световната банка България наскоро преустанови процедурата за получаване на заем за развитие от Световната банка. Към днешна дата България не е предложила актуализиран сценарий за собствен принос, който да вземе предвид потенциалната липса на финансиране от Световната банка. |
| --- | --- |

(32)

Относно средствата от Световната банка България наскоро преустанови процедурата за получаване на заем за развитие от Световната банка. Към днешна дата България не е предложила актуализиран сценарий за собствен принос, който да вземе предвид потенциалната липса на финансиране от Световната банка.

| (33) | По отношение на бъдещата приватизация на „БДЖ — товарни превози“, както бе описано по-горе в съображение 29, България възнамерява да приватизира „БДЖ — товарни превози“ до 2013 г. Балансовата стойност на „БДЖ — товарни превози“ се оценява на 328 милиона BGN към 2013 г. (въз основа на прогнозна балансова стойност на „БДЖ — товарни превози“ преди окончателното преструктуриране). През юни 2011 г. балансовата стойност на „БДЖ — товарни превози“ възлиза на приблизително 238 милиона BGN. |
| --- | --- |

(33)

По отношение на бъдещата приватизация на „БДЖ — товарни превози“, както бе описано по-горе в съображение 29, България възнамерява да приватизира „БДЖ — товарни превози“ до 2013 г. Балансовата стойност на „БДЖ — товарни превози“ се оценява на 328 милиона BGN към 2013 г. (въз основа на прогнозна балансова стойност на „БДЖ — товарни превози“ преди окончателното преструктуриране). През юни 2011 г. балансовата стойност на „БДЖ — товарни превози“ възлиза на приблизително 238 милиона BGN.

| (34) | По отношение на продажбата на активи приходите от продажбата варират в зависимост от варианта, тъй като зависят от това дали ще има купувач за активите или дали активите ще бъдат продадени за скрап. |
| --- | --- |

(34)

По отношение на продажбата на активи приходите от продажбата варират в зависимост от варианта, тъй като зависят от това дали ще има купувач за активите или дали активите ще бъдат продадени за скрап.

| (35) | В последното си изложение България представи още един сценарий за собствен принос, според който собственият принос ще възлиза на приблизително 685 милиона BGN, т.е. 55 % от разходите за преструктуриране. Група „БДЖ“ ще погаси заеми в размер на приблизително 128 милиона BGN със собствени средства; ще инвестира приблизително 469 милиона BGN в капиталния ремонт на вагони и локомотиви. Приходите от продажбата на активи ще възлизат на 35 милиона BGN за периода 2010—2014 г.; друга част от приноса на група „БДЖ“ ще произтича от икономия от средства за персонал за периода 2010—2014 г. (приблизително 31 милиона BGN) и обезщетения за съкратени работници, които ще се изплатят от „Холдинг БДЖ“ (приблизително 21 милиона BGN). За повече информация вж. таблица 4 по-долу.

  Таблица 4


  Помощ за преструктуриране и разходи














  Суми в 1000 BGN |
| --- | --- |
| | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. | 2015 г. | 2016 г. | Общо |
| Погасяване на заеми („Холдинг БДЖ“) | | | | | | | | |
| Главница | 37 883 | 37 456 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 75 339 |
| Лихви | 17 599 | 10 926 | 8 639 | 7 219 | 5 409 | 2 923 | 2 923 | 52 715 |
| Инвестиции за ремонт на вагони и локомотиви | 16 335 | 43 101 | 82 000 | 82 000 | 82 000 | 82 000 | 82 000 | 469 436 |
| Продажба на активи | 1 421 | 13 387 | 8 000 | 7 000 | 5 000 | | | 34 080 |
| Икономия от разходи за персонала | 14 221 | 8 762 | 1 237 | 6 799 | | | | 31 019 |
| Обезщетения за съкратени работници | 7 332 | 5 000 | 5 000 | 2 000 | 2 000 | | | 21 332 |
| Принос на „Холдинг БДЖ“ | | | | | | | | 684 649 |

(35)

В последното си изложение България представи още един сценарий за собствен принос, според който собственият принос ще възлиза на приблизително 685 милиона BGN, т.е. 55 % от разходите за преструктуриране. Група „БДЖ“ ще погаси заеми в размер на приблизително 128 милиона BGN със собствени средства; ще инвестира приблизително 469 милиона BGN в капиталния ремонт на вагони и локомотиви. Приходите от продажбата на активи ще възлизат на 35 милиона BGN за периода 2010—2014 г.; друга част от приноса на група „БДЖ“ ще произтича от икономия от средства за персонал за периода 2010—2014 г. (приблизително 31 милиона BGN) и обезщетения за съкратени работници, които ще се изплатят от „Холдинг БДЖ“ (приблизително 21 милиона BGN). За повече информация вж. таблица 4 по-долу.

Таблица 4

Помощ за преструктуриране и разходи

Суми в 1000 BGN

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

2015 г.

2016 г.

Общо

Погасяване на заеми („Холдинг БДЖ“)

Главница

37 883

37 456

0

0

0

0

0

75 339

Лихви

17 599

10 926

8 639

7 219

5 409

2 923

2 923

52 715

Инвестиции за ремонт на вагони и локомотиви

16 335

43 101

82 000

82 000

82 000

82 000

82 000

469 436

Продажба на активи

1 421

13 387

8 000

7 000

5 000

34 080

Икономия от разходи за персонала

14 221

8 762

1 237

6 799

31 019

Обезщетения за съкратени работници

7 332

5 000

5 000

2 000

2 000

21 332

Принос на „Холдинг БДЖ“

684 649

Принципът „един път, последен път“

| (36) | Според България в миналото група „БДЖ“ не е получила по същество помощ за преструктуриране. На група „БДЖ“ обаче е предоставена помощ преди присъединяването на България към ЕС през 2007 г., когато българската Комисия за защита на конкуренцията е издала на 14 април 2005 г. решение, с което е разрешила публична подкрепа за „БДЖ“ ЕАД съгласно член 7 от българския Закон за държавните помощи. Според българските власти тази помощ не отговаря на определението за помощ за преструктуриране по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране. |
| --- | --- |

(36)

Според България в миналото група „БДЖ“ не е получила по същество помощ за преструктуриране. На група „БДЖ“ обаче е предоставена помощ преди присъединяването на България към ЕС през 2007 г., когато българската Комисия за защита на конкуренцията е издала на 14 април 2005 г. решение, с което е разрешила публична подкрепа за „БДЖ“ ЕАД съгласно член 7 от българския Закон за държавните помощи. Според българските власти тази помощ не отговаря на определението за помощ за преструктуриране по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране.

| (37) | По отношението на неплащането на корпоративен подоходен данък от страна на „Холдинг БДЖ“ и група „БДЖ“ през годините, през които те все още са били рентабилни, България твърди, че дружествата са пренесли загуби от минали периоди съгласно българския Закон за корпоративното подоходно облагане. Имало е възможност за приспадане на тези загуби от печалбата в бъдещи периоди, като по този начин се намали или елиминира корпоративният подоходен данък, който следва да се плати. По отношение на възстановяването на данък на „Холдинг БДЖ“ и група „БДЖ“ в миналото те твърдят, че държавата е трябвало да възстанови на дружествата неправомерно изплатен от тях ДДС за оперативни разходи, свързани със ЗОУ. |
| --- | --- |

(37)

По отношението на неплащането на корпоративен подоходен данък от страна на „Холдинг БДЖ“ и група „БДЖ“ през годините, през които те все още са били рентабилни, България твърди, че дружествата са пренесли загуби от минали периоди съгласно българския Закон за корпоративното подоходно облагане. Имало е възможност за приспадане на тези загуби от печалбата в бъдещи периоди, като по този начин се намали или елиминира корпоративният подоходен данък, който следва да се плати. По отношение на възстановяването на данък на „Холдинг БДЖ“ и група „БДЖ“ в миналото те твърдят, че държавата е трябвало да възстанови на дружествата неправомерно изплатен от тях ДДС за оперативни разходи, свързани със ЗОУ.

5.3.   Съвместима помощ съгласно раздел 4 от Насоките за железопътни предприятия

| (38) | Според България мярката, за която е постъпило уведомление, доколкото е свързана с анулиране на дългове, може да бъде приета за съвместима съгласно раздел 4 от Насоките за железопътни предприятия. Към 31 декември 2006 г., т.е. преди членството на България, дължимите дългове на дружеството възлизат на приблизително 354 милиона BGN. В този контекст България представя таблица със заемите, взети от група „БДЖ“ преди присъединяването (вж. таблица 5 по-долу). Заемите, отпуснати от ЕБВР и от МБВР са обхванати от държавни гаранции.

  Таблица 5


  Заеми, взети от група „БДЖ“ преди присъединяването











  Кредитор | Дата на сключване на договора | Падеж | Размер на заема (в BGN) | Неизплатена сума до падежа на заема (BGN) през май 2011 г. | Цел на заема |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ЕБВР (10) | 17.11.1995 г. | 10.10.2010 г. | 26 457 456 | 4 817 779 | Рециклиране на пътнически вагони, строителство на хале и строителството на локомотивно депо |
| МБВР | 8.11.1995 г. | 15.6.2015 г. | 114 037 | 55 980 | Оздравяване на железопътния транспорт |
| МБВР | 8.11.1995 г. | 15.6.2015 г. | 12 671 200 | 5 936 717 | Оздравяване на железопътния транспорт |
| „Булбанк“ | 26.4.2002 г. | Няма данни | 5 000 000 | 1 000 000 | Няма данни |
| Eurobank EFG Bulgaria | 11.3.2004 г. | 19.5.2010 г. | 58 674 900 | 5 867 490 | Ремонт на товарни вагони, погасяване на просрочени задължения към НК „ЖИ“, доставка на дизелови мотрисни влакове |
| KfW Bankengruppe | 11.6.2005 г. | 30.12.2017 г. | 241 349 422 | 205 147 008 | Покупка на електрически мотрисни влакове, строителство на хале |
| KfW Bankengruppe | 11.6.2005 г. | 30.12.2013 г. | 38 568 967 | 28 926 726 | Покупка на електрически мотрисни влакове, строителство на хале |
| EUROFIMA 1 | 15.9.2005 г. | 6.3.2015 г. | 19 558 300 | 19 558 300 | Покупка на подвижен състав |

(38)

Според България мярката, за която е постъпило уведомление, доколкото е свързана с анулиране на дългове, може да бъде приета за съвместима съгласно раздел 4 от Насоките за железопътни предприятия. Към 31 декември 2006 г., т.е. преди членството на България, дължимите дългове на дружеството възлизат на приблизително 354 милиона BGN. В този контекст България представя таблица със заемите, взети от група „БДЖ“ преди присъединяването (вж. таблица 5 по-долу). Заемите, отпуснати от ЕБВР и от МБВР са обхванати от държавни гаранции.

Таблица 5

Заеми, взети от група „БДЖ“ преди присъединяването

Кредитор

Дата на сключване на договора

Падеж

Размер на заема (в BGN)

Неизплатена сума до падежа на заема (BGN) през май 2011 г.

Цел на заема

ЕБВР (10)

17.11.1995 г.

10.10.2010 г.

26 457 456

4 817 779

Рециклиране на пътнически вагони, строителство на хале и строителството на локомотивно депо

МБВР

8.11.1995 г.

15.6.2015 г.

114 037

55 980

Оздравяване на железопътния транспорт

МБВР

8.11.1995 г.

15.6.2015 г.

12 671 200

5 936 717

Оздравяване на железопътния транспорт

„Булбанк“

26.4.2002 г.

Няма данни

5 000 000

1 000 000

Няма данни

Eurobank EFG Bulgaria

11.3.2004 г.

19.5.2010 г.

58 674 900

5 867 490

Ремонт на товарни вагони, погасяване на просрочени задължения към НК „ЖИ“, доставка на дизелови мотрисни влакове

KfW Bankengruppe

11.6.2005 г.

30.12.2017 г.

241 349 422

205 147 008

Покупка на електрически мотрисни влакове, строителство на хале

KfW Bankengruppe

11.6.2005 г.

30.12.2013 г.

38 568 967

28 926 726

Покупка на електрически мотрисни влакове, строителство на хале

EUROFIMA 1

15.9.2005 г.

6.3.2015 г.

19 558 300

19 558 300

Покупка на подвижен състав

6.   ОЦЕНКА

| (39) | Комисията първо ще определи обхвата на настоящото решение за откриване на процедура и ще разгледа дали съответните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, а впоследствие и дали такава помощ може да бъде съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(39)

Комисията първо ще определи обхвата на настоящото решение за откриване на процедура и ще разгледа дали съответните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, а впоследствие и дали такава помощ може да бъде съвместима с вътрешния пазар.

6.1.   Обхват на настоящото решение

| (40) | Следва да се отбележи, че помощта за преструктуриране, която е предмет на уведомлението и се състои от увеличаване на капитала на „Холдинг БДЖ“, изрично попада в обхвата на настоящото решение. Освен това по време на предварителното проучване България информира Комисията, че на група „БДЖ“ е възстановен ДДС — мярка, която също подлежи на предварително проучване в рамките на настоящото решение. Най-накрая; макар и да не е включено в официално уведомление, потенциално неизплащане от страна на „БДЖ“ на просрочени дългове към НК „ЖИ“ попада в обхвата на настоящото решение. |
| --- | --- |

(40)

Следва да се отбележи, че помощта за преструктуриране, която е предмет на уведомлението и се състои от увеличаване на капитала на „Холдинг БДЖ“, изрично попада в обхвата на настоящото решение. Освен това по време на предварителното проучване България информира Комисията, че на група „БДЖ“ е възстановен ДДС — мярка, която също подлежи на предварително проучване в рамките на настоящото решение. Най-накрая; макар и да не е включено в официално уведомление, потенциално неизплащане от страна на „БДЖ“ на просрочени дългове към НК „ЖИ“ попада в обхвата на настоящото решение.

| (41) | По отношение на възстановяването на платен акциз на „Холдинг БДЖ“ от България, Комисията отбелязва, че България е оттеглила уведомлението за тази мярка, както бе описано по-горе в съображение 16. Съгласно член 8 от Процедурния регламент (11) съответната държава-членка може да оттегли уведомлението си в разумен срок преди Комисията да вземе решение. С оглед на оттеглянето от страна на България на уведомлението, възстановяването на платен акциз на „Холдинг БДЖ“ не попада в обхвата на настоящото решение. Комисията обаче би искала на напомни на България, че следва да гарантира съобразността с правилата на ЕС в областта на държавните помощи и по-специално по отношение на уведомлението и задължението за изчакване, заложено в член 108, параграф 3 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(41)

По отношение на възстановяването на платен акциз на „Холдинг БДЖ“ от България, Комисията отбелязва, че България е оттеглила уведомлението за тази мярка, както бе описано по-горе в съображение 16. Съгласно член 8 от Процедурния регламент (11) съответната държава-членка може да оттегли уведомлението си в разумен срок преди Комисията да вземе решение. С оглед на оттеглянето от страна на България на уведомлението, възстановяването на платен акциз на „Холдинг БДЖ“ не попада в обхвата на настоящото решение. Комисията обаче би искала на напомни на България, че следва да гарантира съобразността с правилата на ЕС в областта на държавните помощи и по-специално по отношение на уведомлението и задължението за изчакване, заложено в член 108, параграф 3 от ДФЕС.

| (42) | По отношение на договора за представяне на обществена услуга между „БДЖ — пътнически превози“ и България, подписан през 2009 г. (12) Комисията отбелязва, че България е уведомила Комисията за този договор още през 2009 г. След предварително проучване на договора за предоставяне на обществена услуга, представен от България, службите на Комисията изпратиха писмо до България, в което бе обявено, че въз основа на представените от България елементи, са изпълнени изискванията на Регламента ЗОУ. Поради освобождаването от задължението за уведомяване по член 9, параграф 1 от Регламента ЗОУ България оттегли своето уведомление. С оглед на това договорът за предоставяне на обществена услуга също няма да попадне в обхвата на настоящото решение. Комисията напомня на България, че задължение на съответната държава-членка е да гарантира съобразността с условията за освобождаване от уведомяване. |
| --- | --- |

(42)

По отношение на договора за представяне на обществена услуга между „БДЖ — пътнически превози“ и България, подписан през 2009 г. (12) Комисията отбелязва, че България е уведомила Комисията за този договор още през 2009 г. След предварително проучване на договора за предоставяне на обществена услуга, представен от България, службите на Комисията изпратиха писмо до България, в което бе обявено, че въз основа на представените от България елементи, са изпълнени изискванията на Регламента ЗОУ. Поради освобождаването от задължението за уведомяване по член 9, параграф 1 от Регламента ЗОУ България оттегли своето уведомление. С оглед на това договорът за предоставяне на обществена услуга също няма да попадне в обхвата на настоящото решение. Комисията напомня на България, че задължение на съответната държава-членка е да гарантира съобразността с условията за освобождаване от уведомяване.

6.2.   Наличие на държавна помощ

| (43) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки и засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар, освен ако не е предвидено друго в ДФЕС. За класифицирането на държавна мярка като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС следва да бъдат кумулативно изпълнени четири критерия: използване на държавни ресурси; селективно предимство за бенефициера; и (евентуално) нарушаващо въздействие върху конкуренцията и търговията в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

(43)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки и засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар, освен ако не е предвидено друго в ДФЕС. За класифицирането на държавна мярка като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС следва да бъдат кумулативно изпълнени четири критерия: използване на държавни ресурси; селективно предимство за бенефициера; и (евентуално) нарушаващо въздействие върху конкуренцията и търговията в рамките на ЕС.

6.2.1.   Увеличаване на капитала

Държавни ресурси

| (44) | Увеличаването на капитала ще се финансира от националния бюджет на България и средствата ще бъдат отпуснати от централните власти на тази държава-членка. Следователно произтича от държавни ресурси и може да бъде приписано на държавата. |
| --- | --- |

(44)

Увеличаването на капитала ще се финансира от националния бюджет на България и средствата ще бъдат отпуснати от централните власти на тази държава-членка. Следователно произтича от държавни ресурси и може да бъде приписано на държавата.

Селективно предимство за бенефициера

| (45) | За да бъде счетена за държавна помощ, мярката трябва да бъде специфична или селективна, така че да благоприятства само определени предприятия или производството на определени стоки. |
| --- | --- |

(45)

За да бъде счетена за държавна помощ, мярката трябва да бъде специфична или селективна, така че да благоприятства само определени предприятия или производството на определени стоки.

| (46) | При дефинирането на бенефициер на помощта в член 107, параграф 1 от ДФЕС е използвана концепцията за предприятие. Както бе потвърдено от съдилищата на Съюза за целите на тази разпоредба предприятие не следва да бъде едно юридическо лице, а може да обхваща група дружества (13). Ключовият критерий при определяне на това дали е засегнато предприятие по смисъла на тази разпоредба е дали става дума за „стопанска единица“. Стопанската единица може да се състои от няколко юридически лица. В настоящия случай „Холдинг БДЖ“ е юридическо лице, което е бенефициер на увеличението на капитала, и България твърди, че „Холдинг БДЖ“ следователно е единственият бенефициер (вж. съображение 23 по-горе). Няколко елемента обаче сочат, че съответното предприятие не е ограничено само до юридическото лице „Холдинг БДЖ“. |
| --- | --- |

(46)

При дефинирането на бенефициер на помощта в член 107, параграф 1 от ДФЕС е използвана концепцията за предприятие. Както бе потвърдено от съдилищата на Съюза за целите на тази разпоредба предприятие не следва да бъде едно юридическо лице, а може да обхваща група дружества (13). Ключовият критерий при определяне на това дали е засегнато предприятие по смисъла на тази разпоредба е дали става дума за „стопанска единица“. Стопанската единица може да се състои от няколко юридически лица. В настоящия случай „Холдинг БДЖ“ е юридическо лице, което е бенефициер на увеличението на капитала, и България твърди, че „Холдинг БДЖ“ следователно е единственият бенефициер (вж. съображение 23 по-горе). Няколко елемента обаче сочат, че съответното предприятие не е ограничено само до юридическото лице „Холдинг БДЖ“.

| (47) | Първо, във връзка с отношенията на собственост следва да се отбележи, че „Холдинг БДЖ“ притежава 100 % от акциите на двете дъщерни дружества, т.е. „БДЖ — пътнически превози“ и „БДЖ — товарни превози“. Следователно „Холдинг БДЖ“ контролира всички стопански дейности на „БДЖ — пътнически превози“ и „БДЖ — товарни превози“. В действителност според Плана за преструктуриране „Холдинг БДЖ“ формулира обща линия на управленска политика и цели за групата. |
| --- | --- |

(47)

Първо, във връзка с отношенията на собственост следва да се отбележи, че „Холдинг БДЖ“ притежава 100 % от акциите на двете дъщерни дружества, т.е. „БДЖ — пътнически превози“ и „БДЖ — товарни превози“. Следователно „Холдинг БДЖ“ контролира всички стопански дейности на „БДЖ — пътнически превози“ и „БДЖ — товарни превози“. В действителност според Плана за преструктуриране „Холдинг БДЖ“ формулира обща линия на управленска политика и цели за групата.

| (48) | Второ, във връзка с целта на предоставената помощ част от помощта ще бъде използвана за финансиране на капиталния ремонт на локомотиви и вагони (вж. таблица 5 по-горе). Макар след реорганизацията от 2007 г. „Холдинг БДЖ“ да притежава подвижния състав и да го дава под наем на „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“ съгласно Плана за преструктуриране, подвижният състав бе прехвърлен на дъщерните дружества „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“ през април 2011 г. Следователно „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“ също ще се възползват от отпусната за инвестиции в подвижния състав помощ. Освен това най-голямата част от помощта се отделя за погасяване на стари банкови заеми. Макар „Холдинг БДЖ“, а не неговите дъщерни дружества, да е длъжник по тези заеми, Комисията отбелязва, че старите банкови заеми са взети преди 2007 г., т.е. преди създаването на „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“. Основното предназначение на заемите бе закупуването и ремонта на локомотиви, товарни вагони и пътнически вагони, т.е. активи, използвани както от „БДЖ — товарни превози“, така и от „БДЖ — пътнически превози“. Тъй като през април 2011 г. подвижният състав е прехвърлен на дъщерните дружества „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“, тези дружества могат косвено да се възползват от погасяването на стари заеми. |
| --- | --- |

(48)

Второ, във връзка с целта на предоставената помощ част от помощта ще бъде използвана за финансиране на капиталния ремонт на локомотиви и вагони (вж. таблица 5 по-горе). Макар след реорганизацията от 2007 г. „Холдинг БДЖ“ да притежава подвижния състав и да го дава под наем на „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“ съгласно Плана за преструктуриране, подвижният състав бе прехвърлен на дъщерните дружества „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“ през април 2011 г. Следователно „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“ също ще се възползват от отпусната за инвестиции в подвижния състав помощ. Освен това най-голямата част от помощта се отделя за погасяване на стари банкови заеми. Макар „Холдинг БДЖ“, а не неговите дъщерни дружества, да е длъжник по тези заеми, Комисията отбелязва, че старите банкови заеми са взети преди 2007 г., т.е. преди създаването на „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“. Основното предназначение на заемите бе закупуването и ремонта на локомотиви, товарни вагони и пътнически вагони, т.е. активи, използвани както от „БДЖ — товарни превози“, така и от „БДЖ — пътнически превози“. Тъй като през април 2011 г. подвижният състав е прехвърлен на дъщерните дружества „БДЖ — товарни превози“ и „БДЖ — пътнически превози“, тези дружества могат косвено да се възползват от погасяването на стари заеми.

| (49) | Твърдението на България, че единствено „Холдинг БДЖ“ ще се възползва от мярката, също противоречи на уведомлението, където България твърди, че приходите от бъдещата продажба на „БДЖ — товарни превози“ ще се приемат за собствен принос за преструктуриране. Най-накрая Планът за преструктуриране, който ще бъде финансиран с мярката, за която бе представено уведомление, предвижда мерки за преструктуриране за цялата група „БДЖ“, а не само за „Холдинг БДЖ“. |
| --- | --- |

(49)

Твърдението на България, че единствено „Холдинг БДЖ“ ще се възползва от мярката, също противоречи на уведомлението, където България твърди, че приходите от бъдещата продажба на „БДЖ — товарни превози“ ще се приемат за собствен принос за преструктуриране. Най-накрая Планът за преструктуриране, който ще бъде финансиран с мярката, за която бе представено уведомление, предвижда мерки за преструктуриране за цялата група „БДЖ“, а не само за „Холдинг БДЖ“.

| (50) | С оглед на изложените по-горе аргументи, се стигна до заключението, че цялата група „БДЖ“ трябва да бъде считана за бенефициер на увеличаването на капитала. Мярката ще бъде отпусната на едно определено предприятие и ще позволи на бенефициера да има достъп до ликвидност. Следователно се стигна до заключение, че мярката осигурява селективно предимство на група „БДЖ“. |
| --- | --- |

(50)

С оглед на изложените по-горе аргументи, се стигна до заключението, че цялата група „БДЖ“ трябва да бъде считана за бенефициер на увеличаването на капитала. Мярката ще бъде отпусната на едно определено предприятие и ще позволи на бенефициера да има достъп до ликвидност. Следователно се стигна до заключение, че мярката осигурява селективно предимство на група „БДЖ“.

Нарушаване на конкуренцията

| (51) | Комисията анализира дали мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията. |
| --- | --- |

(51)

Комисията анализира дали мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията.

| (52) | В тази връзка Комисията първо отбелязва, че България е отворила пазара за железопътен товарен транспорт през 2002 г. за други национални оператори (т.е. установени в България оператори). Пазарът за железопътни товарни превози в ЕС бе отворен за конкуренция на 15 март 2003 г. в рамките на трансевропейската железопътна мрежа за товарни превози с железопътен транспорт с първия железопътен пакет (14). С втория железопътен пакет бяха либерализирани всички международни товарни превози на 1 януари 2006 г., а националните товарни превози с железопътен транспорт от 1 януари 2007 г. (15) Няколко държави-членки обаче едностранно са либерализирали своите национални пазари преди тази дата. |
| --- | --- |

(52)

В тази връзка Комисията първо отбелязва, че България е отворила пазара за железопътен товарен транспорт през 2002 г. за други национални оператори (т.е. установени в България оператори). Пазарът за железопътни товарни превози в ЕС бе отворен за конкуренция на 15 март 2003 г. в рамките на трансевропейската железопътна мрежа за товарни превози с железопътен транспорт с първия железопътен пакет (14). С втория железопътен пакет бяха либерализирани всички международни товарни превози на 1 януари 2006 г., а националните товарни превози с железопътен транспорт от 1 януари 2007 г. (15) Няколко държави-членки обаче едностранно са либерализирали своите национални пазари преди тази дата.

| (53) | По отношение на пътническите превози към 1 януари 2010 г. третият железопътен пакет либерализира пазара за международни пътнически превози. Макар това да засяга само международните превози, то не включва каботаж на тези линии (16). Във всеки случай, както бе установено от Съда в решението за Altmark Trans, фактът, че дадено транспортно дружество развива дейност единствено в една държава-членка не изключва възможността помощта да нарушава търговията в рамките на ЕС. В това отношение следва да се отбележи, че от 1995 г. насам няколко държави са отворили едностранно своите пазари за железопътни пътнически превози. В това отношение всяко предимство, предоставено на железопътно транспортно дружество в една държава-членка, може да намали възможността конкурент от друга държава-членка да извършва търговия на този географски пазар (17). |
| --- | --- |

(53)

По отношение на пътническите превози към 1 януари 2010 г. третият железопътен пакет либерализира пазара за международни пътнически превози. Макар това да засяга само международните превози, то не включва каботаж на тези линии (16). Във всеки случай, както бе установено от Съда в решението за Altmark Trans, фактът, че дадено транспортно дружество развива дейност единствено в една държава-членка не изключва възможността помощта да нарушава търговията в рамките на ЕС. В това отношение следва да се отбележи, че от 1995 г. насам няколко държави са отворили едностранно своите пазари за железопътни пътнически превози. В това отношение всяко предимство, предоставено на железопътно транспортно дружество в една държава-членка, може да намали възможността конкурент от друга държава-членка да извършва търговия на този географски пазар (17).

| (54) | Освен това по принцип както товарните, така и пътническите превози с железопътен транспорт се конкурират с други видове транспорт и по-специално автомобилен транспорт, а по някои маршрути и с въздушен и вътрешен воден и морски превози на къси разстояния. |
| --- | --- |

(54)

Освен това по принцип както товарните, така и пътническите превози с железопътен транспорт се конкурират с други видове транспорт и по-специално автомобилен транспорт, а по някои маршрути и с въздушен и вътрешен воден и морски превози на къси разстояния.

| (55) | Следователно Комисията стигна до заключението, че мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(55)

Следователно Комисията стигна до заключението, че мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на вътрешния пазар.

Въздействие върху търговията

| (56) | Когато предоставена от държава-членка помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията в рамките на Съюза, тези предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ (18). Достатъчно е получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на пазари, отворени за конкуренция (19). В настоящия случай бенефициерът се конкурира с други предприятия, които предоставят транспортни услуги в ЕС, както бе посочено по-горе в съображения 51—55. Следователно има вероятност мярката, която подлежи на разглеждане, да засегне търговията в ЕС. |
| --- | --- |

(56)

Когато предоставена от държава-членка помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията в рамките на Съюза, тези предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ (18). Достатъчно е получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на пазари, отворени за конкуренция (19). В настоящия случай бенефициерът се конкурира с други предприятия, които предоставят транспортни услуги в ЕС, както бе посочено по-горе в съображения 51—55. Следователно има вероятност мярката, която подлежи на разглеждане, да засегне търговията в ЕС.

Заключение относно наличието на помощ

| (57) | С оглед на горепосоченото Комисията счита, че увеличаването на капитала в полза на група „БДЖ“ представлява държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(57)

С оглед на горепосоченото Комисията счита, че увеличаването на капитала в полза на група „БДЖ“ представлява държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.

6.2.2.   Възстановяване на ДДС

| (58) | Съгласно представената от България по време на предварителното проучване информация в миналото България е възстановила ДДС на група „БДЖ“. Към настоящия етап не е ясно дали възстановеният ДДС е бил в съответствие с Директивите за ДДС (20). Комисията отбелязва, че възстановяването на ДДС, което не е в съответствие с Директивите за ДДС, евентуално може да включва държавна помощ. Съгласно съдебната практика концепцията за помощ включва не само положителни ползи, а и мерки, които под различни форми смекчават таксите, които обичайно са включени в бюджета на дадено предприятие (21). На този етап съгласно наличната информация изглежда действително възстановяването на ДДС на група „БДЖ“ може да даде селективно предимство на „БДЖ“, Освен това мярката произтича от държавни ресурси, може да бъде приписана на държавата и може да наруши конкуренцията и да повлияе върху търговията в ЕС. С оглед на горното Комисията възнамерява да проучи допълнително тази мярка и приканва България да представи информация за правното основание за възстановяване на ДДС и неговата обосновка. |
| --- | --- |

(58)

Съгласно представената от България по време на предварителното проучване информация в миналото България е възстановила ДДС на група „БДЖ“. Към настоящия етап не е ясно дали възстановеният ДДС е бил в съответствие с Директивите за ДДС (20). Комисията отбелязва, че възстановяването на ДДС, което не е в съответствие с Директивите за ДДС, евентуално може да включва държавна помощ. Съгласно съдебната практика концепцията за помощ включва не само положителни ползи, а и мерки, които под различни форми смекчават таксите, които обичайно са включени в бюджета на дадено предприятие (21). На този етап съгласно наличната информация изглежда действително възстановяването на ДДС на група „БДЖ“ може да даде селективно предимство на „БДЖ“, Освен това мярката произтича от държавни ресурси, може да бъде приписана на държавата и може да наруши конкуренцията и да повлияе върху търговията в ЕС. С оглед на горното Комисията възнамерява да проучи допълнително тази мярка и приканва България да представи информация за правното основание за възстановяване на ДДС и неговата обосновка.

6.2.3.   Просрочени дългове към НК „ЖИ“

| (59) | Съгласно предоставената от България в уведомлението информация (вж. таблица 2 по-горе) „Холдинг БДЖ“ има просрочени задължения към НК „ЖИ“ в размер на приблизително 45 милиона BGN. Към настоящия момент България не е разяснила произхода и промените на тези задължения, т.е. откъде произтичат дълговете и как са третирани досега. На този етап Комисията отбелязва, че неизплащането на дълговете може евентуално да представлява държавна помощ. В зависимост от съдебната практика неизплащането на публични задължения може да включва държавна помощ, ако въпросните мерки са по-щедри в сравнение с такива на хипотетичен частен кредитор в същата ситуация (22). С оглед на тези принципи Комисията приканва България да представи информация относно това дали и как НК „ЖИ“ се е опитала да си върне неизплатените дългове през миналите години и дали и как НК „ЖИ“ възнамерява да го направи в бъдеще. |
| --- | --- |

(59)

Съгласно предоставената от България в уведомлението информация (вж. таблица 2 по-горе) „Холдинг БДЖ“ има просрочени задължения към НК „ЖИ“ в размер на приблизително 45 милиона BGN. Към настоящия момент България не е разяснила произхода и промените на тези задължения, т.е. откъде произтичат дълговете и как са третирани досега. На този етап Комисията отбелязва, че неизплащането на дълговете може евентуално да представлява държавна помощ. В зависимост от съдебната практика неизплащането на публични задължения може да включва държавна помощ, ако въпросните мерки са по-щедри в сравнение с такива на хипотетичен частен кредитор в същата ситуация (22). С оглед на тези принципи Комисията приканва България да представи информация относно това дали и как НК „ЖИ“ се е опитала да си върне неизплатените дългове през миналите години и дали и как НК „ЖИ“ възнамерява да го направи в бъдеще.

6.3.   Съвместимост на помощта

| (60) | Мерките за държавна помощ за дружества в областта на сухопътния транспорт могат да бъдат счетени за съвместими въз основа на изключенията, заложени в членове 93, 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(60)

Мерките за държавна помощ за дружества в областта на сухопътния транспорт могат да бъдат счетени за съвместими въз основа на изключенията, заложени в членове 93, 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС.

| (61) | В този контекст следва да се отбележи, че тежестта на доказване на съвместимостта на помощта с вътрешния пазар чрез дерогация от член 107, параграф 1 от ДФЕС се поема основно от въпросната държава-членка, която трябва да докаже, че са изпълнени условията за дерогация (23). |
| --- | --- |

(61)

В този контекст следва да се отбележи, че тежестта на доказване на съвместимостта на помощта с вътрешния пазар чрез дерогация от член 107, параграф 1 от ДФЕС се поема основно от въпросната държава-членка, която трябва да докаже, че са изпълнени условията за дерогация (23).

| (62) | На този етап Комисията ще се съсредоточи върху предварителната оценка на съвместимостта на увеличението на капитала с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и Насоките за оздравяване и преструктуриране както и раздел 4 от Насоките за железопътни предприятия. Въпреки това Комисията припомня, че евентуалната съвместимост на възстановяването на ДДС на група „БДЖ“ и непогасяването на просрочени задължения към НК „ЖИ“ също попадат в обхвата на настоящото решение дотолкова, доколкото в процеса на официалната процедура по разследване се установи, че тези мерки включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(62)

На този етап Комисията ще се съсредоточи върху предварителната оценка на съвместимостта на увеличението на капитала с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и Насоките за оздравяване и преструктуриране както и раздел 4 от Насоките за железопътни предприятия. Въпреки това Комисията припомня, че евентуалната съвместимост на възстановяването на ДДС на група „БДЖ“ и непогасяването на просрочени задължения към НК „ЖИ“ също попадат в обхвата на настоящото решение дотолкова, доколкото в процеса на официалната процедура по разследване се установи, че тези мерки включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

6.3.1.   Насоки за оздравяване и преструктуриране

Допустимост

| (63) | Според точка 33 от Насоките за оздравяване и преструктуриране единствено предприятия в затруднено положение имат право да кандидатстват за помощ за оздравяване и преструктуриране. |
| --- | --- |

(63)

Според точка 33 от Насоките за оздравяване и преструктуриране единствено предприятия в затруднено положение имат право да кандидатстват за помощ за оздравяване и преструктуриране.

| (64) | Според информацията, представена от България, „Холдинг БДЖ“ изпълнява критериите по националното законодателство за колективна процедура по несъстоятелност и може да се приеме за предприятие в затруднено положение съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Макар и да има вероятност това да е вярно, във въпросния случай следва да се оцени дали цялата група „БДЖ“ има право да получи помощ за преструктуриране, тъй като Комисията счита, че предприятието, което се възползва от мярката, се състои не само от „Холдинг БДЖ“, а и от цялата група „БДЖ“ (вж. съображения 45—50 по-долу). |
| --- | --- |

(64)

Според информацията, представена от България, „Холдинг БДЖ“ изпълнява критериите по националното законодателство за колективна процедура по несъстоятелност и може да се приеме за предприятие в затруднено положение съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Макар и да има вероятност това да е вярно, във въпросния случай следва да се оцени дали цялата група „БДЖ“ има право да получи помощ за преструктуриране, тъй като Комисията счита, че предприятието, което се възползва от мярката, се състои не само от „Холдинг БДЖ“, а и от цялата група „БДЖ“ (вж. съображения 45—50 по-долу).

| (65) | Съгласно точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране предприятие е в затруднено положение, „когато първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Съгласно баланса на „БДЖ“ регистрираният капитал остава на нивото от 2008—2010 г., а загубите на група „БДЖ“ все още се покриват от резервите на дружеството. Следователно изглежда не е изпълнено заложеното по точка 10, буква а). По отношение на точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране Комисията изразява съмнения дали критерият е изпълнен. |
| --- | --- |

(65)

Съгласно точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране предприятие е в затруднено положение, „когато първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Съгласно баланса на „БДЖ“ регистрираният капитал остава на нивото от 2008—2010 г., а загубите на група „БДЖ“ все още се покриват от резервите на дружеството. Следователно изглежда не е изпълнено заложеното по точка 10, буква а). По отношение на точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране Комисията изразява съмнения дали критерият е изпълнен.

| (66) | Във всеки случай съгласно точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране дори и да липсва което и да било от обстоятелствата, предвидени в точка 10, едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, особено когато са налице обичайните признаци за предприятие в затруднение. Както може да се види в таблица 6 по-долу оборотът на група „БДЖ“ е намалял от 2008 г. насам. Макар групата да е била рентабилна през 2007 г. (поради продажбата на активи), тя е на загуба през периода 2008—2010 г. Според българските власти дружеството е изправено пред ликвидна криза. В действителност нетният паричен поток е намалял от приблизително 100 милиона BGN през 2007 г. до приблизително 18 милиона BGN през 2009 г. Увеличаването на дългосрочните задължения също е довело до увеличение на лихвените плащания. Следователно изглежда група „БДЖ“ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.

  Таблица 6


  Ключови финансови показатели за група „БДЖ“










  Суми в 1000 BGN |
| --- | --- |
| | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г.
  (предварителни) |
| Приходи | 391 711 | 411 787 | 266 633 | 251 744 |
| Печалба преди олихвяване и данъци | – 128 948 | – 128 132 | – 217 452 | – 190 948 |
| Чиста печалба/загуба | 39 626 | –8 646 | –68 799 | –47 360 |
| Нетен паричен поток | 90 993 | Няма данни | 17 590 | Няма данни |
| Дългосрочни пасиви | 324 261 | 527 013 | 483 549 | 387 275 |
| Сума на дължими лихви | 20 945 | Няма данни | 24 424 | Няма данни |

(66)

Във всеки случай съгласно точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране дори и да липсва което и да било от обстоятелствата, предвидени в точка 10, едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, особено когато са налице обичайните признаци за предприятие в затруднение. Както може да се види в таблица 6 по-долу оборотът на група „БДЖ“ е намалял от 2008 г. насам. Макар групата да е била рентабилна през 2007 г. (поради продажбата на активи), тя е на загуба през периода 2008—2010 г. Според българските власти дружеството е изправено пред ликвидна криза. В действителност нетният паричен поток е намалял от приблизително 100 милиона BGN през 2007 г. до приблизително 18 милиона BGN през 2009 г. Увеличаването на дългосрочните задължения също е довело до увеличение на лихвените плащания. Следователно изглежда група „БДЖ“ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.

Таблица 6

Ключови финансови показатели за група „БДЖ“

Суми в 1000 BGN

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

(предварителни)

Приходи

391 711

411 787

266 633

251 744

Печалба преди олихвяване и данъци

– 128 948

– 128 132

– 217 452

– 190 948

Чиста печалба/загуба

39 626

–8 646

–68 799

–47 360

Нетен паричен поток

90 993

Няма данни

17 590

Няма данни

Дългосрочни пасиви

324 261

527 013

483 549

387 275

Сума на дължими лихви

20 945

Няма данни

24 424

Няма данни

| (67) | С оглед на гореспоменатото Комисията е на мнение, че не само „Холдинг БДЖ“, а цялата група „БДЖ“ може да се счита поне от 2009 г. насам като предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране и следователно отговаря на условията за помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(67)

С оглед на гореспоменатото Комисията е на мнение, че не само „Холдинг БДЖ“, а цялата група „БДЖ“ може да се счита поне от 2009 г. насам като предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране и следователно отговаря на условията за помощ за преструктуриране.

Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност

| (68) | Според точки 34 и 35 от Насоките за оздравяване и преструктуриране помощта за преструктуриране е свързана с жизнеспособен план за преструктуриране, възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на разумен срок и въз основа на разумни предположения за бъдещите условия за дейност. |
| --- | --- |

(68)

Според точки 34 и 35 от Насоките за оздравяване и преструктуриране помощта за преструктуриране е свързана с жизнеспособен план за преструктуриране, възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на разумен срок и въз основа на разумни предположения за бъдещите условия за дейност.

| (69) | Макар България да е представила План за преструктуриране на група „БДЖ“, Комисията има съмнения дали този план отговаря на горните условия. По-специално Комисията изразява съмнения, че планът за преструктуриране е достатъчно стабилен за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на „БДЖ“. |
| --- | --- |

(69)

Макар България да е представила План за преструктуриране на група „БДЖ“, Комисията има съмнения дали този план отговаря на горните условия. По-специално Комисията изразява съмнения, че планът за преструктуриране е достатъчно стабилен за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на „БДЖ“.

| (70) | Първо, изглежда Планът за преструктуриране разчита на ключови предположения и по-специално бързото връщане към растеж на българската икономика, което може да се окаже прекалено оптимистично. Второ, изглежда прогнозите за пазарен дял както за „БДЖ — товарни превози“, така и за „БДЖ — пътнически превози“ не се основават на общоприети пазарни данни. Трето, на този етап някои предположения от Плана за преструктуриране изглеждат неактуални. По-специално предположения за тенденции при БВП, хармонизирания индекс на потребителските цени, цените за електричество и отопление както и цените за горива се основават на прогнози за периода 2010—2014 г. Поне за 2010 г. вероятно вече има действителни данни и те могат да бъдат използвани в Плана за преструктуриране. Четвърто, изчисленията на жизнеспособността изглежда не вземат предвид, че група „БДЖ“ получава помощ за преструктуриране до 2016 г. Пето, в плана за преструктуриране липсва истински анализ на чувствителността. По-специално при песимистичния сценарий въпреки благоприятното представяне на данните дружеството остава нерентабилно през целия период на преструктуриране. Шесто, според Плана за преструктуриране въпреки помощта за преструктуриране все още ще липсват финансови ресурси за подновяване, модернизация и поддръжка на подвижния състав на група „БДЖ“. По-голямата част от помощта за преструктуриране ще бъде използвана за погасяване на стари дългове и не е ясно как ще бъдат финансирани другите предложени мерки за преструктуриране. Най-накрая Планът за преструктуриране не включва реално проучване на пазара, както се предвижда в точка 35 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. В крайна сметка Комисията също отбелязва, че при песимистичния сценарий в Плана за преструктуриране се предвиждат по-високи плащания по договорите за ЗОУ в сравнение с оптимистичния и основния сценарии. Такива по-високи плащания в случай на слаби резултати изглежда не съответства на Регламента ЗОУ. Следователно Комисията приканва България да разясни този въпрос. |
| --- | --- |

(70)

Първо, изглежда Планът за преструктуриране разчита на ключови предположения и по-специално бързото връщане към растеж на българската икономика, което може да се окаже прекалено оптимистично. Второ, изглежда прогнозите за пазарен дял както за „БДЖ — товарни превози“, така и за „БДЖ — пътнически превози“ не се основават на общоприети пазарни данни. Трето, на този етап някои предположения от Плана за преструктуриране изглеждат неактуални. По-специално предположения за тенденции при БВП, хармонизирания индекс на потребителските цени, цените за електричество и отопление както и цените за горива се основават на прогнози за периода 2010—2014 г. Поне за 2010 г. вероятно вече има действителни данни и те могат да бъдат използвани в Плана за преструктуриране. Четвърто, изчисленията на жизнеспособността изглежда не вземат предвид, че група „БДЖ“ получава помощ за преструктуриране до 2016 г. Пето, в плана за преструктуриране липсва истински анализ на чувствителността. По-специално при песимистичния сценарий въпреки благоприятното представяне на данните дружеството остава нерентабилно през целия период на преструктуриране. Шесто, според Плана за преструктуриране въпреки помощта за преструктуриране все още ще липсват финансови ресурси за подновяване, модернизация и поддръжка на подвижния състав на група „БДЖ“. По-голямата част от помощта за преструктуриране ще бъде използвана за погасяване на стари дългове и не е ясно как ще бъдат финансирани другите предложени мерки за преструктуриране. Най-накрая Планът за преструктуриране не включва реално проучване на пазара, както се предвижда в точка 35 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. В крайна сметка Комисията също отбелязва, че при песимистичния сценарий в Плана за преструктуриране се предвиждат по-високи плащания по договорите за ЗОУ в сравнение с оптимистичния и основния сценарии. Такива по-високи плащания в случай на слаби резултати изглежда не съответства на Регламента ЗОУ. Следователно Комисията приканва България да разясни този въпрос.

Размер на мярка за оздравяване и мярка за преструктуриране

| (71) | България твърди, че помощта за оздравяване, изплатена на „Холдинг БДЖ“ до одобрението на Плана за преструктуриране от страна на Комисията, се погасява с помощта за преструктуриране (вж. съображение 25 по-горе). До този момент България не е изплатила помощ за оздравяване на група „БДЖ“, но изглежда възнамерява да изплати такава помощ до одобрението на Плана за преструктуриране. Комисията отбелязва, че съгласно Плана за преструктуриране цялата сума на помощта за преструктуриране вече е отпусната за други цели, различни от погасяването на евентуална изплатена помощ за оздравяване (вж. таблица 4 по-горе). На този етап Комисията не може да изрази становище по въпроса дали може да се наложи евентуално увеличение на сумата от помощта за преструктуриране със сумата, изплатена като помощ за оздравяване, тъй като информацията, предоставена от България в тази връзка, не е окончателна. |
| --- | --- |

(71)

България твърди, че помощта за оздравяване, изплатена на „Холдинг БДЖ“ до одобрението на Плана за преструктуриране от страна на Комисията, се погасява с помощта за преструктуриране (вж. съображение 25 по-горе). До този момент България не е изплатила помощ за оздравяване на група „БДЖ“, но изглежда възнамерява да изплати такава помощ до одобрението на Плана за преструктуриране. Комисията отбелязва, че съгласно Плана за преструктуриране цялата сума на помощта за преструктуриране вече е отпусната за други цели, различни от погасяването на евентуална изплатена помощ за оздравяване (вж. таблица 4 по-горе). На този етап Комисията не може да изрази становище по въпроса дали може да се наложи евентуално увеличение на сумата от помощта за преструктуриране със сумата, изплатена като помощ за оздравяване, тъй като информацията, предоставена от България в тази връзка, не е окончателна.

Компенсаторни мерки

| (72) | Според точки 38—42 от Насоките за оздравяване и преструктуриране преструктурирането трябва да бъде съпровождано от компенсаторни мерки, пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта и по-специално размера и сравнителната значимост на предприятието бенефициер на пазара му. |
| --- | --- |

(72)

Според точки 38—42 от Насоките за оздравяване и преструктуриране преструктурирането трябва да бъде съпровождано от компенсаторни мерки, пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта и по-специално размера и сравнителната значимост на предприятието бенефициер на пазара му.

| (73) | Според България делът на група „БДЖ“ на българския пазар за пътнически превози е 5,5 % през 2010 г. На пазара за товарни превози група „БДЖ“ има дял 11,3 % през 2010 г. На този етап обаче все още следва да се проучи допълнително дали българските власти са дефинирали добре съответните пазари и дали са направили адекватна оценка на размера и сравнителната значимост на група „БДЖ“ на съответните пазари. Комисията също приканва трети страни да представят оценката си на съответните пазари. |
| --- | --- |

(73)

Според България делът на група „БДЖ“ на българския пазар за пътнически превози е 5,5 % през 2010 г. На пазара за товарни превози група „БДЖ“ има дял 11,3 % през 2010 г. На този етап обаче все още следва да се проучи допълнително дали българските власти са дефинирали добре съответните пазари и дали са направили адекватна оценка на размера и сравнителната значимост на група „БДЖ“ на съответните пазари. Комисията също приканва трети страни да представят оценката си на съответните пазари.

| (74) | По отношението на намаляването на капацитета чрез продажбата на подвижния състав, който не е в експлоатация, изглежда, че продажбата на излишен подвижен състав не може да бъде взета предвид като компенсаторна мярка, тъй като тази продажба не оказва въздействие върху конкуренцията. Освен това с оглед на възрастта и факта, че подвижният вече не е в експлоатация, Комисията също пита дали продажбата на този подвижен състав не е необходима за възстановяване на жизнеспособността, като в този случай също няма да се приеме за компенсаторна мярка. Освен това самата България твърди, че подвижният състав не осигурява конкурентно предимство на група „БДЖ“ с оглед на неговата непривлекателност за конкуренти. Освен това България не е обяснила защо по нейно виждане бъдещата приватизация на „БДЖ — товарни превози“ може да се квалифицира като компенсаторна мярка за целите на точка 40 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. България досега не е представила доказателства, за да обоснове, че тази мярка ще бъде достатъчна за компенсиране на потенциално нарушаващо въздействие на помощта за преструктуриране, която може евентуално да бъде включена в операцията. |
| --- | --- |

(74)

По отношението на намаляването на капацитета чрез продажбата на подвижния състав, който не е в експлоатация, изглежда, че продажбата на излишен подвижен състав не може да бъде взета предвид като компенсаторна мярка, тъй като тази продажба не оказва въздействие върху конкуренцията. Освен това с оглед на възрастта и факта, че подвижният вече не е в експлоатация, Комисията също пита дали продажбата на този подвижен състав не е необходима за възстановяване на жизнеспособността, като в този случай също няма да се приеме за компенсаторна мярка. Освен това самата България твърди, че подвижният състав не осигурява конкурентно предимство на група „БДЖ“ с оглед на неговата непривлекателност за конкуренти. Освен това България не е обяснила защо по нейно виждане бъдещата приватизация на „БДЖ — товарни превози“ може да се квалифицира като компенсаторна мярка за целите на точка 40 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. България досега не е представила доказателства, за да обоснове, че тази мярка ще бъде достатъчна за компенсиране на потенциално нарушаващо въздействие на помощта за преструктуриране, която може евентуално да бъде включена в операцията.

| (75) | Към днешна дата България не е разгледала други компенсаторни мерки като затваряне или прехвърляне на линии, включени в договора за ЗОУ, на конкуренти или други мерки за отваряне на пазара. |
| --- | --- |

(75)

Към днешна дата България не е разгледала други компенсаторни мерки като затваряне или прехвърляне на линии, включени в договора за ЗОУ, на конкуренти или други мерки за отваряне на пазара.

Собствен принос

| (76) | Според точки 43—45 от Насоките за оздравяване и преструктуриране се очаква бенефициерите на помощта да направят значителен принос към Плана за преструктуриране от собствени ресурси, включително и продажбата на активи, които не са ключови за оцеляването на предприятието или чрез външно финансиране при пазарни условия. Външното финансиране по-специално ще бъде знак, че пазарите вярват в осъществимостта на Плана за преструктуриране. Независимо от формата му собственият принос трябва да бъде реален, т.е. действителен, с изключение на всички бъдещи очаквани печалби като паричен поток, и трябва да е на възможно най-високо ниво. |
| --- | --- |

(76)

Според точки 43—45 от Насоките за оздравяване и преструктуриране се очаква бенефициерите на помощта да направят значителен принос към Плана за преструктуриране от собствени ресурси, включително и продажбата на активи, които не са ключови за оцеляването на предприятието или чрез външно финансиране при пазарни условия. Външното финансиране по-специално ще бъде знак, че пазарите вярват в осъществимостта на Плана за преструктуриране. Независимо от формата му собственият принос трябва да бъде реален, т.е. действителен, с изключение на всички бъдещи очаквани печалби като паричен поток, и трябва да е на възможно най-високо ниво.

| (77) | Както обикновено Комисията ще приеме за приемливи следните видове принос към преструктурирането: поне 25 % от общите разходи за операцията по преструктуриране за малки предприятия, поне 40 % за средни предприятия и поне 50 % за големи предприятия. При изключителни обстоятелства и в случай на особени затруднения, което трябва да се докаже от държавата-членка, Комисията може да приеме по-ниско ниво на принос (24). |
| --- | --- |

(77)

Както обикновено Комисията ще приеме за приемливи следните видове принос към преструктурирането: поне 25 % от общите разходи за операцията по преструктуриране за малки предприятия, поне 40 % за средни предприятия и поне 50 % за големи предприятия. При изключителни обстоятелства и в случай на особени затруднения, което трябва да се докаже от държавата-членка, Комисията може да приеме по-ниско ниво на принос (24).

| (78) | България представи различни сценарии във връзка със собствения принос. При тези сценарии България предлага като собствен принос приватизацията на „БДЖ — товарни превози“, продажбата на активи, намалените лихвени разходи, средства, привлечени от Световната банка, и икономии от средства за служители. |
| --- | --- |

(78)

България представи различни сценарии във връзка със собствения принос. При тези сценарии България предлага като собствен принос приватизацията на „БДЖ — товарни превози“, продажбата на активи, намалените лихвени разходи, средства, привлечени от Световната банка, и икономии от средства за служители.

| (79) | Първо, Комисията отбелязва, че България наскоро преустанови процедурата за получаване на заем за развитие от Световната банка. Дори и ако Световната банка и България да бяха продължили процедурите и Световната банка окончателно да отпусне заем за развитие, има съмнения, че средствата, привлечени от Световната банка, могат да бъдат приемлив собствен принос по точка 43 от Насоките. Комисията отбелязва, че заемът за развитие няма да бъде отпуснат на група „БДЖ“, а на България. Следователно тези привлечени средства не могат да бъдат приемани за принос от собствени ресурси на бенефициера съгласно точка 43 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Освен това хипотетичното намаляване на лихвените разходи поради по-ниските лихвени разходи, предлагани от Световната банка на България, не може да се счита за собствен принос. Намаляването на разходите за персонал както и бъдещите икономии от разходи за социални осигуровки изглеждат необходими мерки за преструктуриране, а не собствен принос. На този етап България не е представила ясна информация за потенциални приходи по отношение на продажбата на активи. Представените към настоящия момент цифри варират между 34 милиона BGN и 47 милиона BGN. В този контекст Комисията би искала да обърне внимание на България на точка 43 от Насоките, според която собственият принос трябва да бъде „наличен и действителен“. По отношение на продажбата на активи, с цел приемането ѝ за собствен принос, в идеалния случай договорът за продажба трябва вече да е сключен. При липсата на сключен договор за продажба поне трябва да се представи оценка от независим експерт на стойността на активите. Най-накрая на този етап не е ясно какъв е размерът на частно финансиране, което може да бъде предоставено чрез приватизацията на „БДЖ — товарни превози“. Оценката на приходите от бъдещи продажби, представена от България, се основава на бъдеща балансова стойност на активи на „БДЖ — товарни превози“, а не е обоснована от каквито и да е доказателства. Следва да се отбележи, че за да се приеме продажбата на дъщерно дружество за собствен принос, който е „наличен и действителен“ по смисъла на точка 43 от Насоките, по правило следва да се представи подписан договор за продажбата. |
| --- | --- |

(79)

Първо, Комисията отбелязва, че България наскоро преустанови процедурата за получаване на заем за развитие от Световната банка. Дори и ако Световната банка и България да бяха продължили процедурите и Световната банка окончателно да отпусне заем за развитие, има съмнения, че средствата, привлечени от Световната банка, могат да бъдат приемлив собствен принос по точка 43 от Насоките. Комисията отбелязва, че заемът за развитие няма да бъде отпуснат на група „БДЖ“, а на България. Следователно тези привлечени средства не могат да бъдат приемани за принос от собствени ресурси на бенефициера съгласно точка 43 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Освен това хипотетичното намаляване на лихвените разходи поради по-ниските лихвени разходи, предлагани от Световната банка на България, не може да се счита за собствен принос. Намаляването на разходите за персонал както и бъдещите икономии от разходи за социални осигуровки изглеждат необходими мерки за преструктуриране, а не собствен принос. На този етап България не е представила ясна информация за потенциални приходи по отношение на продажбата на активи. Представените към настоящия момент цифри варират между 34 милиона BGN и 47 милиона BGN. В този контекст Комисията би искала да обърне внимание на България на точка 43 от Насоките, според която собственият принос трябва да бъде „наличен и действителен“. По отношение на продажбата на активи, с цел приемането ѝ за собствен принос, в идеалния случай договорът за продажба трябва вече да е сключен. При липсата на сключен договор за продажба поне трябва да се представи оценка от независим експерт на стойността на активите. Най-накрая на този етап не е ясно какъв е размерът на частно финансиране, което може да бъде предоставено чрез приватизацията на „БДЖ — товарни превози“. Оценката на приходите от бъдещи продажби, представена от България, се основава на бъдеща балансова стойност на активи на „БДЖ — товарни превози“, а не е обоснована от каквито и да е доказателства. Следва да се отбележи, че за да се приеме продажбата на дъщерно дружество за собствен принос, който е „наличен и действителен“ по смисъла на точка 43 от Насоките, по правило следва да се представи подписан договор за продажбата.

| (80) | Най-накрая Комисията отбелязва, че България изглежда разглежда като собствен принос погасяването на заеми, инвестициите в ремонт на вагони и локомотиви и обезщетения за съкратени работници, като всички те се предприемат от „Холдинг БДЖ“. Към настоящия момент България не е представила информация за това как „Холдинг БДЖ“ ще получи средства, необходими за тези мерки и дали тези средства изпълняват изискването за собствен принос. |
| --- | --- |

(80)

Най-накрая Комисията отбелязва, че България изглежда разглежда като собствен принос погасяването на заеми, инвестициите в ремонт на вагони и локомотиви и обезщетения за съкратени работници, като всички те се предприемат от „Холдинг БДЖ“. Към настоящия момент България не е представила информация за това как „Холдинг БДЖ“ ще получи средства, необходими за тези мерки и дали тези средства изпълняват изискването за собствен принос.

| (81) | Комисията в крайна сметка е стигнала до наблюдението, че по-голямата част от помощта за преструктуриране има за цел погасяване на дълг към различни банки. Съгласно наличната информация този дълг — с изключение на заемите от ЕБВР и МБВР — не е покрит от държавни гаранции. Следователно при фалит банките кредитори рискуват да отчетат частична или пълна загуба по тези заеми. Ако банките кредитори вземат решение за предоговаряне на условията за погасяване с група „БДЖ“ или за отписване на част от заемите, това също може да се вземе предвид като собствен принос. По същия начин Комисията отбелязва, че група „БДЖ“ има неконтролиращо участие в други рентабилни дружества и продажбата на това участие може също да се вземе предвид като собствен принос. |
| --- | --- |

(81)

Комисията в крайна сметка е стигнала до наблюдението, че по-голямата част от помощта за преструктуриране има за цел погасяване на дълг към различни банки. Съгласно наличната информация този дълг — с изключение на заемите от ЕБВР и МБВР — не е покрит от държавни гаранции. Следователно при фалит банките кредитори рискуват да отчетат частична или пълна загуба по тези заеми. Ако банките кредитори вземат решение за предоговаряне на условията за погасяване с група „БДЖ“ или за отписване на част от заемите, това също може да се вземе предвид като собствен принос. По същия начин Комисията отбелязва, че група „БДЖ“ има неконтролиращо участие в други рентабилни дружества и продажбата на това участие може също да се вземе предвид като собствен принос.

Принципът „един път, последен път“

| (82) | Според принципа „един път, последен път“, заложен в точки 72—77 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, дружество, което е получило помощ за оздравяване и преструктуриране през последните десет години, не отговаря на условията за помощ за оздравяване и преструктуриране. |
| --- | --- |

(82)

Според принципа „един път, последен път“, заложен в точки 72—77 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, дружество, което е получило помощ за оздравяване и преструктуриране през последните десет години, не отговаря на условията за помощ за оздравяване и преструктуриране.

| (83) | В това отношение Комисията отбелязва, че българската Комисия за защита на конкуренцията е издала на 14 април 2005 г. решение, с което се дава разрешение за публична подкрепа за „БДЖ“ ЕАД съгласно член 7 от българския Закон за държавните помощи. При решението си относно помощта за оздравяване в полза на „БДЖ“ ЕАД Комисията вече оцени дали такава публична подкрепа спира достъпа на „БДЖ“ ЕАД (25) до помощ за оздравяване въз основа на принципа „един път, последен път“. В него Комисията стигна до заключението, че такава публична подкрепа не представлява помощ за оздравяване или преструктуриране за целите на точки 72—77 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. (26) С оглед на това заключение Комисията няма да оцени отново дали публичната подкрепа спира достъпа на „БДЖ“ ЕАД до помощ за преструктуриране въз основа на принципа „един път, последен път“. |
| --- | --- |

(83)

В това отношение Комисията отбелязва, че българската Комисия за защита на конкуренцията е издала на 14 април 2005 г. решение, с което се дава разрешение за публична подкрепа за „БДЖ“ ЕАД съгласно член 7 от българския Закон за държавните помощи. При решението си относно помощта за оздравяване в полза на „БДЖ“ ЕАД Комисията вече оцени дали такава публична подкрепа спира достъпа на „БДЖ“ ЕАД (25) до помощ за оздравяване въз основа на принципа „един път, последен път“. В него Комисията стигна до заключението, че такава публична подкрепа не представлява помощ за оздравяване или преструктуриране за целите на точки 72—77 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. (26) С оглед на това заключение Комисията няма да оцени отново дали публичната подкрепа спира достъпа на „БДЖ“ ЕАД до помощ за преструктуриране въз основа на принципа „един път, последен път“.

| (84) | По отношение на неплащането на корпоративен подоходен данък от група „БДЖ“ България се позовава на разпоредбите за пренасяне на фискална загуба, заложено в българското данъчно законодателство. В действителност българският Закон за корпоративното подоходно облагане предвижда възможността за пренасяне на данъчни загуби през следващите пет години и приспадането ѝ от бъдещи облагаеми печалби (27). Изглежда тези разпоредби представляват общо правило в рамките на данъчната система. Следователно Комисията стигна до предварителното заключение, че неплащането на корпоративен подоходен данък от група „БДЖ“ съгласно разпоредбите за пренасяне на данъчни загуби не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и следователно не се отнася до оценката за целите на точки 72—77 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. |
| --- | --- |

(84)

По отношение на неплащането на корпоративен подоходен данък от група „БДЖ“ България се позовава на разпоредбите за пренасяне на фискална загуба, заложено в българското данъчно законодателство. В действителност българският Закон за корпоративното подоходно облагане предвижда възможността за пренасяне на данъчни загуби през следващите пет години и приспадането ѝ от бъдещи облагаеми печалби (27). Изглежда тези разпоредби представляват общо правило в рамките на данъчната система. Следователно Комисията стигна до предварителното заключение, че неплащането на корпоративен подоходен данък от група „БДЖ“ съгласно разпоредбите за пренасяне на данъчни загуби не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и следователно не се отнася до оценката за целите на точки 72—77 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.

| (85) | По отношение на възстановяването на ДДС на група „БДЖ“ от държавата на този етап, както бе описано в съображение 58 по-горе, Комисията отбелязва, че тази мярка може евентуално да включва държавна помощ. Ако е включена държавна помощ, следва при официалната процедура по разследване да се провери дали тази помощ е помощ за оздравяване или за преструктуриране по смисъла на точки 72—77 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Освен това както бе описано в съображение 59 по-горе, непогасяването на просрочени дългове към НК „ЖИ“ може също да включва държавна помощ, което следва да се провери по време на официална процедура по разследване. Ако наистина е налице помощ, следва да се установи дали тази помощ е отпусната при нарушение на принципа „един път, последен път“. |
| --- | --- |

(85)

По отношение на възстановяването на ДДС на група „БДЖ“ от държавата на този етап, както бе описано в съображение 58 по-горе, Комисията отбелязва, че тази мярка може евентуално да включва държавна помощ. Ако е включена държавна помощ, следва при официалната процедура по разследване да се провери дали тази помощ е помощ за оздравяване или за преструктуриране по смисъла на точки 72—77 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Освен това както бе описано в съображение 59 по-горе, непогасяването на просрочени дългове към НК „ЖИ“ може също да включва държавна помощ, което следва да се провери по време на официална процедура по разследване. Ако наистина е налице помощ, следва да се установи дали тази помощ е отпусната при нарушение на принципа „един път, последен път“.

Предварително заключение за съвместимостта с Насоките

| (86) | Поради причините, посочени в съображения 60—84 по-горе, на този етап Комисията изразява известни съмнения относно съвместимостта на въпросната мярка с условията на Насоките за оздравяване и преструктуриране. |
| --- | --- |

(86)

Поради причините, посочени в съображения 60—84 по-горе, на този етап Комисията изразява известни съмнения относно съвместимостта на въпросната мярка с условията на Насоките за оздравяване и преструктуриране.

6.3.2.   Раздел 4 от Насоките за железопътни предприятия

| (87) | Според точка 52 от Насоките за железопътни предприятия анулирането на задължения на железопътно предприятие представлява държавна помощ, която трябва да бъде разгледана по същество въз основа на Насоките за железопътни предприятия. Такава помощ може обаче по изключение да се счита за съвместима с член 107, параграф 3, буква в) от Договора, ако цели преминаването към отворен железопътен пазар, заложени в член 9 от Директива 91/440/ЕИО. Трябва да са изпълнени следните условия, заложени в точки 54—60 от Насоките за железопътни предприятия: i) помощта служи за компенсиране на ясно определени и индивидуализирани дългове, възникнали преди влизането в сила на Директива 91/440/ЕИО или приемането на държавата-членка; ii) въпросните задължения са пряко свързани с железопътен транспорт или железопътна инфраструктура; iii) въпросното предприятие е изправено пред прекомерно ниво на задлъжнялост, което пречи на управлението на здрава финансова основа и помощта е нужна за преодоляване на това положение; iv) помощта не трябва да е по-голяма, отколкото е нужно за целта; трябва да се вземе предвид и бъдещото развитие на конкуренцията; v) опростяването на дълговете не трябва да дава на предприятието такова конкурентно предимство, което да препятства развитието на ефективна конкуренция на пазара. |
| --- | --- |

(87)

Според точка 52 от Насоките за железопътни предприятия анулирането на задължения на железопътно предприятие представлява държавна помощ, която трябва да бъде разгледана по същество въз основа на Насоките за железопътни предприятия. Такава помощ може обаче по изключение да се счита за съвместима с член 107, параграф 3, буква в) от Договора, ако цели преминаването към отворен железопътен пазар, заложени в член 9 от Директива 91/440/ЕИО. Трябва да са изпълнени следните условия, заложени в точки 54—60 от Насоките за железопътни предприятия: i) помощта служи за компенсиране на ясно определени и индивидуализирани дългове, възникнали преди влизането в сила на Директива 91/440/ЕИО или приемането на държавата-членка; ii) въпросните задължения са пряко свързани с железопътен транспорт или железопътна инфраструктура; iii) въпросното предприятие е изправено пред прекомерно ниво на задлъжнялост, което пречи на управлението на здрава финансова основа и помощта е нужна за преодоляване на това положение; iv) помощта не трябва да е по-голяма, отколкото е нужно за целта; трябва да се вземе предвид и бъдещото развитие на конкуренцията; v) опростяването на дълговете не трябва да дава на предприятието такова конкурентно предимство, което да препятства развитието на ефективна конкуренция на пазара.

| (88) | В действителност според България по-голямата част от дълговете на „Холдинг БДЖ“ са възникнали преди приемане на България в ЕС през 2007 г. Изглежда по-голямата част от заемите са служили за инвестиции в подвижен състав и други дейности, свързани с железопътния транспорт (вж. таблица 4 по-горе). България обаче не се позовава ясно на прилагането на Насоките за железопътни предприятия по-специално, тъй като междувременно възнамерява да погаси дълговете с помощта за преструктуриране, която в включена в уведомлението, т.е. средствата от увеличаването на капитала (вж. таблица 5 по-горе). Освен това България не е обяснила защо счита, че са изпълнени изискванията в раздел 4 от Насоките за железопътни предприятия. Следователно на този етап Комисията не може да изрази становище за това дали мярката, която подлежи на оценяване, отговаря на всички изисквания, заложени в Насоките за железопътни предприятия.
  С оглед на гореспоменатите съображения Комисията съгласно процедурата, заложена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, приканва България да изрази мнението си и да представи всякаква информация, която може да помогне за оценяване на мярката в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Изисква от властите да изпратят незабавно копие на настоящото писмо до потенциалния получател на помощта.
  Комисията би искала да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспензивно действие и да обърне внимание, че член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда възстановяването на всякаква неправомерна помощ от получателя.
  Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо и пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Също така ще информира заинтересованите страни от държавите в ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ, като изпрати копие от настоящото писмо. Всички заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в рамките на един месец от датата на публикуване.” |
| --- | --- |

(88)

В действителност според България по-голямата част от дълговете на „Холдинг БДЖ“ са възникнали преди приемане на България в ЕС през 2007 г. Изглежда по-голямата част от заемите са служили за инвестиции в подвижен състав и други дейности, свързани с железопътния транспорт (вж. таблица 4 по-горе). България обаче не се позовава ясно на прилагането на Насоките за железопътни предприятия по-специално, тъй като междувременно възнамерява да погаси дълговете с помощта за преструктуриране, която в включена в уведомлението, т.е. средствата от увеличаването на капитала (вж. таблица 5 по-горе). Освен това България не е обяснила защо счита, че са изпълнени изискванията в раздел 4 от Насоките за железопътни предприятия. Следователно на този етап Комисията не може да изрази становище за това дали мярката, която подлежи на оценяване, отговаря на всички изисквания, заложени в Насоките за железопътни предприятия.

С оглед на гореспоменатите съображения Комисията съгласно процедурата, заложена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, приканва България да изрази мнението си и да представи всякаква информация, която може да помогне за оценяване на мярката в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Изисква от властите да изпратят незабавно копие на настоящото писмо до потенциалния получател на помощта.

Комисията би искала да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспензивно действие и да обърне внимание, че член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда възстановяването на всякаква неправомерна помощ от получателя.

Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо и пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Също така ще информира заинтересованите страни от държавите в ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ, като изпрати копие от настоящото писмо. Всички заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в рамките на един месец от датата на публикуване.”

---

(1)  Решение на Комисията от 15 декември 2010 г. относно държавна помощ No 402/10 — Помощ за оздравяване на „Български държавни железници“ ЕАД (БДЖ) (ОВ C 187, 28.6.2011 г., стр. 6).

1

(2)  Регламент (ЕО) No 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 1191/69 и (ЕИО) No 1107/70 на Съвета (ОВ L 315, 3.12.2007 г., стр. 1—13).

2

(3)  Капиталът на холдинга е в размер на 29 милиона BGN (14,5 милиона EUR) и е разделен на 2,9 милиона акции с номинална стойност от 10 BGN (5 EUR) всяка.

3

(4)  Вж. бележка под линия 1 по-горе.

4

(5)  Закон за предоставяне на помощ за оздравяване на „Холдинг Български държавни железници“ ЕАД, одобрен от Министерския съвет на Република България на 11 февруари 2011 г., влязъл в сила на 26 април 2011 г.

5

(6)  Данните за 2008 г. и 2009 г. са взети от окончателните отчети на група „БДЖ“; данните за 2010 г. са взети от предварителния отчет.

6

(7)  Други приходи включват доходи от външни клиенти и от свързани лица.

7

(8)  Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (ОВ C 244, 1.10.2004 г., стр. 2), удължени през 2009 г. (ОВ C 156, 9.7.2009 г., стр. 3).

8

(9)  Ръководни насоки на Общността за държавните помощи за железопътните предприятия (ОВ C 184, 22.7.2008 г., стр. 13).

9

(10)  ЕБВР е Европейската банка за възстановяване и развитие; МБВР е Международната банка за възстановяване и развитие.

10

(11)  Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1).

11

(12)  Държавна помощ No 533/09.

12

(13)  Вж. Съд 323/82 Intermills/Комисия [1984] Сборник 3809, параграф 11 и сл.

13

Intermills/Комисия

(14)  Директива 2001/12/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2001 г. за изменение на Директива 91/440/ЕИО на Съвета относно развитието на железниците в Общността (ОВ L 75, 15.3.2001 г., стр. 1), Директива 2001/13/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2001 г. за изменение на Директива 95/18/ЕО на Съвета относно лицензиране на железопътните предприятия (ОВ L 75, 15.3.2001 г., стр. 26), Директива 2001/14/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2001 г. за разпределяне капацитета на железопътната инфраструктура и събиране на такси за ползване на железопътна инфраструктура и за сертифициране за безопасност (ОВ L 75, 15.3.2001 г., стр. 29), директива, последно изменена от Директива 2007/58/ЕО (ОВ L 315, 3.12.2007 г., стр. 44).

14

(15)  Регламент (ЕО) No 881/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за създаване на Европейска железопътна агенция (ОВ L 164, 30.4.2004 г., стр. 1), Директива 2004/49/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно безопасността на железопътния транспорт в Общността и за изменение на Директива 95/18/ЕО на Съвета относно лицензирането на железопътните предприятия и Директива 2001/14/ЕО относно разпределяне на капацитета на железопътната инфраструктура и събиране на такси за ползване на железопътната инфраструктура и за сертифициране за безопасност (ОВ L 164, 30.4.2004 г., стр. 44), Директива 2004/50/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за изменение на Директива 96/48/ЕО на Съвета относно оперативната съвместимост на трансевропейската високоскоростна железопътна система и Директива 2001/16/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно оперативната съвместимост на трансевропейската конвенционална железопътна система (ОВ L 164, 30.4.2004 г., стр. 114) и Директива 2004/51/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за изменение на Директива 91/440/ЕИО на Съвета относно развитието на железниците в Общността (ОВ L 164, 30.4.2004 г., стр. 164).

15

(16)  През 2007 г. бе приет третият пакет, който се състои от Регламент (ЕО) No 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 1191/69 и (ЕИО) No 1107/70 на Съвета (ОВ L 315, 3.12.2007 г., стр. 1), Регламент (ЕО) No 1371/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. относно правата и задълженията на пътниците, използващи железопътен транспорт (ОВ L 315, 3.12.2007 г., стр. 14), Директива 2007/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. за изменение на Директива 91/440/ЕИО на Съвета относно развитието на железниците в Общността и на Директива 2001/14/ЕО за разпределяне на капацитета на железопътната инфраструктура и събиране на такси за ползване на железопътната инфраструктура (ОВ L 315, 3.12.2007 г., стр. 44) и Директива 2007/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. за сертифициране на машинисти, управляващи локомотиви и влакове в рамките на железопътната система на Общността (ОВ L 315, 3.12.2007 г., стр. 51).

16

(17)  Дело C-280/00 Altmark Trans и Regierungspräsidium Magdenburg [2003] Сборник I-7747, параграфи 77—81.

17

Altmark Trans и Regierungspräsidium Magdenburg

(18)  Вж. по-специално дело 730/79 Philip Morris/Комисия [1980] Сборник 2671, параграф; дело С 53/00 Ferring [2001] Сборник I-9067, параграф 21; дело C-372/97 Италия/Комисия [2004] Сборник I-3679, параграф 44.

18

Philip Morris/Комисия

Ferring

Италия/Комисия

(19)  Дело T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Комисия [1998] Сборник II-717.

19

Het Vlaamse Gewest/Комисия

(20)  Вж. Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност (ОВ L 347, 11.12.2006 г., стр. 1) и последващите изменения, публикувани на http://europa.eu/legislation_summaries/taxation/l31057_en.htm

20

(21)  Дело С-182/03 и С-217/03, Белгия/Комисия [2006] Сборник I-5479, параграфи 86—87.

21

Белгия/Комисия

(22)  Например дело C-256/97, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT) [1999] Сборник I-3913, параграфи 25—28.

22

Déménagements-Manutention Transport SA (DMT)

(23)  Например дело T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE/Комисия [2007] Сборник II-02911, параграфи 34—37.

23

Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE/Комисия

(24)  Вж. например Решение на Комисията от 14 декември 2010 г. относно държавна помощ C 8/10 Помощ за преструктуриране на Varvaressos, която още не е публикувана, и Решение на Комисията от 22 юли 2009 г. относно държавна помощ C 18/05 Помощ за преструктуриране на Stocznia Gdańsk (ОВ L 21, 26.3.2010 г., стр. 19).

24

Помощ за преструктуриране на Varvaressos

(25)  Вж. бележка под линия 1 по-горе.

25

(26)  Вж. бележка под линия 1 по-горе, параграфи 68—69.

26

(27)  Глава 11, член 70 и сл. от Закон за корпоративното подоходно облагане.

27

---