# Uradni list C 99E/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2012.099.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 99E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 553. april 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2012.099.slv

Uradni list

Evropske unije

C 99E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 553. april 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 23. november –25. november 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 34 E, 3.2.2011.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 23. november 2010 |
| 2012/C 099E/01 | Letno poročilo ECB za leto 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o letnem poročilu ECB za leto 2009 (2010/2078(INI)) | 1 |
| 2012/C 099E/02 | Civilno-vojaško sodelovanje in razvoj civilno-vojaških zmogljivostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (2010/2071(INI)) | 7 |
| 2012/C 099E/03 | Delo skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o delu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2009 (2010/2236(INI)) | 15 |
| 2012/C 099E/04 | Vidiki civilnega, trgovinskega in mednarodnega zasebnega prava v akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o vidikih civilnega, gospodarskega, družinskega in mednarodnega zasebnega prava v Akcijskem načrtu za uresničevanje Stockholmskega programa (2010/2080(INI)) | 19 |
| | Sreda, 24. november 2010 |
| 2012/C 099E/05 | Trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju (ACTA)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o trgovinskem sporazumu za boj proti ponarejanju (ACTA) | 27 |
| | Četrtek, 25. november 2010 |
| 2012/C 099E/06 | Proračun za leto 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o tekočih pogajanjih o proračunu za leto 2011 | 30 |
| 2012/C 099E/07 | Človekove pravice, socialni in okoljski standardi v mednarodnih trgovinskih sporazumihResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2009/2219(INI)) | 31 |
| 2012/C 099E/08 | Letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009 (2010/2059(INI)) | 39 |
| 2012/C 099E/09 | Posebno poročilo Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po osnutku priporočila Evropski komisiji v pritožbi št. 676/2008/RT (skladno s členom 205(2), 1.del)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po osnutku priporočila Evropski komisiji v pritožbi št. 676/2008/RT (2010/2086(INI)) | 43 |
| 2012/C 099E/10 | 26. letno poročilo o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008) (2010/2076(INI)) | 46 |
| 2012/C 099E/11 | Javna radiotelevizija v digitalni dobi: prihodnost dvojnega sistemaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o javni radioteleviziji v digitalni dobi: prihodnost dvojnega sistema (2010/2028(INI) | 50 |
| 2012/C 099E/12 | Deseta obletnica resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325 o ženskah, miru in varnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti | 56 |
| 2012/C 099E/13 | Razmere na področju čebelarstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o razmerah v čebelarstvu | 60 |
| 2012/C 099E/14 | Na poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020 (2010/2108(INI)) | 64 |
| 2012/C 099E/15 | Priprave na konferenco o podnebnih spremembah v Cancunu (29. november - 10. december 2010)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu (COP16) | 77 |
| 2012/C 099E/16 | Razmere v Zahodni SahariResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari | 87 |
| 2012/C 099E/17 | UkrajinaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Ukrajini | 89 |
| 2012/C 099E/18 | Mednarodna trgovinska politika v okviru zahtev glede podnebnih spremembResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (2010/2103(INI)) | 94 |
| 2012/C 099E/19 | Družbena odgovornost gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumihResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2009/2201(INI)) | 101 |
| 2012/C 099E/20 | Pravila o konkurenci za horizontalno sodelovanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o reviziji pravil o konkurenci za horizontalno sodelovanje | 112 |
| 2012/C 099E/21 | Irak - zlasti smrtna kazen (vključno s primerom Tarika Aziza) in napadi na krščanske skupnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Iraku: smrtna kazen (zlasti primer Tarika Aziza) in napadi na krščanske skupnosti | 115 |
| 2012/C 099E/22 | Tibet - načrti, da bi kitajščina postala glavni jezik poučevanjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Tibetu – načrti, da postane kitajščina glavni učni jezik | 118 |
| 2012/C 099E/23 | Burma - potekanje volitev in izpustitev vodje opozicije Aung San Suu KyiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Burmi – izvedba volitev in izpustitev vodje opozicije Aung San Suu Kyi | 120 |
| 2012/C 099E/24 | Boj proti kolorektalnemu raku v Evropski unijiIzjava Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o boju proti kolorektalnemu raku v Evropski uniji | 124 |
| 2012/C 099E/25 | Tabor AšrafIzjava Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o taboru Ašraf | 125 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 23. november –25. november 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 34 E, 3.2.2011.SPREJETA BESEDILA

Torek, 23. november 2010

2012/C 099E/01

Letno poročilo ECB za leto 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o letnem poročilu ECB za leto 2009 (2010/2078(INI))

1

2012/C 099E/02

Civilno-vojaško sodelovanje in razvoj civilno-vojaških zmogljivostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (2010/2071(INI))

7

2012/C 099E/03

Delo skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o delu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2009 (2010/2236(INI))

15

2012/C 099E/04

Vidiki civilnega, trgovinskega in mednarodnega zasebnega prava v akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o vidikih civilnega, gospodarskega, družinskega in mednarodnega zasebnega prava v Akcijskem načrtu za uresničevanje Stockholmskega programa (2010/2080(INI))

19

Sreda, 24. november 2010

2012/C 099E/05

Trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju (ACTA)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o trgovinskem sporazumu za boj proti ponarejanju (ACTA)

27

Četrtek, 25. november 2010

2012/C 099E/06

Proračun za leto 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o tekočih pogajanjih o proračunu za leto 2011

30

2012/C 099E/07

Človekove pravice, socialni in okoljski standardi v mednarodnih trgovinskih sporazumihResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2009/2219(INI))

31

2012/C 099E/08

Letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009 (2010/2059(INI))

39

2012/C 099E/09

Posebno poročilo Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po osnutku priporočila Evropski komisiji v pritožbi št. 676/2008/RT (skladno s členom 205(2), 1.del)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po osnutku priporočila Evropski komisiji v pritožbi št. 676/2008/RT (2010/2086(INI))

43

2012/C 099E/10

26. letno poročilo o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008) (2010/2076(INI))

46

2012/C 099E/11

Javna radiotelevizija v digitalni dobi: prihodnost dvojnega sistemaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o javni radioteleviziji v digitalni dobi: prihodnost dvojnega sistema (2010/2028(INI)

50

2012/C 099E/12

Deseta obletnica resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325 o ženskah, miru in varnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti

56

2012/C 099E/13

Razmere na področju čebelarstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o razmerah v čebelarstvu

60

2012/C 099E/14

Na poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020 (2010/2108(INI))

64

2012/C 099E/15

Priprave na konferenco o podnebnih spremembah v Cancunu (29. november - 10. december 2010)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu (COP16)

77

2012/C 099E/16

Razmere v Zahodni SahariResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari

87

2012/C 099E/17

UkrajinaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Ukrajini

89

2012/C 099E/18

Mednarodna trgovinska politika v okviru zahtev glede podnebnih spremembResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (2010/2103(INI))

94

2012/C 099E/19

Družbena odgovornost gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumihResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2009/2201(INI))

101

2012/C 099E/20

Pravila o konkurenci za horizontalno sodelovanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o reviziji pravil o konkurenci za horizontalno sodelovanje

112

2012/C 099E/21

Irak - zlasti smrtna kazen (vključno s primerom Tarika Aziza) in napadi na krščanske skupnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Iraku: smrtna kazen (zlasti primer Tarika Aziza) in napadi na krščanske skupnosti

115

2012/C 099E/22

Tibet - načrti, da bi kitajščina postala glavni jezik poučevanjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Tibetu – načrti, da postane kitajščina glavni učni jezik

118

2012/C 099E/23

Burma - potekanje volitev in izpustitev vodje opozicije Aung San Suu KyiResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Burmi – izvedba volitev in izpustitev vodje opozicije Aung San Suu Kyi

120

2012/C 099E/24

Boj proti kolorektalnemu raku v Evropski unijiIzjava Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o boju proti kolorektalnemu raku v Evropski uniji

124

2012/C 099E/25

Tabor AšrafIzjava Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o taboru Ašraf

125

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 23. november 2010 |
| 2012/C 099E/26 | Uporaba Solidarnostnega sklada EU: poplave na irskem novembra 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD)) | 126 |
| PRILOGA | 127 |
| 2012/C 099E/27 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord-Brabant in Zuid Holland, oddelek 18, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/027 NL/Noord Brabant in Zuid Holland, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD)) | 128 |
| PRILOGA | 130 |
| 2012/C 099E/28 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Drenthe, oddelek 18, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/030 NL/Drenthe, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD)) | 131 |
| PRILOGA | 133 |
| 2012/C 099E/29 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Limburg, oddelek 18, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga ESPG/2009/028 NL/Limburg, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD)) | 134 |
| PRILOGA | 136 |
| 2012/C 099E/30 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Gelderland in Overijssel, oddelek 18, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/029 NL/Gelderland in Overijssel, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD)) | 137 |
| PRILOGA | 139 |
| 2012/C 099E/31 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord Holland in Utrecht, oddelek 18, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/026 NL/Severna Holandija in Utrecht, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD)) | 140 |
| PRILOGA | 142 |
| 2012/C 099E/32 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord Holland in Zuid Holland, oddelek 58, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/024 NL/Noord Holland in Zuid Holland, oddelek 58, Nizozemska) (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD)) | 143 |
| PRILOGA | 145 |
| 2012/C 099E/33 | Pomoč, dodeljena v okviru nemškega alkoholnega monopola ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) v zvezi s pomočjo, dodeljeno v okviru nemškega alkoholnega monopola (KOM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0183Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) v zvezi s pomočjo, dodeljeno v okviru nemškega alkoholnega monopola | 147 |
| 2012/C 099E/34 | Dajatve prosta obravnava določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji mednarodno nezaščiteno ime (INN), in določeni izdelki, ki se uporabljajo pri proizvodnji končnih farmacevtskih izdelkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajatve prosti obravnavi določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji mednarodno nezaščiteno ime (INN), in določenih izdelkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji končnih farmacevtskih izdelkov, ter o spremembi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 (KOM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD)) | 147 |
| P7_TC1-COD(2010)0214Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 v zvezi z dajatve prosto obravnavo določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji mednarodno nelastniško ime (INN), in določenih izdelkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji končnih farmacevtskih izdelkov | 148 |
| 2012/C 099E/35 | Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE)) | 148 |
| 2012/C 099E/36 | Sporazum med Evropsko unijo in vlado Ferskih otokov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ferskih otokov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki Ferske otoke pridružuje k sedmemu okvirnemu programu Unije za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/37 | Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/38 | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE)) | 150 |
| 2012/C 099E/39 | Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Salomonovimi otoki ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Salomonovimi otoki (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE)) | 151 |
| 2012/C 099E/40 | Skupni sistem davka na dodano vrednost glede trajanja obveznosti spoštovanja najnižje splošne stopnje *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede trajanja obveznosti spoštovanja najnižje splošne stopnje (KOM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS)) | 152 |
| 2012/C 099E/41 | Dolgoročni načrt za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (KOM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD)) | 154 |
| P7_TC1-COD(2009)0112Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež | 155 |
| PRILOGA I | 162 |
| PRILOGA II | 165 |
| PRILOGA III | 166 |
| 2012/C 099E/42 | Dolgoročni načrt za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (KOM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD)) | 167 |
| P7_TC1-COD(2009)0057Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež | 168 |
| PRILOGA | 175 |
| 2012/C 099E/43 | Prepoved višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 glede prepovedi višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu (KOM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0175Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 glede prepovedi višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu | 177 |
| 2012/C 099E/44 | Uporaba tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu (KOM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2009)0153Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu | 178 |
| 2012/C 099E/45 | Državne pomoči za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o državnih pomočeh za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov (KOM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE)) | 178 |
| | Sreda, 24. november 2010 |
| 2012/C 099E/46 | Sprememba proračuna št. 8/2010: Oddelek III - Komisija - Evropski solidarnostni sklad: poplave na Irskem - Zaključek ESS - Cilj 1 (2000 do 2006)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2010 za proračunsko leto 2010, oddelek III – Komisija (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD)) | 185 |
| 2012/C 099E/47 | Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in Republiko Moldavijo ***P7_TA(2010)0428Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Moldavije v programih Unije (10496/2010 – C7-0330/2010 – 2010/0102(NLE)) | 186 |
| 2012/C 099E/48 | Informacije o zdravilih na recept (zakonik Skupnosti o zdravilih) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini v zvezi z informacijami za širšo javnost o zdravilih na recept (KOM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD)) | 187 |
| P7_TC1-COD(2008)0256Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. novembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini v zvezi z informacijami za bolnike in širšo javnost o zdravilih na recept (
  1
  ) | 188 |
| 2012/C 099E/49 | Informacije o zdravilih na recept (postopki Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila v zvezi z informacijami za širšo javnost o zdravilih na recept za uporabo v humani medicini (KOM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2008)0255Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila v zvezi z informacijami za širšo javnost o zdravilih na recept za uporabo v humani medicini (
  1
  ) | 204 |
| 2012/C 099E/50 | Omejevanje uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (prenovitev) (KOM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD)) | 207 |
| P7_TC1-COD(2008)0240Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. novembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (prenovitev) | 208 |
| PRILOGA | 209 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 23. november 2010

2012/C 099E/26

Uporaba Solidarnostnega sklada EU: poplave na irskem novembra 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD))

126

PRILOGA

127

2012/C 099E/27

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord-Brabant in Zuid Holland, oddelek 18, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/027 NL/Noord Brabant in Zuid Holland, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD))

128

PRILOGA

130

2012/C 099E/28

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Drenthe, oddelek 18, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/030 NL/Drenthe, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD))

131

PRILOGA

133

2012/C 099E/29

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Limburg, oddelek 18, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga ESPG/2009/028 NL/Limburg, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD))

134

PRILOGA

136

2012/C 099E/30

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Gelderland in Overijssel, oddelek 18, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/029 NL/Gelderland in Overijssel, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD))

137

PRILOGA

139

2012/C 099E/31

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord Holland in Utrecht, oddelek 18, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/026 NL/Severna Holandija in Utrecht, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD))

140

PRILOGA

142

2012/C 099E/32

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord Holland in Zuid Holland, oddelek 58, NizozemskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/024 NL/Noord Holland in Zuid Holland, oddelek 58, Nizozemska) (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD))

143

PRILOGA

145

2012/C 099E/33

Pomoč, dodeljena v okviru nemškega alkoholnega monopola ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) v zvezi s pomočjo, dodeljeno v okviru nemškega alkoholnega monopola (KOM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0183Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) v zvezi s pomočjo, dodeljeno v okviru nemškega alkoholnega monopola

147

2012/C 099E/34

Dajatve prosta obravnava določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji mednarodno nezaščiteno ime (INN), in določeni izdelki, ki se uporabljajo pri proizvodnji končnih farmacevtskih izdelkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajatve prosti obravnavi določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji mednarodno nezaščiteno ime (INN), in določenih izdelkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji končnih farmacevtskih izdelkov, ter o spremembi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 (KOM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD))

147

P7_TC1-COD(2010)0214Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 v zvezi z dajatve prosto obravnavo določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji mednarodno nelastniško ime (INN), in določenih izdelkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji končnih farmacevtskih izdelkov

148

2012/C 099E/35

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE))

148

2012/C 099E/36

Sporazum med Evropsko unijo in vlado Ferskih otokov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ferskih otokov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki Ferske otoke pridružuje k sedmemu okvirnemu programu Unije za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE))

149

2012/C 099E/37

Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE))

149

2012/C 099E/38

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE))

150

2012/C 099E/39

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Salomonovimi otoki ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Salomonovimi otoki (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE))

151

2012/C 099E/40

Skupni sistem davka na dodano vrednost glede trajanja obveznosti spoštovanja najnižje splošne stopnje *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede trajanja obveznosti spoštovanja najnižje splošne stopnje (KOM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS))

152

2012/C 099E/41

Dolgoročni načrt za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (KOM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD))

154

P7_TC1-COD(2009)0112Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež

155

PRILOGA I

162

PRILOGA II

165

PRILOGA III

166

2012/C 099E/42

Dolgoročni načrt za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (KOM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD))

167

P7_TC1-COD(2009)0057Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež

168

PRILOGA

175

2012/C 099E/43

Prepoved višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 glede prepovedi višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu (KOM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0175Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 glede prepovedi višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu

177

2012/C 099E/44

Uporaba tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu (KOM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD))

177

P7_TC1-COD(2009)0153Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu

178

2012/C 099E/45

Državne pomoči za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o državnih pomočeh za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov (KOM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE))

178

Sreda, 24. november 2010

2012/C 099E/46

Sprememba proračuna št. 8/2010: Oddelek III - Komisija - Evropski solidarnostni sklad: poplave na Irskem - Zaključek ESS - Cilj 1 (2000 do 2006)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2010 za proračunsko leto 2010, oddelek III – Komisija (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD))

185

2012/C 099E/47

Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in Republiko Moldavijo ***P7_TA(2010)0428Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Moldavije v programih Unije (10496/2010 – C7-0330/2010 – 2010/0102(NLE))

186

2012/C 099E/48

Informacije o zdravilih na recept (zakonik Skupnosti o zdravilih) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini v zvezi z informacijami za širšo javnost o zdravilih na recept (KOM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD))

187

P7_TC1-COD(2008)0256Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. novembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini v zvezi z informacijami za bolnike in širšo javnost o zdravilih na recept (
  1
  )

bolnike in

1

188

2012/C 099E/49

Informacije o zdravilih na recept (postopki Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila v zvezi z informacijami za širšo javnost o zdravilih na recept za uporabo v humani medicini (KOM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD))

203

P7_TC1-COD(2008)0255Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila v zvezi z informacijami za širšo javnost o zdravilih na recept za uporabo v humani medicini (
  1
  )

1

204

2012/C 099E/50

Omejevanje uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (prenovitev) (KOM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD))

207

P7_TC1-COD(2008)0240Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. novembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (prenovitev)

208

PRILOGA

209

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2010–2011 Seje: 23. november –25. november 2010 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 34 E, 3.2.2011. SPREJETA BESEDILA

Torek, 23. november 2010

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/1

---

Torek, 23. november 2010Letno poročilo ECB za leto 2009

P7_TA(2010)0418

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o letnem poročilu ECB za leto 2009 (2010/2078(INI))

2012/C 99 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke (ECB) za leto 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke (ECB) za leto 2009,

| — | ob upoštevanju člena 284 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 284 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 15 protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 15 protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 1998 o demokratičnem nadzoru v tretji fazi EMU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 1998 o demokratičnem nadzoru v tretji fazi EMU (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2009 o letni izjavi o euroobmočju za leto 2009 (KOM(2009)0527) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SEC(2009)1313/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2009 o letni izjavi o euroobmočju za leto 2009 (KOM(2009)0527) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SEC(2009)1313/2),

| — | ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni, ki ji predseduje Jacques de Larosière, z dne 25. februarja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni, ki ji predseduje Jacques de Larosière, z dne 25. februarja 2009,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije s 23. septembra 2009 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije s 23. septembra 2009 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije s 23. septembra 2009 o odločbi Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (KOM(2009)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije s 23. septembra 2009 o odločbi Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (KOM(2009)0500),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 25. marca 2010 o letnem poročilu ECB za leto 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 25. marca 2010 o letnem poročilu ECB za leto 2008 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o Euro@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o Euro@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi (3),

| — | ob upoštevanju člena 48 poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0314/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0314/2010),

| A. | ker se je splošni BDP v euroobmočju v letu 2009 skrčil za 4,1 %, po tem ko so se finančni pretresi po propadu družbe Lehman Brothers še poglobili; ker se za to skupno številko skrivajo velike neenakosti med državami članicami euroobmočja, |
| --- | --- |

A.

ker se je splošni BDP v euroobmočju v letu 2009 skrčil za 4,1 %, po tem ko so se finančni pretresi po propadu družbe Lehman Brothers še poglobili; ker se za to skupno številko skrivajo velike neenakosti med državami članicami euroobmočja,

| B. | ker je splošna letna inflacija znašala 0,3 % in so bila srednjeročna do dolgoročna inflacijska pričakovanja v skladu s ciljem ECB, ohraniti inflacijsko stopnjo pod dvema odstotkoma, a blizu te meje, |
| --- | --- |

B.

ker je splošna letna inflacija znašala 0,3 % in so bila srednjeročna do dolgoročna inflacijska pričakovanja v skladu s ciljem ECB, ohraniti inflacijsko stopnjo pod dvema odstotkoma, a blizu te meje,

| C. | ker se je povprečni delež splošnega javnofinančnega primanjkljaja v euroobmočju povečal na približno 6,3 %, delež javnega dolga glede na BDP v euroobmočju pa z 69,4 % BDP v letu 2008 na 78,7 % v letu 2009, |
| --- | --- |

C.

ker se je povprečni delež splošnega javnofinančnega primanjkljaja v euroobmočju povečal na približno 6,3 %, delež javnega dolga glede na BDP v euroobmočju pa z 69,4 % BDP v letu 2008 na 78,7 % v letu 2009,

| D. | ker se je menjalni tečaj eura proti ameriškemu dolarju zmanjšal z 1,39 USD 2. januarja 2009 na 1,26 USD sredi marca 2009, nato znova povečal do najvišje vrednosti 1,51 USD v začetku decembra 2009 in znova izgubljal vrednost leta 2010 ter dosegel najnižjo vrednost 1,19 USD 2. junija 2010, |
| --- | --- |

D.

ker se je menjalni tečaj eura proti ameriškemu dolarju zmanjšal z 1,39 USD 2. januarja 2009 na 1,26 USD sredi marca 2009, nato znova povečal do najvišje vrednosti 1,51 USD v začetku decembra 2009 in znova izgubljal vrednost leta 2010 ter dosegel najnižjo vrednost 1,19 USD 2. junija 2010,

| E. | ker kitajske oblasti v letu 2009 niso uskladile menjalnega tečaja renminbija glede na euro in je bil euro umetno močan nasproti kitajski valuti, |
| --- | --- |

E.

ker kitajske oblasti v letu 2009 niso uskladile menjalnega tečaja renminbija glede na euro in je bil euro umetno močan nasproti kitajski valuti,

| F. | ker je ECB znižala obrestne mere na 1 % in nadaljevala obsežne nestandardne ukrepe za podporo posojilni dejavnosti brez primere; ker se je bilančni rezultat ECB znatno povečeval vse leto 2009, |
| --- | --- |

F.

ker je ECB znižala obrestne mere na 1 % in nadaljevala obsežne nestandardne ukrepe za podporo posojilni dejavnosti brez primere; ker se je bilančni rezultat ECB znatno povečeval vse leto 2009,

| G. | ker so se v drugi polovici leta 2009 pojavili znaki gospodarske stabilizacije v euroobmočju in so četrtletne stopnje rasti sicer še vedno šibke, vendar so dosegle pozitivno vrednost, čeprav se ta trend ni pokazal v vseh državah članicah, saj so nekatere v tem istem obdobju ostale v recesiji, |
| --- | --- |

G.

ker so se v drugi polovici leta 2009 pojavili znaki gospodarske stabilizacije v euroobmočju in so četrtletne stopnje rasti sicer še vedno šibke, vendar so dosegle pozitivno vrednost, čeprav se ta trend ni pokazal v vseh državah članicah, saj so nekatere v tem istem obdobju ostale v recesiji,

| H. | ker je ECB, preden je prišlo do krize javnega dolga v številnih državah euroobmočja, za leto 2010 pričakovala v euroobmočju rast realnega BDP med 0,1 % in 1,5 %, |
| --- | --- |

H.

ker je ECB, preden je prišlo do krize javnega dolga v številnih državah euroobmočja, za leto 2010 pričakovala v euroobmočju rast realnega BDP med 0,1 % in 1,5 %,

Uvod

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Lizbonska pogodba začela veljati 1. decembra 2009 in daje ECB status institucije EU, kar povečuje odgovornost Parlamenta kot temeljne institucije, preko katere je ECB odgovorna evropskim državljanom; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Lizbonska pogodba začela veljati 1. decembra 2009 in daje ECB status institucije EU, kar povečuje odgovornost Parlamenta kot temeljne institucije, preko katere je ECB odgovorna evropskim državljanom;

| 2. | pozdravlja ponovno vzpostavitev monetarnega dialoga z novim Evropskim parlamentom po volitvah junija 2009; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja ponovno vzpostavitev monetarnega dialoga z novim Evropskim parlamentom po volitvah junija 2009;

| 3. | podpira uvedbo eura v Estoniji 1. januarja 2011; |
| --- | --- |

3.

podpira uvedbo eura v Estoniji 1. januarja 2011;

| 4. | poudarja, da so ukrepi monetarne politike le eden od številnih dejavnikov v zvezi z dejanskim gibanjem cen in da so imele v zadnjih letih pri dvigovanju cen pomembno vlogo špekulativne težnje na posamičnih trgih ter naraščajoče in pričakovano pomanjkanje naravnih virov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so ukrepi monetarne politike le eden od številnih dejavnikov v zvezi z dejanskim gibanjem cen in da so imele v zadnjih letih pri dvigovanju cen pomembno vlogo špekulativne težnje na posamičnih trgih ter naraščajoče in pričakovano pomanjkanje naravnih virov;

| 5. | poudarja, da ta neravnovesja močno otežujejo primerno monetarno politiko v euroobmočju; zato poziva vlade, naj uskladijo svoje ekonomske politike; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da ta neravnovesja močno otežujejo primerno monetarno politiko v euroobmočju; zato poziva vlade, naj uskladijo svoje ekonomske politike;

Gospodarska in finančna stabilnost

| 6. | je globoko zaskrbljen, ker med gospodarstvi euroobmočja še vedno obstajajo občutne razlike; |
| --- | --- |

6.

je globoko zaskrbljen, ker med gospodarstvi euroobmočja še vedno obstajajo občutne razlike;

| 7. | meni, da je finančna kriza v nekaterih državah euroobmočja resna zadeva za euroobmočje kot celoto in odraža motnje v njegovem delovanju; to kaže na potrebo po reformi in močnejšem usklajevanju gospodarskih politik v euroobmočju; |
| --- | --- |

7.

meni, da je finančna kriza v nekaterih državah euroobmočja resna zadeva za euroobmočje kot celoto in odraža motnje v njegovem delovanju; to kaže na potrebo po reformi in močnejšem usklajevanju gospodarskih politik v euroobmočju;

| 8. | poziva Komisijo in centralno banko, naj v skladu s predlogom baselskega odbora pripravita predloge o Baslu III, v katerih bodo določena zavezujoča pravila za uvedbo proticikličnega blažilca; poziva Svet, Komisijo in centralno banko, naj si po prihodnji ratifikaciji predlogov baselskega odbora na ravni G20 prizadevajo za njihovo dosledno in hitro izvedbo; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in centralno banko, naj v skladu s predlogom baselskega odbora pripravita predloge o Baslu III, v katerih bodo določena zavezujoča pravila za uvedbo proticikličnega blažilca; poziva Svet, Komisijo in centralno banko, naj si po prihodnji ratifikaciji predlogov baselskega odbora na ravni G20 prizadevajo za njihovo dosledno in hitro izvedbo;

| 9. | opozarja, da se načela pakta o stabilnosti in rasti v preteklosti niso vedno v celoti spoštovala; opozarja, da je cilj ponovnega uravnoteženja javnih financ in zmanjšanja zadolženosti za prezadolžene države sicer nujen, vendar ne bo sam po sebi rešil problematike gospodarskega neravnovesja med državami euroobmočja in širše EU; zato poziva k neomejenemu in skladnejšemu uveljavljanju pakta o stabilnosti in rasti; meni, da bi bilo treba pakt dopolniti z razvojem sistema zgodnjega opozarjanja za ugotavljanje morebitnih neskladnosti, na primer v obliki „evropskega polletja“, da bi ne le povečali nadzora in okrepili usklajenosti ekonomske politike ter tako zagotovili fiskalno konsolidacijo, ampak poleg proračunske razsežnosti obravnavali tudi druga makroekonomska neravnovesja in okrepili postopke uveljavitve; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da se načela pakta o stabilnosti in rasti v preteklosti niso vedno v celoti spoštovala; opozarja, da je cilj ponovnega uravnoteženja javnih financ in zmanjšanja zadolženosti za prezadolžene države sicer nujen, vendar ne bo sam po sebi rešil problematike gospodarskega neravnovesja med državami euroobmočja in širše EU; zato poziva k neomejenemu in skladnejšemu uveljavljanju pakta o stabilnosti in rasti; meni, da bi bilo treba pakt dopolniti z razvojem sistema zgodnjega opozarjanja za ugotavljanje morebitnih neskladnosti, na primer v obliki „evropskega polletja“, da bi ne le povečali nadzora in okrepili usklajenosti ekonomske politike ter tako zagotovili fiskalno konsolidacijo, ampak poleg proračunske razsežnosti obravnavali tudi druga makroekonomska neravnovesja in okrepili postopke uveljavitve;

| 10. | je prepričan, da je treba ukrepati takoj, če se želi postopoma zmanjšati proračunske primanjkljaje in obnoviti zaupanje v evropske javne finance; |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da je treba ukrepati takoj, če se želi postopoma zmanjšati proračunske primanjkljaje in obnoviti zaupanje v evropske javne finance;

| 11. | ugotavlja, da monetarna unija za svojo trdnost potrebuje dobro in okrepljeno usklajenost gospodarskih politik; obžaluje, da je bil v ekonomski in monetarni uniji poudarek predvsem na „monetarni“ strani; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da monetarna unija za svojo trdnost potrebuje dobro in okrepljeno usklajenost gospodarskih politik; obžaluje, da je bil v ekonomski in monetarni uniji poudarek predvsem na „monetarni“ strani;

| 12. | meni, da je treba za države članice, ki ne upoštevajo pravil glede javnih financ in dostopa do verodostojnih statističnih podatkov na euroobmočju, uvesti razširjen in zaostren sveženj ukrepov, ki bi zagotovil natančnejše spoštovanje pravil; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba za države članice, ki ne upoštevajo pravil glede javnih financ in dostopa do verodostojnih statističnih podatkov na euroobmočju, uvesti razširjen in zaostren sveženj ukrepov, ki bi zagotovil natančnejše spoštovanje pravil;

| 13. | meni, da sta pomanjkanje vnaprej določenega mehanizma za obvladovanje kriz ter ravnanje nekaterih vlad otežila hitro reševanje krize javnega dolga v nekaterih državah članicah euroobmočja in bosta oslabila sposobnost EMU, da bi se hitro odzvala v morebitnih podobnih razmerah v prihodnosti; zato poziva k stalnemu okviru za obvladovanje kriz; |
| --- | --- |

13.

meni, da sta pomanjkanje vnaprej določenega mehanizma za obvladovanje kriz ter ravnanje nekaterih vlad otežila hitro reševanje krize javnega dolga v nekaterih državah članicah euroobmočja in bosta oslabila sposobnost EMU, da bi se hitro odzvala v morebitnih podobnih razmerah v prihodnosti; zato poziva k stalnemu okviru za obvladovanje kriz;

| 14. | poziva k taki zasnovi finančne podpore državam EU v dolžniški krizi, ki bi spodbujala odplačevanje posojil, proračunsko ravnovesje in gospodarske reforme, ter poudarja, da je nevarno spreminjati posojila v finančne prispevke, saj to spodbuja k izposojanju in zadolževanju; |
| --- | --- |

14.

poziva k taki zasnovi finančne podpore državam EU v dolžniški krizi, ki bi spodbujala odplačevanje posojil, proračunsko ravnovesje in gospodarske reforme, ter poudarja, da je nevarno spreminjati posojila v finančne prispevke, saj to spodbuja k izposojanju in zadolževanju;

| 15. | zato poziva Komisijo, naj predstavi predloge za okrepitev pakta o stabilnosti in rasti, v katere bo vključila specifične cilje za odpravo vrzeli v konkurenčnosti med evropskimi gospodarstvi, da se spodbudi rast, ki ustvarja delovna mesta; |
| --- | --- |

15.

zato poziva Komisijo, naj predstavi predloge za okrepitev pakta o stabilnosti in rasti, v katere bo vključila specifične cilje za odpravo vrzeli v konkurenčnosti med evropskimi gospodarstvi, da se spodbudi rast, ki ustvarja delovna mesta;

| 16. | izraža zaskrbljenost zaradi morebitnih špekulacij v škodo eura; |
| --- | --- |

16.

izraža zaskrbljenost zaradi morebitnih špekulacij v škodo eura;

| 17. | meni, da sta rast posojil in razvoj cen sredstev v EU in državah članicah osrednja kazalnika za učinkovito spremljanje finančne stabilnosti v EMU in širše v EU; |
| --- | --- |

17.

meni, da sta rast posojil in razvoj cen sredstev v EU in državah članicah osrednja kazalnika za učinkovito spremljanje finančne stabilnosti v EMU in širše v EU;

| 18. | je zaskrbljen zaradi nenehnih pritiskov na trge državnih obveznic euroobmočja, ki se kažejo v povečevanju razlik; ugotavlja, da je imel beg na varno, ki so ga povzročili valovi panike med sedanjo finančno krizo, obsežne učinke izkrivljanja in je ustvaril drage negativne zunanje učinke; |
| --- | --- |

18.

je zaskrbljen zaradi nenehnih pritiskov na trge državnih obveznic euroobmočja, ki se kažejo v povečevanju razlik; ugotavlja, da je imel beg na varno, ki so ga povzročili valovi panike med sedanjo finančno krizo, obsežne učinke izkrivljanja in je ustvaril drage negativne zunanje učinke;

| 19. | zahteva, da se uredba o bonitetnih agencijah (Uredba (ES) št. 1060/2009) pravočasno izvede, in pozdravlja predlog Komisije z dne 2. junija 2010 o spremembi omenjene uredbe, vendar hkrati poziva Komisijo, naj nadaljuje v tej smeri in pripravi predloge za strožji nadzor nad delom teh agencij, za izboljšanje njihove odgovornosti in za oceno možnosti ustanovitve evropske bonitetne agencije; poudarja, da se je ocenjevanje državnega dolga euroobmočja med krizo izkazalo za težavno; |
| --- | --- |

19.

zahteva, da se uredba o bonitetnih agencijah (Uredba (ES) št. 1060/2009) pravočasno izvede, in pozdravlja predlog Komisije z dne 2. junija 2010 o spremembi omenjene uredbe, vendar hkrati poziva Komisijo, naj nadaljuje v tej smeri in pripravi predloge za strožji nadzor nad delom teh agencij, za izboljšanje njihove odgovornosti in za oceno možnosti ustanovitve evropske bonitetne agencije; poudarja, da se je ocenjevanje državnega dolga euroobmočja med krizo izkazalo za težavno;

Upravljanje in sprejemanje odločitev

| 20. | poudarja neodvisnost ECB; |
| --- | --- |

20.

poudarja neodvisnost ECB;

| 21. | priporoča, naj ECB okrepi preglednost nad svojim delom, da bi povečala svojo legitimnost in predvidljivost; preglednost je prav tako nujna pri notranjih modelih vrednotenja nelikvidnih zavarovanj in pri vrednotenjih specifičnih vrednostnih papirjev, ponujenih kot zavarovanje; |
| --- | --- |

21.

priporoča, naj ECB okrepi preglednost nad svojim delom, da bi povečala svojo legitimnost in predvidljivost; preglednost je prav tako nujna pri notranjih modelih vrednotenja nelikvidnih zavarovanj in pri vrednotenjih specifičnih vrednostnih papirjev, ponujenih kot zavarovanje;

| 22. | meni, da se morajo, ob upoštevanju novega pravnega statusa ECB v skladu z Lizbonsko pogodbo, kandidati za izvršilni odbor, ki jih predlaga Svet, posebej predstaviti zadevnemu parlamentarnemu odboru, nato pa jih z glasovanjem potrdi Evropski parlament; poleg tega je seznanjen, da je imela ECB od začetka krize bistveno vlogo; meni, da bi ta vloga morala vključevati večjo preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

22.

meni, da se morajo, ob upoštevanju novega pravnega statusa ECB v skladu z Lizbonsko pogodbo, kandidati za izvršilni odbor, ki jih predlaga Svet, posebej predstaviti zadevnemu parlamentarnemu odboru, nato pa jih z glasovanjem potrdi Evropski parlament; poleg tega je seznanjen, da je imela ECB od začetka krize bistveno vlogo; meni, da bi ta vloga morala vključevati večjo preglednost in odgovornost;

| 23. | pozdravlja, da je z Lizbonsko pogodbo Euroskupina pridobila status pravne osebe, in sodelovanje ECB na njenih sejah; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja, da je z Lizbonsko pogodbo Euroskupina pridobila status pravne osebe, in sodelovanje ECB na njenih sejah;

| 24. | poudarja, da je Evropski parlament odločen nadaljevati monetarni dialog, ki je pomemben element pri demokratičnem nadzoru nad ECB; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je Evropski parlament odločen nadaljevati monetarni dialog, ki je pomemben element pri demokratičnem nadzoru nad ECB;

| 25. | pozdravlja predlog o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), ki bo zapolnil sedanjo vrzel v makrobonitetnem nadzoru; poziva ECB, naj oblikuje jasne modele in opredelitve za zagotovitev učinkovitega delovanja in odgovornosti ESRB; dodaja, da kakršne koli nove naloge, dodeljene ECB v zvezi z Evropskim odborom za sistemska tveganja, ne bodo na noben način ogrozile neodvisnosti ECB; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja predlog o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), ki bo zapolnil sedanjo vrzel v makrobonitetnem nadzoru; poziva ECB, naj oblikuje jasne modele in opredelitve za zagotovitev učinkovitega delovanja in odgovornosti ESRB; dodaja, da kakršne koli nove naloge, dodeljene ECB v zvezi z Evropskim odborom za sistemska tveganja, ne bodo na noben način ogrozile neodvisnosti ECB;

| 26. | ugotavlja, da zasnova, v skladu s katero ESRB oblikuje le opozorila in priporočila brez dejanskega uveljavljanja, ni zadovoljiva za učinkovito izvajanje in odgovornost; obžaluje, da ESRB ne more sama razglasiti izrednih razmer; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da zasnova, v skladu s katero ESRB oblikuje le opozorila in priporočila brez dejanskega uveljavljanja, ni zadovoljiva za učinkovito izvajanje in odgovornost; obžaluje, da ESRB ne more sama razglasiti izrednih razmer;

| 27. | pozdravlja predlog, da bi imel predsednik ESRB v Evropskem parlamentu predstavitve izven okvira monetarnih dialogov; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja predlog, da bi imel predsednik ESRB v Evropskem parlamentu predstavitve izven okvira monetarnih dialogov;

Izhod iz krize

| 28. | meni, da je bila oživitev gospodarske dejavnosti v drugi polovici leta 2009 rezultat izrednih ukrepov, ki so jih sprejele vlade in centralne banke po vsem svetu od konca leta 2008 v obliki garancij za bančne obveznosti, injekcij kapitala in shem za podporo sredstev; |
| --- | --- |

28.

meni, da je bila oživitev gospodarske dejavnosti v drugi polovici leta 2009 rezultat izrednih ukrepov, ki so jih sprejele vlade in centralne banke po vsem svetu od konca leta 2008 v obliki garancij za bančne obveznosti, injekcij kapitala in shem za podporo sredstev;

| 29. | ugotavlja, da je finančna kriza v euroombočju kriza solventnosti, ki se je v začetku kazala kot likvidnostna kriza; presoja, da tovrstnih razmer na dolgi rok ni mogoče razrešiti samo z dodajanjem novega dolga in likvidnosti v močno zadolžena gospodarstva v povezavi s pospešenimi načrti za fiskalno konsolidacijo; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je finančna kriza v euroombočju kriza solventnosti, ki se je v začetku kazala kot likvidnostna kriza; presoja, da tovrstnih razmer na dolgi rok ni mogoče razrešiti samo z dodajanjem novega dolga in likvidnosti v močno zadolžena gospodarstva v povezavi s pospešenimi načrti za fiskalno konsolidacijo;

| 30. | meni, da je kriza pokazala, da so se gospodarske politike zadnja leta razvijale tako, da so prispevale k sedanji visoki stopnji javnega in zasebnega dolga, za popravilo te stopnje pa bo potrebnih mnogo let; meni, da se bodo nekateri deli Evrope težje soočali s posledicami krize in dosegli trajnostno gospodarsko rast, nove inovacije in ustvarjanje novih delovnih mest; poudarja, da so reforme potrebne po vsej Evropi; |
| --- | --- |

30.

meni, da je kriza pokazala, da so se gospodarske politike zadnja leta razvijale tako, da so prispevale k sedanji visoki stopnji javnega in zasebnega dolga, za popravilo te stopnje pa bo potrebnih mnogo let; meni, da se bodo nekateri deli Evrope težje soočali s posledicami krize in dosegli trajnostno gospodarsko rast, nove inovacije in ustvarjanje novih delovnih mest; poudarja, da so reforme potrebne po vsej Evropi;

| 31. | opozarja, da se je pred izbruhom finančne krize razmerje med javnim dolgom in BDP v euroobmočju in EU kot celoti, pa tudi razmerje za večino držav članic, zmanjšalo med letoma 1999 in 2007 ter da so se, nasprotno, ravni zadolženosti gospodinjstev in podjetij ter vzvod za finančni sektor v istem obdobju znatno povečali; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da se je pred izbruhom finančne krize razmerje med javnim dolgom in BDP v euroobmočju in EU kot celoti, pa tudi razmerje za večino držav članic, zmanjšalo med letoma 1999 in 2007 ter da so se, nasprotno, ravni zadolženosti gospodinjstev in podjetij ter vzvod za finančni sektor v istem obdobju znatno povečali;

| 32. | opozarja, da je veliko povečanje javnega dolga od leta 2008 v več državah članicah sprožilo dejstvo, da so se te države spoprijemale s prekoračenji, ki so jih prej povzročili netrajnostna rast zasebnega dolga in ogromni finančni baloni; zato meni, da je sedanja kriza osvetlila nevzdržnost fiskalnega položaja, če je nevzdržno financiranje zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da je veliko povečanje javnega dolga od leta 2008 v več državah članicah sprožilo dejstvo, da so se te države spoprijemale s prekoračenji, ki so jih prej povzročili netrajnostna rast zasebnega dolga in ogromni finančni baloni; zato meni, da je sedanja kriza osvetlila nevzdržnost fiskalnega položaja, če je nevzdržno financiranje zasebnega sektorja;

| 33. | ugotavlja, da je kriza s posledično finančno pomočjo in gospodarskimi spodbujevalnimi svežnji privedla do daljnosežnih varčevalnih ukrepov, ki so pogosto zakasneli, a obenem močno omejujejo sposobnost ukrepanja vlad; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da je kriza s posledično finančno pomočjo in gospodarskimi spodbujevalnimi svežnji privedla do daljnosežnih varčevalnih ukrepov, ki so pogosto zakasneli, a obenem močno omejujejo sposobnost ukrepanja vlad;

| 34. | opozarja, da ti varčevalni ukrepi ne smejo voditi do ukrepov, ki bi lahko resno ovirali gospodarsko okrevanje, za katero je potreben nov model gospodarskega upravljanja z instrumenti in časovnim razporedom, ki bodo zagotavljali ravnovesje med procesom fiskalne konsolidacije in ohranjali potrebe po naložbah v delovna mesta in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da ti varčevalni ukrepi ne smejo voditi do ukrepov, ki bi lahko resno ovirali gospodarsko okrevanje, za katero je potreben nov model gospodarskega upravljanja z instrumenti in časovnim razporedom, ki bodo zagotavljali ravnovesje med procesom fiskalne konsolidacije in ohranjali potrebe po naložbah v delovna mesta in trajnostni razvoj;

| 35. | poudarja, da je pomanjkanje posojil za realno gospodarstvo, zlasti za mala in srednje velika podjetja, izviralo iz manjšega povpraševanja zaradi zmanjšane dejavnosti v realnem gospodarstvu ter iz nepripravljenosti bank za dodeljevanje posojil; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je pomanjkanje posojil za realno gospodarstvo, zlasti za mala in srednje velika podjetja, izviralo iz manjšega povpraševanja zaradi zmanjšane dejavnosti v realnem gospodarstvu ter iz nepripravljenosti bank za dodeljevanje posojil;

| 36. | poudarja, da so se številne banke držav članic preveč zanašale na likvidnost, ki jo zagotavlja ECB; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da so se številne banke držav članic preveč zanašale na likvidnost, ki jo zagotavlja ECB;

| 37. | ugotavlja, da so bili nestandardni ukrepi, ki jih je ECB uvedla od oktobra 2008 za podporo posojilom, uspešni pri preprečevanju globlje recesije in dodatnih finančnih pretresov; ponavlja, da mora biti zaključek teh ukrepov dobro časovno načrtovan in skrbno usklajen z nacionalnimi vladami in njihovimi dejavnostmi, zlasti glede na kolektivno in istočasno zatekanje k varčevalnim ukrepom v mnogih državah članicah; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da so bili nestandardni ukrepi, ki jih je ECB uvedla od oktobra 2008 za podporo posojilom, uspešni pri preprečevanju globlje recesije in dodatnih finančnih pretresov; ponavlja, da mora biti zaključek teh ukrepov dobro časovno načrtovan in skrbno usklajen z nacionalnimi vladami in njihovimi dejavnostmi, zlasti glede na kolektivno in istočasno zatekanje k varčevalnim ukrepom v mnogih državah članicah;

| 38. | je vseeno zaskrbljen zaradi morebitnega nesomernega vpliva izhodne strategije ECB zaradi občutnih razlik med državami članicami euroobmočja, kar zadeva poslovni cikel; |
| --- | --- |

38.

je vseeno zaskrbljen zaradi morebitnega nesomernega vpliva izhodne strategije ECB zaradi občutnih razlik med državami članicami euroobmočja, kar zadeva poslovni cikel;

| 39. | bi izrazil zadovoljstvo, če bi Evropska centralna banka v okviru sporazumov o ponovnem nakupu na splošno kot jamstvo sprejela državne obveznice držav euroobmočja, s čimer bi sledila preverjeni praksi britanske Bank of England ter ameriške Federal Reserve Bank; |
| --- | --- |

39.

bi izrazil zadovoljstvo, če bi Evropska centralna banka v okviru sporazumov o ponovnem nakupu na splošno kot jamstvo sprejela državne obveznice držav euroobmočja, s čimer bi sledila preverjeni praksi britanske Bank of England ter ameriške Federal Reserve Bank;

| 40. | poudarja, da sta postopen izhod iz javnih primanjkljajev in dolgotrajnost javnih financ bistvenega pomena za celotno euroobmočje; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da sta postopen izhod iz javnih primanjkljajev in dolgotrajnost javnih financ bistvenega pomena za celotno euroobmočje;

| 41. | je seznanjen s številnimi predlogi v EU za dokončanje bonitetnega mehanizma, obvladovanje kriz in regulacijo bančnega sektorja „v senci“; |
| --- | --- |

41.

je seznanjen s številnimi predlogi v EU za dokončanje bonitetnega mehanizma, obvladovanje kriz in regulacijo bančnega sektorja „v senci“;

| 42. | je zaskrbljen zaradi procikličnih vidikov veljavnih regulativnih, bonitetnih, računovodskih in davčnih predpisov, ki povečujejo nihanja, neločljivo povezana z delovanjem tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

42.

je zaskrbljen zaradi procikličnih vidikov veljavnih regulativnih, bonitetnih, računovodskih in davčnih predpisov, ki povečujejo nihanja, neločljivo povezana z delovanjem tržnega gospodarstva;

| 43. | poudarja, da je treba odločno povečati varnostni kapital bank in izboljšati kakovost kapitala, ter pozdravlja predloge baselskega odbora za ožjo opredelitev temeljnega kapitala in uvedbo višjih kapitalskih deležev; vendar opozarja na povezavo med finančnim in realnim gospodarstvom ter na morebitne posledice regulacije enega na drugega; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba odločno povečati varnostni kapital bank in izboljšati kakovost kapitala, ter pozdravlja predloge baselskega odbora za ožjo opredelitev temeljnega kapitala in uvedbo višjih kapitalskih deležev; vendar opozarja na povezavo med finančnim in realnim gospodarstvom ter na morebitne posledice regulacije enega na drugega;

| 44. | meni, da mora biti globalni finančni sistem manj krhek in da je treba spoznanja iz krize zasnovati na globalni ravni, da bi zmanjšali sistemska tveganja, se soočili s finančnimi baloni in izboljšali kakovost obvladovanja tveganj in preglednost finančnih trgov, s čimer bi ponovno potrdili, da je njihova osnovna vloga financiranje realnega gospodarstva; |
| --- | --- |

44.

meni, da mora biti globalni finančni sistem manj krhek in da je treba spoznanja iz krize zasnovati na globalni ravni, da bi zmanjšali sistemska tveganja, se soočili s finančnimi baloni in izboljšali kakovost obvladovanja tveganj in preglednost finančnih trgov, s čimer bi ponovno potrdili, da je njihova osnovna vloga financiranje realnega gospodarstva;

Zunanja razsežnost

| 45. | ugotavlja, da je euro med letom 2009 pridobival status mednarodne valute, v letu 2010 pa je bil pod hudim pritiskom; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da je euro med letom 2009 pridobival status mednarodne valute, v letu 2010 pa je bil pod hudim pritiskom;

| 46. | poudarja, da se je vrednost eura v obdobju močnega nihanja deviznih tečajev povečala, še zlasti v razmerju do ameriškega dolarja in renminbija, ter je zaskrbljen, da bi to lahko negativno vplivalo na konkurenčnost euroobmočja; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da se je vrednost eura v obdobju močnega nihanja deviznih tečajev povečala, še zlasti v razmerju do ameriškega dolarja in renminbija, ter je zaskrbljen, da bi to lahko negativno vplivalo na konkurenčnost euroobmočja;

| 47. | priznava, da se je euro okrepil deloma zaradi šibke gospodarske dejavnosti v ZDA, kjer se je primanjkljaj tekočega računa močno zmanjšal na manj kot 3 % BDP leta 2009 in primanjkljaj zveznega proračuna povečal na približno 10 % BDP v proračunskem letu 2009, medtem ko je bil padec eura povezan tudi s pomanjkanjem zaupanja na globalnih trgih v nekaterih zelo zadolženih državah članicah EU; je zaskrbljen zaradi povečanja denarja v obtoku v ZDA in v manjši meri v EU; |
| --- | --- |

47.

priznava, da se je euro okrepil deloma zaradi šibke gospodarske dejavnosti v ZDA, kjer se je primanjkljaj tekočega računa močno zmanjšal na manj kot 3 % BDP leta 2009 in primanjkljaj zveznega proračuna povečal na približno 10 % BDP v proračunskem letu 2009, medtem ko je bil padec eura povezan tudi s pomanjkanjem zaupanja na globalnih trgih v nekaterih zelo zadolženih državah članicah EU; je zaskrbljen zaradi povečanja denarja v obtoku v ZDA in v manjši meri v EU;

| 48. | je zaskrbljen zaradi vpliva nihanja menjalnih tečajev in operacij špekulativnega najemanja posojil carry trade na globalno finančno stabilnost in realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

48.

je zaskrbljen zaradi vpliva nihanja menjalnih tečajev in operacij špekulativnega najemanja posojil carry trade na globalno finančno stabilnost in realno gospodarstvo;

| 49. | poudarja, da se mora euroobmočje ne glede na sedanjo globalno finančno in gospodarsko krizo, širiti naprej, a opozarja, da je izpolnjevanje maastrichtskih meril pogoj za članstvo v tem območju; odobrava hitro sprejetje eura v vseh državah članicah, ki ta merila izpolnjujejo; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da se mora euroobmočje ne glede na sedanjo globalno finančno in gospodarsko krizo, širiti naprej, a opozarja, da je izpolnjevanje maastrichtskih meril pogoj za članstvo v tem območju; odobrava hitro sprejetje eura v vseh državah članicah, ki ta merila izpolnjujejo;

| 50. | meni, da sprejetje eura v Estoniji odraža njegov status kljub krizi javnega dolga; je prepričan, da bo navedeni status spodbudil države članice, da bodo zaprosile za članstvo v euroobmočju; |
| --- | --- |

50.

meni, da sprejetje eura v Estoniji odraža njegov status kljub krizi javnega dolga; je prepričan, da bo navedeni status spodbudil države članice, da bodo zaprosile za članstvo v euroobmočju;

*

* *

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Euroskupini in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Euroskupini in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL C 138, 4.5.1998, str. 177.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0090.

(3)  UL C 16E, 22.1.2010, str. 8.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/7

---

Torek, 23. november 2010Civilno-vojaško sodelovanje in razvoj civilno-vojaških zmogljivosti

P7_TA(2010)0419

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (2010/2071(INI))

2012/C 99 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom „Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, ki ga je Evropski svet podprl 11. in 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom „Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, ki ga je Evropski svet podprl 11. in 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju strategije o notranji varnosti za Evropsko unijo, ki jo je Evropski svet podprl 25. in 26. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije o notranji varnosti za Evropsko unijo, ki jo je Evropski svet podprl 25. in 26. marca 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. aprila 2010 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. aprila 2010 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju zaključkov o evropski varnostni in obrambni politiki in izjave z naslovom „Deset let EVOP – izzivi in priložnosti“, ki jo je Svet sprejel 17. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov o evropski varnostni in obrambni politiki in izjave z naslovom „Deset let EVOP – izzivi in priložnosti“, ki jo je Svet sprejel 17. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju izjave o okrepitvi EVOP, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2008, in izjave o krepitvi zmogljivosti, ko jo je Svet sprejel 11. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o okrepitvi EVOP, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2008, in izjave o krepitvi zmogljivosti, ko jo je Svet sprejel 11. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva, ki jih je Evropski svet sprejel v Santi Marii de Feira 20. junija 2000 in v Göteborgu 16. junija 2001, programa EU za preprečevanje nasilnih konfliktov, ki je bil prav tako sprejet v Göteborgu 16. junija 2001, civilnega globalnega cilja 2008, ki ga je Evropski svet potrdil 17. decembra 2004, in civilnega globalnega cilja 2010, ki ga je Evropski svet potrdil 19. novembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva, ki jih je Evropski svet sprejel v Santi Marii de Feira 20. junija 2000 in v Göteborgu 16. junija 2001, programa EU za preprečevanje nasilnih konfliktov, ki je bil prav tako sprejet v Göteborgu 16. junija 2001, civilnega globalnega cilja 2008, ki ga je Evropski svet potrdil 17. decembra 2004, in civilnega globalnega cilja 2010, ki ga je Evropski svet potrdil 19. novembra 2007,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva, ki jih je Evropski svet sprejel v Helsinkih 11. decembra 1999 (globalni cilj 2003), in globalnega cilja 2010, ki ga je Svet potrdil 17. maja 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva, ki jih je Evropski svet sprejel v Helsinkih 11. decembra 1999 (globalni cilj 2003), in globalnega cilja 2010, ki ga je Svet potrdil 17. maja 2004,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2009 o krepitvi kemične, biološke, radiološke in jedrske (KBRJ) varnosti v Evropski uniji in odobritvi akcijskega načrta EU na področju KBRJ, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2009 o krepitvi kemične, biološke, radiološke in jedrske (KBRJ) varnosti v Evropski uniji in odobritvi akcijskega načrta EU na področju KBRJ,

| — | ob upoštevanju dokumenta Sveta z naslovom „Izvajanje RVSZN 1325, okrepljene z RVSZN 1820, v okviru EVOP“ z dne 3. decembra 2008 in dokumenta Sveta z naslovom „Vključevanje človekovih pravic v EVOP“ z dne 14. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Sveta z naslovom „Izvajanje RVSZN 1325, okrepljene z RVSZN 1820, v okviru EVOP“ z dne 3. decembra 2008 in dokumenta Sveta z naslovom „Vključevanje človekovih pravic v EVOP“ z dne 14. septembra 2006,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o nedavnem potresu na Haitiju, v kateri poziva k ustanovitvi enote civilne zaščite EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o nedavnem potresu na Haitiju, v kateri poziva k ustanovitvi enote civilne zaščite EU (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije ter skupne varnostne in obrambne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije ter skupne varnostne in obrambne politike (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (3) z dne 26. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (3) z dne 26. julija 2010,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0308/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0308/2010),

Splošne ugotovitve

| 1. | ponovno opozarja, da se je EU zavezala, da bo opredelila in zasledovala skupno politiko in dejavnosti za ohranjanje miru, preprečevanje konfliktov, podporo obnovi po konfliktih in krepitev mednarodne varnosti v skladu z načeli Ustanovne listine OZN, pa tudi za podporo in zaščito demokracije, pravne države, človekovih pravic in načel mednarodnega prava, ter da bo pomagala prebivalcem, ki se spopadajo z naravnimi nesrečami ali nesrečami, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

1.

ponovno opozarja, da se je EU zavezala, da bo opredelila in zasledovala skupno politiko in dejavnosti za ohranjanje miru, preprečevanje konfliktov, podporo obnovi po konfliktih in krepitev mednarodne varnosti v skladu z načeli Ustanovne listine OZN, pa tudi za podporo in zaščito demokracije, pravne države, človekovih pravic in načel mednarodnega prava, ter da bo pomagala prebivalcem, ki se spopadajo z naravnimi nesrečami ali nesrečami, ki jih povzroči človek;

| 2. | poudarja, da se notranja in zunanja varnost vse bolj prepletata in da EU z razvojem svojih politik in zmogljivosti za krizno upravljanje, preprečevanje konfliktov in izgradnjo miru v skladu z navedenimi cilji dejansko tudi pomaga zaščititi varnost svojih državljanov; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da se notranja in zunanja varnost vse bolj prepletata in da EU z razvojem svojih politik in zmogljivosti za krizno upravljanje, preprečevanje konfliktov in izgradnjo miru v skladu z navedenimi cilji dejansko tudi pomaga zaščititi varnost svojih državljanov;

| 3. | poudarja, da EU predvsem prek svojega civilnega kriznega upravljanja ponuja občuten prispevek k svetovni varnosti, saj posreduje svoje temeljne vrednote in načela; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da EU predvsem prek svojega civilnega kriznega upravljanja ponuja občuten prispevek k svetovni varnosti, saj posreduje svoje temeljne vrednote in načela;

| 4. | poudarja, da je današnje krize in varnostne grožnje, vključno z naravnimi nesrečami, pogosto treba obravnavati s civilnimi in z vojaškimi zmogljivosti, zahtevajo pa tudi tesnejše sodelovanje med njimi; ponovno opozarja, da sta razvoj celovitega pristopa Evropske unije in njenih kombiniranih vojaških in civilnih zmogljivosti kriznega upravljanja specifični značilnosti SVOP in predstavljata njeno ključno dodano vrednost; obenem opozarja, da SVOP ni edino razpoložljivo orodje in da je treba misije SVOP uporabljati kot del širše strategije EU; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je današnje krize in varnostne grožnje, vključno z naravnimi nesrečami, pogosto treba obravnavati s civilnimi in z vojaškimi zmogljivosti, zahtevajo pa tudi tesnejše sodelovanje med njimi; ponovno opozarja, da sta razvoj celovitega pristopa Evropske unije in njenih kombiniranih vojaških in civilnih zmogljivosti kriznega upravljanja specifični značilnosti SVOP in predstavljata njeno ključno dodano vrednost; obenem opozarja, da SVOP ni edino razpoložljivo orodje in da je treba misije SVOP uporabljati kot del širše strategije EU;

| 5. | ponovno poudarja, da je treba sprejeti belo knjigo EU o varnosti in obrambi, ki bi temeljila na sistematičnih in strogih pregledih varnosti in obrambe, ki bi jih izvajale države v skladu s skupnimi merili in časovnim razporedom, in bi jasneje opredelila varnostne in obrambne cilje, interese in potrebe Unije v povezavi s sredstvi in viri, ki so na voljo; poudarja, da bi morala bela knjiga tudi opredeliti področja, na katerih, in pogoje, pod katerimi je zaželeno večje civilno-vojaško sodelovanje, da pripomore k uresničitvi teh ciljev; meni, da bi morala bela knjiga EU jasno opredeliti možnosti za združevanje virov na ravni EU ter nacionalne specializacije in uskladitve zmogljivosti, da bi se dosegle ekonomije velikega obsega; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja, da je treba sprejeti belo knjigo EU o varnosti in obrambi, ki bi temeljila na sistematičnih in strogih pregledih varnosti in obrambe, ki bi jih izvajale države v skladu s skupnimi merili in časovnim razporedom, in bi jasneje opredelila varnostne in obrambne cilje, interese in potrebe Unije v povezavi s sredstvi in viri, ki so na voljo; poudarja, da bi morala bela knjiga tudi opredeliti področja, na katerih, in pogoje, pod katerimi je zaželeno večje civilno-vojaško sodelovanje, da pripomore k uresničitvi teh ciljev; meni, da bi morala bela knjiga EU jasno opredeliti možnosti za združevanje virov na ravni EU ter nacionalne specializacije in uskladitve zmogljivosti, da bi se dosegle ekonomije velikega obsega;

Krepitev civilno-vojaškega sodelovanja

| 6. | poudarja, da bi morala ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) dodatno prispevati k razvoju res celovitega evropskega pristopa k civilnemu in vojaškemu kriznemu upravljanju, preprečevanju konfliktov in vzpostavljanju miru tako, da bi EU opremila z ustreznimi strukturami, različnimi kadri in finančnimi viri za izpolnjevanje njene globalne odgovornosti v skladu z Ustanovno listino OZN; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi morala ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) dodatno prispevati k razvoju res celovitega evropskega pristopa k civilnemu in vojaškemu kriznemu upravljanju, preprečevanju konfliktov in vzpostavljanju miru tako, da bi EU opremila z ustreznimi strukturami, različnimi kadri in finančnimi viri za izpolnjevanje njene globalne odgovornosti v skladu z Ustanovno listino OZN;

| 7. | popolnoma podpira premestitev struktur SVOP, vključno z direktoratom za krizno upravljanje in načrtovanje, civilno zmogljivostjo za načrtovanje in izvajanje operacij, vojaškim osebjem EU in situacijskim centrom, v ESZD, pod neposredno oblast in pristojnost podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko; ponovno opozarja na obljubo podpredsednice/visoke predstavnice, da bo zagotovila, da bodo delovali v tesnem sodelovanju in sinergiji s pristojnimi enotami Komisije, premeščenimi v ESZD, ki se ukvarjajo z načrtovanjem in programiranje odzivanja na krizne razmere, preprečevanjem konfliktov in izgradnjo miru; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bodo te enote delovale na enakovredni ravni s strukturami SVOP; poudarja, da ni sprejemljivo, da bi strukture SVOP uradno ali neuradno izvajale nadzor nad načrtovanjem in programiranjem ukrepov, ki se financirajo iz instrumenta za stabilnost, in vztraja pri tem, da se ne sme ukiniti premeščenih struktur Komisije; |
| --- | --- |

7.

popolnoma podpira premestitev struktur SVOP, vključno z direktoratom za krizno upravljanje in načrtovanje, civilno zmogljivostjo za načrtovanje in izvajanje operacij, vojaškim osebjem EU in situacijskim centrom, v ESZD, pod neposredno oblast in pristojnost podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko; ponovno opozarja na obljubo podpredsednice/visoke predstavnice, da bo zagotovila, da bodo delovali v tesnem sodelovanju in sinergiji s pristojnimi enotami Komisije, premeščenimi v ESZD, ki se ukvarjajo z načrtovanjem in programiranje odzivanja na krizne razmere, preprečevanjem konfliktov in izgradnjo miru; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi, da bodo te enote delovale na enakovredni ravni s strukturami SVOP; poudarja, da ni sprejemljivo, da bi strukture SVOP uradno ali neuradno izvajale nadzor nad načrtovanjem in programiranjem ukrepov, ki se financirajo iz instrumenta za stabilnost, in vztraja pri tem, da se ne sme ukiniti premeščenih struktur Komisije;

| 8. | zaradi razvoja celovitega pristopa EU spodbuja tudi tesno usklajevanje med ESZD in vsemi drugimi zadevnimi enotami Komisije, zlasti tistimi, ki se ukvarjajo z razvojem, humanitarno pomočjo, civilno zaščito in javnim zdravjem; poudarja potrebo po neposredni povezavi med ESZD in agencijami SVOP, in sicer Evropsko obrambno agencijo, Inštitutom EU za varnostne študije, Evropsko akademijo za varnost in obrambo ter Satelitskim centrom EU; |
| --- | --- |

8.

zaradi razvoja celovitega pristopa EU spodbuja tudi tesno usklajevanje med ESZD in vsemi drugimi zadevnimi enotami Komisije, zlasti tistimi, ki se ukvarjajo z razvojem, humanitarno pomočjo, civilno zaščito in javnim zdravjem; poudarja potrebo po neposredni povezavi med ESZD in agencijami SVOP, in sicer Evropsko obrambno agencijo, Inštitutom EU za varnostne študije, Evropsko akademijo za varnost in obrambo ter Satelitskim centrom EU;

| 9. | spominja na vlogo centra Komisije za spremljanje in informiranje pri olajševanju usklajevanja pomoči pri elementarnih nesrečah v okviru mehanizma civilne zaščite in poudarja, da mora podpredsednica/visoka predstavnica v svoji vlogi podpredsednice Komisije zagotoviti tesno sodelovanje med centrom in ESZD; na podlagi izkušenj s Haitija in ob upoštevanju predvsem civilne narave operacij za reševanje ob elementarnih nesrečah poziva k večji usklajenosti in hitrejši razmestitvi vojaških virov v okviru pomoči pri elementarnih nesrečah, zlasti zmogljivosti letalskega prevoza; ponovno poziva k dodatnim izboljšavam mehanizma civilne zaščite, da bi vzpostavili prostovoljni sklad sredstev držav članic, ki bi ga imeli v pripravljenosti, v primeru operacij odzivanja na nesreče pa bi ga bilo mogoče nemudoma uporabiti; predlaga, da bi usklajevanje in uporaba potekali pod okriljem civilne zaščite EU, da bi povečali preglednost dejanj EU; obenem opozarja na individualno odgovornost držav članic za civilno zaščito in ukrepe nadzora nad elementarnimi nesrečami; |
| --- | --- |

9.

spominja na vlogo centra Komisije za spremljanje in informiranje pri olajševanju usklajevanja pomoči pri elementarnih nesrečah v okviru mehanizma civilne zaščite in poudarja, da mora podpredsednica/visoka predstavnica v svoji vlogi podpredsednice Komisije zagotoviti tesno sodelovanje med centrom in ESZD; na podlagi izkušenj s Haitija in ob upoštevanju predvsem civilne narave operacij za reševanje ob elementarnih nesrečah poziva k večji usklajenosti in hitrejši razmestitvi vojaških virov v okviru pomoči pri elementarnih nesrečah, zlasti zmogljivosti letalskega prevoza; ponovno poziva k dodatnim izboljšavam mehanizma civilne zaščite, da bi vzpostavili prostovoljni sklad sredstev držav članic, ki bi ga imeli v pripravljenosti, v primeru operacij odzivanja na nesreče pa bi ga bilo mogoče nemudoma uporabiti; predlaga, da bi usklajevanje in uporaba potekali pod okriljem civilne zaščite EU, da bi povečali preglednost dejanj EU; obenem opozarja na individualno odgovornost držav članic za civilno zaščito in ukrepe nadzora nad elementarnimi nesrečami;

| 10. | zagovarja tudi boljše usklajevanje med človekoljubnimi organizacijami držav članic in GD ECHO pri izvajanju reševalnih akcij po naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

10.

zagovarja tudi boljše usklajevanje med človekoljubnimi organizacijami držav članic in GD ECHO pri izvajanju reševalnih akcij po naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih povzroči človek;

| 11. | poziva Svet, naj nemudoma sprejme potrebne sklepe za uveljavitev klavzule za vzajemno pomoč iz člena 42(7) PEU in solidarnostne klavzule iz člena 222 PDEU, ki bi odražali celostni pristop EU in gradili na civilno-vojaških virih; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet, naj nemudoma sprejme potrebne sklepe za uveljavitev klavzule za vzajemno pomoč iz člena 42(7) PEU in solidarnostne klavzule iz člena 222 PDEU, ki bi odražali celostni pristop EU in gradili na civilno-vojaških virih;

| 12. | opominja na uspešen razvoj partnerstva za vzpostavljanje miru med Komisijo in nevladnimi organizacijami ter opozarja, da je dobro sodelovanje med nevladnimi organizacijami, organizacijami civilne družbe in prihodnjo ESZD bistvenega pomena; poziva Komisijo, naj nadalje razvija okvir za sodelovanje z nevladnimi organizacijami ter spodbuja sodelovanje nedržavnih akterjev pri dejavnostih Unije za preprečevanje in obvladovanje konfliktov, tudi tako, da jih vključi v dejavnosti EU na področju usposabljanja; |
| --- | --- |

12.

opominja na uspešen razvoj partnerstva za vzpostavljanje miru med Komisijo in nevladnimi organizacijami ter opozarja, da je dobro sodelovanje med nevladnimi organizacijami, organizacijami civilne družbe in prihodnjo ESZD bistvenega pomena; poziva Komisijo, naj nadalje razvija okvir za sodelovanje z nevladnimi organizacijami ter spodbuja sodelovanje nedržavnih akterjev pri dejavnostih Unije za preprečevanje in obvladovanje konfliktov, tudi tako, da jih vključi v dejavnosti EU na področju usposabljanja;

Strateška raven

| 13. | na politično-strateški ravni pozdravlja vključitev civilnih in vojaških elementov v direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje, saj gre za korak v pravi smeri; vseeno poudarja, da je treba doseči primerno ravnotežje med civilnimi in vojaškimi zmogljivostmi za strateško načrtovanje, ne le v smislu številk, pač pa tudi glede na hierarhijo, da se v celoti izkoristijo sinergije, ki so na voljo; hkrati poudarja, da je treba dosledno upoštevati razlike med civilnimi in vojaškimi vlogami ter njihovimi značilnimi cilji in zagotoviti, da bo vsaki operaciji od primera do primera dodeljena ustrezna mešanica človeških virov; |
| --- | --- |

13.

na politično-strateški ravni pozdravlja vključitev civilnih in vojaških elementov v direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje, saj gre za korak v pravi smeri; vseeno poudarja, da je treba doseči primerno ravnotežje med civilnimi in vojaškimi zmogljivostmi za strateško načrtovanje, ne le v smislu številk, pač pa tudi glede na hierarhijo, da se v celoti izkoristijo sinergije, ki so na voljo; hkrati poudarja, da je treba dosledno upoštevati razlike med civilnimi in vojaškimi vlogami ter njihovimi značilnimi cilji in zagotoviti, da bo vsaki operaciji od primera do primera dodeljena ustrezna mešanica človeških virov;

| 14. | zlasti poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj ukrepa v zvezi s pomanjkanjem osebja, kar zadeva strokovnjake o razvijanju civilnih zmogljivosti in načrtovanju misij, in naj zagotovi, da bo v direktoratu za krizno upravljanje in načrtovanje dovolj strokovnjakov z vseh prednostnih področij civilnih zmogljivosti, in sicer policije, pravosodja, civilne uprave, civilne zaščite in nadzora, pa tudi s področja človekovih pravic; |
| --- | --- |

14.

zlasti poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj ukrepa v zvezi s pomanjkanjem osebja, kar zadeva strokovnjake o razvijanju civilnih zmogljivosti in načrtovanju misij, in naj zagotovi, da bo v direktoratu za krizno upravljanje in načrtovanje dovolj strokovnjakov z vseh prednostnih področij civilnih zmogljivosti, in sicer policije, pravosodja, civilne uprave, civilne zaščite in nadzora, pa tudi s področja človekovih pravic;

| 15. | poudarja, da je treba v običajnih razmerah vzpostaviti skupno zavedanje o razmerah pri vseh zainteresiranih straneh iz EU (ESZD, pa tudi pri vseh ustreznih enotah Komisije: GD DEV, GD ECHO, GD SANCO – s podporo vseh njihovih zmogljivosti za ocenjevanje krize), kar mora biti razvidno iz vseh regionalnih ali državnih strateških dokumentov EU; poudarja, da imajo preoblikovane delegacije EU bistveno vlogo v tem procesu; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba v običajnih razmerah vzpostaviti skupno zavedanje o razmerah pri vseh zainteresiranih straneh iz EU (ESZD, pa tudi pri vseh ustreznih enotah Komisije: GD DEV, GD ECHO, GD SANCO – s podporo vseh njihovih zmogljivosti za ocenjevanje krize), kar mora biti razvidno iz vseh regionalnih ali državnih strateških dokumentov EU; poudarja, da imajo preoblikovane delegacije EU bistveno vlogo v tem procesu;

| 16. | poziva, naj se – kadar so prisotni na kriznem področju – izboljša vloga vodij delegacij EU in/ali posebnih predstavnikov EU v prizadevanjih za civilno-vojaško usklajevanje, tudi z namenom zagotavljanja natančnejšega političnega nadzora na terenu; |
| --- | --- |

16.

poziva, naj se – kadar so prisotni na kriznem področju – izboljša vloga vodij delegacij EU in/ali posebnih predstavnikov EU v prizadevanjih za civilno-vojaško usklajevanje, tudi z namenom zagotavljanja natančnejšega političnega nadzora na terenu;

Operativna raven

| 17. | na ravni operativnega načrtovanja poziva k znatni okrepitvi civilnih zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij, da bodo na ravni ambicij civilnih misij SVOP, in sicer z okrepitvijo civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij, kar zadeva število osebja, pa tudi s pomočjo boljše razdelitve nalog med strateškimi in operativnimi ravnmi; poudarja, da mora razdelitev nalog temeljiti na uravnoteženi in celoviti strategiji osebja; glede na pristojnosti poveljnika za civilne operacije meni, da je treba to funkcijo uvrstiti na ustrezno (tj. višjo) stopnjo na hierarhični lestvici ESZD; |
| --- | --- |

17.

na ravni operativnega načrtovanja poziva k znatni okrepitvi civilnih zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij, da bodo na ravni ambicij civilnih misij SVOP, in sicer z okrepitvijo civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij, kar zadeva število osebja, pa tudi s pomočjo boljše razdelitve nalog med strateškimi in operativnimi ravnmi; poudarja, da mora razdelitev nalog temeljiti na uravnoteženi in celoviti strategiji osebja; glede na pristojnosti poveljnika za civilne operacije meni, da je treba to funkcijo uvrstiti na ustrezno (tj. višjo) stopnjo na hierarhični lestvici ESZD;

| 18. | ponavlja svoj poziv k ustanovitvi stalnega operativnega štaba EU, ki bi bil odgovoren za operativno načrtovanje in izvrševanje vojaških operacij EU, kar bi nadomestilo veljavni sistem, v skladu s katerim se na ad hoc podlagi uporabi enega od sedmih štabov, ki so na voljo; poudarja, da bi tak ukrep zagotovil dosledno verigo poveljevanja in znatno povečal zmogljivost EU za hiter in dosleden odziv na krizne razmere (zlasti s povečanjem institucionalnega spomina EU), pa tudi zmanjšal stroške; |
| --- | --- |

18.

ponavlja svoj poziv k ustanovitvi stalnega operativnega štaba EU, ki bi bil odgovoren za operativno načrtovanje in izvrševanje vojaških operacij EU, kar bi nadomestilo veljavni sistem, v skladu s katerim se na ad hoc podlagi uporabi enega od sedmih štabov, ki so na voljo; poudarja, da bi tak ukrep zagotovil dosledno verigo poveljevanja in znatno povečal zmogljivost EU za hiter in dosleden odziv na krizne razmere (zlasti s povečanjem institucionalnega spomina EU), pa tudi zmanjšal stroške;

| 19. | meni, da bi bilo treba operativni štab namestiti poleg civilnih zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij, da bi čim bolj povečali prednosti civilno-vojaškega usklajevanja, vključno z združevanjem nekaterih funkcij, in da bi bolj spodbudili najboljše prakse med načrtovalci EU; predlaga celo, da bi operativni štab in civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij združili v skupni štab EU za krizno upravljanje, ki bi bil odgovoren za operativno načrtovanje in izvedbo vseh civilnih misij in vojaških operacij EU ter misij za reformo varnostnega sektorja; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi bilo treba operativni štab namestiti poleg civilnih zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij, da bi čim bolj povečali prednosti civilno-vojaškega usklajevanja, vključno z združevanjem nekaterih funkcij, in da bi bolj spodbudili najboljše prakse med načrtovalci EU; predlaga celo, da bi operativni štab in civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij združili v skupni štab EU za krizno upravljanje, ki bi bil odgovoren za operativno načrtovanje in izvedbo vseh civilnih misij in vojaških operacij EU ter misij za reformo varnostnega sektorja;

| 20. | vseeno poudarja, da je treba upoštevati razlike med civilnim in vojaškim načrtovanjem ter da je treba ohraniti ločene verige poveljevanja, s poveljnikom za civilne operacije in poveljnikom za vojaške operacije, ki bosta ohranila svoje pristojnosti in znotraj ESZD hierarhično na enaki stopnji; |
| --- | --- |

20.

vseeno poudarja, da je treba upoštevati razlike med civilnim in vojaškim načrtovanjem ter da je treba ohraniti ločene verige poveljevanja, s poveljnikom za civilne operacije in poveljnikom za vojaške operacije, ki bosta ohranila svoje pristojnosti in znotraj ESZD hierarhično na enaki stopnji;

Izgradnja civilnih in vojaških zmogljivosti EU

| 21. | opozarja na številne zaveze, ki so jih države članice dale v zvezi z razvojem tako vojaških kot civilnih zmogljivosti kriznega upravljanja, od srečanj Sveta v Helsinkih in Santi Marii de Feira do izjave iz decembra 2008 o krepitvi zmogljivosti; poziva države članice in podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovijo, da se te zaveze ustrezno izpolnjujejo, da se tako zmanjša velik razkorak med obstoječimi operativnimi zmogljivostmi in izraženimi političnimi cilji; |
| --- | --- |

21.

opozarja na številne zaveze, ki so jih države članice dale v zvezi z razvojem tako vojaških kot civilnih zmogljivosti kriznega upravljanja, od srečanj Sveta v Helsinkih in Santi Marii de Feira do izjave iz decembra 2008 o krepitvi zmogljivosti; poziva države članice in podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovijo, da se te zaveze ustrezno izpolnjujejo, da se tako zmanjša velik razkorak med obstoječimi operativnimi zmogljivostmi in izraženimi političnimi cilji;

| 22. | v zvezi z nadaljnjimi ukrepi glede globalnih ciljev 2010 poziva države članice, naj se osredotočijo na konkretno izročitev zmogljivosti in na področja z možnostmi za civilno-vojaške sinergije, zlasti tista že opredeljena, da se kolikor hitro mogoče doseže dejanski napredek; poudarja, da se morajo potrebe po razvoju zmogljivosti določati glede na posebne zahteve misij SVOP; pozdravlja celostni proces razvoja zmogljivosti, ki poteka v okviru Evropske obrambne agencije za vojaške zmogljivosti; spodbuja dodatne razprave o tem, kako premostiti oba procesa razvoja zmogljivosti v okviru globalnih civilnih in vojaških ciljev; |
| --- | --- |

22.

v zvezi z nadaljnjimi ukrepi glede globalnih ciljev 2010 poziva države članice, naj se osredotočijo na konkretno izročitev zmogljivosti in na področja z možnostmi za civilno-vojaške sinergije, zlasti tista že opredeljena, da se kolikor hitro mogoče doseže dejanski napredek; poudarja, da se morajo potrebe po razvoju zmogljivosti določati glede na posebne zahteve misij SVOP; pozdravlja celostni proces razvoja zmogljivosti, ki poteka v okviru Evropske obrambne agencije za vojaške zmogljivosti; spodbuja dodatne razprave o tem, kako premostiti oba procesa razvoja zmogljivosti v okviru globalnih civilnih in vojaških ciljev;

| 23. | pozdravlja pretekla prizadevanja in prizadevanja sedanjih predsedstev, ki temeljijo na rotaciji, za začetek procesa, katerega cilj je razjasnitev narave in obsega uporabe stalnega strukturnega sodelovanja iz člena 42(6) PEU; poziva Svet, naj hitro pripravi jasno predstavitev stalnega strukturnega sodelovanja, pri tem pa upošteva civilno-vojaško naravo celostnega pristopa EU, in predstavi konkretne korake za začetek stalnega strukturnega sodelovanja ob upoštevanju sedanje finančne krize in vedno manjših proračunov za obrambo v državah članicah EU; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja pretekla prizadevanja in prizadevanja sedanjih predsedstev, ki temeljijo na rotaciji, za začetek procesa, katerega cilj je razjasnitev narave in obsega uporabe stalnega strukturnega sodelovanja iz člena 42(6) PEU; poziva Svet, naj hitro pripravi jasno predstavitev stalnega strukturnega sodelovanja, pri tem pa upošteva civilno-vojaško naravo celostnega pristopa EU, in predstavi konkretne korake za začetek stalnega strukturnega sodelovanja ob upoštevanju sedanje finančne krize in vedno manjših proračunov za obrambo v državah članicah EU;

Izbiranje osebja za misije

| 24. | ob upoštevanju danih političnih zavez poziva države članice, naj si nujno prizadevajo rešiti kronično pomanjkanje civilnega osebja v misijah SVOP, zlasti v misiji EULEX na Kosovu in v misiji EUPOL v Afganistanu, zlasti tako, da okrepijo prizadevanja za vzpostavitev nacionalnih strategij za lažje odpošiljanje civilnega osebja na misije; poziva pristojne nacionalne oblasti, kot so ministrstva za notranje zadeve in pravosodje, naj v okviru teh strategij v tesnem sodelovanju z ministrstvi za obrambo razvijejo bolj strukturiran pristop k vzpostavitvi primernih pogojev za sodelovanje civilnega osebja v misijah SVOP, zlasti kar zadeva obete za kariero in plačilo; |
| --- | --- |

24.

ob upoštevanju danih političnih zavez poziva države članice, naj si nujno prizadevajo rešiti kronično pomanjkanje civilnega osebja v misijah SVOP, zlasti v misiji EULEX na Kosovu in v misiji EUPOL v Afganistanu, zlasti tako, da okrepijo prizadevanja za vzpostavitev nacionalnih strategij za lažje odpošiljanje civilnega osebja na misije; poziva pristojne nacionalne oblasti, kot so ministrstva za notranje zadeve in pravosodje, naj v okviru teh strategij v tesnem sodelovanju z ministrstvi za obrambo razvijejo bolj strukturiran pristop k vzpostavitvi primernih pogojev za sodelovanje civilnega osebja v misijah SVOP, zlasti kar zadeva obete za kariero in plačilo;

| 25. | v zvezi s tem poziva države članice, naj zlasti zagotovijo, da se sodelovanje v misijah SVOP obravnava kot pomembna prednost za možnost napredovanja v njihovih policijskih in pravosodnih sistemih ter da službe, iz katerih so civilisti začasno poslani na misije, dobijo ustrezno nadomestilo za začasno izgubo osebja; meni, da bi moral Svet zagotoviti, da so dnevnice za osebje misij SVOP prirejene razmeram vsake misije posebej; |
| --- | --- |

25.

v zvezi s tem poziva države članice, naj zlasti zagotovijo, da se sodelovanje v misijah SVOP obravnava kot pomembna prednost za možnost napredovanja v njihovih policijskih in pravosodnih sistemih ter da službe, iz katerih so civilisti začasno poslani na misije, dobijo ustrezno nadomestilo za začasno izgubo osebja; meni, da bi moral Svet zagotoviti, da so dnevnice za osebje misij SVOP prirejene razmeram vsake misije posebej;

| 26. | ponovno poudarja, da je treba izpolnjevati resolucijo varnostnega sveta OZN 1325, v kateri se zahteva uravnotežena zastopanost obeh spolov med zaposlenimi in usposabljanje za vse misije ter posvečanje pozornosti enakosti med spoloma v vseh dejavnostih; poudarja, da je ustrezno število žensk v civilnih ali vojaških misijah bistven pogoj za uspeh teh misij, naj gre za mirovne operacije ali operacije reševanja ob naravnih nesrečah, kot tudi pri diplomatskih pogajanjih, da bi se zagotovilo, da se potrebe, pravice in interesi žensk ustrezno obravnavajo in da bi se zagotovila udeležba žensk v dejavnostih in ciljih misij; opozarja, da morajo države članice pripraviti nacionalne akcijske načrte, da bi zagotovile skladnost z resolucijo 1325; |
| --- | --- |

26.

ponovno poudarja, da je treba izpolnjevati resolucijo varnostnega sveta OZN 1325, v kateri se zahteva uravnotežena zastopanost obeh spolov med zaposlenimi in usposabljanje za vse misije ter posvečanje pozornosti enakosti med spoloma v vseh dejavnostih; poudarja, da je ustrezno število žensk v civilnih ali vojaških misijah bistven pogoj za uspeh teh misij, naj gre za mirovne operacije ali operacije reševanja ob naravnih nesrečah, kot tudi pri diplomatskih pogajanjih, da bi se zagotovilo, da se potrebe, pravice in interesi žensk ustrezno obravnavajo in da bi se zagotovila udeležba žensk v dejavnostih in ciljih misij; opozarja, da morajo države članice pripraviti nacionalne akcijske načrte, da bi zagotovile skladnost z resolucijo 1325;

Strokovno usposabljanje

| 27. | poudarja, da je treba pred začetkom misije ponuditi ustrezno strokovno usposabljanje, ki bi lahko vključevalo sodelovanje civilnega osebja pri vojaških vajah, tudi pri vajah za ukrepanje v nepredvidljivih razmerah, ter vojaškega osebja pri civilnem usposabljanju in/ali vajah; državam članicam priporoča, naj vzdržujejo sezname ustrezno usposobljenih civilistov, ki jih je mogoče poslati na misijo, zlasti tistih, ki so strokovno usposobljeni za misije, ki potekajo vzporedno z dejavnostmi vojaških sil; pozdravlja prakso nekaterih držav članic, ki imajo osrednjo agencijo, odgovorno za pridobivanje in strokovno usposabljanje vsega civilnega osebja, ki ga je mogoče poslati na misije; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba pred začetkom misije ponuditi ustrezno strokovno usposabljanje, ki bi lahko vključevalo sodelovanje civilnega osebja pri vojaških vajah, tudi pri vajah za ukrepanje v nepredvidljivih razmerah, ter vojaškega osebja pri civilnem usposabljanju in/ali vajah; državam članicam priporoča, naj vzdržujejo sezname ustrezno usposobljenih civilistov, ki jih je mogoče poslati na misijo, zlasti tistih, ki so strokovno usposobljeni za misije, ki potekajo vzporedno z dejavnostmi vojaških sil; pozdravlja prakso nekaterih držav članic, ki imajo osrednjo agencijo, odgovorno za pridobivanje in strokovno usposabljanje vsega civilnega osebja, ki ga je mogoče poslati na misije;

| 28. | podpira razvoj, ki ga vodi Svet, programskega okolja Goalkeeper za olajšanje pridobivanja in strokovnega usposabljanja osebja za civilne misije; |
| --- | --- |

28.

podpira razvoj, ki ga vodi Svet, programskega okolja Goalkeeper za olajšanje pridobivanja in strokovnega usposabljanja osebja za civilne misije;

| 29. | spominja na evropsko skupino za usposabljanje, ki jo financira Komisija, in poudarja, da morajo biti po izkušnjah iz preteklosti naložbe v usposabljanje vezane na dejansko napotitev na misije; pozdravlja dejstvo, da se je Komisija osredotočila na zagotavljanje, da bo prihodnji projekt strokovnega usposabljanja civilistov, ki bo financiran iz instrumenta za stabilnost, usmerjen v strokovnjake, ki so bili že določeni za odhod na prihodnje misije; |
| --- | --- |

29.

spominja na evropsko skupino za usposabljanje, ki jo financira Komisija, in poudarja, da morajo biti po izkušnjah iz preteklosti naložbe v usposabljanje vezane na dejansko napotitev na misije; pozdravlja dejstvo, da se je Komisija osredotočila na zagotavljanje, da bo prihodnji projekt strokovnega usposabljanja civilistov, ki bo financiran iz instrumenta za stabilnost, usmerjen v strokovnjake, ki so bili že določeni za odhod na prihodnje misije;

| 30. | v skladu s priporočili Sveta iz leta 2008 poudarja, da bi ob upoštevanju ustanovitve ESZD Evropska akademija za varnost in obrambo morala igrati večjo vlogo na področju razvijanja zmogljivosti ter strokovnega usposabljanja za učinkovito krizno upravljanje; poziva Svet, naj izboljša objekte za strokovno usposabljanje in zaposlovanje v Evropski akademiji za varnost in obrambo, vključno s tem, da ji določi stalni sedež, da bi tako civilnemu in vojaškemu osebju držav članic in institucij EU zagotovil trajnostno in učinkovito usposabljanje na strateški, operativni in taktični ravni; zahteva uvedbo štipendij za mlade diplomante, ki so se pripravljeni specializirati na potrebnih področjih; |
| --- | --- |

30.

v skladu s priporočili Sveta iz leta 2008 poudarja, da bi ob upoštevanju ustanovitve ESZD Evropska akademija za varnost in obrambo morala igrati večjo vlogo na področju razvijanja zmogljivosti ter strokovnega usposabljanja za učinkovito krizno upravljanje; poziva Svet, naj izboljša objekte za strokovno usposabljanje in zaposlovanje v Evropski akademiji za varnost in obrambo, vključno s tem, da ji določi stalni sedež, da bi tako civilnemu in vojaškemu osebju držav članic in institucij EU zagotovil trajnostno in učinkovito usposabljanje na strateški, operativni in taktični ravni; zahteva uvedbo štipendij za mlade diplomante, ki so se pripravljeni specializirati na potrebnih področjih;

| 31. | meni, da je treba v okviru oblikovanja Evropske službe za zunanje delovanje sprejeti pripravljalne ukrepe za razvoj in omogočanje usposabljanja na področju posredovanja in dialoga, in sicer v skladu s konceptom o krepitvi zmogljivosti EU za posredovanje in dialog, ki ga je sprejel Svet leta 2009; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba v okviru oblikovanja Evropske službe za zunanje delovanje sprejeti pripravljalne ukrepe za razvoj in omogočanje usposabljanja na področju posredovanja in dialoga, in sicer v skladu s konceptom o krepitvi zmogljivosti EU za posredovanje in dialog, ki ga je sprejel Svet leta 2009;

Hitro financiranje

| 32. | spodbuja nadaljnja prizadevanja za pospešitev financiranja civilnih misij in za poenostavitev postopkov odločanja in sistemov izvrševanja; poudarja, da morajo pristojni oddelki Komisije tesno in enakovredno sodelovati s strukturami za krizno upravljanje znotraj ESZD, da tako omogočijo hitro začetno financiranje civilnih misij; poziva, naj se zavoljo preglednosti in odgovornosti za vsako misijo SVOP oblikuje posebna proračunska postavka; |
| --- | --- |

32.

spodbuja nadaljnja prizadevanja za pospešitev financiranja civilnih misij in za poenostavitev postopkov odločanja in sistemov izvrševanja; poudarja, da morajo pristojni oddelki Komisije tesno in enakovredno sodelovati s strukturami za krizno upravljanje znotraj ESZD, da tako omogočijo hitro začetno financiranje civilnih misij; poziva, naj se zavoljo preglednosti in odgovornosti za vsako misijo SVOP oblikuje posebna proračunska postavka;

| 33. | Poziva Svet, naj po posvetovanju z Evropskim parlamentom hitro sprejme ustrezne odločitve za ustanovitev zagonskega sklada, kakor določa člen 41 Pogodbe o EU; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj po ustanovitvi sklada redno obvešča Parlament o njegovem stanju; |
| --- | --- |

33.

Poziva Svet, naj po posvetovanju z Evropskim parlamentom hitro sprejme ustrezne odločitve za ustanovitev zagonskega sklada, kakor določa člen 41 Pogodbe o EU; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj po ustanovitvi sklada redno obvešča Parlament o njegovem stanju;

Orodja za krizno upravljanje

| 34. | pozdravlja razvoj koncepta integriranih policijskih enot, to je trdnih, prilagodljivih in medobratovalnih sil, ki jih je mogoče hitro poslati na misijo, so sposobne izvrševati naloge za zagotavljanje spoštovanja predpisov in ki jih je v določenih razmerah tudi mogoče poslati kot del vojaške operacije in pod vojaškim poveljstvom; ugotavlja, da je bil ta koncept uspešno uporabljen v Bosni in Hercegovini kot del misije EUFOR Althea in na Kosovu kot del misije EURLEX; poudarja potrebo po takih enotah, ki so posebno primerne za posredovanje v nestabilnih razmerah ter zlasti v času prehoda z vojaškega na civilno poveljstvo; priporoča, naj države članice vlagajo v razvoj takih zmogljivosti; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja razvoj koncepta integriranih policijskih enot, to je trdnih, prilagodljivih in medobratovalnih sil, ki jih je mogoče hitro poslati na misijo, so sposobne izvrševati naloge za zagotavljanje spoštovanja predpisov in ki jih je v določenih razmerah tudi mogoče poslati kot del vojaške operacije in pod vojaškim poveljstvom; ugotavlja, da je bil ta koncept uspešno uporabljen v Bosni in Hercegovini kot del misije EUFOR Althea in na Kosovu kot del misije EURLEX; poudarja potrebo po takih enotah, ki so posebno primerne za posredovanje v nestabilnih razmerah ter zlasti v času prehoda z vojaškega na civilno poveljstvo; priporoča, naj države članice vlagajo v razvoj takih zmogljivosti;

| 35. | v zvezi s tem popolnoma podpira uporabo evropskih orožniških sil, ki so lahko postavljene pod vojaško ali civilno poveljstvo in nudijo zmogljivosti za hitro odpošiljanje ekspedicijskih policijskih misij, kot primerno sredstvo za vrsto učinkovitih operacij kriznega upravljanja, vključno s stabilizacijskimi misijami po elementarnih nesrečah; poziva vse države članice, ki imajo policijske sile z vojaškim statusom, naj se pridružijo pobudi; |
| --- | --- |

35.

v zvezi s tem popolnoma podpira uporabo evropskih orožniških sil, ki so lahko postavljene pod vojaško ali civilno poveljstvo in nudijo zmogljivosti za hitro odpošiljanje ekspedicijskih policijskih misij, kot primerno sredstvo za vrsto učinkovitih operacij kriznega upravljanja, vključno s stabilizacijskimi misijami po elementarnih nesrečah; poziva vse države članice, ki imajo policijske sile z vojaškim statusom, naj se pridružijo pobudi;

| 36. | pozdravlja napredek, dosežen pri vzpostavitvi ekipe strokovnjakov, ki bo enotam za civilno odzivanje zagotavljala zmogljivosti za hitro oceno, vendar poudarja, da je treba doseči nadaljnje širjenje teh seznamov; poudarja, da so zmogljivosti za hitro oceno in za odkrivanje dejstev zelo pomembne za zagotavljanje, da se EU z najustreznejšimi sredstvi odzove na krizne razmere; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja napredek, dosežen pri vzpostavitvi ekipe strokovnjakov, ki bo enotam za civilno odzivanje zagotavljala zmogljivosti za hitro oceno, vendar poudarja, da je treba doseči nadaljnje širjenje teh seznamov; poudarja, da so zmogljivosti za hitro oceno in za odkrivanje dejstev zelo pomembne za zagotavljanje, da se EU z najustreznejšimi sredstvi odzove na krizne razmere;

| 37. | poudarja, da mora biti EU v času krize sposobna že v prvih urah krize napotiti večdisciplinske namenske ekipe, ki bi bile sestavljene iz civilnih, vojaških in civilno-vojaških strokovnjakov ESZD in Komisije; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da mora biti EU v času krize sposobna že v prvih urah krize napotiti večdisciplinske namenske ekipe, ki bi bile sestavljene iz civilnih, vojaških in civilno-vojaških strokovnjakov ESZD in Komisije;

| 38. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Svet in Komisijo, naj predstavijo, kako skupaj razumejo nove misije SVOP, ki jih določa člen 43 PEU, in kako bodo upravljali te misije v okviru civilno-vojaškega sodelovanja; v zvezi s tem jih spodbuja, naj pospešijo vzpostavitev skupine strokovnjakov za reformo varnostnega sektorja, da bi tako povečali zmogljivosti EU na tem področju; |
| --- | --- |

38.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Svet in Komisijo, naj predstavijo, kako skupaj razumejo nove misije SVOP, ki jih določa člen 43 PEU, in kako bodo upravljali te misije v okviru civilno-vojaškega sodelovanja; v zvezi s tem jih spodbuja, naj pospešijo vzpostavitev skupine strokovnjakov za reformo varnostnega sektorja, da bi tako povečali zmogljivosti EU na tem področju;

| 39. | poziva države članice, naj optimalno uporabijo obstoječe instrumente in pred oblikovanjem novih ambicioznih ciljev vzpostavijo mehanizme za vrednotenje učinka; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj optimalno uporabijo obstoječe instrumente in pred oblikovanjem novih ambicioznih ciljev vzpostavijo mehanizme za vrednotenje učinka;

| 40. | je prepričan, da so bojne skupine EU ustrezen instrument za operacije kriznega upravljanja; ponovno poziva Svet, naj poveča njihovo uporabnost in prilagodljivost; poziva tudi k izboljšanju njihove uporabnosti za civilno-vojaške operacije človekoljubne pomoči ob popolnem upoštevanju revidiranih smernic iz Osla za uporabo vojaških in civilnih obrambnih virov za pomoč po elementarnih nesrečah; |
| --- | --- |

40.

je prepričan, da so bojne skupine EU ustrezen instrument za operacije kriznega upravljanja; ponovno poziva Svet, naj poveča njihovo uporabnost in prilagodljivost; poziva tudi k izboljšanju njihove uporabnosti za civilno-vojaške operacije človekoljubne pomoči ob popolnem upoštevanju revidiranih smernic iz Osla za uporabo vojaških in civilnih obrambnih virov za pomoč po elementarnih nesrečah;

| 41. | poziva države članice, naj dosežejo dogovor o razširitvi pojma skupnih stroškov, povezanih z uporabo bojnih skupin (stroškov, ki naj se financirajo s pomočjo mehanizma Athena), ali o skupnem financiranju vseh stroškov operacij kriznega upravljanja, ki jih izvedejo; meni, da je tak dogovor potreben zato, da je njihova uporaba politično ter ekonomsko sprejemljiva in da se zagotovi, da države članice, ki čakajo, v težkih proračunskih razmerah ne nosijo nesorazmernega bremena; v zvezi s tem opozarja, da je novembra 2009 Svet pozval svoj generalni sekretariat, naj pripravi zamisli o financiranju vojaških operacij za razpravo na visoki ravni v letu 2010, vendar doslej ni bil zabeležen nikakršen napredek; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj dosežejo dogovor o razširitvi pojma skupnih stroškov, povezanih z uporabo bojnih skupin (stroškov, ki naj se financirajo s pomočjo mehanizma Athena), ali o skupnem financiranju vseh stroškov operacij kriznega upravljanja, ki jih izvedejo; meni, da je tak dogovor potreben zato, da je njihova uporaba politično ter ekonomsko sprejemljiva in da se zagotovi, da države članice, ki čakajo, v težkih proračunskih razmerah ne nosijo nesorazmernega bremena; v zvezi s tem opozarja, da je novembra 2009 Svet pozval svoj generalni sekretariat, naj pripravi zamisli o financiranju vojaških operacij za razpravo na visoki ravni v letu 2010, vendar doslej ni bil zabeležen nikakršen napredek;

| 42. | poziva države članice, naj bojne skupine razumejo kot dolgoročno partnerstvo in naj jih ne razpustijo potem, ko se njihovo obdobje čakanja konča, tako da se sredstva, ki so vložena v njihovo vzpostavitev, ne razsipavajo po nepotrebnem; poziva, naj bodo usposobljene za delovanje ob civilnih misijah; predlaga, naj celo vključujejo civilne enote ali strokovnjake, zlasti integrirane policijske enote; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj bojne skupine razumejo kot dolgoročno partnerstvo in naj jih ne razpustijo potem, ko se njihovo obdobje čakanja konča, tako da se sredstva, ki so vložena v njihovo vzpostavitev, ne razsipavajo po nepotrebnem; poziva, naj bodo usposobljene za delovanje ob civilnih misijah; predlaga, naj celo vključujejo civilne enote ali strokovnjake, zlasti integrirane policijske enote;

Preskrba s sredstvi za celovito krizno upravljanje

| 43. | poziva države članice, naj se poglobijo v zmogljivosti z dvojno uporabnostjo za civilne misije SVOP in vojaške operacije, zlasti na področju transporta, ter naj zagotovijo interoperabilnost usposabljanja in delovanja ter s tem bolje izkoristijo obstoječe pristope in zmogljivosti in povežejo postopka razvoja civilnih in vojaških zmogljivosti, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj se poglobijo v zmogljivosti z dvojno uporabnostjo za civilne misije SVOP in vojaške operacije, zlasti na področju transporta, ter naj zagotovijo interoperabilnost usposabljanja in delovanja ter s tem bolje izkoristijo obstoječe pristope in zmogljivosti in povežejo postopka razvoja civilnih in vojaških zmogljivosti, kjer je to primerno;

Raziskave in tehnologija

| 44. | poudarja, da bosta vojaško in civilno osebje EU vse več delala skupaj, da sta v veliki meri izpostavljena enakim nevarnostim, kot so improvizirane eksplozivne naprave, in da potrebujeta primerljive zmogljivosti na področjih, kot so strateški in taktični prevozi, logistična podpora, komunikacijski sistemi ter sistemi zbiranja in vrednotenja obveščevalnih podatkov, zdravniška oskrba, varnost in zaščita sil, uporaba prostorskih zmogljivosti ter vozila brez posadke; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bosta vojaško in civilno osebje EU vse več delala skupaj, da sta v veliki meri izpostavljena enakim nevarnostim, kot so improvizirane eksplozivne naprave, in da potrebujeta primerljive zmogljivosti na področjih, kot so strateški in taktični prevozi, logistična podpora, komunikacijski sistemi ter sistemi zbiranja in vrednotenja obveščevalnih podatkov, zdravniška oskrba, varnost in zaščita sil, uporaba prostorskih zmogljivosti ter vozila brez posadke;

| 45. | zato poudarja, da je treba uskladiti in spodbujati vlaganja v tehnologije in zmogljivosti z dvojno uporabnostjo, da se hitro premostijo razlike, hkrati pa prepreči nepotrebno podvajanje, s čimer se ustvarjajo sinergije in podpira standardizacija; opozarja na bistveno vlogo, ki jo bo v zvezi s tem imela Evropska obrambna agencija pri postopku ugotavljanja potreb na področju zmogljivosti ter pri določanju smeri, v kateri se bo razvijala delitev, združevanje ali pridobivanje teh zmogljivosti med državami članicami Unije, da bi se zagotovila sredstva, ki bi jih bilo mogoče ustrezno razporediti za uspešno in varno vodenje ter izvajanje ukrepov SVOP; |
| --- | --- |

45.

zato poudarja, da je treba uskladiti in spodbujati vlaganja v tehnologije in zmogljivosti z dvojno uporabnostjo, da se hitro premostijo razlike, hkrati pa prepreči nepotrebno podvajanje, s čimer se ustvarjajo sinergije in podpira standardizacija; opozarja na bistveno vlogo, ki jo bo v zvezi s tem imela Evropska obrambna agencija pri postopku ugotavljanja potreb na področju zmogljivosti ter pri določanju smeri, v kateri se bo razvijala delitev, združevanje ali pridobivanje teh zmogljivosti med državami članicami Unije, da bi se zagotovila sredstva, ki bi jih bilo mogoče ustrezno razporediti za uspešno in varno vodenje ter izvajanje ukrepov SVOP;

| 46. | v zvezi s tem podpira vzpostavitev evropskega okvirnega sodelovanja za raziskave na področju varnosti in obrambe, da se zagotovita medsebojno dopolnjevanje in sinergija med naložbami Komisije v raziskave in tehnologijo v obrambne namene ter naložbami v izboljšanje raziskav za civilno varnost v okviru okvirnega programa za raziskave, denimo na področjih zavedanja o razmerah, zračnih plovilih brez posadke, pomorskega nadzora, boja proti improviziranim eksplozivnim napravam, zaznavanja in zaščite pred kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi snovmi in eksplozivom, komunikacije, zbiranja obveščevalnih informacij, vrednotenja in prenosa podatkov ter kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

46.

v zvezi s tem podpira vzpostavitev evropskega okvirnega sodelovanja za raziskave na področju varnosti in obrambe, da se zagotovita medsebojno dopolnjevanje in sinergija med naložbami Komisije v raziskave in tehnologijo v obrambne namene ter naložbami v izboljšanje raziskav za civilno varnost v okviru okvirnega programa za raziskave, denimo na področjih zavedanja o razmerah, zračnih plovilih brez posadke, pomorskega nadzora, boja proti improviziranim eksplozivnim napravam, zaznavanja in zaščite pred kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi snovmi in eksplozivom, komunikacije, zbiranja obveščevalnih informacij, vrednotenja in prenosa podatkov ter kibernetske varnosti;

| 47. | vseeno ugotavlja, da tako sodelovanje ne bi smelo presegati tega, kar je potrebno za civilno-vojaško sodelovanje na področjih ohranjanja miru, preprečevanja konfliktov, krepitve mednarodne varnosti, kriznega upravljanja in človekoljubne pomoči; |
| --- | --- |

47.

vseeno ugotavlja, da tako sodelovanje ne bi smelo presegati tega, kar je potrebno za civilno-vojaško sodelovanje na področjih ohranjanja miru, preprečevanja konfliktov, krepitve mednarodne varnosti, kriznega upravljanja in človekoljubne pomoči;

| 48. | pozdravlja odprto razpravo obrambnih ministrov EU med neuradnim srečanjem v Gentu 23. in 24. septembra 2010 o evropskih obrambnih raziskavah ter njihovo oceno o vlogi Evropske obrambne agencije, kot jo določa člen 42 (3) PEU; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja odprto razpravo obrambnih ministrov EU med neuradnim srečanjem v Gentu 23. in 24. septembra 2010 o evropskih obrambnih raziskavah ter njihovo oceno o vlogi Evropske obrambne agencije, kot jo določa člen 42 (3) PEU;

Hitra oskrba z opremo

| 49. | spodbuja nadaljnja prizadevanja, s katerimi bi zagotovili razpoložljivost vse opreme, potrebne za dejavnosti hitrega, civilnega ali vojaškega, odzivanja na krize; pozdravlja tekoča prizadevanja za sistem upravljanja z inventarjem za civilne misije SVOP; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj opravi celovito analizo stroškov in koristi, da ugotovi, katere so optimalne rešitve za vse potrebne vrste opreme; meni, da je ob upoštevanju različnih vrst opreme treba najti pravo kombinacijo skladiščenja na ravni EU, okvirnih pogodb in virtualnih zalog opreme, ki so v lasti držav članic; |
| --- | --- |

49.

spodbuja nadaljnja prizadevanja, s katerimi bi zagotovili razpoložljivost vse opreme, potrebne za dejavnosti hitrega, civilnega ali vojaškega, odzivanja na krize; pozdravlja tekoča prizadevanja za sistem upravljanja z inventarjem za civilne misije SVOP; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj opravi celovito analizo stroškov in koristi, da ugotovi, katere so optimalne rešitve za vse potrebne vrste opreme; meni, da je ob upoštevanju različnih vrst opreme treba najti pravo kombinacijo skladiščenja na ravni EU, okvirnih pogodb in virtualnih zalog opreme, ki so v lasti držav članic;

| 50. | v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev začasnega skladišča civilne opreme v Bosni in Hercegovini ter poziva k hitremu napredku pri vzpostavitvi stalnega skladišča, da bo EU bolje pripravljena na civilno krizno upravljanje; |
| --- | --- |

50.

v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev začasnega skladišča civilne opreme v Bosni in Hercegovini ter poziva k hitremu napredku pri vzpostavitvi stalnega skladišča, da bo EU bolje pripravljena na civilno krizno upravljanje;

Večnacionalno sodelovanje

| 51. | spodbuja nadaljnji napredek na področju združevanja in delitve virov kot stroškovno učinkovitega načina za povečanje zmogljivosti, kar je toliko bolj pomembno v času proračunske varčnosti; zlasti pozdravlja dejavnosti za premostitev vrzeli v strateških zračnih mostovih, in sicer ustanovitev evropskega poveljstva za zračni prevoz v številnih državah, pa tudi pobudo za evropsko floto za zračni transport; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj upoštevajo priporočila Evropske obrambne agencije in pospešijo prizadevanja za opredelitev drugih področij, na katerih naj se uporabita načeli združevanja in delitve, vključno s področji strokovnega usposabljanja ali podpore misijam; v zvezi s tem pozdravlja predlog o ustanovitvi mednarodnih helikopterskih enot po vzoru evropskega poveljstva za zračni prevoz, ki bi bile uporabljene za civilne in vojaške naloge; |
| --- | --- |

51.

spodbuja nadaljnji napredek na področju združevanja in delitve virov kot stroškovno učinkovitega načina za povečanje zmogljivosti, kar je toliko bolj pomembno v času proračunske varčnosti; zlasti pozdravlja dejavnosti za premostitev vrzeli v strateških zračnih mostovih, in sicer ustanovitev evropskega poveljstva za zračni prevoz v številnih državah, pa tudi pobudo za evropsko floto za zračni transport; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj upoštevajo priporočila Evropske obrambne agencije in pospešijo prizadevanja za opredelitev drugih področij, na katerih naj se uporabita načeli združevanja in delitve, vključno s področji strokovnega usposabljanja ali podpore misijam; v zvezi s tem pozdravlja predlog o ustanovitvi mednarodnih helikopterskih enot po vzoru evropskega poveljstva za zračni prevoz, ki bi bile uporabljene za civilne in vojaške naloge;

Partnerstva

EU-ZN

| 52. | ponovno opozarja, da je varnostni svet ZN primarno odgovoren za vzdrževanje mednarodnega miru in mednarodne varnosti; zato poudarja potrebo po tesnem sodelovanju med EU in ZN na področju civilnega in vojaškega kriznega upravljanja, zlasti pri operacijah človekoljubne pomoči, v katerih ima vodilno vlogo Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih zadev (OCHA); zahteva, da se tako sodelovanje okrepi zlasti na območjih, kjer ena organizacija prevzame nadzor od druge, zlasti ob upoštevanju mešane izkušnje na Kosovu; |
| --- | --- |

52.

ponovno opozarja, da je varnostni svet ZN primarno odgovoren za vzdrževanje mednarodnega miru in mednarodne varnosti; zato poudarja potrebo po tesnem sodelovanju med EU in ZN na področju civilnega in vojaškega kriznega upravljanja, zlasti pri operacijah človekoljubne pomoči, v katerih ima vodilno vlogo Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih zadev (OCHA); zahteva, da se tako sodelovanje okrepi zlasti na območjih, kjer ena organizacija prevzame nadzor od druge, zlasti ob upoštevanju mešane izkušnje na Kosovu;

| 53. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezen in usklajen prispevek k misijam ZN; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Svet, naj nadalje preučujeta, kako bi EU bolje prispevala k prizadevanjem, ki jih vodijo ZN, denimo s sprožitvijo premostitvenih operacij EU ali operacij v oddaljenih območjih za hitri odziv ali z zagotavljanjem prispevka EU v večjih misijah ZN; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice, naj zagotovijo ustrezen in usklajen prispevek k misijam ZN; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Svet, naj nadalje preučujeta, kako bi EU bolje prispevala k prizadevanjem, ki jih vodijo ZN, denimo s sprožitvijo premostitvenih operacij EU ali operacij v oddaljenih območjih za hitri odziv ali z zagotavljanjem prispevka EU v večjih misijah ZN;

| 54. | poziva k boljšemu spremljanju sredstev EU, ki se izvajajo prek organizacij ZN, v skladu s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča št. 15/2009; |
| --- | --- |

54.

poziva k boljšemu spremljanju sredstev EU, ki se izvajajo prek organizacij ZN, v skladu s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča št. 15/2009;

EU-NATO

| 55. | poudarja, da je glede na to, da je 21 od 28 članic Nata tudi držav članic EU, tesno sodelovanje med EU in Natom ključnega pomena, da se prepreči podvajanje ukrepov na področju razmeščanja vojaških zmogljivosti, kadar obe organizaciji delujeta na istem prizorišču, kar pa ne bo vplivalo na načelo avtonomnosti pri odločanju in spoštovanje nevtralnosti nekaterih držav članic EU; ponovno poudarja, da je nujno treba rešiti temeljne politične težave, ki ovirajo sodelovanje med EU in Natom, ter poziva k popolnemu in učinkovitejšemu izvajanju ureditve Berlin plus, da se obema organizacijama omogoči učinkovito posredovanje v tekočih in prihodnjih krizah; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je glede na to, da je 21 od 28 članic Nata tudi držav članic EU, tesno sodelovanje med EU in Natom ključnega pomena, da se prepreči podvajanje ukrepov na področju razmeščanja vojaških zmogljivosti, kadar obe organizaciji delujeta na istem prizorišču, kar pa ne bo vplivalo na načelo avtonomnosti pri odločanju in spoštovanje nevtralnosti nekaterih držav članic EU; ponovno poudarja, da je nujno treba rešiti temeljne politične težave, ki ovirajo sodelovanje med EU in Natom, ter poziva k popolnemu in učinkovitejšemu izvajanju ureditve Berlin plus, da se obema organizacijama omogoči učinkovito posredovanje v tekočih in prihodnjih krizah;

| 56. | poudarja, da je treba med izvajanjem skupnih dejavnosti zagotoviti isto raven preglednosti in sodelovanja tudi za članice Nata, ki niso v EU, ter članice EU, ki niso v Natu, kar je poudarjeno tudi v tretjem poglavju poročila NATO 2020 (poročilo Albright); |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba med izvajanjem skupnih dejavnosti zagotoviti isto raven preglednosti in sodelovanja tudi za članice Nata, ki niso v EU, ter članice EU, ki niso v Natu, kar je poudarjeno tudi v tretjem poglavju poročila NATO 2020 (poročilo Albright);

| 57. | poziva države članice, ki so tudi članice Nata, naj se prepričajo, da novi Natov strateški koncept ne bo povzročil nepotrebnega podvajanja ukrepov na področju civilnih zmogljivosti, kar bi dodatno obremenilo že tako skromne vire; je prepričan, da bi bilo bolje, če bi se nato lahko zanašal na civilne zmogljivosti drugih mednarodnih organizacij, na primer EU in ZN; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, ki so tudi članice Nata, naj se prepričajo, da novi Natov strateški koncept ne bo povzročil nepotrebnega podvajanja ukrepov na področju civilnih zmogljivosti, kar bi dodatno obremenilo že tako skromne vire; je prepričan, da bi bilo bolje, če bi se nato lahko zanašal na civilne zmogljivosti drugih mednarodnih organizacij, na primer EU in ZN;

| 58. | ponavlja svojo podporo tesnejšemu sodelovanju med EU in Natom pri razvoju zmogljivosti in delovanju v skladu s standardi Nata, kolikor se da; spodbuja nadaljnji napredek pri skupnih prizadevanjih za reševanje pomanjkanja helikopterjev za transport; pozdravlja pobude za usklajevanje dejavnosti EU in Nata na področju boja proti nesrečam KBRJ, improviziranim eksplozivnim napravam in nudenja zdravniške pomoči, saj sta to vprašanji, ki sta pomembni tako za civilne kot tudi za vojaške misije; |
| --- | --- |

58.

ponavlja svojo podporo tesnejšemu sodelovanju med EU in Natom pri razvoju zmogljivosti in delovanju v skladu s standardi Nata, kolikor se da; spodbuja nadaljnji napredek pri skupnih prizadevanjih za reševanje pomanjkanja helikopterjev za transport; pozdravlja pobude za usklajevanje dejavnosti EU in Nata na področju boja proti nesrečam KBRJ, improviziranim eksplozivnim napravam in nudenja zdravniške pomoči, saj sta to vprašanji, ki sta pomembni tako za civilne kot tudi za vojaške misije;

EU–OVSE–Afriška unija

| 59. | poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje med EU in OVSE ter med EU in Afriško unijo na njihovih posebnih operativnih področjih, zaradi izboljšanja zgodnjega opozarjanja in zagotavljanja izmenjave najboljših praks ter strokovnega znanja na področju kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje med EU in OVSE ter med EU in Afriško unijo na njihovih posebnih operativnih področjih, zaradi izboljšanja zgodnjega opozarjanja in zagotavljanja izmenjave najboljših praks ter strokovnega znanja na področju kriznega upravljanja;

*

* *

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, parlamentarni skupščini Nata in generalnima sekretarjema Organizacije združenih narodov in Nata. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, parlamentarni skupščini Nata in generalnima sekretarjema Organizacije združenih narodov in Nata.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0015.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0061.

(3)  UL L 201, 3.8.2010, str. 30.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/15

---

Torek, 23. november 2010Delo skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2009

P7_TA(2010)0425

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o delu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2009 (2010/2236(INI))

2012/C 99 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju partnerskega sporazuma med člani skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega sporazuma med člani skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja) (1),

| — | ob upoštevanju poslovnika skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (SPS), sprejetega 3. aprila 2003 (2), kakor je bil nazadnje spremenjen v Port Moresbyju (Papua Nova Gvineja) 28. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslovnika skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (SPS), sprejetega 3. aprila 2003 (2), kakor je bil nazadnje spremenjen v Port Moresbyju (Papua Nova Gvineja) 28. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju, podpisanega 20. decembra 2005 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju, podpisanega 20. decembra 2005 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (4),

| — | ob upoštevanju izjave iz Kigalija (Ruanda) (5) o sporazumih o gospodarskem partnerstvu za razvoj, ki jo je SPS sprejela v Kigaliju 22. novembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Kigalija (Ruanda) (5) o sporazumih o gospodarskem partnerstvu za razvoj, ki jo je SPS sprejela v Kigaliju 22. novembra 2007,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Luande o drugi reviziji Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja), ki jo je SPS sprejela v Luandi (Angola) (6)3. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Luande o drugi reviziji Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja), ki jo je SPS sprejela v Luandi (Angola) (6)3. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju sporočila iz Georgetowna, sprejetega 26. februarja 2009 na karibskem regionalnem srečanju SPS v Georgetownu (Gvajana) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila iz Georgetowna, sprejetega 26. februarja 2009 na karibskem regionalnem srečanju SPS v Georgetownu (Gvajana) (7),

| — | ob upoštevanju sporočila iz Ouagadougouja, sprejetega 30. oktobra 2009 na zahodnoafriškem regionalnem srečanju SPS v Ougadougouju (Burkina Faso) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila iz Ouagadougouja, sprejetega 30. oktobra 2009 na zahodnoafriškem regionalnem srečanju SPS v Ougadougouju (Burkina Faso) (8),

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, podpisanega 18. decembra 2007 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, podpisanega 18. decembra 2007 (9),

| — | ob upoštevanju resolucij, ki jih je SPS sprejela leta 2009: |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij, ki jih je SPS sprejela leta 2009:

| — | o izzivih, ki jih za demokracijo pomeni etnična, kulturna in verska raznolikost v državah AKP in EU (10), |
| --- | --- |

—

o izzivih, ki jih za demokracijo pomeni etnična, kulturna in verska raznolikost v državah AKP in EU (10),

| — | o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in njihovem vplivu na države AKP (11), |
| --- | --- |

—

o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in njihovem vplivu na države AKP (11),

| — | o družbenih in okoljskih posledicah podnebnih sprememb v državah AKP (12), |
| --- | --- |

—

o družbenih in okoljskih posledicah podnebnih sprememb v državah AKP (12),

| — | o vlogi Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja pri spopadanju s prehransko in finančno krizo v državah AKP (13), |
| --- | --- |

—

o vlogi Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja pri spopadanju s prehransko in finančno krizo v državah AKP (13),

| — | o vzpostavljanju ter spodbujanju miru, varnosti, stabilnosti in uprave v Somaliji (14), |
| --- | --- |

—

o vzpostavljanju ter spodbujanju miru, varnosti, stabilnosti in uprave v Somaliji (14),

| — | o svetovnem upravljanju in reformi mednarodnih institucij (15), |
| --- | --- |

—

o svetovnem upravljanju in reformi mednarodnih institucij (15),

| — | o vplivu finančne krize na države AKP (16), |
| --- | --- |

—

o vplivu finančne krize na države AKP (16),

| — | o družbenem in kulturnem vključevanju ter sodelovanju mladih (17), |
| --- | --- |

—

o družbenem in kulturnem vključevanju ter sodelovanju mladih (17),

| — | o podnebnih spremembah (18), |
| --- | --- |

—

o podnebnih spremembah (18),

| — | o razmerah na Madagaskarju (19), |
| --- | --- |

—

o razmerah na Madagaskarju (19),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0315/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0315/2010),

| A. | ker so člani SPS v rednih razpravah na zasedanjih aprila 2009 v Pragi (Češka) in decembra 2009 v Luandi (Angola) izrazili zaskrbljenost nad napredkom pri pogajanjih za sklenitev sporazuma o gospodarskem partnerstvu, |
| --- | --- |

A.

ker so člani SPS v rednih razpravah na zasedanjih aprila 2009 v Pragi (Češka) in decembra 2009 v Luandi (Angola) izrazili zaskrbljenost nad napredkom pri pogajanjih za sklenitev sporazuma o gospodarskem partnerstvu,

| B. | ker je bila sprejeta zgoraj navedena Uredba (ES) št. 1905/2006, ki predvideva tematske programe, veljavne tudi za države AKP, ter program spremljevalnih ukrepov za države AKP, ki so podpisnice protokola o sladkorju, |
| --- | --- |

B.

ker je bila sprejeta zgoraj navedena Uredba (ES) št. 1905/2006, ki predvideva tematske programe, veljavne tudi za države AKP, ter program spremljevalnih ukrepov za države AKP, ki so podpisnice protokola o sladkorju,

| C. | ker se je komisar, pristojen za razvoj in humanitarno pomoč, med zasedanjem SPS junija 2007 v Wiesbadnu zavezal, da bo nacionalne in regionalne strateške dokumente za države AKP (za obdobje 2008–2013) predložil parlamentom v demokratično preučitev, Parlament pa izraža zadovoljstvo, da se je ta zaveza udejanjila, |
| --- | --- |

C.

ker se je komisar, pristojen za razvoj in humanitarno pomoč, med zasedanjem SPS junija 2007 v Wiesbadnu zavezal, da bo nacionalne in regionalne strateške dokumente za države AKP (za obdobje 2008–2013) predložil parlamentom v demokratično preučitev, Parlament pa izraža zadovoljstvo, da se je ta zaveza udejanjila,

| D. | ker je revizija Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja v letu 2010 pomembna priložnost za okrepitev vloge SPS in njene regionalne razsežnosti ter za razvoj parlamentarnega nadzora v regijah AKP, |
| --- | --- |

D.

ker je revizija Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja v letu 2010 pomembna priložnost za okrepitev vloge SPS in njene regionalne razsežnosti ter za razvoj parlamentarnega nadzora v regijah AKP,

| E. | ker sta bili regionalni srečanji SPS, ki sta se leta 2009 odvijali v Gvajani in Burkini Faso, zelo uspešni in sta privedli do sprejetja zgoraj navedenih sporočil iz Georgetowna in Ouagadougouja, |
| --- | --- |

E.

ker sta bili regionalni srečanji SPS, ki sta se leta 2009 odvijali v Gvajani in Burkini Faso, zelo uspešni in sta privedli do sprejetja zgoraj navedenih sporočil iz Georgetowna in Ouagadougouja,

| F. | ker so se razmere v Nigru, Gvineji in na Madagaskarju leta 2009 poslabšale, zaradi česar je bila parlamentarna demokracija v vseh treh državah odpravljena, njihovi predstavniki pa so bili na 18. zasedanju SPS v Luandi zgolj v vlogi opazovalcev, |
| --- | --- |

F.

ker so se razmere v Nigru, Gvineji in na Madagaskarju leta 2009 poslabšale, zaradi česar je bila parlamentarna demokracija v vseh treh državah odpravljena, njihovi predstavniki pa so bili na 18. zasedanju SPS v Luandi zgolj v vlogi opazovalcev,

| G. | ker je zaradi nerešenega spora v Demokratični Republiki Kongo prišlo do resnih in ponavljajočih se kršitev človekovih pravic; ker sta potrebni učinkovita humanitarna pomoč in večja predanost mednarodne skupnosti, |
| --- | --- |

G.

ker je zaradi nerešenega spora v Demokratični Republiki Kongo prišlo do resnih in ponavljajočih se kršitev človekovih pravic; ker sta potrebni učinkovita humanitarna pomoč in večja predanost mednarodne skupnosti,

| H. | ob upoštevanju dela vseafriškega parlamenta in vzpostavitve uradnih odnosov med Evropskim parlamentom in vseafriškim parlamentom, pa tudi oblikovanja medparlamentarne delegacije Evropskega parlamenta za odnose z vseafriškim parlamentom, |
| --- | --- |

H.

ob upoštevanju dela vseafriškega parlamenta in vzpostavitve uradnih odnosov med Evropskim parlamentom in vseafriškim parlamentom, pa tudi oblikovanja medparlamentarne delegacije Evropskega parlamenta za odnose z vseafriškim parlamentom,

| 1. | izraža zadovoljstvo, da je SPS v letu 2009 še naprej zagotavljala okvir za odprt, demokratičen in poglobljen dialog med Evropsko unijo in državami AKP, ter poziva k okrepljenemu političnemu dialogu; |
| --- | --- |

1.

izraža zadovoljstvo, da je SPS v letu 2009 še naprej zagotavljala okvir za odprt, demokratičen in poglobljen dialog med Evropsko unijo in državami AKP, ter poziva k okrepljenemu političnemu dialogu;

| 2. | pozdravlja pozitiven odziv komisarja za trgovino na zahteve mnogih držav in regij AKP po ponovnem pregledu spornih vprašanj, ki so se pojavila na pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, v skladu z izjavami predsednika Komisije; poudarja, da je potreben natančen parlamentarni nadzor nad pogajanji o sporazumih o gospodarskem sodelovanju ter nad njihovim izvajanjem; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pozitiven odziv komisarja za trgovino na zahteve mnogih držav in regij AKP po ponovnem pregledu spornih vprašanj, ki so se pojavila na pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, v skladu z izjavami predsednika Komisije; poudarja, da je potreben natančen parlamentarni nadzor nad pogajanji o sporazumih o gospodarskem sodelovanju ter nad njihovim izvajanjem;

| 3. | posebej poudarja, da imajo pri spremljanju in upravljanju državnih in regionalnih strateških dokumentov in izvajanju sporazumov o gospodarskem sodelovanju bistveno vlogo parlamenti držav AKP, lokalne oblasti in nevladni organi, ter poziva Komisijo, naj zagotovi njihovo sodelovanje; prav tako poudarja potrebo po natančnem parlamentarnem nadzoru med pogajanji za sklenitev sporazumov o gospodarskem sodelovanju; |
| --- | --- |

3.

posebej poudarja, da imajo pri spremljanju in upravljanju državnih in regionalnih strateških dokumentov in izvajanju sporazumov o gospodarskem sodelovanju bistveno vlogo parlamenti držav AKP, lokalne oblasti in nevladni organi, ter poziva Komisijo, naj zagotovi njihovo sodelovanje; prav tako poudarja potrebo po natančnem parlamentarnem nadzoru med pogajanji za sklenitev sporazumov o gospodarskem sodelovanju;

| 4. | poziva parlamente držav AKP, naj od svojih vlad in Komisije zahtevajo, da se jih vključi v proces priprave in izvajanja strateških dokumentov držav in regij, ki se nanašajo na sodelovanje med EU in njihovimi državami (za obdobje 2008–2013), ter jim zagotovi polnopravno sodelovanje pri pogajanjih za sklenitev sporazumov o gospodarskem sodelovanju; |
| --- | --- |

4.

poziva parlamente držav AKP, naj od svojih vlad in Komisije zahtevajo, da se jih vključi v proces priprave in izvajanja strateških dokumentov držav in regij, ki se nanašajo na sodelovanje med EU in njihovimi državami (za obdobje 2008–2013), ter jim zagotovi polnopravno sodelovanje pri pogajanjih za sklenitev sporazumov o gospodarskem sodelovanju;

| 5. | poziva Komisijo, naj parlamentom držav AKP zagotovi vse razpoložljive informacije ter pomoč pri izvajanju tega demokratičnega nadzora, zlasti s podpiranjem njihovih zmogljivosti, predvsem med pogajanji o sporazumih o gospodarskem sodelovanju in njihovim izvajanjem; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj parlamentom držav AKP zagotovi vse razpoložljive informacije ter pomoč pri izvajanju tega demokratičnega nadzora, zlasti s podpiranjem njihovih zmogljivosti, predvsem med pogajanji o sporazumih o gospodarskem sodelovanju in njihovim izvajanjem;

| 6. | poudarja, da je SPS zaskrbljena zaradi posledic sedanje finančne krize in zaradi tega, ker so bile v Luandi sprejete resolucija o učinkih finančne krize v državah AKP ter resolucije o učinkih in odpravljanju krize v državah AKP; spodbuja SPS, naj še naprej deluje na tem področju ter razišče dodatne in inovativne vire financiranja za razvoj, kot je mednarodni davek na finančne transakcije; prav tako jo poziva, naj se posveti vprašanju izkoreninjenja davčnih oaz; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je SPS zaskrbljena zaradi posledic sedanje finančne krize in zaradi tega, ker so bile v Luandi sprejete resolucija o učinkih finančne krize v državah AKP ter resolucije o učinkih in odpravljanju krize v državah AKP; spodbuja SPS, naj še naprej deluje na tem področju ter razišče dodatne in inovativne vire financiranja za razvoj, kot je mednarodni davek na finančne transakcije; prav tako jo poziva, naj se posveti vprašanju izkoreninjenja davčnih oaz;

| 7. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se je prejšnji komisar, pristojen za razvoj in humanitarno pomoč, med zasedanjem SPS v Kigaliju zavezal, da bo strateške dokumente držav in regij AKP (za obdobje 2008–2013) predložil parlamentom v demokratično preučitev; podobno pozdravlja že opravljeno delo nekaterih parlamentov AKP pri preučevanju teh dokumentov, pa tudi nadzor SPS nad regijskimi strateškimi dokumenti pred vmesnim pregledom, ter poziva, da se ta prispevek ustrezno upošteva; |
| --- | --- |

7.

z zadovoljstvom ugotavlja, da se je prejšnji komisar, pristojen za razvoj in humanitarno pomoč, med zasedanjem SPS v Kigaliju zavezal, da bo strateške dokumente držav in regij AKP (za obdobje 2008–2013) predložil parlamentom v demokratično preučitev; podobno pozdravlja že opravljeno delo nekaterih parlamentov AKP pri preučevanju teh dokumentov, pa tudi nadzor SPS nad regijskimi strateškimi dokumenti pred vmesnim pregledom, ter poziva, da se ta prispevek ustrezno upošteva;

| 8. | v zvezi s tem opozarja, da morajo biti parlamenti tesno vključeni v demokratični postopek in nacionalne razvojne strategije; poudarja, da imajo bistveno vlogo pri oblikovanju, spremljanju in nadzorovanju razvojnih politik; |
| --- | --- |

8.

v zvezi s tem opozarja, da morajo biti parlamenti tesno vključeni v demokratični postopek in nacionalne razvojne strategije; poudarja, da imajo bistveno vlogo pri oblikovanju, spremljanju in nadzorovanju razvojnih politik;

| 9. | ponovno izraža svoje stališče, da je treba Evropski razvojni sklad vključiti v proračun Evropske unije za boljšo skladnost, preglednost in učinkovitost politike razvojnega sodelovanja ter za zagotovitev demokratičnega nadzora nad njim; poudarja, da vključitev tega sklada v proračun EU pomeni tudi ustrezen odziv na težave pri izvajanju in ratifikaciji evropskih razvojnih skladov v prihodnosti; |
| --- | --- |

9.

ponovno izraža svoje stališče, da je treba Evropski razvojni sklad vključiti v proračun Evropske unije za boljšo skladnost, preglednost in učinkovitost politike razvojnega sodelovanja ter za zagotovitev demokratičnega nadzora nad njim; poudarja, da vključitev tega sklada v proračun EU pomeni tudi ustrezen odziv na težave pri izvajanju in ratifikaciji evropskih razvojnih skladov v prihodnosti;

| 10. | poziva parlamente, naj temeljito nadzorujejo izvajanje Evropskega razvojnega sklada; poudarja, da ima SPS v tej razpravi osrednjo vlogo, ter poziva SPS in parlamente držav AKP, naj dejavno sodelujejo v tej razpravi, zlasti ko gre za ratifikacijo revidiranega Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja; |
| --- | --- |

10.

poziva parlamente, naj temeljito nadzorujejo izvajanje Evropskega razvojnega sklada; poudarja, da ima SPS v tej razpravi osrednjo vlogo, ter poziva SPS in parlamente držav AKP, naj dejavno sodelujejo v tej razpravi, zlasti ko gre za ratifikacijo revidiranega Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja;

| 11. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je SPS vedno bolj parlamentarne, torej tudi politične narave, da njene članice izkazujejo vedno večjo zavezanost, razprave pa so vedno bolj kakovostne, kar odločilno prispeva k partnerstvu med državami AKP in EU; |
| --- | --- |

11.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je SPS vedno bolj parlamentarne, torej tudi politične narave, da njene članice izkazujejo vedno večjo zavezanost, razprave pa so vedno bolj kakovostne, kar odločilno prispeva k partnerstvu med državami AKP in EU;

| 12. | meni, da sta izjava sopredsedujočih SPS, podana v Luandi dne 2. decembra 2009, o razmerah v Nigru in omenjena resolucija o razmerah na Madagaskarju pomembna primera tega okrepljenega dialoga; |
| --- | --- |

12.

meni, da sta izjava sopredsedujočih SPS, podana v Luandi dne 2. decembra 2009, o razmerah v Nigru in omenjena resolucija o razmerah na Madagaskarju pomembna primera tega okrepljenega dialoga;

| 13. | poziva SPS, naj še naprej spremlja razmere v Sudanu, na Madagaskarju, v Nigru in v Gvineji (Conakry); |
| --- | --- |

13.

poziva SPS, naj še naprej spremlja razmere v Sudanu, na Madagaskarju, v Nigru in v Gvineji (Conakry);

| 14. | poziva SPS, naj še naprej obravnava razmere v Somaliji, ki ogrožajo življenja Somalcev in varnost v tej regiji; poziva EU, naj ne opusti svojih zavez glede spodbujanja pravne države, ponovne stabilizacije te regije in boja proti piratstvu; |
| --- | --- |

14.

poziva SPS, naj še naprej obravnava razmere v Somaliji, ki ogrožajo življenja Somalcev in varnost v tej regiji; poziva EU, naj ne opusti svojih zavez glede spodbujanja pravne države, ponovne stabilizacije te regije in boja proti piratstvu;

| 15. | poziva SPS, naj si še naprej prizadeva za ozaveščanje mednarodne skupnosti o konfliktih, ki divjajo na vzhodu DRK, spodbuja politično rešitev te krize, doseženo s pogajanji, in podpira vse ukrepe, predlagane v okviru rešitev na podlagi pogajanj; |
| --- | --- |

15.

poziva SPS, naj si še naprej prizadeva za ozaveščanje mednarodne skupnosti o konfliktih, ki divjajo na vzhodu DRK, spodbuja politično rešitev te krize, doseženo s pogajanji, in podpira vse ukrepe, predlagane v okviru rešitev na podlagi pogajanj;

| 16. | poziva SPS, naj nadaljuje in poglobi dialog z vseafriškim parlamentom in parlamenti regionalnih organizacij, saj je regionalno povezovanje pomembno za mir in razvoj držav AKP; |
| --- | --- |

16.

poziva SPS, naj nadaljuje in poglobi dialog z vseafriškim parlamentom in parlamenti regionalnih organizacij, saj je regionalno povezovanje pomembno za mir in razvoj držav AKP;

| 17. | obžaluje, da se pri oblikovanju skupne strategije EU in Afrike ni dovolj posvetovalo s SPS, ter upa, da se jo bo aktivno vključilo v izvajanje te strategije; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da se pri oblikovanju skupne strategije EU in Afrike ni dovolj posvetovalo s SPS, ter upa, da se jo bo aktivno vključilo v izvajanje te strategije;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da so bila v letu 2009 organizirana dodatna regionalna srečanja, kot je predvideno v Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja in poslovniku SPS; meni, da ta srečanja omogočajo resnično izmenjavo stališč o regionalnih izzivih, vključno s preprečevanjem in reševanjem sporov, poglabljanjem regionalnih vezi, človekovimi pravicami, varstvom okolja in pogajanji za sklenitev sporazumov o gospodarskem partnerstvu; čestita organizatorjem zelo uspešnih srečanj v Gvajani in Burkini Faso; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da so bila v letu 2009 organizirana dodatna regionalna srečanja, kot je predvideno v Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja in poslovniku SPS; meni, da ta srečanja omogočajo resnično izmenjavo stališč o regionalnih izzivih, vključno s preprečevanjem in reševanjem sporov, poglabljanjem regionalnih vezi, človekovimi pravicami, varstvom okolja in pogajanji za sklenitev sporazumov o gospodarskem partnerstvu; čestita organizatorjem zelo uspešnih srečanj v Gvajani in Burkini Faso;

| 19. | poziva SPS, naj poskrbi za pozorno spremljanje pogajanj o sporazumih o gospodarskem sodelovanju na svojih regionalnih srečanjih; |
| --- | --- |

19.

poziva SPS, naj poskrbi za pozorno spremljanje pogajanj o sporazumih o gospodarskem sodelovanju na svojih regionalnih srečanjih;

| 20. | obžaluje, da se Svet ni odzval na večkratne pozive Evropskega parlamenta, predvsem na SPS v Luandi, naj v revidirani Cotonoujski sporazum vključi strožjo klavzulo o nediskriminaciji; |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da se Svet ni odzval na večkratne pozive Evropskega parlamenta, predvsem na SPS v Luandi, naj v revidirani Cotonoujski sporazum vključi strožjo klavzulo o nediskriminaciji;

| 21. | znova ponavlja, da je načelo univerzalnosti človekovih pravic in nediskriminacije temelj, na podlagi katerega je mogoče izboljšati legitimno demokratično vodenje in politični dialog v SPS; |
| --- | --- |

21.

znova ponavlja, da je načelo univerzalnosti človekovih pravic in nediskriminacije temelj, na podlagi katerega je mogoče izboljšati legitimno demokratično vodenje in politični dialog v SPS;

| 22. | spodbuja SPS, naj okrepi vlogo odbora za politične zadeve, da bi postal v okviru partnerstva med državami AKP in EU resničen forum za razpravo o spoštovanju človekovih pravic, demokratizaciji družbe ter preprečevanju in reševanju sporov; |
| --- | --- |

22.

spodbuja SPS, naj okrepi vlogo odbora za politične zadeve, da bi postal v okviru partnerstva med državami AKP in EU resničen forum za razpravo o spoštovanju človekovih pravic, demokratizaciji družbe ter preprečevanju in reševanju sporov;

| 23. | prav tako pozdravlja poročilo odbora SPS za politične zadeve o svetovnem upravljanju, sprejeto v Luandi, ki je zahtevalo korenite spremembe v svetovnih finančnih institucijah; |
| --- | --- |

23.

prav tako pozdravlja poročilo odbora SPS za politične zadeve o svetovnem upravljanju, sprejeto v Luandi, ki je zahtevalo korenite spremembe v svetovnih finančnih institucijah;

| 24. | je seznanjen z namero odbora SPS za gospodarski razvoj, finance in trgovino, da se bo še naprej ukvarjal s sporazumi o gospodarskem sodelovanju in z načini, kako se rešiti iz krize; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen z namero odbora SPS za gospodarski razvoj, finance in trgovino, da se bo še naprej ukvarjal s sporazumi o gospodarskem sodelovanju in z načini, kako se rešiti iz krize;

| 25. | ceni trud odbora SPS za socialne zadeve in okolje, vložen v poročilo o delu otrok, in njegovo namero o preučitvi in pripravi razprave na temo okolja ter socialnih razmer v državah AKP; |
| --- | --- |

25.

ceni trud odbora SPS za socialne zadeve in okolje, vložen v poročilo o delu otrok, in njegovo namero o preučitvi in pripravi razprave na temo okolja ter socialnih razmer v državah AKP;

| 26. | prav tako pozdravlja v letu 2009 sprejeta poročila in resolucije o podnebnih spremembah, po zaslugi katerih je lahko SPS izrazila svoja stališča na vrhunskem srečanju v Københavnu; |
| --- | --- |

26.

prav tako pozdravlja v letu 2009 sprejeta poročila in resolucije o podnebnih spremembah, po zaslugi katerih je lahko SPS izrazila svoja stališča na vrhunskem srečanju v Københavnu;

| 27. | z zadovoljstvom ugotavlja, da nevladni akterji vedno pogosteje sodelujejo na zasedanjih SPS, kar se je izkazalo v razpravi, ob zaključku katere je bila sprejeta omenjena izjava iz Port Moresbyja o sedanji svetovni krizi, kakor tudi s poročili gospodarskih in socialnih partnerjev o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, predstavljenih na zasedanju SPS v Ljubljani; |
| --- | --- |

27.

z zadovoljstvom ugotavlja, da nevladni akterji vedno pogosteje sodelujejo na zasedanjih SPS, kar se je izkazalo v razpravi, ob zaključku katere je bila sprejeta omenjena izjava iz Port Moresbyja o sedanji svetovni krizi, kakor tudi s poročili gospodarskih in socialnih partnerjev o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, predstavljenih na zasedanju SPS v Ljubljani;

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, svetu AKP, predsedstvu SPS ter vladama in parlamentoma Češke in Angole. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, svetu AKP, predsedstvu SPS ter vladama in parlamentoma Češke in Angole.

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2)  UL C 231, 26.9.2003, str. 68.

(3)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(4)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41 (spremenjen z Uredbo Komisije (ES) št. 960/2009 z dne 14.10.2009, UL L 270, 15.10.2009, str. 8).

(5)  UL C 58, 1.3.2008, str. 44.

(6)  UL C 68, 18.3.2010, str. 43.

(7)  AP/100.509.

(8)  AP/100.607.

(9)  Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije, z naslovom: „Evropsko soglasje o humanitarni pomoči (UL C 25, 30.1.2008, str. 1)“.

(10)  UL C 221, 14.9.2009, str. 19.

(11)  UL C 221, 14.9.2009, str. 24.

(12)  UL C 221, 14.9.2009, str. 31.

(13)  UL C 221, 14.9.2009, str. 38.

(14)  UL C 221, 14.9.2009, str. 43.

(15)  UL C 68, 18.3.2010, str. 20.

(16)  UL C 68, 18.3.2010, str. 24.

(17)  UL C 68, 18.3.2010, str. 29.

(18)  UL C 68, 18.3.2010, str. 36.

(19)  UL C 68, 18.3.2010, str. 40.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/19

---

Torek, 23. november 2010Vidiki civilnega, trgovinskega in mednarodnega zasebnega prava v akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programa

P7_TA(2010)0426

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o vidikih civilnega, gospodarskega, družinskega in mednarodnega zasebnega prava v Akcijskem načrtu za uresničevanje Stockholmskega programa (2010/2080(INI))

2012/C 99 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 67 in 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 67 in 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2009 z naslovom Območje svobode, varnosti in pravice za državljane (KOM(2009)0262), ki vsebuje pregled prednostnih nalog Komisije glede območja svobode, varnosti in pravice (OSVP) za obdobje 2010-2014, njene ocene haaškega programa in akcijskega načrta (KOM(2009)0263) in z njo povezane preglednice izvajanja (SEC(2009)0765), pa tudi prispevkov nacionalnih parlamentov, civilne družbe ter agencij in organov EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2009 z naslovom Območje svobode, varnosti in pravice za državljane (KOM(2009)0262), ki vsebuje pregled prednostnih nalog Komisije glede območja svobode, varnosti in pravice (OSVP) za obdobje 2010-2014, njene ocene haaškega programa in akcijskega načrta (KOM(2009)0263) in z njo povezane preglednice izvajanja (SEC(2009)0765), pa tudi prispevkov nacionalnih parlamentov, civilne družbe ter agencij in organov EU,

| — | ob upoštevanju dokumenta predsedstva Sveta z dne 2. decembra 2009 z naslovom Stockholmski program – Odprta in varna Evropa za državljane (17024/09), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta predsedstva Sveta z dne 2. decembra 2009 z naslovom Stockholmski program – Odprta in varna Evropa za državljane (17024/09),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o stockholmskem programu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o stockholmskem programu (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2010 o akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programa (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2010 o akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programa (COM(2010)0171),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o izobraževanju pravosodnih organov – stockholmski akcijski načrt (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o izobraževanju pravosodnih organov – stockholmski akcijski načrt (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0252/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0252/2010),

| A. | ker je območje svobode, varnosti in pravice v skupni pristojnosti Unije in držav članic, |
| --- | --- |

A.

ker je območje svobode, varnosti in pravice v skupni pristojnosti Unije in držav članic,

| B. | ker člen 67 PDEU poudarja spoštovanje različnih pravnih sistemov in tradicij ter olajšanje dostopa do sodnega varstva, zlasti s pomočjo načela vzajemnega priznavanja; ker to zahteva vzajemno zaupanje, to pa zahteva boljše razumevanje različnih pravnih tradicij in metod, |
| --- | --- |

B.

ker člen 67 PDEU poudarja spoštovanje različnih pravnih sistemov in tradicij ter olajšanje dostopa do sodnega varstva, zlasti s pomočjo načela vzajemnega priznavanja; ker to zahteva vzajemno zaupanje, to pa zahteva boljše razumevanje različnih pravnih tradicij in metod,

| C. | ker je bil od časa, ko je Unija prvič dobila pristojnost za pravosodje in notranje zadeve in ko je bilo posledično ustanovljeno območje svobode, varnosti in pravice, storjen velik napredek na področju civilnega prava, ki je temeljil in gradil na različnih medvladno sklenjenih konvencijah o mednarodnem zasebnem pravu; ker Komisija zdaj predlaga zelo ambiciozen načrt, ki izpolnjuje številne zahteve, ki jih je Parlament nedavno postavil, |
| --- | --- |

C.

ker je bil od časa, ko je Unija prvič dobila pristojnost za pravosodje in notranje zadeve in ko je bilo posledično ustanovljeno območje svobode, varnosti in pravice, storjen velik napredek na področju civilnega prava, ki je temeljil in gradil na različnih medvladno sklenjenih konvencijah o mednarodnem zasebnem pravu; ker Komisija zdaj predlaga zelo ambiciozen načrt, ki izpolnjuje številne zahteve, ki jih je Parlament nedavno postavil,

| D. | ker je v luči tega ambicioznega načrta in pomembnih dosežkov, ki jih je EU že naredila na tem področju, čas, da stopimo korak nazaj in razmislimo o tem, kaj počnemo na področju civilnega prava, predvsem zato, da sprejmemo bolj strateški in manj razdrobljeni pristop, ki bi temeljil na pravih potrebah državljanov in podjetij pri uveljavljanju njihovih pravic in svoboščin na enotnem trgu; ob upoštevanju dejstva, da je težko sprejemati zakonodajo na področju v skupni pristojnosti, kjer usklajevanje pogosto ni možno in se je treba izogibati prekrivanju, ter je zato treba spoštovati in omogočiti popolnoma različne pravne pristope in ustavne tradicije, pa tudi na novo določiti pristop Unije do tega področja zaradi boljšega razumevanja, kaj želimo doseči in kako se najboljše spopasti s težavami, kar bi bilo del širšega načrta; ker je bistveno osredotočiti se predvsem na zagotavljanje funkcionalnosti ukrepov, ki so bili že sprejeti, in utrjevanje že doseženega napredka, |
| --- | --- |

D.

ker je v luči tega ambicioznega načrta in pomembnih dosežkov, ki jih je EU že naredila na tem področju, čas, da stopimo korak nazaj in razmislimo o tem, kaj počnemo na področju civilnega prava, predvsem zato, da sprejmemo bolj strateški in manj razdrobljeni pristop, ki bi temeljil na pravih potrebah državljanov in podjetij pri uveljavljanju njihovih pravic in svoboščin na enotnem trgu; ob upoštevanju dejstva, da je težko sprejemati zakonodajo na področju v skupni pristojnosti, kjer usklajevanje pogosto ni možno in se je treba izogibati prekrivanju, ter je zato treba spoštovati in omogočiti popolnoma različne pravne pristope in ustavne tradicije, pa tudi na novo določiti pristop Unije do tega področja zaradi boljšega razumevanja, kaj želimo doseči in kako se najboljše spopasti s težavami, kar bi bilo del širšega načrta; ker je bistveno osredotočiti se predvsem na zagotavljanje funkcionalnosti ukrepov, ki so bili že sprejeti, in utrjevanje že doseženega napredka,

| E. | ker, če pogledamo, kar je bilo doseženo na območju svobode, varnosti in pravice, imamo najprej usklajevanje predpisov mednarodnega zasebnega prava, ki je hitro napredovalo; ker je mednarodno zasebno pravo najustreznejše sredstvo za vzajemno priznavanje in medsebojno spoštovanje pravnih sistemov in ker je obstoj klavzule javnega reda zadnja zaščita nacionalnih ustavnih zahtev, |
| --- | --- |

E.

ker, če pogledamo, kar je bilo doseženo na območju svobode, varnosti in pravice, imamo najprej usklajevanje predpisov mednarodnega zasebnega prava, ki je hitro napredovalo; ker je mednarodno zasebno pravo najustreznejše sredstvo za vzajemno priznavanje in medsebojno spoštovanje pravnih sistemov in ker je obstoj klavzule javnega reda zadnja zaščita nacionalnih ustavnih zahtev,

| F. | ker je naslednja stopnja usklajevanje ali približevanje, ki je primerno za nekatera področja, kjer je standardizacija zaželena, če že ne bistvena – denimo na področju varstva potrošnikov, vendar na katero se je v območju svobode, pravice in varnosti možno sklicevati le v omejenem obsegu, |
| --- | --- |

F.

ker je naslednja stopnja usklajevanje ali približevanje, ki je primerno za nekatera področja, kjer je standardizacija zaželena, če že ne bistvena – denimo na področju varstva potrošnikov, vendar na katero se je v območju svobode, pravice in varnosti možno sklicevati le v omejenem obsegu,

| G. | ker bo priprava osnutka evropskega pogodbenega prava ena najpomembnejših pobud za območje svobode, varnosti in pravice v prihodnjih letih ter lahko privede do tako imenovanega neobveznega 28. režima civilnega prava kot alternative tradicionalnemu načinu usklajevanja zakonodaje na posebnih področjih, |
| --- | --- |

G.

ker bo priprava osnutka evropskega pogodbenega prava ena najpomembnejših pobud za območje svobode, varnosti in pravice v prihodnjih letih ter lahko privede do tako imenovanega neobveznega 28. režima civilnega prava kot alternative tradicionalnemu načinu usklajevanja zakonodaje na posebnih področjih,

| H. | ker, nazadnje, obstajajo samostojni instrumenti in ukrepi na področju procesnega prava; ukrepi na teh področjih so na več načinov ključni za obravnavanje čezmejnih sporov, saj ne glede na to, do kakšne mere je materialno pravo usklajeno, se državljani in podjetja srečujejo z ovirami v obliki nacionalnega procesnega prava, |
| --- | --- |

H.

ker, nazadnje, obstajajo samostojni instrumenti in ukrepi na področju procesnega prava; ukrepi na teh področjih so na več načinov ključni za obravnavanje čezmejnih sporov, saj ne glede na to, do kakšne mere je materialno pravo usklajeno, se državljani in podjetja srečujejo z ovirami v obliki nacionalnega procesnega prava,

| I. | ker bi bilo treba na soobstoj različnih pravnih sistemov v Uniji gledati kot na prednost, ki služi kot navdih za pravne sisteme po vsem svetu; razhajanja med pravnimi sistemi vseeno ne bi smela biti ovira za nadaljnji razvoj evropskega prava; ker jasna in konceptualna razhajanja med pravnimi sistemi sama po sebi niso problematična; ker je treba vseeno odpraviti škodljive pravne posledice za državljane, ki izhajajo iz teh razhajanj; ker bi bilo treba uporabiti koncept regulatornega posnemanja ali pristop „od spodaj navzgor“, in sicer prek spodbujanja gospodarskih in intelektualnih izmenjav med različnimi pravnimi sistemi; ker sposobnost razumeti in obvladovati razlike med našimi pravnimi sistemi lahko izvira le iz evropske pravosodne kulture, ki jo je treba negovati s pomočjo širjenja znanja in s komunikacijo, s preučevanjem primerjalnega prava in z drastično spremembo načina poučevanja prava na univerzah ter sodelovanja sodnikov pri svojem izobraževanju in strokovnem razvoju, kakor je obrazloženo v resoluciji Parlamenta s 17. junija 2010, vključno z dodatnimi prizadevanji, da se premagajo jezikovne ovire; ker je treba o tem razmišljati in to načrtovati sedaj, čeprav bo zahtevalo čas, |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba na soobstoj različnih pravnih sistemov v Uniji gledati kot na prednost, ki služi kot navdih za pravne sisteme po vsem svetu; razhajanja med pravnimi sistemi vseeno ne bi smela biti ovira za nadaljnji razvoj evropskega prava; ker jasna in konceptualna razhajanja med pravnimi sistemi sama po sebi niso problematična; ker je treba vseeno odpraviti škodljive pravne posledice za državljane, ki izhajajo iz teh razhajanj; ker bi bilo treba uporabiti koncept regulatornega posnemanja ali pristop „od spodaj navzgor“, in sicer prek spodbujanja gospodarskih in intelektualnih izmenjav med različnimi pravnimi sistemi; ker sposobnost razumeti in obvladovati razlike med našimi pravnimi sistemi lahko izvira le iz evropske pravosodne kulture, ki jo je treba negovati s pomočjo širjenja znanja in s komunikacijo, s preučevanjem primerjalnega prava in z drastično spremembo načina poučevanja prava na univerzah ter sodelovanja sodnikov pri svojem izobraževanju in strokovnem razvoju, kakor je obrazloženo v resoluciji Parlamenta s 17. junija 2010, vključno z dodatnimi prizadevanji, da se premagajo jezikovne ovire; ker je treba o tem razmišljati in to načrtovati sedaj, čeprav bo zahtevalo čas,

| J. | ker bi bilo treba medtem spodbujati in podpirati več dialoga in strokovnih stikov na evropski ravni, da se omogočijo spremembe v poučevanju in da se programi določajo v skladu s potrebami odvetnikov, njihovih strank ter trga kot celote; ker bi moralo prihajajoče sporočilo Komisije o akcijskem načrtu o evropskem usposabljanju za vse pravniške poklice upoštevati različne tradicije in metode poučevanja, pa tudi različne potrebe odvetnikov, ki delujejo na različnih geografskih območjih ali na različnih področjih, ter obenem spodbujati izmenjavo najboljše prakse, |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba medtem spodbujati in podpirati več dialoga in strokovnih stikov na evropski ravni, da se omogočijo spremembe v poučevanju in da se programi določajo v skladu s potrebami odvetnikov, njihovih strank ter trga kot celote; ker bi moralo prihajajoče sporočilo Komisije o akcijskem načrtu o evropskem usposabljanju za vse pravniške poklice upoštevati različne tradicije in metode poučevanja, pa tudi različne potrebe odvetnikov, ki delujejo na različnih geografskih območjih ali na različnih področjih, ter obenem spodbujati izmenjavo najboljše prakse,

| K. | ker je bistveno, da se pri izgradnji evropske pravosodne kulture upoštevajo odvetniki; ker je sicer samoumevno, da države članice in nacionalni poklicni organi ohranijo odgovornost za določanje najprimernejšega usposabljanja, s katerim se odzivajo na potrebe odvetnikov in njihovih strank v vsaki državi članici skladno z načelom subsidiarnosti, ter da so nacionalni poklicni organi v najboljšem položaju, da ugotovijo, katere so te potrebe, saj so bližje odvetnikom in trgu, na katerem ti delujejo, vseeno pa imajo ti organi bistveno vlogo tudi na evropski ravni; ker je nujno vključiti obstoječe strukture, zlasti univerze in poklicne organizacije, ter graditi na njih; ker je treba opraviti temeljito revizijo usposabljanja sodnikov in odvetnikov ter univerzitetnih učnih programov; ker je treba spodbuditi resen razmislek o tem, kako lahko Unija pri tem učinkovito pomaga, in spodbuditi pristojne nacionalne organe, da sprejmejo odgovornost za ta projekt, |
| --- | --- |

K.

ker je bistveno, da se pri izgradnji evropske pravosodne kulture upoštevajo odvetniki; ker je sicer samoumevno, da države članice in nacionalni poklicni organi ohranijo odgovornost za določanje najprimernejšega usposabljanja, s katerim se odzivajo na potrebe odvetnikov in njihovih strank v vsaki državi članici skladno z načelom subsidiarnosti, ter da so nacionalni poklicni organi v najboljšem položaju, da ugotovijo, katere so te potrebe, saj so bližje odvetnikom in trgu, na katerem ti delujejo, vseeno pa imajo ti organi bistveno vlogo tudi na evropski ravni; ker je nujno vključiti obstoječe strukture, zlasti univerze in poklicne organizacije, ter graditi na njih; ker je treba opraviti temeljito revizijo usposabljanja sodnikov in odvetnikov ter univerzitetnih učnih programov; ker je treba spodbuditi resen razmislek o tem, kako lahko Unija pri tem učinkovito pomaga, in spodbuditi pristojne nacionalne organe, da sprejmejo odgovornost za ta projekt,

| L. | ker ravno to sestavlja Evropo in je izziv za območje svobode, varnosti in pravice ter tega ne bi smeli razumeti kot protislovnega za razvoj in poučevanje resnične evropske pravne kulture, |
| --- | --- |

L.

ker ravno to sestavlja Evropo in je izziv za območje svobode, varnosti in pravice ter tega ne bi smeli razumeti kot protislovnega za razvoj in poučevanje resnične evropske pravne kulture,

| M. | ker določba iz preambule Lizbonske pogodbe „da položijo temelje vse tesnejši zvezi med narodi Evrope,“ zahteva zmanjšanje dejanske in občutene razdalje med Evropsko unijo, njenim pravom in njenimi državljani, |
| --- | --- |

M.

ker določba iz preambule Lizbonske pogodbe „da položijo temelje vse tesnejši zvezi med narodi Evrope,“ zahteva zmanjšanje dejanske in občutene razdalje med Evropsko unijo, njenim pravom in njenimi državljani,

| N. | ker mora pravo Unije služiti državljanom, zlasti na področju družinskega prava in osebnega statusa, |
| --- | --- |

N.

ker mora pravo Unije služiti državljanom, zlasti na področju družinskega prava in osebnega statusa,

| O. | ker mora Komisija zagotoviti, da se v stockholmskemu akcijskemu načrtu resnično odražajo potrebe posameznih državljanov in podjetij, zlasti majhnih in srednjih podjetij, po več Evrope (kar zadeva mobilnost, pravice zaposlenih, potrebe podjetij, enake možnosti) ter da se v njem istočasno spodbujata pravna varnost in dostop do hitrega in učinkovitega sodnega varstva, |
| --- | --- |

O.

ker mora Komisija zagotoviti, da se v stockholmskemu akcijskemu načrtu resnično odražajo potrebe posameznih državljanov in podjetij, zlasti majhnih in srednjih podjetij, po več Evrope (kar zadeva mobilnost, pravice zaposlenih, potrebe podjetij, enake možnosti) ter da se v njem istočasno spodbujata pravna varnost in dostop do hitrega in učinkovitega sodnega varstva,

| P. | ker je treba v zvezi s tem vedno večjo pozornost nameniti poenostavitvi mehanizmov pravosodja in pravosodnih sistemov ter zagotavljanju jasnejših in dostopnejših postopkov, ob upoštevanju potrebe po nižanju stroškov, zlasti v sedanjih gospodarskih okoliščinah, |
| --- | --- |

P.

ker je treba v zvezi s tem vedno večjo pozornost nameniti poenostavitvi mehanizmov pravosodja in pravosodnih sistemov ter zagotavljanju jasnejših in dostopnejših postopkov, ob upoštevanju potrebe po nižanju stroškov, zlasti v sedanjih gospodarskih okoliščinah,

| Q. | ker poudarek na avtonomiji strank v nedavnih pobudah EU glede občutljivega vprašanja družinskega prava z mednarodnimi posledicami, če se ne uporabijo jasne omejitve, prinaša tveganje, da se omogoči nesprejemljiva praksa izbiranja najugodnejšega sodišča, |
| --- | --- |

Q.

ker poudarek na avtonomiji strank v nedavnih pobudah EU glede občutljivega vprašanja družinskega prava z mednarodnimi posledicami, če se ne uporabijo jasne omejitve, prinaša tveganje, da se omogoči nesprejemljiva praksa izbiranja najugodnejšega sodišča,

| 1. | čestita Komisiji za predlagani akcijski načrt; |
| --- | --- |

1.

čestita Komisiji za predlagani akcijski načrt;

| 2. | vseeno meni, da je pravi čas za razmislek o prihodnjem razvoju območja svobode, varnosti in pravice in poziva Komisijo, naj začne široko razpravo, ki bi vključevala vse zainteresirane strani, zlasti sodnike in odvetnike; |
| --- | --- |

2.

vseeno meni, da je pravi čas za razmislek o prihodnjem razvoju območja svobode, varnosti in pravice in poziva Komisijo, naj začne široko razpravo, ki bi vključevala vse zainteresirane strani, zlasti sodnike in odvetnike;

| 3. | poziva Komisijo, naj nujno – v obliki naknadne ocene učinka – zabeleži izkušnje z ukrepi, ki so bili že sprejeti na področjih civilnega in družinskega prava, da se oceni njihova učinkovitost in ugotovi, v kakšni meri so se izkazali za učinkovite pri izpolnjevanju svojih ciljev in zadovoljevanju potreb državljanov, podjetij in odvetnikov; meni, da bi bilo treba istočasno opraviti raziskavo, ki bi zajela zlasti nacionalna ministrstva za pravosodje, pravniške poklice, poslovni svet in združenja potrošnikov, da bi se ugotovilo, na katerih področjih so potrebni in zaželeni novi ukrepi s področja pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj nujno – v obliki naknadne ocene učinka – zabeleži izkušnje z ukrepi, ki so bili že sprejeti na področjih civilnega in družinskega prava, da se oceni njihova učinkovitost in ugotovi, v kakšni meri so se izkazali za učinkovite pri izpolnjevanju svojih ciljev in zadovoljevanju potreb državljanov, podjetij in odvetnikov; meni, da bi bilo treba istočasno opraviti raziskavo, ki bi zajela zlasti nacionalna ministrstva za pravosodje, pravniške poklice, poslovni svet in združenja potrošnikov, da bi se ugotovilo, na katerih področjih so potrebni in zaželeni novi ukrepi s področja pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah;

| 4. | poziva Komisijo, naj ukrepa v skladu z resolucijo z dne 17. junija 2010 o izobraževanju pravosodnih organov, ob tem pa naj se posvetuje s Parlamentom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj ukrepa v skladu z resolucijo z dne 17. junija 2010 o izobraževanju pravosodnih organov, ob tem pa naj se posvetuje s Parlamentom;

| 5. | ponovno poudarja potrebo, da se uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za vzgojo evropske pravosodne kulture, zlasti s pomočjo pravnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja potrebo, da se uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za vzgojo evropske pravosodne kulture, zlasti s pomočjo pravnega izobraževanja in usposabljanja;

| 6. | priporoča, naj bodo programi izmenjave po zgledu programa Erasmus, ki so predlagani v akcijskem načrtu, le ena v vrsti pobud, ki spodbujajo navpično in vodoravno komunikacijo med nacionalnimi in evropskimi sodišči; opozarja na dejstvo, da bo Parlament naročil študijo, ki bo pregledala stanje nacionalnih programov izobraževanja in šol za pravosodne organe, da se tudi opredelijo najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

6.

priporoča, naj bodo programi izmenjave po zgledu programa Erasmus, ki so predlagani v akcijskem načrtu, le ena v vrsti pobud, ki spodbujajo navpično in vodoravno komunikacijo med nacionalnimi in evropskimi sodišči; opozarja na dejstvo, da bo Parlament naročil študijo, ki bo pregledala stanje nacionalnih programov izobraževanja in šol za pravosodne organe, da se tudi opredelijo najboljše prakse na tem področju;

| 7. | ugotavlja, da bi morale biti obstoječe nacionalne izobraževalne institucije in omrežja, ki so glavni dejavniki pri izvrševanju prava Unije v državah članicah in imajo neposreden stik z nacionalnimi sodišči in pravosodnimi organi ter poglobljeno razumevanje nacionalne pravne kulture in potreb, sredstvo za razvoj skupne evropske pravosodne kulture; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da bi morale biti obstoječe nacionalne izobraževalne institucije in omrežja, ki so glavni dejavniki pri izvrševanju prava Unije v državah članicah in imajo neposreden stik z nacionalnimi sodišči in pravosodnimi organi ter poglobljeno razumevanje nacionalne pravne kulture in potreb, sredstvo za razvoj skupne evropske pravosodne kulture;

| 8. | meni, da bi bilo mogoče začeti z vzpostavitvijo rednega foruma, kjer bi lahko sodniki vseh stopenj s pravnih področij, kjer se pogosto pojavijo čezmejna vprašanja, kot so denimo pomorsko, gospodarsko in družinsko pravo ter odškodninske zadeve, razpravljali o nedavnih področjih pravnih sporov ali težav, da se spodbudi razprava, izgradijo stiki, ustvarijo kanali za komunikacijo in sodelovanje in se izgradita vzajemno zaupanje in razumevanje; meni, da bi temu lahko bilo v pomoč dejavno sodelovanje univerz in odvetnikov; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi bilo mogoče začeti z vzpostavitvijo rednega foruma, kjer bi lahko sodniki vseh stopenj s pravnih področij, kjer se pogosto pojavijo čezmejna vprašanja, kot so denimo pomorsko, gospodarsko in družinsko pravo ter odškodninske zadeve, razpravljali o nedavnih področjih pravnih sporov ali težav, da se spodbudi razprava, izgradijo stiki, ustvarijo kanali za komunikacijo in sodelovanje in se izgradita vzajemno zaupanje in razumevanje; meni, da bi temu lahko bilo v pomoč dejavno sodelovanje univerz in odvetnikov;

| 9. | meni, da bi morala Komisija podpirati sedanji učinkovit dialog in komuniciranje med evropskimi poklicnimi organi na področju prava v okviru Sveta odvetniških združenj Evrope (CCBE); meni, da bi bilo to mogoče uporabiti kot podlago, na kateri bi se oblikovale nadaljnje pobude za čezmejno usposabljanje, ki jih pripravijo poklicni organi v partnerstvu z drugimi evropskimi zainteresiranimi stranmi, kot je akademija za evropsko pravo; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morala Komisija podpirati sedanji učinkovit dialog in komuniciranje med evropskimi poklicnimi organi na področju prava v okviru Sveta odvetniških združenj Evrope (CCBE); meni, da bi bilo to mogoče uporabiti kot podlago, na kateri bi se oblikovale nadaljnje pobude za čezmejno usposabljanje, ki jih pripravijo poklicni organi v partnerstvu z drugimi evropskimi zainteresiranimi stranmi, kot je akademija za evropsko pravo;

| 10. | ceni velikodušno financiranje Komisije za mednarodne projekte pravnega usposabljanja na področju civilnega prava, vendar obžaluje, da je zelo težko dostopati do financiranja in ga učinkovito uporabljati, predvsem zaradi neprožnosti sedanjega sistema; poleg tega opaža težave pri vračanju stroškov, ki nastanejo s programi usposabljanja, ki se sofinancirajo, ter dejstvo, da organizacija takšnih programov pomeni, da zadevne poklicne organizacije vežejo velika denarna sredstva za dolgo obdobje zaradi zahtev, ki jih postavlja Komisija; zato poziva k prožnejšemu in inovativnemu pristopu s strani Komisije, da se organizacijam brez večjega toka denarnih sredstev omogoči, da zaprosijo za vodenje projektov usposabljanja; |
| --- | --- |

10.

ceni velikodušno financiranje Komisije za mednarodne projekte pravnega usposabljanja na področju civilnega prava, vendar obžaluje, da je zelo težko dostopati do financiranja in ga učinkovito uporabljati, predvsem zaradi neprožnosti sedanjega sistema; poleg tega opaža težave pri vračanju stroškov, ki nastanejo s programi usposabljanja, ki se sofinancirajo, ter dejstvo, da organizacija takšnih programov pomeni, da zadevne poklicne organizacije vežejo velika denarna sredstva za dolgo obdobje zaradi zahtev, ki jih postavlja Komisija; zato poziva k prožnejšemu in inovativnemu pristopu s strani Komisije, da se organizacijam brez večjega toka denarnih sredstev omogoči, da zaprosijo za vodenje projektov usposabljanja;

| 11. | ugotavlja, da obravnavanje prava Unije kot posebnega predmeta v pravnem izobraževanju ter v izobraževanju in usposabljanju pravosodnih organov povzroča marginalizacijo; zato priporoča, da učni načrti za pravno izobraževanje in usposabljanje vključijo pravo Unije v vsako temeljno učno področje; meni, da bi primerjalno pravo moralo postati ključni element univerzitetnih učnih načrtov; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da obravnavanje prava Unije kot posebnega predmeta v pravnem izobraževanju ter v izobraževanju in usposabljanju pravosodnih organov povzroča marginalizacijo; zato priporoča, da učni načrti za pravno izobraževanje in usposabljanje vključijo pravo Unije v vsako temeljno učno področje; meni, da bi primerjalno pravo moralo postati ključni element univerzitetnih učnih načrtov;

| 12. | ob upoštevanju, da sta izobraževanje in usposabljanje primarno v pristojnosti držav članic, poziva Komisijo, naj začne dialog z vsemi, ki so odgovorni za pravno izobraževanje, da se dosežejo ti cilji; priporoča tudi, da bi se na daljši rok od pravnikov zahtevalo, da imajo praktično znanje vsaj enega dodatnega jezika Unije; meni, da bi bilo mogoče ta cilj podpreti takoj prek večjega financiranja in spodbujanja za študente, da se med svojim študijem prava udeležijo programov, podobnih programu Erasmus; |
| --- | --- |

12.

ob upoštevanju, da sta izobraževanje in usposabljanje primarno v pristojnosti držav članic, poziva Komisijo, naj začne dialog z vsemi, ki so odgovorni za pravno izobraževanje, da se dosežejo ti cilji; priporoča tudi, da bi se na daljši rok od pravnikov zahtevalo, da imajo praktično znanje vsaj enega dodatnega jezika Unije; meni, da bi bilo mogoče ta cilj podpreti takoj prek večjega financiranja in spodbujanja za študente, da se med svojim študijem prava udeležijo programov, podobnih programu Erasmus;

| 13. | ob upoštevanju ambicioznega cilja stockholmskega programa, da se polovici evropskih sodnikov, tožilcev, zaposlenih na sodiščih in drugih strokovnjakov, ki so vključeni v evropsko sodelovanje, pred letom 2014 ponudijo evropski projekti usposabljanja, in poziva, da bi bilo treba za ta namen uporabiti zlasti obstoječe institucije za usposabljanje, opozarja, da lahko mreža predsednikov vrhovnih sodišč, evropska mreža svetov za pravosodje, združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva ter mreža evropskih generalnih državnih tožilcev Eurojustice, pravosodni delavci in odvetniki ponudijo zelo veliko z usklajevanjem in spodbujanjem poklicnega usposabljanja za delavce v pravosodju ter medsebojnim razumevanjem pravnih sistemov drugih držav članic ter z omogočanjem lažjega reševanja čezmejnih sporov in težav, njihove dejavnosti pa je treba spodbujati in zadostno financirati; nadalje meni, da mora to privesti do načrta za evropsko pravosodno usposabljanje, ki bo financirano v celoti in oblikovano v povezavi z omenjenimi pravosodnimi mrežami, ne da bi pri tem po nepotrebnem podvajali programe in strukture, in ki bo vodilo v oblikovanje evropske akademije za pravosodje, ki bo vključevala evropsko mrežo za pravosodno usposabljanje na področju in akademijo za evropsko pravo; |
| --- | --- |

13.

ob upoštevanju ambicioznega cilja stockholmskega programa, da se polovici evropskih sodnikov, tožilcev, zaposlenih na sodiščih in drugih strokovnjakov, ki so vključeni v evropsko sodelovanje, pred letom 2014 ponudijo evropski projekti usposabljanja, in poziva, da bi bilo treba za ta namen uporabiti zlasti obstoječe institucije za usposabljanje, opozarja, da lahko mreža predsednikov vrhovnih sodišč, evropska mreža svetov za pravosodje, združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva ter mreža evropskih generalnih državnih tožilcev Eurojustice, pravosodni delavci in odvetniki ponudijo zelo veliko z usklajevanjem in spodbujanjem poklicnega usposabljanja za delavce v pravosodju ter medsebojnim razumevanjem pravnih sistemov drugih držav članic ter z omogočanjem lažjega reševanja čezmejnih sporov in težav, njihove dejavnosti pa je treba spodbujati in zadostno financirati; nadalje meni, da mora to privesti do načrta za evropsko pravosodno usposabljanje, ki bo financirano v celoti in oblikovano v povezavi z omenjenimi pravosodnimi mrežami, ne da bi pri tem po nepotrebnem podvajali programe in strukture, in ki bo vodilo v oblikovanje evropske akademije za pravosodje, ki bo vključevala evropsko mrežo za pravosodno usposabljanje na področju in akademijo za evropsko pravo;

| 14. | meni, da bi bilo treba zlasti v fazi priprave zakonodaje Unije in to še posebej na področju civilnega in družinskega prava omogočiti, da bi imeli nacionalni sodniki in sodniki Unije izrazili mnenje o povsem tehničnih vidikih predlaganih ukrepov, da se zagotovi, da bodo nacionalni sodniki lahko s kar najmanj težavami izvajali in uporabljali prihodnjo zakonodajo; meni, da bi to lahko pomagalo tudi pri vzpostavljanju prihodnjih stikov med sodniki ter tako odprlo nove poti za komunikacijo; pozdravlja prispevek nacionalnih pravosodnih organov med zakonodajnimi postopki; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi bilo treba zlasti v fazi priprave zakonodaje Unije in to še posebej na področju civilnega in družinskega prava omogočiti, da bi imeli nacionalni sodniki in sodniki Unije izrazili mnenje o povsem tehničnih vidikih predlaganih ukrepov, da se zagotovi, da bodo nacionalni sodniki lahko s kar najmanj težavami izvajali in uporabljali prihodnjo zakonodajo; meni, da bi to lahko pomagalo tudi pri vzpostavljanju prihodnjih stikov med sodniki ter tako odprlo nove poti za komunikacijo; pozdravlja prispevek nacionalnih pravosodnih organov med zakonodajnimi postopki;

| 15. | meni, da bi Komisija morala dati prednost spopadanju s težavami, ki jih povzročajo razlike v nacionalnem procesnem pravu (denimo zastaralni roki in obravnavanje tujega prava s strani sodišč); glede na osrednji pomen tega vidika predlaga, da bi bilo treba preložiti datum za poročilo Komisije o čezmejnem delovanju sedanje ureditve civilnega procesnega prava v EU z leta 2013 na konec leta 2011; poziva Komisijo, naj kot nujno odgovori na njegovo resolucijo z dne 1. februarja 2007 (3), in sicer tako, da predstavi predlog skupnega roka zastaranja v čezmejnih sporih, ki vključujejo telesne poškodbe in nesreče s smrtnim izidom; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi Komisija morala dati prednost spopadanju s težavami, ki jih povzročajo razlike v nacionalnem procesnem pravu (denimo zastaralni roki in obravnavanje tujega prava s strani sodišč); glede na osrednji pomen tega vidika predlaga, da bi bilo treba preložiti datum za poročilo Komisije o čezmejnem delovanju sedanje ureditve civilnega procesnega prava v EU z leta 2013 na konec leta 2011; poziva Komisijo, naj kot nujno odgovori na njegovo resolucijo z dne 1. februarja 2007 (3), in sicer tako, da predstavi predlog skupnega roka zastaranja v čezmejnih sporih, ki vključujejo telesne poškodbe in nesreče s smrtnim izidom;

| 16. | pozdravlja zeleno knjigo z dne 1. julija 2010 o možnostih politike za napredek na področju evropskega pogodbenega prava za potrošnike in podjetja in podpira ambiciozno pobudo Komisije za instrument evropskega pogodbenega prava, ki bi ga lahko pogodbene strani uporabile prostovoljno (KOM(2010)0348); |
| --- | --- |

16.

pozdravlja zeleno knjigo z dne 1. julija 2010 o možnostih politike za napredek na področju evropskega pogodbenega prava za potrošnike in podjetja in podpira ambiciozno pobudo Komisije za instrument evropskega pogodbenega prava, ki bi ga lahko pogodbene strani uporabile prostovoljno (KOM(2010)0348);

| 17. | poudarja pomen čezmejnega pravosodja pri reševanju primerov goljufije in zavajajoče poslovne prakse, ki izvirajo iz ene države članice, njihove žrtve pa so posamezniki, nevladne organizacije ter mala in srednja podjetja v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen čezmejnega pravosodja pri reševanju primerov goljufije in zavajajoče poslovne prakse, ki izvirajo iz ene države članice, njihove žrtve pa so posamezniki, nevladne organizacije ter mala in srednja podjetja v drugih državah članicah;

| 18. | opozarja na resolucijo Parlamenta z dne 10. marca 2009 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (4) in poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za izboljšanje sodelovanja med sodišči držav članic za namene pridobivanja dokazov in izboljšanja učinkovitosti Uredbe (ES) št. 1206/2001, zlasti z zagotavljanjem, da so sodišča in odvetniki bolje obveščeni o njej, ter naj spodbuja široko uporabo informacijske tehnologije in videokonferenc; meni, da bi moral obstajati varen sistem za pošiljanje in prejemanje elektronske pošte ter da bi bilo treba te zadeve obravnavati v okviru evropske strategije na področju e-pravosodja; |
| --- | --- |

18.

opozarja na resolucijo Parlamenta z dne 10. marca 2009 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (4) in poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za izboljšanje sodelovanja med sodišči držav članic za namene pridobivanja dokazov in izboljšanja učinkovitosti Uredbe (ES) št. 1206/2001, zlasti z zagotavljanjem, da so sodišča in odvetniki bolje obveščeni o njej, ter naj spodbuja široko uporabo informacijske tehnologije in videokonferenc; meni, da bi moral obstajati varen sistem za pošiljanje in prejemanje elektronske pošte ter da bi bilo treba te zadeve obravnavati v okviru evropske strategije na področju e-pravosodja;

| 19. | pozdravlja dejstvo, da akcijski načrt predlaga zakonodajno pobudo za uredbo o večji učinkovitosti izvrševanja sodb v zvezi s transparentnostjo premoženja dolžnikov in podobno uredbo o zaplembi bančnih računov; vseeno poudarja dopolnjujočo naravo obeh predlogov, ki bi ju bilo treba predložiti čim prej; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da akcijski načrt predlaga zakonodajno pobudo za uredbo o večji učinkovitosti izvrševanja sodb v zvezi s transparentnostjo premoženja dolžnikov in podobno uredbo o zaplembi bančnih računov; vseeno poudarja dopolnjujočo naravo obeh predlogov, ki bi ju bilo treba predložiti čim prej;

| 20. | meni, da so te pobude, če upoštevamo gospodarsko krizo, vse pomembnejše; |
| --- | --- |

20.

meni, da so te pobude, če upoštevamo gospodarsko krizo, vse pomembnejše;

| 21. | poziva Komisijo, naj čim prej ukrepa v skladu s temi pobudami ter naj se osredotoča na možnost samostojnega evropskega sredstva za odkrivanje in/ali zamrznitev sredstev v čezmejnih primerih; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj čim prej ukrepa v skladu s temi pobudami ter naj se osredotoča na možnost samostojnega evropskega sredstva za odkrivanje in/ali zamrznitev sredstev v čezmejnih primerih;

| 22. | poudarja, da ima to področje pomembne finančne posledice ter posledice za ugled; glede na to spodbuja preventivno uporabo alternativnih mehanizmov za reševanje sporov; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da ima to področje pomembne finančne posledice ter posledice za ugled; glede na to spodbuja preventivno uporabo alternativnih mehanizmov za reševanje sporov;

| 23. | je prepričan, da bi morala utrditev pravnih ureditev s sredstvi, opredeljenimi v tem poročilu, zagotovo privesti do razvoja in krepitve gospodarskih in poklicnih odnosov, ter tako prispevati k oblikovanju resničnega enotnega trga; |
| --- | --- |

23.

je prepričan, da bi morala utrditev pravnih ureditev s sredstvi, opredeljenimi v tem poročilu, zagotovo privesti do razvoja in krepitve gospodarskih in poklicnih odnosov, ter tako prispevati k oblikovanju resničnega enotnega trga;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo enotnejšo uporabo zakonodaje EU (v njenih postopkovnih vidikih), pri čemer naj se osredotočijo na standardizirana pravila in upravne postopke, ki bi se morali uporabljati na področjih v pristojnosti Unije, kot so davki, carine, trgovina in varstvo potrošnikov in za katere veljajo omejitve iz pogodb o EU, ob upoštevanju pravilnega delovanja enotnega trga in svobodne konkurence; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo enotnejšo uporabo zakonodaje EU (v njenih postopkovnih vidikih), pri čemer naj se osredotočijo na standardizirana pravila in upravne postopke, ki bi se morali uporabljati na področjih v pristojnosti Unije, kot so davki, carine, trgovina in varstvo potrošnikov in za katere veljajo omejitve iz pogodb o EU, ob upoštevanju pravilnega delovanja enotnega trga in svobodne konkurence;

| 25. | poudarja, da je namen stockholmskega programa ustvariti območje svobode, varnosti in pravice, ki bo državljanom zagotavljalo temeljne pravice, vključno s svobodo podjetništva, za razvoj podjetništva na vseh gospodarskih področjih; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je namen stockholmskega programa ustvariti območje svobode, varnosti in pravice, ki bo državljanom zagotavljalo temeljne pravice, vključno s svobodo podjetništva, za razvoj podjetništva na vseh gospodarskih področjih;

| 26. | odločno podpira Komisijo pri njenem prizadevanju za uzakonitev zakonodaje, ki bi znižala stroške poslovanja in transakcij, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

26.

odločno podpira Komisijo pri njenem prizadevanju za uzakonitev zakonodaje, ki bi znižala stroške poslovanja in transakcij, zlasti za mala in srednja podjetja;

| 27. | podpira skupne pobude Komisije in držav članic, da bi za mala in srednja podjetja, ki poslujejo čezmejno na celotnem ozemlju EU, zmanjšali birokratske ovire, s čimer bi resnično znižali upravno, finančno in regulativno breme; odobrava prihajajočo revizijo direktive o zamudah pri plačilih; |
| --- | --- |

27.

podpira skupne pobude Komisije in držav članic, da bi za mala in srednja podjetja, ki poslujejo čezmejno na celotnem ozemlju EU, zmanjšali birokratske ovire, s čimer bi resnično znižali upravno, finančno in regulativno breme; odobrava prihajajočo revizijo direktive o zamudah pri plačilih;

| 28. | poudarja, da pravilno delovanje enotnega trga pospešuje razvoj evropskega območja svobode, varnosti in pravice in prispeva h krepitvi evropskega modela socialnega tržnega gospodarstva; prav tako priznava, da bo vzpostavitev Evropskega območja svobode, varnosti in pravice okrepila enotni trg, zlasti varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da pravilno delovanje enotnega trga pospešuje razvoj evropskega območja svobode, varnosti in pravice in prispeva h krepitvi evropskega modela socialnega tržnega gospodarstva; prav tako priznava, da bo vzpostavitev Evropskega območja svobode, varnosti in pravice okrepila enotni trg, zlasti varstvo potrošnikov;

| 29. | poudarja, da člen 12 Pogodbe o delovanju Evropske unije kot splošna določba ponovno potrjuje, da je treba varstvo potrošnikov upoštevati tudi pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije; poudarja pomen nove predlagane direktive o pravicah potrošnikov ter prihajajoče posodobitve direktive o paketnem potovanju, direktive o nepoštenih poslovnih praksah in direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da člen 12 Pogodbe o delovanju Evropske unije kot splošna določba ponovno potrjuje, da je treba varstvo potrošnikov upoštevati tudi pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije; poudarja pomen nove predlagane direktive o pravicah potrošnikov ter prihajajoče posodobitve direktive o paketnem potovanju, direktive o nepoštenih poslovnih praksah in direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju;

| 30. | poziva Komisijo, naj z zakonodajnimi pa tudi z nezakonodajnimi ukrepi poskrbi za odstranitev vseh ovir pri razvoju e-trgovine, ki so bile v zadnjem času ugotovljene v digitalni agendi za leto 2010; poziva k hitri rešitvi čezmejnih trgovinskih težav pri spletnih potrošniških nakupih, zlasti v zvezi s plačili in čezmejnimi dostavami; poudarja, da je treba povečati zaupanje potrošnikov in podjetnikov v čezmejno e-trgovino, med drugim z okrepitvijo boja proti kibernetskemu kriminalu in ponarejanju; poziva k oblikovanju listine EU o pravicah potrošnikov na področju spletnih storitev in e-trgovine; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj z zakonodajnimi pa tudi z nezakonodajnimi ukrepi poskrbi za odstranitev vseh ovir pri razvoju e-trgovine, ki so bile v zadnjem času ugotovljene v digitalni agendi za leto 2010; poziva k hitri rešitvi čezmejnih trgovinskih težav pri spletnih potrošniških nakupih, zlasti v zvezi s plačili in čezmejnimi dostavami; poudarja, da je treba povečati zaupanje potrošnikov in podjetnikov v čezmejno e-trgovino, med drugim z okrepitvijo boja proti kibernetskemu kriminalu in ponarejanju; poziva k oblikovanju listine EU o pravicah potrošnikov na področju spletnih storitev in e-trgovine;

| 31. | ponavlja svoj poziv Komisiji, naj zagotovi takojšnjo in popolno obveščenost Evropskega parlamenta o napredku v vseh fazah pogajanj o trgovinskem sporazumu o boju proti ponarejanju (ACTA), da se v celoti spoštujeta vsebina in duh Lizbonske pogodbe, ter svojo zahtevo po dodatnih zagotovilih, da ta sporazum ne bo spremenil pravnega reda EU na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in temeljnih pravic; poziva Komisijo, naj vzpostavi tesne stike s tretjimi državami, ki ne sodelujejo pri pogajanjih o sporazumu ACTA, zlasti z državami v vzponu; |
| --- | --- |

31.

ponavlja svoj poziv Komisiji, naj zagotovi takojšnjo in popolno obveščenost Evropskega parlamenta o napredku v vseh fazah pogajanj o trgovinskem sporazumu o boju proti ponarejanju (ACTA), da se v celoti spoštujeta vsebina in duh Lizbonske pogodbe, ter svojo zahtevo po dodatnih zagotovilih, da ta sporazum ne bo spremenil pravnega reda EU na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in temeljnih pravic; poziva Komisijo, naj vzpostavi tesne stike s tretjimi državami, ki ne sodelujejo pri pogajanjih o sporazumu ACTA, zlasti z državami v vzponu;

| 32. | opozarja na težave, povezane s pravno negotovostjo pri trgovinski menjavi z državami, ki niso del EU, ter na vprašanje, katera sodna oblast je pristojna za reševanje sporov; ugotavlja, da se kljub obstoju načel zasebnega mednarodnega prava pri njihovem izvajanju pojavlja več težav, ki vplivajo predvsem na potrošnike in mala podjetja, ki pogosto ne poznajo svojih pravic; poleg tega opozarja na nove pravne izzive, ki so posledica globalizacije in razvoja internetnih transakcij; poudarja, da je treba na mednarodni ravni sprejeti skladen pristop, da se prepreči, da bi bili zaradi takšnega položaja oškodovani potrošniki in mala podjetja; |
| --- | --- |

32.

opozarja na težave, povezane s pravno negotovostjo pri trgovinski menjavi z državami, ki niso del EU, ter na vprašanje, katera sodna oblast je pristojna za reševanje sporov; ugotavlja, da se kljub obstoju načel zasebnega mednarodnega prava pri njihovem izvajanju pojavlja več težav, ki vplivajo predvsem na potrošnike in mala podjetja, ki pogosto ne poznajo svojih pravic; poleg tega opozarja na nove pravne izzive, ki so posledica globalizacije in razvoja internetnih transakcij; poudarja, da je treba na mednarodni ravni sprejeti skladen pristop, da se prepreči, da bi bili zaradi takšnega položaja oškodovani potrošniki in mala podjetja;

| 33. | opozarja Komisijo, in sicer na področju prava gospodarskih družb, kolikor ga zadeva mednarodno zasebno pravo, na resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2009 s priporočili Komisiji o čezmejnih prenosih sedežev družb (2008/2196(INI)), z dne 4. julija 2006 o nedavnem razvoju in nadaljnjih možnostih v zvezi s pravom družb in z dne 25. oktobra 2007 o evropski družbi v zasebni lasti in o štirinajsti direktivi na področju prava družb o prenosu sedeža podjetja ter na sodbe Sodišča v zadevah Daily Mail in General Trust, Centros, Überseering, Inspire Art, SEVIC Systems in Cartesio; |
| --- | --- |

33.

opozarja Komisijo, in sicer na področju prava gospodarskih družb, kolikor ga zadeva mednarodno zasebno pravo, na resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2009 s priporočili Komisiji o čezmejnih prenosih sedežev družb (2008/2196(INI)), z dne 4. julija 2006 o nedavnem razvoju in nadaljnjih možnostih v zvezi s pravom družb in z dne 25. oktobra 2007 o evropski družbi v zasebni lasti in o štirinajsti direktivi na področju prava družb o prenosu sedeža podjetja ter na sodbe Sodišča v zadevah Daily Mail in General Trust, Centros, Überseering, Inspire Art, SEVIC Systems in Cartesio;

| 34. | je seznanjen z izrekom sodbe v zadevi Cartesio, in sicer, da je – ob odsotnosti enotne definicije v okviru prava Unije za podjetja, ki lahko uživajo pravico do ustanovitve na podlagi enega samega povezovalnega dejavnika, ki določa nacionalno pravo, ki se uporablja za podjetje – vprašanje, ali se člen 49 PDEU uporablja za podjetje, ki se poskuša zanašati na temeljno svoboščino iz tega člena, predhodna zadeva, ki jo je mogoče v skladu s trenutno zasnovo zakonodaje Unije mogoče rešiti z uporabo veljavne nacionalne zakonodaje; nadalje opaža, da razvoj na področju prava gospodarskih družb, predviden v pogodbi, kot se poskuša uresničiti z zakonodajo in sporazumi, se še ni spopadel z razlikami med zakonodajami različnih držav članic in skladno s tem še ni izkoreninil teh razlik; ugotavlja, da je to dokaz praznine v zakonodaji Unije; ponavlja svoj poziv, da se ta praznina odpravi; |
| --- | --- |

34.

je seznanjen z izrekom sodbe v zadevi Cartesio, in sicer, da je – ob odsotnosti enotne definicije v okviru prava Unije za podjetja, ki lahko uživajo pravico do ustanovitve na podlagi enega samega povezovalnega dejavnika, ki določa nacionalno pravo, ki se uporablja za podjetje – vprašanje, ali se člen 49 PDEU uporablja za podjetje, ki se poskuša zanašati na temeljno svoboščino iz tega člena, predhodna zadeva, ki jo je mogoče v skladu s trenutno zasnovo zakonodaje Unije mogoče rešiti z uporabo veljavne nacionalne zakonodaje; nadalje opaža, da razvoj na področju prava gospodarskih družb, predviden v pogodbi, kot se poskuša uresničiti z zakonodajo in sporazumi, se še ni spopadel z razlikami med zakonodajami različnih držav članic in skladno s tem še ni izkoreninil teh razlik; ugotavlja, da je to dokaz praznine v zakonodaji Unije; ponavlja svoj poziv, da se ta praznina odpravi;

| 35. | poziva komisijo, naj si po svojih najboljših močeh na Haaški konferenci prizadeva oživiti projekt konvencije o mednarodnih sodbah; meni, da bi lahko Komisija začela s širokimi posvetovanji – pri tem bi Parlament obveščala in ga vključila vanje – o tem, ali naj imajo pravila iz Uredbe (ES) št. 44/2001 (5) vzajemni učinek, da bi se tako druge države, zlasti Združene države Amerike, spodbudile k nadaljevanji pogajanj; meni, da bi bilo prezgodaj in napačno razmišljati o tem, da se pravilom iz te uredbe podeli vzajemni učinek, dokler ne bo dovolj jasno, da poskusi ponovnega začetka pogajanj v Haagu niso bili uspešni ter iz opravljenih posvetovanj in študij ne bo razvidno, da bi imela takšna poteza koristi in prednosti za državljane, podjetja in odvetnike v EU; |
| --- | --- |

35.

poziva komisijo, naj si po svojih najboljših močeh na Haaški konferenci prizadeva oživiti projekt konvencije o mednarodnih sodbah; meni, da bi lahko Komisija začela s širokimi posvetovanji – pri tem bi Parlament obveščala in ga vključila vanje – o tem, ali naj imajo pravila iz Uredbe (ES) št. 44/2001 (5) vzajemni učinek, da bi se tako druge države, zlasti Združene države Amerike, spodbudile k nadaljevanji pogajanj; meni, da bi bilo prezgodaj in napačno razmišljati o tem, da se pravilom iz te uredbe podeli vzajemni učinek, dokler ne bo dovolj jasno, da poskusi ponovnega začetka pogajanj v Haagu niso bili uspešni ter iz opravljenih posvetovanj in študij ne bo razvidno, da bi imela takšna poteza koristi in prednosti za državljane, podjetja in odvetnike v EU;

| 36. | poziva komisarja za pravosodje, naj zagotovi, da bo Parlament v prihodnosti tesneje sodeloval pri dejavnostih Komisije in Sveta na Haaški konferenci prek parlamentarnega opazovalca in z rednimi izjavami za pristojni parlamentarni odbor; v zvezi s tem opozarja Komisijo na institucionalne zaveze, ki jih je pred Parlamentom izrazil komisar Frattini septembra 2006, in sicer, da bo Komisija v celoti sodelovala s Parlamentom pri svojem delu s Haaško konferenco; |
| --- | --- |

36.

poziva komisarja za pravosodje, naj zagotovi, da bo Parlament v prihodnosti tesneje sodeloval pri dejavnostih Komisije in Sveta na Haaški konferenci prek parlamentarnega opazovalca in z rednimi izjavami za pristojni parlamentarni odbor; v zvezi s tem opozarja Komisijo na institucionalne zaveze, ki jih je pred Parlamentom izrazil komisar Frattini septembra 2006, in sicer, da bo Komisija v celoti sodelovala s Parlamentom pri svojem delu s Haaško konferenco;

| 37. | spodbuja Komisijo, naj v celoti odigra svojo vlogo pri delu Haaške konference; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da EU ratificira Haaško konvencijo o zaščiti otrok z dne 19. oktobra 1996; |
| --- | --- |

37.

spodbuja Komisijo, naj v celoti odigra svojo vlogo pri delu Haaške konference; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da EU ratificira Haaško konvencijo o zaščiti otrok z dne 19. oktobra 1996;

| 38. | sprejema odločitev, da ustanovi medparlamentarni forum o delu Haaške konference; meni, da ima spodbujanje avtonomije strank v pogodbenih odnosih po vsem svetu – že samo kot vzor – na Haaški konferenci tako resne posledice s stališča izogibanja obveznim določbam, da sta potrebna razprava in razmislek o tem na demokratičnih forumih po vsem svetu; |
| --- | --- |

38.

sprejema odločitev, da ustanovi medparlamentarni forum o delu Haaške konference; meni, da ima spodbujanje avtonomije strank v pogodbenih odnosih po vsem svetu – že samo kot vzor – na Haaški konferenci tako resne posledice s stališča izogibanja obveznim določbam, da sta potrebna razprava in razmislek o tem na demokratičnih forumih po vsem svetu;

| 39. | ugotavlja, da je Komisija ustanovila delovno skupino za arbitražo; opozarja Komisijo, naj ne sprejme nobene zakonodajne pobude na tem področju brez odprtega posvetovanja in ob celoviti vključitvi Evropskega parlamenta; poziva Komisijo, naj zagotovi, da je predstavnik pristojnega parlamentarnega odbora povabljen k sodelovanju pri vseh tovrstnih delovnih skupinah, ter brez odrekanja pravice Komisije do pobude meni, da bi moral imeti Evropski parlament pravico imenovati člana ali člane tovrstnih delovnih skupin, da se zagotovi, da so resnično reprezentativne; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da je Komisija ustanovila delovno skupino za arbitražo; opozarja Komisijo, naj ne sprejme nobene zakonodajne pobude na tem področju brez odprtega posvetovanja in ob celoviti vključitvi Evropskega parlamenta; poziva Komisijo, naj zagotovi, da je predstavnik pristojnega parlamentarnega odbora povabljen k sodelovanju pri vseh tovrstnih delovnih skupinah, ter brez odrekanja pravice Komisije do pobude meni, da bi moral imeti Evropski parlament pravico imenovati člana ali člane tovrstnih delovnih skupin, da se zagotovi, da so resnično reprezentativne;

| 40. | poudarja, da je treba zagotoviti vzajemno priznavanje uradnih dokumentov nacionalnih uprav; pozdravlja prizadevanja komisije, da se državljanom omogoči uresničevanje njihove pravice do prostega gibanja, in odločno podpira načrte, da se omogoči medsebojno priznanje učinkov dokumentov o civilnem statusu; poziva k dodatnim prizadevanjem za zmanjšanje ovir za državljane, ki uresničujejo svojo pravico do prostega gibanja, zlasti kar zadeva dostop do socialnih ugodnosti, do katerih so upravičeni, in njihove pravice, da volijo na občinskih volitvah; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba zagotoviti vzajemno priznavanje uradnih dokumentov nacionalnih uprav; pozdravlja prizadevanja komisije, da se državljanom omogoči uresničevanje njihove pravice do prostega gibanja, in odločno podpira načrte, da se omogoči medsebojno priznanje učinkov dokumentov o civilnem statusu; poziva k dodatnim prizadevanjem za zmanjšanje ovir za državljane, ki uresničujejo svojo pravico do prostega gibanja, zlasti kar zadeva dostop do socialnih ugodnosti, do katerih so upravičeni, in njihove pravice, da volijo na občinskih volitvah;

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 12.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0242.

(3)  UL C 250 E, 25.10.2007, str. 99.

(4)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 21.

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 12, 16.1.2001, str. 1).

---

Sreda, 24. november 2010

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/27

---

Sreda, 24. november 2010Trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju (ACTA)

P7_TA(2010)0432

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o trgovinskem sporazumu za boj proti ponarejanju (ACTA)

2012/C 99 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o preglednosti in stanju pogajanj o trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o preglednosti in stanju pogajanj o trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo,

| — | ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju 20. oktobra 2010 o trgovinskem sporazumu za boj proti ponarejanju (ACTA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju 20. oktobra 2010 o trgovinskem sporazumu za boj proti ponarejanju (ACTA),

| — | ob upoštevanju osnutka trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju (ACTA) z dne 2. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju (ACTA) z dne 2. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju odločbe Evropskega varuha človekovih pravic o pritožbi št. 90/2009(JD)OV glede dostopa do dokumentov v zvezi s sporazumom ACTA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločbe Evropskega varuha človekovih pravic o pritožbi št. 90/2009(JD)OV glede dostopa do dokumentov v zvezi s sporazumom ACTA,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje med Parlamentom, Svetom in Komisijo (2003/C 321/01), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje med Parlamentom, Svetom in Komisijo (2003/C 321/01),

| — | ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je boj proti ponarejanju bistven del politične strategije EU za zagotavljanje pravice, enakih konkurenčnih pogojev za vse proizvajalce, ohranjanje zaposlitev državljanov in spoštovanje pravne države, |
| --- | --- |

A.

ker je boj proti ponarejanju bistven del politične strategije EU za zagotavljanje pravice, enakih konkurenčnih pogojev za vse proizvajalce, ohranjanje zaposlitev državljanov in spoštovanje pravne države,

| B. | ker je za učinkovitejši boj proti ponarejanju, ki je svetovni pojav, potrebno mednarodno sodelovanje največjih svetovnih akterjev, |
| --- | --- |

B.

ker je za učinkovitejši boj proti ponarejanju, ki je svetovni pojav, potrebno mednarodno sodelovanje največjih svetovnih akterjev,

| C. | ker kljub številnim poskusom, da bi dosegli mnogostranski pristop, ki je še vedno glavni cilj strategije EU, to še vedno ni uspelo zaradi odpora in nasprotovanja svetovnih akterjev in ker se zato zdi, da je večstranski sporazum najboljši način za obravnavo posebnih vprašanj na mednarodni ravni, |
| --- | --- |

C.

ker kljub številnim poskusom, da bi dosegli mnogostranski pristop, ki je še vedno glavni cilj strategije EU, to še vedno ni uspelo zaradi odpora in nasprotovanja svetovnih akterjev in ker se zato zdi, da je večstranski sporazum najboljši način za obravnavo posebnih vprašanj na mednarodni ravni,

| D. | ker sporazum ACTA zadevajo samo ukrepi za uveljavljanje, kot je Komisija večkrat poudarila, in v njem ni določb, ki spreminjajo temeljno zakonodajo o intelektualni lastnini Evropske unije ali drugih pogodbenic sporazuma ACTA, temveč prvič vzpostavlja celostni mednarodni okvir za pomoč udeležencem pri njihovih prizadevanjih za učinkovit boj proti kršenju intelektualnih pravic, zato ne spreminja pravnega reda Unije, |
| --- | --- |

D.

ker sporazum ACTA zadevajo samo ukrepi za uveljavljanje, kot je Komisija večkrat poudarila, in v njem ni določb, ki spreminjajo temeljno zakonodajo o intelektualni lastnini Evropske unije ali drugih pogodbenic sporazuma ACTA, temveč prvič vzpostavlja celostni mednarodni okvir za pomoč udeležencem pri njihovih prizadevanjih za učinkovit boj proti kršenju intelektualnih pravic, zato ne spreminja pravnega reda Unije,

| E. | ker sporazum ACTA presega področje uporabe sporazuma TRIPS pri številnih temah, tudi pri določbah za digitalni sektor in na področju uporabe obveznih obmejnih ukrepov, zato lahko lastnikom pravic ponudi boljšo zaščito, |
| --- | --- |

E.

ker sporazum ACTA presega področje uporabe sporazuma TRIPS pri številnih temah, tudi pri določbah za digitalni sektor in na področju uporabe obveznih obmejnih ukrepov, zato lahko lastnikom pravic ponudi boljšo zaščito,

| F. | ker se je preglednost pogajanja o sporazumu ACTA po ostrem protestu Parlamenta bistveno izboljšala in je Parlament od kroga pogajanja v Novi Zelandiji dobival popolno poročilo o poteku pogajanj; ker se je seznanil s besedilom, doseženim s pogajanji, en teden po zaključku zadnjega kroga na Japonskem, |
| --- | --- |

F.

ker se je preglednost pogajanja o sporazumu ACTA po ostrem protestu Parlamenta bistveno izboljšala in je Parlament od kroga pogajanja v Novi Zelandiji dobival popolno poročilo o poteku pogajanj; ker se je seznanil s besedilom, doseženim s pogajanji, en teden po zaključku zadnjega kroga na Japonskem,

| G. | ker so iz besedila, doseženega s pogajanji, razvidni pomisleki Parlamenta iz preteklih mesecev, tudi glede vprašanj, kot so spoštovanje temeljnih pravic, zasebnosti in varovanja podatkov, spoštovanje pomembne vloge svobodnega svetovnega spleta, pomen zaščite vloge ponudnikov storitev in potreba po zaščiti dostopa do zdravil (sklicevanje na Deklaracijo iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, sprejete 14. novembra 2001 in vključene v preambulo sporazuma), |
| --- | --- |

G.

ker so iz besedila, doseženega s pogajanji, razvidni pomisleki Parlamenta iz preteklih mesecev, tudi glede vprašanj, kot so spoštovanje temeljnih pravic, zasebnosti in varovanja podatkov, spoštovanje pomembne vloge svobodnega svetovnega spleta, pomen zaščite vloge ponudnikov storitev in potreba po zaščiti dostopa do zdravil (sklicevanje na Deklaracijo iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, sprejete 14. novembra 2001 in vključene v preambulo sporazuma),

| H. | ker je Komisija večkrat poudarila, da je treba izvajati zaščito geografskih oznak; ker so se pogodbenice sporazuma ACTA dogovorile, da bodo geografske oznake uveljavljale, |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija večkrat poudarila, da je treba izvajati zaščito geografskih oznak; ker so se pogodbenice sporazuma ACTA dogovorile, da bodo geografske oznake uveljavljale,

| I. | ker mora Komisija kot varuh pogodb ohranjati pravni red Skupnosti in da ga ne sme spreminjati, kadar se pogaja o mednarodnih sporazumih, ki vplivajo na zakonodajo EU, ter ker se je Komisija obvezala, da bo Parlament nemudoma in v celoti obveščala na vseh stopnjah pogajanj o mednarodnih sporazumih, |
| --- | --- |

I.

ker mora Komisija kot varuh pogodb ohranjati pravni red Skupnosti in da ga ne sme spreminjati, kadar se pogaja o mednarodnih sporazumih, ki vplivajo na zakonodajo EU, ter ker se je Komisija obvezala, da bo Parlament nemudoma in v celoti obveščala na vseh stopnjah pogajanj o mednarodnih sporazumih,

| J. | ker je bistveno zagotoviti, da se ukrepi za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine razvijejo na takšen način, da ne bodo ovirali inovacij ali konkurence, ogrožali omejitev v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in varstva osebnih podatkov, omejevali prostega pretoka informacij ali po nepotrebnem obremenjevali zakonitega trgovanja, |
| --- | --- |

J.

ker je bistveno zagotoviti, da se ukrepi za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine razvijejo na takšen način, da ne bodo ovirali inovacij ali konkurence, ogrožali omejitev v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in varstva osebnih podatkov, omejevali prostega pretoka informacij ali po nepotrebnem obremenjevali zakonitega trgovanja,

| K. | ker mora biti vsak dogovor, ki ga Evropska unija sklene o sporazumu ACTA, v skladu s pravnim redom Unije, kar zadeva zlasti zakonske obveznosti, ki jih ima EU v zvezi s spoštovanjem zasebnosti in varstvom podatkov, kot določajo Direktiva 95/46/ES, Direktiva 2002/58/ES ter druga sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije, |
| --- | --- |

K.

ker mora biti vsak dogovor, ki ga Evropska unija sklene o sporazumu ACTA, v skladu s pravnim redom Unije, kar zadeva zlasti zakonske obveznosti, ki jih ima EU v zvezi s spoštovanjem zasebnosti in varstvom podatkov, kot določajo Direktiva 95/46/ES, Direktiva 2002/58/ES ter druga sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije,

| L. | ker bo moral Parlament zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe decembra 2009 dati privolitev za besedilo sporazuma ACTA, preden sporazum začne veljati v Evropski uniji, |
| --- | --- |

L.

ker bo moral Parlament zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe decembra 2009 dati privolitev za besedilo sporazuma ACTA, preden sporazum začne veljati v Evropski uniji,

| 1. | pozdravlja objavo osnutka sporazuma za boj proti ponarejanju 2. oktobra 2010 po pogajanjih v Tokiu in pričakuje, da bo Komisija Parlamentu in javnosti predstavila dokončno besedilo ACTA po sestanku za tehnična pogajanja, ki bo v Sidneyu od 30. novembra do 3. decembra 2010; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja objavo osnutka sporazuma za boj proti ponarejanju 2. oktobra 2010 po pogajanjih v Tokiu in pričakuje, da bo Komisija Parlamentu in javnosti predstavila dokončno besedilo ACTA po sestanku za tehnična pogajanja, ki bo v Sidneyu od 30. novembra do 3. decembra 2010;

| 2. | ponovno poudarja, da je boj proti ponarejanju prednostna naloga njene notranje in mednarodne politične strategije in da je mednarodno sodelovanje ključno za dosego tega cilja; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja, da je boj proti ponarejanju prednostna naloga njene notranje in mednarodne politične strategije in da je mednarodno sodelovanje ključno za dosego tega cilja;

| 3. | se v celoti zaveda, da s pogajanji dosežen sporazum ne bo rešil zapletenega in večdimenzionalnega problema ponarejanja; vendar meni, da je korak v pravo smer; |
| --- | --- |

3.

se v celoti zaveda, da s pogajanji dosežen sporazum ne bo rešil zapletenega in večdimenzionalnega problema ponarejanja; vendar meni, da je korak v pravo smer;

| 4. | pozdravlja ponovni izjavi Komisije, da je uveljavljanje določb trgovinskega sporazuma proti ponarejanju, zlasti določb o postopkih uveljavljanja avtorskih pravic v digitalnem okolju, popolnoma v skladu s pravnim redom Unije in da sporazum ne bo uvedel osebnih pregledov ali tako imenovanega postopka treh opominov („three strikes“); poudarja, da se nobena podpisnica sporazuma ACTA, zlasti ne EU, ne more sklicevati na sporazum, če želi uvesti postopek treh opominov ali podobne ukrepe; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja ponovni izjavi Komisije, da je uveljavljanje določb trgovinskega sporazuma proti ponarejanju, zlasti določb o postopkih uveljavljanja avtorskih pravic v digitalnem okolju, popolnoma v skladu s pravnim redom Unije in da sporazum ne bo uvedel osebnih pregledov ali tako imenovanega postopka treh opominov („three strikes“); poudarja, da se nobena podpisnica sporazuma ACTA, zlasti ne EU, ne more sklicevati na sporazum, če želi uvesti postopek treh opominov ali podobne ukrepe;

| 5. | pozdravlja trditev iz preambule osnutka posvetovalnega besedila z dne 2. oktobra 2010, da je cilj sporazuma ACTA, da omogoči učinkovita in ustrezna sredstva za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, pri čemer dopolnjuje sporazum TRIPS in upošteva razlike v posameznih pravnih sistemih in praksah podpisnic sporazuma ACTA; vztraja na načelih iz Deklaracije iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki jo je STO sprejela 14. novembra 2001 na svoji četrti ministrski konferenci v Dohi (Katar), ki so temelji osnutka posvetovalnega besedila sporazuma ACTA z dne 2. oktobra 2010 in jih zato mora vsako izvajanje sporazuma ACTA upoštevati; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja trditev iz preambule osnutka posvetovalnega besedila z dne 2. oktobra 2010, da je cilj sporazuma ACTA, da omogoči učinkovita in ustrezna sredstva za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, pri čemer dopolnjuje sporazum TRIPS in upošteva razlike v posameznih pravnih sistemih in praksah podpisnic sporazuma ACTA; vztraja na načelih iz Deklaracije iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki jo je STO sprejela 14. novembra 2001 na svoji četrti ministrski konferenci v Dohi (Katar), ki so temelji osnutka posvetovalnega besedila sporazuma ACTA z dne 2. oktobra 2010 in jih zato mora vsako izvajanje sporazuma ACTA upoštevati;

| 6. | poudarja, da sporazum ACTA ne bo spremenil pravnega reda Unije glede izvajanja pravic intelektualne lastnine, saj je zakonodaja EU že precej naprednejša od sedanjih mednarodnih standardov, in zato predstavlja možnost za izmenjavo najboljših praks in smernic na tem področju; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da sporazum ACTA ne bo spremenil pravnega reda Unije glede izvajanja pravic intelektualne lastnine, saj je zakonodaja EU že precej naprednejša od sedanjih mednarodnih standardov, in zato predstavlja možnost za izmenjavo najboljših praks in smernic na tem področju;

| 7. | meni, da je sporazum ACTA orodje za izboljšanje učinkovitosti obstoječih standardov, kar bo zaščitilo izvoz EU in lastnike pravic na svetovnem trgu, na katerem so trenutno deležni sistematičnega kršenja avtorskih pravic, blagovnih znamk, patentov, oblikovanja in geografskih označb; |
| --- | --- |

7.

meni, da je sporazum ACTA orodje za izboljšanje učinkovitosti obstoječih standardov, kar bo zaščitilo izvoz EU in lastnike pravic na svetovnem trgu, na katerem so trenutno deležni sistematičnega kršenja avtorskih pravic, blagovnih znamk, patentov, oblikovanja in geografskih označb;

| 8. | poudarja, da je za evropska podjetja in za zaposlovanje v EU pomembno, da se geografske označbe varujejo; je seznanjen s prizadevanji Komisije, da bi vključila zaščito geografskih oznak v področje uporabe sporazuma ACTA; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je za evropska podjetja in za zaposlovanje v EU pomembno, da se geografske označbe varujejo; je seznanjen s prizadevanji Komisije, da bi vključila zaščito geografskih oznak v področje uporabe sporazuma ACTA;

| 9. | izraža obžalovanje, ker sporazum v svojem členu 1.X ne opredeljuje ponarejanja geografskih označb, kar bi lahko povzročilo zmedo ali vsaj zapletlo naloge upravnih in sodnih organov pri obrazložitvi in izvajanju sporazuma ACTA; |
| --- | --- |

9.

izraža obžalovanje, ker sporazum v svojem členu 1.X ne opredeljuje ponarejanja geografskih označb, kar bi lahko povzročilo zmedo ali vsaj zapletlo naloge upravnih in sodnih organov pri obrazložitvi in izvajanju sporazuma ACTA;

| 10. | pozdravlja vključitev besede „lahko“ v člen 2.14.3 (Vsaka stranka lahko predpiše kazenske postopke in kazni ...); |
| --- | --- |

10.

pozdravlja vključitev besede „lahko“ v člen 2.14.3 (Vsaka stranka lahko predpiše kazenske postopke in kazni ...);

| 11. | pozdravlja dejstvo, da so se strani po vztrajanju EU sporazumele, da je lahko kriminalizacija snemanja s kamero neobvezna (člena 2.14.3 in 2.15); |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da so se strani po vztrajanju EU sporazumele, da je lahko kriminalizacija snemanja s kamero neobvezna (člena 2.14.3 in 2.15);

| 12. | pozdravlja dejstvo, da članstvo v sporazumu ACTA ni ekskluzivno in da se mu lahko pridružijo tudi države v razvoju in države v vzponu, s čimer se bo spodbujala širitev zaščite pravic intelektualne lastnine in okrepil boj proti ponarejanju po vsem svetu; meni, da bi sporazum ACTA v prihodnje lahko dosegel večstransko raven; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da članstvo v sporazumu ACTA ni ekskluzivno in da se mu lahko pridružijo tudi države v razvoju in države v vzponu, s čimer se bo spodbujala širitev zaščite pravic intelektualne lastnine in okrepil boj proti ponarejanju po vsem svetu; meni, da bi sporazum ACTA v prihodnje lahko dosegel večstransko raven;

| 13. | poudarja, da morajo vsi sklepi Komisije kot dela odbora za sporazum ACTA soditi v področje uporabe pravnega reda EU in ne morejo enostransko spreminjati vsebine sporazuma; zato meni, da morata Parlament in Svet vse predloge sprememb sprejemati v skladu s členoma 207 in 218 PDEU; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da morajo vsi sklepi Komisije kot dela odbora za sporazum ACTA soditi v področje uporabe pravnega reda EU in ne morejo enostransko spreminjati vsebine sporazuma; zato meni, da morata Parlament in Svet vse predloge sprememb sprejemati v skladu s členoma 207 in 218 PDEU;

| 14. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da izvajanje sporazuma ACTA ne bo vplivalo na temeljne pravice in varstvo podatkov, na sedanja prizadevanja EU, da bi poenotila izvedbene ukrepe za pravice intelektualne lastnine, ter na elektronsko poslovanje; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da izvajanje sporazuma ACTA ne bo vplivalo na temeljne pravice in varstvo podatkov, na sedanja prizadevanja EU, da bi poenotila izvedbene ukrepe za pravice intelektualne lastnine, ter na elektronsko poslovanje;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav, ki sodelujejo pri pogajanjih o sporazumu ACTA. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav, ki sodelujejo pri pogajanjih o sporazumu ACTA.

---

Četrtek, 25. november 2010

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/30

---

Četrtek, 25. november 2010Proračun za leto 2011

P7_TA(2010)0433

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o tekočih pogajanjih o proračunu za leto 2011

2012/C 99 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310 do 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310 do 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predložila 27. aprila 2010 (COM(2010)0300) ter pisnih predlogov sprememb št. 1, št. 2 in št. 3, ki jih je Komisija predložila 15. septembra, 11. oktobra in 20. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predložila 27. aprila 2010 (COM(2010)0300) ter pisnih predlogov sprememb št. 1, št. 2 in št. 3, ki jih je Komisija predložila 15. septembra, 11. oktobra in 20. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Svet sprejel 12. avgusta 2010 (12699/2010-C7-0202/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Svet sprejel 12. avgusta 2010 (12699/2010-C7-0202/2010),

| — | ob upoštevanju resolucije Parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 – vsi oddelki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 – vsi oddelki (1),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (COM(2010)0072) in dokumenta Komisije o predlogu Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim Parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah (COM(2010)0073), ki sta bila predložena 3. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (COM(2010)0072) in dokumenta Komisije o predlogu Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim Parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah (COM(2010)0073), ki sta bila predložena 3. marca 2010,

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3 k splošnemu proračunu za leto 2010 (COM(2010)0149) z dne 8. aprila 2010 in predloga spremembe proračuna št. 10 k splošnemu proračunu za leto 2010 (COM(2010)0598) z dne 20. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3 k splošnemu proračunu za leto 2010 (COM(2010)0149) z dne 8. aprila 2010 in predloga spremembe proračuna št. 10 k splošnemu proračunu za leto 2010 (COM(2010)0598) z dne 20. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (COM(2010)0150), ki ga je Komisija predložila 8. aprila 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti (COM(2010)0150), ki ga je Komisija predložila 8. aprila 2010,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2010, ki ga je Svet določil 13. septembra 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010), in resolucije Parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2010 za proračunsko leto 2010, oddelek III – Komisija (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2010, ki ga je Svet določil 13. septembra 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010), in resolucije Parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2010 za proračunsko leto 2010, oddelek III – Komisija (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (3),

| — | ob upoštevanju resolucije Parlamenta z dne 29. marca 2007 o prihodnosti lastnih sredstev Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Parlamenta z dne 29. marca 2007 o prihodnosti lastnih sredstev Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju člena 78 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78 Poslovnika,

| A. | ker so bile v stališču Sveta o predlogu proračuna odobritve plačil omejene na znesek, ki predstavlja 2,91-odstotno povečanje v primerjavi s proračunom za leto 2010, |
| --- | --- |

A.

ker so bile v stališču Sveta o predlogu proračuna odobritve plačil omejene na znesek, ki predstavlja 2,91-odstotno povečanje v primerjavi s proračunom za leto 2010,

| B. | ker se je Parlament sporazumel o „strategiji sedmih točk“, namenjeni izvajanju določb Lizbonske pogodbe, in jo podprl s proračunskimi predlogi sprememb, obenem pa je pokazal svojo pripravljenost, da potrdi raven plačil v okviru splošnega sporazuma, |
| --- | --- |

B.

ker se je Parlament sporazumel o „strategiji sedmih točk“, namenjeni izvajanju določb Lizbonske pogodbe, in jo podprl s proračunskimi predlogi sprememb, obenem pa je pokazal svojo pripravljenost, da potrdi raven plačil v okviru splošnega sporazuma,

| C. | ker se spravni odbor Parlament in Sveta 15. novembra 2010 ni uspel dogovoriti o skupnem besedilu za proračun 2011, |
| --- | --- |

C.

ker se spravni odbor Parlament in Sveta 15. novembra 2010 ni uspel dogovoriti o skupnem besedilu za proračun 2011,

| 1. | izraža svojo pripravljenost, da omogoči sporazum o proračunu 2011 in z njim povezanih elementih v zelo omejenem časovnem okviru, če bosta Komisija in Svet izpolnila naslednje pogoje:






  (a) | sporazum o resničnih mehanizmih prilagodljivosti, ki spoštujejo obstoječa načela za revizije, kakor so določena v medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006, ki jih bosta določila EP in kvalificirana večina v Svetu, kar bo omogočilo primerno prihodnje financiranje politik za leto 2011 in prihodnja leta, ki izhajajo iz novih pristojnosti, ki jih EU dodeljujeta Lizbonska pogodba in projekt EU 2020; |
| --- | --- | --- |

1.

izraža svojo pripravljenost, da omogoči sporazum o proračunu 2011 in z njim povezanih elementih v zelo omejenem časovnem okviru, če bosta Komisija in Svet izpolnila naslednje pogoje:

(a)

sporazum o resničnih mehanizmih prilagodljivosti, ki spoštujejo obstoječa načela za revizije, kakor so določena v medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006, ki jih bosta določila EP in kvalificirana večina v Svetu, kar bo omogočilo primerno prihodnje financiranje politik za leto 2011 in prihodnja leta, ki izhajajo iz novih pristojnosti, ki jih EU dodeljujeta Lizbonska pogodba in projekt EU 2020;

| (b) | Komisija se mora obvezati, da bo do 1. julija 2011 predstavila stvarne predloge na podlagi člena 311 PDEU o novih lastnih sredstvih za EU, Svet pa se mora obvezati, da bo obravnaval te predloge skupaj s Parlamentom v okviru pogajalskega postopka o naslednjem večletnem finančnem okviru v skladu z izjavo št. 3 o pregledu finančnega okvira Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; |
| --- | --- |

(b)

Komisija se mora obvezati, da bo do 1. julija 2011 predstavila stvarne predloge na podlagi člena 311 PDEU o novih lastnih sredstvih za EU, Svet pa se mora obvezati, da bo obravnaval te predloge skupaj s Parlamentom v okviru pogajalskega postopka o naslednjem večletnem finančnem okviru v skladu z izjavo št. 3 o pregledu finančnega okvira Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;

| (c) | sporazum med tremi institucijami o načinu skupnega sodelovanja, ki vključuje udeležbo Parlamenta v pogajalskem postopku o naslednjem večletnem finančnem okviru in udeležbo poslancev EP na zadevnih sejah in v rednih razpravah, ki potekajo na ravni predsednikov Parlamenta, Sveta in Komisije v skladu z določbami členov 324 in 312(5) PDEU; |
| --- | --- |

(c)

sporazum med tremi institucijami o načinu skupnega sodelovanja, ki vključuje udeležbo Parlamenta v pogajalskem postopku o naslednjem večletnem finančnem okviru in udeležbo poslancev EP na zadevnih sejah in v rednih razpravah, ki potekajo na ravni predsednikov Parlamenta, Sveta in Komisije v skladu z določbami členov 324 in 312(5) PDEU;

| 2. | pozdravlja, da je Komisija sprejela obveznosti v zvezi z evropsko dodano vrednostjo in posledicami Lizbonske pogodbe za proračun EU ter natančnim časovnim okvirom za lastna sredstva; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja, da je Komisija sprejela obveznosti v zvezi z evropsko dodano vrednostjo in posledicami Lizbonske pogodbe za proračun EU ter natančnim časovnim okvirom za lastna sredstva;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0372.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0371.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0328.

(4)  UL C 27 E, 31.1.2008, str. 214.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/31

---

Četrtek, 25. november 2010Človekove pravice, socialni in okoljski standardi v mednarodnih trgovinskih sporazumih

P7_TA(2010)0434

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2009/2219(INI))

2012/C 99 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 153, 191, 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 153, 191, 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 12, 21, 28, 29, 31 in 32 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 12, 21, 28, 29, 31 in 32 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in drugih instrumentov Organizacije združenih narodov na področju človekovih pravic, zlasti sporazumov o državljanskih in političnih pravicah ter ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije iz leta 1965, konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979 in konvencije o otrokovih pravicah iz leta 1989, deklaracije Organizacije združenih narodov o pravicah avtohtonega prebivalstva iz leta 2007 in zaključnega dokumenta z vrhunskega srečanja Organizacije združenih narodov o ciljih tisočletja, ki je potekalo od 20. do 22. septembra 2010 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in drugih instrumentov Organizacije združenih narodov na področju človekovih pravic, zlasti sporazumov o državljanskih in političnih pravicah ter ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije iz leta 1965, konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979 in konvencije o otrokovih pravicah iz leta 1989, deklaracije Organizacije združenih narodov o pravicah avtohtonega prebivalstva iz leta 2007 in zaključnega dokumenta z vrhunskega srečanja Organizacije združenih narodov o ciljih tisočletja, ki je potekalo od 20. do 22. septembra 2010 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (WTO), in tudi izjave, sprejete na četrti ministrski konferenci novembra 2001 v Dohi, zlasti njenega odstavka 31, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (WTO), in tudi izjave, sprejete na četrti ministrski konferenci novembra 2001 v Dohi, zlasti njenega odstavka 31,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. septembra 1996 o sporočilu Komisije o vključitvi spoštovanja demokratičnih načel in človekovih pravic v sporazume med Skupnostjo in tretjimi državami (KOM(1995)0216) (1), pa tudi svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. septembra 1996 o sporočilu Komisije o vključitvi spoštovanja demokratičnih načel in človekovih pravic v sporazume med Skupnostjo in tretjimi državami (KOM(1995)0216) (1), pa tudi svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2001 o odprtosti in demokraciji v mednarodni trgovini (3), s katero poziva WTO k spoštovanju temeljnih socialnih standardov Mednarodne organizacije dela (ILO), Evropsko unijo pa k sprejemu odločitev ILO, vključno z morebitnimi pozivi k uporabi sankcij v primeru resnih kršitev temeljnih socialnih standardov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2001 o odprtosti in demokraciji v mednarodni trgovini (3), s katero poziva WTO k spoštovanju temeljnih socialnih standardov Mednarodne organizacije dela (ILO), Evropsko unijo pa k sprejemu odločitev ILO, vključno z morebitnimi pozivi k uporabi sankcij v primeru resnih kršitev temeljnih socialnih standardov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (KOM(2001)0252) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (KOM(2001)0252) (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Socialna razsežnost globalizacije – prispevek politike EU k razširitvi koristi na vse (KOM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Socialna razsežnost globalizacije – prispevek politike EU k razširitvi koristi na vse (KOM(2004)0383),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2005 o socialni razsežnosti globalizacije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2005 o socialni razsežnosti globalizacije (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2005 o izkoriščanju otrok v državah v razvoju s posebnim poudarkom na delu otrok (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2005 o izkoriščanju otrok v državah v razvoju s posebnim poudarkom na delu otrok (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o delu otrok (7) z dne 14. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o delu otrok (7) z dne 14. junija 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o pravični trgovini in razvoju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o pravični trgovini in razvoju (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalizirani Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (9), v odgovor na sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Globalna Evropa: konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalizirani Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (9), v odgovor na sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Globalna Evropa: konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta (KOM(2006)0567),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Spodbujanje dostojnega dela za vse – prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Spodbujanje dostojnega dela za vse – prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu (KOM(2006)0249),

| — | ob upoštevanju Ministrske deklaracije Ekonomsko-socialnega sveta Organizacije združenih narodov iz leta 2006 o polni zaposlenosti in dostojnem delu, ki priznava, da sta polna in produktivna zaposlitev ter dostojno delo za vse, bistveni element trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ministrske deklaracije Ekonomsko-socialnega sveta Organizacije združenih narodov iz leta 2006 o polni zaposlenosti in dostojnem delu, ki priznava, da sta polna in produktivna zaposlitev ter dostojno delo za vse, bistveni element trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (10), ki poziva k vključevanju socialnih standardov za spodbujanje dostojnega dela v trgovinske sporazume Evropske unije, zlasti dvostranske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (10), ki poziva k vključevanju socialnih standardov za spodbujanje dostojnega dela v trgovinske sporazume Evropske unije, zlasti dvostranske,

| — | ob upoštevanju agende za dostojno delo in globalnega pakta o zaposlovanju, ki ju je sprejela ILO s splošnim soglasjem na Mednarodni konferenci dela 19. junija 2009, in deklaracije ILO o socialni pravičnosti za pravičnejšo globalizacijo iz leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za dostojno delo in globalnega pakta o zaposlovanju, ki ju je sprejela ILO s splošnim soglasjem na Mednarodni konferenci dela 19. junija 2009, in deklaracije ILO o socialni pravičnosti za pravičnejšo globalizacijo iz leta 2008,

| — | ob upoštevanju Bruseljske konvencije iz leta 1968, kakor je bila konsolidirana z Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000, o pristojnosti in izvrševanju sodb v civilnih in trgovinskih zadevah (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bruseljske konvencije iz leta 1968, kakor je bila konsolidirana z Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000, o pristojnosti in izvrševanju sodb v civilnih in trgovinskih zadevah (11),

| — | ob upoštevanju splošnega sistema preferencialov (GSP), ki velja od 1. januarja 2006 in omogoča brezcarinski dostop ali znižanje tarif za vse večje število proizvodov ter vključuje nove spodbude za najbolj ogrožene države s posebnimi trgovinskimi, finančnimi ali razvojnimi potrebami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega sistema preferencialov (GSP), ki velja od 1. januarja 2006 in omogoča brezcarinski dostop ali znižanje tarif za vse večje število proizvodov ter vključuje nove spodbude za najbolj ogrožene države s posebnimi trgovinskimi, finančnimi ali razvojnimi potrebami,

| — | ob upoštevanju vseh sporazumov med Evropsko unijo in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh sporazumov med Evropsko unijo in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju partnerskega sporazuma med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in Evropsko unijo, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju in spremenjenega leta 2005 ter 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega sporazuma med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in Evropsko unijo, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju in spremenjenega leta 2005 ter 2010,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z regijami in državami AKP, zlatimi tistih z dne 26. septembra 2002 (12), 23. maja 2007 (13) in 12. decembra 2007 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z regijami in državami AKP, zlatimi tistih z dne 26. septembra 2002 (12), 23. maja 2007 (13) in 12. decembra 2007 (14),

| — | ob upoštevanju mednarodnih konvencij o okolju, kot so Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (1987), Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja (1989), Kartagenski protokol o biološki varnosti (2000) in Kjotski protokol (1997), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih konvencij o okolju, kot so Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (1987), Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja (1989), Kartagenski protokol o biološki varnosti (2000) in Kjotski protokol (1997),

| — | ob upoštevanju poglavja 13 sporazuma o prosti trgovini, ki je bil podpisan oktobra 2009 med Evropsko unijo in Južno Korejo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja 13 sporazuma o prosti trgovini, ki je bil podpisan oktobra 2009 med Evropsko unijo in Južno Korejo,

| — | ob upoštevanju zaključka pogajanj med Evropsko unijo, Kolumbijo in Perujem o večstranskem trgovinskem sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključka pogajanj med Evropsko unijo, Kolumbijo in Perujem o večstranskem trgovinskem sporazumu,

| — | ob upoštevanju predstavitve o upoštevanju socialnih in okoljskih standardov v trgovinskih pogajanjih, ki jo je 14. januarja 2010 pripravil Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve o upoštevanju socialnih in okoljskih standardov v trgovinskih pogajanjih, ki jo je 14. januarja 2010 pripravil Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0312/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0312/2010),

| A. | ker je povezava med trgovino, človekovimi pravicami ter socialnimi in okoljskimi standardi postala ključna prvina gospodarskih in trgovinskih odnosov in bistveni del pogajanj v okviru prostotrgovinskih sporazumov, |
| --- | --- |

A.

ker je povezava med trgovino, človekovimi pravicami ter socialnimi in okoljskimi standardi postala ključna prvina gospodarskih in trgovinskih odnosov in bistveni del pogajanj v okviru prostotrgovinskih sporazumov,

| B. | ker izkrivljanje konkurence in tveganje socialnega in okoljskega dumpinga naraščata zlasti na škodo podjetij in delavcev, ki se nahajajo znotraj Evropske unije, saj morajo spoštovati bolj stroge socialne, okoljske in davčne standarde, |
| --- | --- |

B.

ker izkrivljanje konkurence in tveganje socialnega in okoljskega dumpinga naraščata zlasti na škodo podjetij in delavcev, ki se nahajajo znotraj Evropske unije, saj morajo spoštovati bolj stroge socialne, okoljske in davčne standarde,

| C. | ker bi morala EU v svojih odnosih s tretjimi državami sprejeti trgovinsko strategijo, temelječo na vzajemnosti, ki bi morala biti tudi diferencirana glede na raven razvoja njenih partnerjev, tako glede zahtev na socialnem in okoljskem področju kot glede liberalizacije izmenjav, da se ustvarijo pogoji za pravično in pošteno mednarodno konkurenco, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala EU v svojih odnosih s tretjimi državami sprejeti trgovinsko strategijo, temelječo na vzajemnosti, ki bi morala biti tudi diferencirana glede na raven razvoja njenih partnerjev, tako glede zahtev na socialnem in okoljskem področju kot glede liberalizacije izmenjav, da se ustvarijo pogoji za pravično in pošteno mednarodno konkurenco,

| D. | ker so postali dvostranski forumi glavno mesto za uveljavljanje političnih ciljev do take mere, da obeti za vzpostavitev večstranskih pravil na področju trgovine, dela in okolja v sklopu WTO niso preveč obetavni, |
| --- | --- |

D.

ker so postali dvostranski forumi glavno mesto za uveljavljanje političnih ciljev do take mere, da obeti za vzpostavitev večstranskih pravil na področju trgovine, dela in okolja v sklopu WTO niso preveč obetavni,

| E. | ker si je treba vseeno prizadevati za ponovno vzpostavitev ravnotežja med trgovinsko zakonodajo in temeljnimi pravicami ter okrepitev dialoga med osrednjimi mednarodnimi organizacijami, zlasti med ILO in WTO, za večjo usklajenost med mednarodnimi politikami in boljše svetovno upravljanje, |
| --- | --- |

E.

ker si je treba vseeno prizadevati za ponovno vzpostavitev ravnotežja med trgovinsko zakonodajo in temeljnimi pravicami ter okrepitev dialoga med osrednjimi mednarodnimi organizacijami, zlasti med ILO in WTO, za večjo usklajenost med mednarodnimi politikami in boljše svetovno upravljanje,

| F. | ker so razlogi za vključevanje določb o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardov v mednarodne trgovinske sporazume številni, od želje po vzpostavitvi pravične trgovine in enakih pogojev trgovanja do bolj normativnih, kot je zaščititi splošne, ki jih zagovarja Evropska unija, in slediti usklajeni evropski politiki, |
| --- | --- |

F.

ker so razlogi za vključevanje določb o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardov v mednarodne trgovinske sporazume številni, od želje po vzpostavitvi pravične trgovine in enakih pogojev trgovanja do bolj normativnih, kot je zaščititi splošne, ki jih zagovarja Evropska unija, in slediti usklajeni evropski politiki,

| G. | opozarja, da Organizacija združenih narodov v svoji deklaraciji o pravici do razvoja iz leta 1986 potrjuje, da je pravica do razvoja neodtujljiva človekova pravica, na podlagi katere imajo vsako človeško bitje in vsi narodi pravico, da sodelujejo, k njemu prispevajo in uživajo v gospodarskem, družbenem, kulturnem in političnem razvoju; zato meni, da je EU zavezana, da ne ogroža te pravice, temveč jo vključi v mednarodne sporazume in obravnava kot smernico evropskih politik; |
| --- | --- |

G.

opozarja, da Organizacija združenih narodov v svoji deklaraciji o pravici do razvoja iz leta 1986 potrjuje, da je pravica do razvoja neodtujljiva človekova pravica, na podlagi katere imajo vsako človeško bitje in vsi narodi pravico, da sodelujejo, k njemu prispevajo in uživajo v gospodarskem, družbenem, kulturnem in političnem razvoju; zato meni, da je EU zavezana, da ne ogroža te pravice, temveč jo vključi v mednarodne sporazume in obravnava kot smernico evropskih politik;

| H. | ker Lizbonska pogodba znova poudarja, da morajo zunanje delovanje Evropske unije, katerega bistveni del je trgovina, voditi ista načela, kot so njeno ustanovitev; ker lahko evropski socialni model, ki združuje trajnostno gospodarsko rast z izboljšanimi delovnimi in življenjskimi pogoji uporabijo tudi drugi partnerji; ker morajo biti trgovinski sporazumi skladni tudi z drugimi obveznostmi in mednarodnimi konvencijami, ki so se jih v skladu z svojimi nacionalnimi zakonodajami obvezale spoštovati države podpisnice, |
| --- | --- |

H.

ker Lizbonska pogodba znova poudarja, da morajo zunanje delovanje Evropske unije, katerega bistveni del je trgovina, voditi ista načela, kot so njeno ustanovitev; ker lahko evropski socialni model, ki združuje trajnostno gospodarsko rast z izboljšanimi delovnimi in življenjskimi pogoji uporabijo tudi drugi partnerji; ker morajo biti trgovinski sporazumi skladni tudi z drugimi obveznostmi in mednarodnimi konvencijami, ki so se jih v skladu z svojimi nacionalnimi zakonodajami obvezale spoštovati države podpisnice,

| I. | ob upoštevanju pomena ohranitve stopnje socialnih in okoljskih standardov, ki veljajo znotraj Evropske unije, in njihovega spoštovanja s strani tujih podjetij, ki delujejo na enotnem evropskem trgu, |
| --- | --- |

I.

ob upoštevanju pomena ohranitve stopnje socialnih in okoljskih standardov, ki veljajo znotraj Evropske unije, in njihovega spoštovanja s strani tujih podjetij, ki delujejo na enotnem evropskem trgu,

| J. | ker lahko trgovinskim sporazumom vključevanje človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov doprinese dodano vrednost z omogočanjem večjega vključevanja civilne družbe, okrepljeno podporo politični in socialni stabilnosti ter vzpostavitvijo ugodnega trgovinskega okolja, |
| --- | --- |

J.

ker lahko trgovinskim sporazumom vključevanje človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov doprinese dodano vrednost z omogočanjem večjega vključevanja civilne družbe, okrepljeno podporo politični in socialni stabilnosti ter vzpostavitvijo ugodnega trgovinskega okolja,

| K. | ker predstavljata področje trgovine in spoštovanje standardov glede človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov pomemben vidik pri zagotavljanju miru in blaginje na svetu, ne moreta pa biti rešitev za vse težave med različnimi državami sveta; ker je vendar mogoče mrtvo točko v političnih odnosih obvladati z okrepitvijo trgovinskih odnosov, pri čemer se opredelijo skupni interesi, zlasti na področju varovanja okolja, in tako zgladijo spori, |
| --- | --- |

K.

ker predstavljata področje trgovine in spoštovanje standardov glede človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov pomemben vidik pri zagotavljanju miru in blaginje na svetu, ne moreta pa biti rešitev za vse težave med različnimi državami sveta; ker je vendar mogoče mrtvo točko v političnih odnosih obvladati z okrepitvijo trgovinskih odnosov, pri čemer se opredelijo skupni interesi, zlasti na področju varovanja okolja, in tako zgladijo spori,

| L. | ker so druge države dale zgled z vključitvijo socialnih standardov v trgovinske sporazume, |
| --- | --- |

L.

ker so druge države dale zgled z vključitvijo socialnih standardov v trgovinske sporazume,

| M. | ker je splošni sistem preferencialov oblikovan na podlagi dejstva, da države upravičenke spoštujejo načela mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in temeljne standarde delovnega prava, ter vključuje posebno shemo dodatnih tarifnih preferencialov za spodbujanje ratifikacije in učinkovitega izvajanja glavnih mednarodnih konvencij o človekovih in delovnopravnih pravicah, okoljski zaščiti in dobrem upravljanju; ker bi lahko nespoštovanje pogojev vodilo k prekinitvi trgovinskega dogovora, |
| --- | --- |

M.

ker je splošni sistem preferencialov oblikovan na podlagi dejstva, da države upravičenke spoštujejo načela mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in temeljne standarde delovnega prava, ter vključuje posebno shemo dodatnih tarifnih preferencialov za spodbujanje ratifikacije in učinkovitega izvajanja glavnih mednarodnih konvencij o človekovih in delovnopravnih pravicah, okoljski zaščiti in dobrem upravljanju; ker bi lahko nespoštovanje pogojev vodilo k prekinitvi trgovinskega dogovora,

| 1. | zato poziva, naj se v prihodnji trgovinski strategiji Evropske unije trgovine ne obravnava kot, da je sama sebi namen, ampak kot orodje, ki omogoča spodbujanje evropskih trgovinskih vrednot in interesov, ter kot instrument za pravične izmenjave, ki bo lahko učinkovito posplošil vključitev in izvajanje socialnih in okoljskih standardov z vsemi trgovinskimi partnerji EU; meni, da mora Evropsko unijo pri pogajanjih voditi pozitiven pristop, ki pa bi obenem moral biti pravno zavezujoč; poudarja, da vključevanje določb o trajnostnem razvoju, zlasti v dvostranske sporazume, koristi vsem stranem; |
| --- | --- |

1.

zato poziva, naj se v prihodnji trgovinski strategiji Evropske unije trgovine ne obravnava kot, da je sama sebi namen, ampak kot orodje, ki omogoča spodbujanje evropskih trgovinskih vrednot in interesov, ter kot instrument za pravične izmenjave, ki bo lahko učinkovito posplošil vključitev in izvajanje socialnih in okoljskih standardov z vsemi trgovinskimi partnerji EU; meni, da mora Evropsko unijo pri pogajanjih voditi pozitiven pristop, ki pa bi obenem moral biti pravno zavezujoč; poudarja, da vključevanje določb o trajnostnem razvoju, zlasti v dvostranske sporazume, koristi vsem stranem;

| 2. | opozarja, da je trgovinska politika instrument za uresničevanje splošnih ciljev Evropske unije in da se v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije njena trgovinska politika „izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije“, skladno s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji, pa mora zlasti prispevati k „trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov“; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je trgovinska politika instrument za uresničevanje splošnih ciljev Evropske unije in da se v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije njena trgovinska politika „izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije“, skladno s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji, pa mora zlasti prispevati k „trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov“;

Človekove pravice ter socialni in okoljski standardi v večstranskih trgovinskih odnosih

| 3. | poziva k tesnejšemu večstranskemu sodelovanju med WTO in osrednjimi institucijami Organizacije združenih narodov na področju človekovih pravic; meni, da bi bili za zagotavljanje mednarodnega trgovinskega okvira, ki bi prispeval k spoštovanju človekovih pravic, zlasti koristni stiki z Visokim komisariatom Organizacije združenih narodov za človekove pravice kot tudi posebni postopki; obenem pa meni, da bi lahko izkušnje Visokega komisariata upoštevali pri delu skupin pri WTO in prizivnih organov v primeru ugotovljenih resnih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

poziva k tesnejšemu večstranskemu sodelovanju med WTO in osrednjimi institucijami Organizacije združenih narodov na področju človekovih pravic; meni, da bi bili za zagotavljanje mednarodnega trgovinskega okvira, ki bi prispeval k spoštovanju človekovih pravic, zlasti koristni stiki z Visokim komisariatom Organizacije združenih narodov za človekove pravice kot tudi posebni postopki; obenem pa meni, da bi lahko izkušnje Visokega komisariata upoštevali pri delu skupin pri WTO in prizivnih organov v primeru ugotovljenih resnih kršitev človekovih pravic;

| 4. | ocenjuje, da bi utegnil biti reden splošni pregled, ki bi ga izvajal Svet za človekove pravice, koristen instrument za spremljanje spoštovanja določb o človekovih pravicah v mednarodnih trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

4.

ocenjuje, da bi utegnil biti reden splošni pregled, ki bi ga izvajal Svet za človekove pravice, koristen instrument za spremljanje spoštovanja določb o človekovih pravicah v mednarodnih trgovinskih sporazumih;

| 5. | poudarja, da je tesnejše sodelovanje z ILO, ki je organ pristojen za opredeljevanje in pogajanja o mednarodnih standardih dela in spremljanje njihove uporabe v zakonodaji in praksi, in tudi polno sodelovanje ILO v delovanju WTO, bistvenega pomena;






  (a) | poziva, da se zato ILO dodeli status opazovalke pri WTO ter pravico do besede na njenih ministrskih konferencah; |
| --- | --- | --- |

5.

poudarja, da je tesnejše sodelovanje z ILO, ki je organ pristojen za opredeljevanje in pogajanja o mednarodnih standardih dela in spremljanje njihove uporabe v zakonodaji in praksi, in tudi polno sodelovanje ILO v delovanju WTO, bistvenega pomena;

(a)

poziva, da se zato ILO dodeli status opazovalke pri WTO ter pravico do besede na njenih ministrskih konferencah;

| (b) | predlaga, da se poleg odbora za trgovino in okolje pri WTO ustanovi tudi odbor za trgovino in dostojno delo; vztraja, da morata imeti oba odbora jasno določene pristojnosti in dejanski vpliv; |
| --- | --- |

(b)

predlaga, da se poleg odbora za trgovino in okolje pri WTO ustanovi tudi odbor za trgovino in dostojno delo; vztraja, da morata imeti oba odbora jasno določene pristojnosti in dejanski vpliv;

| (c) | predlaga, da bi se lahko v primeru kršitev mednarodnih konvencij o delu v trgovinskih sporih obvestilo ILO in Visoki komisariat Organizacije združenih narodov za človekove pravice; |
| --- | --- |

(c)

predlaga, da bi se lahko v primeru kršitev mednarodnih konvencij o delu v trgovinskih sporih obvestilo ILO in Visoki komisariat Organizacije združenih narodov za človekove pravice;

| (d) | predlaga, naj bi pri ILO obstajala pravna sredstva za primere, ko država članica WTO meni, da so zaradi sklepa organa za reševanje sporov postali vprašljivi sklepi ILO o spoštovanju konvencij o delu; |
| --- | --- |

(d)

predlaga, naj bi pri ILO obstajala pravna sredstva za primere, ko država članica WTO meni, da so zaradi sklepa organa za reševanje sporov postali vprašljivi sklepi ILO o spoštovanju konvencij o delu;

| 6. | ponovno poudarja, da se lahko cilja vzdrževanja in ohranjevanja odprtega ter nediskriminatorega večstranskega trgovinskega sistema na eni strani in varovanja okolja ter spodbujanje trajnostnega razvoja na drugi, medsebojno dopolnjujeta; poudarja, da v skladu s členom 20 Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT), države članice lahko sprejmejo trgovinske ukrepe za varovaje okolja, pod pogojem, da se ti ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi predstavljal orodje samovoljne ali neupravičene diskriminacije; spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo to določbo; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja, da se lahko cilja vzdrževanja in ohranjevanja odprtega ter nediskriminatorega večstranskega trgovinskega sistema na eni strani in varovanja okolja ter spodbujanje trajnostnega razvoja na drugi, medsebojno dopolnjujeta; poudarja, da v skladu s členom 20 Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT), države članice lahko sprejmejo trgovinske ukrepe za varovaje okolja, pod pogojem, da se ti ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi predstavljal orodje samovoljne ali neupravičene diskriminacije; spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo to določbo;

| 7. | pozdravlja obstoj odbora WTO za trgovino in okolje, ki bi moral biti pomemben forum za vključevanje in poglabljanje vezi med okoljem in trgovino; upa, da se bosta vloga in delo odbora razvila tako, da bo ta pozitivno obravnaval najbolj pomembne trgovinske in okoljske izzive, s katerimi se sooča mednarodna skupnost; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja obstoj odbora WTO za trgovino in okolje, ki bi moral biti pomemben forum za vključevanje in poglabljanje vezi med okoljem in trgovino; upa, da se bosta vloga in delo odbora razvila tako, da bo ta pozitivno obravnaval najbolj pomembne trgovinske in okoljske izzive, s katerimi se sooča mednarodna skupnost;

| 8. | poudarja, da je treba izboljšati dostop do okolju prijaznih dobrin in tehnologij za doseganje ciljev trajnostnega razvoja in poziva vse strani, ki sodelujejo v pogajanjih, naj okrepijo prizadevanja za hiter zaključek pogajanj o zmanjšanju ali odpravi tarifnih in netarifnih ovir za okoljske dobrine in storitve, da se spodbudijo nove oblike politik zaposlovanja, odprtje delovnih mest, ki izpolnjujejo standarde ILO o dostojnem delu, in možnosti za rast evropske industrije ter malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba izboljšati dostop do okolju prijaznih dobrin in tehnologij za doseganje ciljev trajnostnega razvoja in poziva vse strani, ki sodelujejo v pogajanjih, naj okrepijo prizadevanja za hiter zaključek pogajanj o zmanjšanju ali odpravi tarifnih in netarifnih ovir za okoljske dobrine in storitve, da se spodbudijo nove oblike politik zaposlovanja, odprtje delovnih mest, ki izpolnjujejo standarde ILO o dostojnem delu, in možnosti za rast evropske industrije ter malih in srednjih podjetij;

| 9. | poudarja, da je treba napredovati pri pogajanjih o drugih točkah člena 31 deklaracije iz Dohe o odnosu med sedanjimi pravili WTO in posebnimi trgovinskimi obveznostmi iz večstranskih okoljskih sporazumov, ter spodbujati njihove sekretariate in odbore ILO k tesnejšemu sodelovanju, saj je to bistveno za zagotovitev skladnosti razvoja trgovinskih in okoljskih sistemov; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba napredovati pri pogajanjih o drugih točkah člena 31 deklaracije iz Dohe o odnosu med sedanjimi pravili WTO in posebnimi trgovinskimi obveznostmi iz večstranskih okoljskih sporazumov, ter spodbujati njihove sekretariate in odbore ILO k tesnejšemu sodelovanju, saj je to bistveno za zagotovitev skladnosti razvoja trgovinskih in okoljskih sistemov;

| 10. | meni, da bi utegnil biti večstranski sporazum o podnebju najboljši instrument za vključitev negativnih zunanjih okoljskih vplivov CO2, vendar pa je možno, da ga ne bo mogoče doseči v bližnji prihodnosti; zato meni, da mora Evropska unija še naprej za industrijske sektorje, ki beležijo višjo stopnjo emisij CO2, preučevati možnosti za vzpostavitev ustreznih okoljskih orodij, ki bodo dopolnila trgovanje s kvotami CO2 v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami, zlasti mehanizma za vključevanje ogljika, ob spoštovanju pravil WTO, saj bi takšen mehanizem omogočil spopadanje s tveganjem prenašanja emisij CO2 na tretje države; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi utegnil biti večstranski sporazum o podnebju najboljši instrument za vključitev negativnih zunanjih okoljskih vplivov CO2, vendar pa je možno, da ga ne bo mogoče doseči v bližnji prihodnosti; zato meni, da mora Evropska unija še naprej za industrijske sektorje, ki beležijo višjo stopnjo emisij CO2, preučevati možnosti za vzpostavitev ustreznih okoljskih orodij, ki bodo dopolnila trgovanje s kvotami CO2 v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami, zlasti mehanizma za vključevanje ogljika, ob spoštovanju pravil WTO, saj bi takšen mehanizem omogočil spopadanje s tveganjem prenašanja emisij CO2 na tretje države;

| 11. | predlaga, da se lahko po sprejetju in podpisu mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah ustanovi resnična svetovna okoljska organizacija, ki bo izvajala sprejete obveznosti in zagotavljala spoštovanje okoljskih standardov; to prihodnjo organizacijo bi se na primer obvezno obvestilo v primeru okoljskega dumpinga; |
| --- | --- |

11.

predlaga, da se lahko po sprejetju in podpisu mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah ustanovi resnična svetovna okoljska organizacija, ki bo izvajala sprejete obveznosti in zagotavljala spoštovanje okoljskih standardov; to prihodnjo organizacijo bi se na primer obvezno obvestilo v primeru okoljskega dumpinga;

Človekove pravice ter socialni in okoljski standardi v dvostranskih trgovinskih sporazumih

| 12. | odločno podpira prakso vključevanja pravno zavezujočih določb o človekovih pravicah v mednarodne sporazume, katerih podpisnica je Evropska unija, opozarja pa na velike izzive pri spremljanju in izvajanju teh določb; ponovno poudarja, da morajo biti s pomočjo jasnega in natančnega mehanizma za posvetovanja, po vzoru iz člena 96 Sporazuma iz Cotonouja, določbe prav tako vključene v vse trgovinske in sektorske sporazume; zato pozdravlja vključitev takšne klavzule v prostotrgovinske sporazume nove generacije; |
| --- | --- |

12.

odločno podpira prakso vključevanja pravno zavezujočih določb o človekovih pravicah v mednarodne sporazume, katerih podpisnica je Evropska unija, opozarja pa na velike izzive pri spremljanju in izvajanju teh določb; ponovno poudarja, da morajo biti s pomočjo jasnega in natančnega mehanizma za posvetovanja, po vzoru iz člena 96 Sporazuma iz Cotonouja, določbe prav tako vključene v vse trgovinske in sektorske sporazume; zato pozdravlja vključitev takšne klavzule v prostotrgovinske sporazume nove generacije;

| 13. | poudarja, da je treba pri poglavjih o trajnostnem razvoju v dvostranskih sporazumih uporabljati enak pristop sistematičnega vključevanja; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba pri poglavjih o trajnostnem razvoju v dvostranskih sporazumih uporabljati enak pristop sistematičnega vključevanja;

| 14. | ugotavlja, da bi lahko v prihodnje pri sklepanju trgovinskih sporazumov upoštevali sedanjo finančno krizo; meni pa, da zaradi uresničevanja drugih ciljev ne smejo biti zanemarjeni socialni in okoljski standardi, zlasti tisti v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in ravnanjem z nevarnimi odpadki; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da bi lahko v prihodnje pri sklepanju trgovinskih sporazumov upoštevali sedanjo finančno krizo; meni pa, da zaradi uresničevanja drugih ciljev ne smejo biti zanemarjeni socialni in okoljski standardi, zlasti tisti v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in ravnanjem z nevarnimi odpadki;

| 15. | ob upoštevanju zgoraj navedenih ciljev poziva Evropsko komisijo, naj sistematično vključuje v vse sporazume o prosti trgovini, ki jih izpogaja s tretjimi državami, vrsto socialnih in okoljskih standardov, ki vključujejo:






  (a) | seznam najmanjših standardov, ki jih morajo upoštevati vse trgovinske partnerice EU; na socialnem področju morajo ti standardi ustrezati osmim temeljnim konvencijam ILO (temeljni delovni standardi), kot so naštete v deklaraciji ILO o temeljnih načelih in pravicah pri delu (1998); omenjenim osmim konvencijam se za industrializirane države dodajajo še štiri prednostne konvencije ILO; na okoljskem področju in na področju spoštovanja človekovih pravic mora najmanjši standard ustrezati seznamu konvencij, ki se nanašajo na okolje in načela dobrega upravljanja, kot je predvideno v evropski zakonodaji za shemo splošnih tarifnih preferencialov; |
| --- | --- | --- |

15.

ob upoštevanju zgoraj navedenih ciljev poziva Evropsko komisijo, naj sistematično vključuje v vse sporazume o prosti trgovini, ki jih izpogaja s tretjimi državami, vrsto socialnih in okoljskih standardov, ki vključujejo:

(a)

seznam najmanjših standardov, ki jih morajo upoštevati vse trgovinske partnerice EU; na socialnem področju morajo ti standardi ustrezati osmim temeljnim konvencijam ILO (temeljni delovni standardi), kot so naštete v deklaraciji ILO o temeljnih načelih in pravicah pri delu (1998); omenjenim osmim konvencijam se za industrializirane države dodajajo še štiri prednostne konvencije ILO; na okoljskem področju in na področju spoštovanja človekovih pravic mora najmanjši standard ustrezati seznamu konvencij, ki se nanašajo na okolje in načela dobrega upravljanja, kot je predvideno v evropski zakonodaji za shemo splošnih tarifnih preferencialov;

| (b) | seznam dodatnih konvencij, ki ga je treba izvajati postopno in prožno, ob upoštevanju razvoja gospodarskih, socialnih in okoljskih razmer zadevnega partnerja; na socialnem področju mora biti končni cilj popolna in celovita uporaba agende ILO za dostojno delo; |
| --- | --- |

(b)

seznam dodatnih konvencij, ki ga je treba izvajati postopno in prožno, ob upoštevanju razvoja gospodarskih, socialnih in okoljskih razmer zadevnega partnerja; na socialnem področju mora biti končni cilj popolna in celovita uporaba agende ILO za dostojno delo;

| 16. | poudarja, da moramo spoštovanje teh standardov razumeti kot istočasno vključevanje njihove ratifikacije, prenosa v nacionalno zakonodajo in njihovega učinkovitega izvajanja na celotnem nacionalnem ozemlju; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da moramo spoštovanje teh standardov razumeti kot istočasno vključevanje njihove ratifikacije, prenosa v nacionalno zakonodajo in njihovega učinkovitega izvajanja na celotnem nacionalnem ozemlju;

| 17. | zahteva, da se pri vseh prihodnjih trgovinskih sporazumih ohrani prepoved izkoriščanja dela otrok, zlasti pri pridobivanju in obdelavi naravnega kamna, ter uvede enoten evropski sistem certificiranja, ki zagotavlja, da se uvožen naravni kamen in izdelki iz njega dokazano proizvajajo v celotni verigi ustvarjanja vrednosti brez izkoriščanja dela otrok v smislu Konvencije ILO št. 182; |
| --- | --- |

17.

zahteva, da se pri vseh prihodnjih trgovinskih sporazumih ohrani prepoved izkoriščanja dela otrok, zlasti pri pridobivanju in obdelavi naravnega kamna, ter uvede enoten evropski sistem certificiranja, ki zagotavlja, da se uvožen naravni kamen in izdelki iz njega dokazano proizvajajo v celotni verigi ustvarjanja vrednosti brez izkoriščanja dela otrok v smislu Konvencije ILO št. 182;

| 18. | poudarja, da se v okviru prostotrgovinskih sporazumov lahko predvidi pogojna liberalizacija, ki vključuje skrajševaje rokov za dostop na dodatne trge ali odpravo dostopa v primeru spoštovanja okoljskih in socialnih standardov; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da se v okviru prostotrgovinskih sporazumov lahko predvidi pogojna liberalizacija, ki vključuje skrajševaje rokov za dostop na dodatne trge ali odpravo dostopa v primeru spoštovanja okoljskih in socialnih standardov;

| 19. | poudarja pomen nadaljnjega izvajanja sporazuma z odprtim in vključujočim pristopom v vseh fazah:






  (a) | ugotavlja uporabo študij vpliva na trajnostni razvoj, vendar meni, da bi jih bilo treba izvajati tudi pred, med in po pogajanjih, da se zagotovi neprekinjeno ocenjevanje; poudarja, da je treba na podlagi njihovih ugotovitev polno ukrepati; prav tako meni, da bi morali pogajalci bolje upoštevati prednostne naloge in skrbi, ki izhajajo iz teh študij vpliva, |
| --- | --- | --- |

19.

poudarja pomen nadaljnjega izvajanja sporazuma z odprtim in vključujočim pristopom v vseh fazah:

(a)

ugotavlja uporabo študij vpliva na trajnostni razvoj, vendar meni, da bi jih bilo treba izvajati tudi pred, med in po pogajanjih, da se zagotovi neprekinjeno ocenjevanje; poudarja, da je treba na podlagi njihovih ugotovitev polno ukrepati; prav tako meni, da bi morali pogajalci bolje upoštevati prednostne naloge in skrbi, ki izhajajo iz teh študij vpliva,

| (b) | poziva Komisijo, naj poleg študij vplivov na trajnostni razvoji pripravi tudi študije vplivov na človekove pravice, z razumljivimi trgovinskim kazalniki, ki bodo temeljili na človekovih pravicah ter okoljskih in socialnih standardih; |
| --- | --- |

(b)

poziva Komisijo, naj poleg študij vplivov na trajnostni razvoji pripravi tudi študije vplivov na človekove pravice, z razumljivimi trgovinskim kazalniki, ki bodo temeljili na človekovih pravicah ter okoljskih in socialnih standardih;

| (c) | poziva obe strani, naj redno pripravita poročila o splošnem napredku pri izvajanju vseh obveznosti, sprejetih s sporazumom; |
| --- | --- |

(c)

poziva obe strani, naj redno pripravita poročila o splošnem napredku pri izvajanju vseh obveznosti, sprejetih s sporazumom;

| (d) | poziva Komisijo, naj zagotovi udeležbo parlamentov partnerskih držav v trgovinskih pogajanjih, da bi se izboljšalo upravljanje in demokratični nadzor v državah v razvoju; |
| --- | --- |

(d)

poziva Komisijo, naj zagotovi udeležbo parlamentov partnerskih držav v trgovinskih pogajanjih, da bi se izboljšalo upravljanje in demokratični nadzor v državah v razvoju;

| (e) | poudarja, da je treba vključiti državljane v vse faze pogajanj in izvajanja sporazuma ter za ta namen vzpostaviti forume o trajnostnem razvoju ali posvetovalne skupine socialnih partnerjev in predstavnikov neodvisne civilne družbe; |
| --- | --- |

(e)

poudarja, da je treba vključiti državljane v vse faze pogajanj in izvajanja sporazuma ter za ta namen vzpostaviti forume o trajnostnem razvoju ali posvetovalne skupine socialnih partnerjev in predstavnikov neodvisne civilne družbe;

| 20. | poziva, naj trgovinski sporazumi EU učinkovito zagotavljajo najvišjo raven preglednosti, stroge standarde javnega naročanja in pripravo poročil, kjer podjetja v razvitih državah in državah v razvoju poročajo za vsako državo, da se prepreči nezakonit beg kapitala; |
| --- | --- |

20.

poziva, naj trgovinski sporazumi EU učinkovito zagotavljajo najvišjo raven preglednosti, stroge standarde javnega naročanja in pripravo poročil, kjer podjetja v razvitih državah in državah v razvoju poročajo za vsako državo, da se prepreči nezakonit beg kapitala;

| 21. | poziva Unijo, naj uveljavi pravico dostopa do naravnih virov pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih in pravice avtohtonih in domorodnih prebivalcev glede dostopa do osnovnih naravnih virov; poziva Komisijo, naj v pogajanja in mednarodne trgovinske sporazume vključi problematiko nakupa in lastništva zemljišč v tretjih državah, zlasti v najmanj razvitih državah in državah v razvoju; |
| --- | --- |

21.

poziva Unijo, naj uveljavi pravico dostopa do naravnih virov pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih in pravice avtohtonih in domorodnih prebivalcev glede dostopa do osnovnih naravnih virov; poziva Komisijo, naj v pogajanja in mednarodne trgovinske sporazume vključi problematiko nakupa in lastništva zemljišč v tretjih državah, zlasti v najmanj razvitih državah in državah v razvoju;

| 22. | priznava, da je poglavje o trajnostnemu razvoju v dvostranskih sporazumih, o katerih se trenutno pogaja, zavezujoče, ampak ga je treba okrepiti, če predvideva:






  (a) | pritožni postopek, odprt za socialne partnerje; |
| --- | --- | --- |

22.

priznava, da je poglavje o trajnostnemu razvoju v dvostranskih sporazumih, o katerih se trenutno pogaja, zavezujoče, ampak ga je treba okrepiti, če predvideva:

(a)

pritožni postopek, odprt za socialne partnerje;

| (b) | vložitev pritožbe pri neodvisnem organu za hitro in učinkovito reševanje sporov, povezanih s socialnimi ali okoljskimi težavami, kot so skupine izvedencev, ki jih obe strani izbereta na podlagi strokovnega znanja s področja človekovih pravic, delovnega in okoljskega prava, priporočila katerih bodo morala biti, skupaj z določbami za njihovo izvajanje, vključena v dobro opredeljen postopek; |
| --- | --- |

(b)

vložitev pritožbe pri neodvisnem organu za hitro in učinkovito reševanje sporov, povezanih s socialnimi ali okoljskimi težavami, kot so skupine izvedencev, ki jih obe strani izbereta na podlagi strokovnega znanja s področja človekovih pravic, delovnega in okoljskega prava, priporočila katerih bodo morala biti, skupaj z določbami za njihovo izvajanje, vključena v dobro opredeljen postopek;

| (c) | pritožbe v mehanizmu za reševanje sporov, na enakovredni ravni z drugimi stranmi iz sporazuma, pri čemer se predvidijo kazni za izboljšanje razmer v zadevnih sektorjih, ali vsaj začasna prekinitev nekaterih trgovinskih prednosti, predvidenih v sporazumu, v primeru poslabšanega kršenja zgoraj omenjenih standardov; |
| --- | --- |

(c)

pritožbe v mehanizmu za reševanje sporov, na enakovredni ravni z drugimi stranmi iz sporazuma, pri čemer se predvidijo kazni za izboljšanje razmer v zadevnih sektorjih, ali vsaj začasna prekinitev nekaterih trgovinskih prednosti, predvidenih v sporazumu, v primeru poslabšanega kršenja zgoraj omenjenih standardov;

| 23. | poudarja pomen dodajanja spremljajočih ukrepov k tem sporazumom, vključno z ukrepi tehnične pomoči in programi sodelovanja, ki so namenjeni izboljšanju izvedbene zmogljivosti, zlasti temeljnih konvencij na področju človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen dodajanja spremljajočih ukrepov k tem sporazumom, vključno z ukrepi tehnične pomoči in programi sodelovanja, ki so namenjeni izboljšanju izvedbene zmogljivosti, zlasti temeljnih konvencij na področju človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov;

Človekove pravice ter socialni in okoljski standardi v enostranskih trgovinskih odnosih: GSP in GSP +

| 24. | meni, da 27 konvencij, za katere se zahteva ratifikacija in učinkovito izvajanje, da bodo lahko koristile GSP +, predstavlja edinstveno mešanico konvencij o človekovih pravicah, delovnega prava, okoljskih standardov in standardov dobrega upravljanja; poudarja, da je do sedaj GSP + imel pozitiven in viden učinek na ratifikacijo teh konvencij, manj pa na njihovo izvajanje, in zato želi dati večji poudarek spremljevalnim ukrepom za izboljšanje izvedbenih zmožnosti; prav tako meni, da mora Komisija za zagotovitev verodostojnosti GSP+ sistematično izvajati preiskave in v nasprotnem primeru ukiniti preferenciale, če skladni elementi kažejo, da nekatere države ne izvajajo 27 konvencij; |
| --- | --- |

24.

meni, da 27 konvencij, za katere se zahteva ratifikacija in učinkovito izvajanje, da bodo lahko koristile GSP +, predstavlja edinstveno mešanico konvencij o človekovih pravicah, delovnega prava, okoljskih standardov in standardov dobrega upravljanja; poudarja, da je do sedaj GSP + imel pozitiven in viden učinek na ratifikacijo teh konvencij, manj pa na njihovo izvajanje, in zato želi dati večji poudarek spremljevalnim ukrepom za izboljšanje izvedbenih zmožnosti; prav tako meni, da mora Komisija za zagotovitev verodostojnosti GSP+ sistematično izvajati preiskave in v nasprotnem primeru ukiniti preferenciale, če skladni elementi kažejo, da nekatere države ne izvajajo 27 konvencij;

| 25. | meni, da bi morala v sporazumih Evropske unije s tretjimi državami obstajati tesnejša vez med določbami o človekovih pravicah in GSP +, zlasti glede spremljanja; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morala v sporazumih Evropske unije s tretjimi državami obstajati tesnejša vez med določbami o človekovih pravicah in GSP +, zlasti glede spremljanja;

| 26. | poziva Komisijo, da si med postopkom revizije sistema GSP prizadeva, da bo ta koristil predvsem državam, ki to najbolj potrebujejo, in poenostavi pravila o poreklu, da bodo tako države upravičenke pobude „Vse razen orožja“ in režima GSP+ lahko najbolje izkoristile preferenciale, ki so jim bili dodeljeni; zahteva, da se določijo pregledne primerjave, mehanizmi in merila za dodeljevanje in preklic preferencialov v okviru tega sistema; poziva k popolnemu sodelovanju Evropskega parlamenta pri celotnem postopku, zlasti glede predloga Sveta o seznamih držav upravičenk, začetka preiskav ali začasne prekinitve GSP+; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, da si med postopkom revizije sistema GSP prizadeva, da bo ta koristil predvsem državam, ki to najbolj potrebujejo, in poenostavi pravila o poreklu, da bodo tako države upravičenke pobude „Vse razen orožja“ in režima GSP+ lahko najbolje izkoristile preferenciale, ki so jim bili dodeljeni; zahteva, da se določijo pregledne primerjave, mehanizmi in merila za dodeljevanje in preklic preferencialov v okviru tega sistema; poziva k popolnemu sodelovanju Evropskega parlamenta pri celotnem postopku, zlasti glede predloga Sveta o seznamih držav upravičenk, začetka preiskav ali začasne prekinitve GSP+;

| 27. | poziva Komisijo, naj hitro vloži predlog uredbe o prepovedi uvoza blaga v EU, ki se proizvaja z uporabo sodobnih oblik suženjstva, prisilnega dela, zlasti posebno ranljivih skupin, s kršenjem temeljnih standardov človekovih pravic; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj hitro vloži predlog uredbe o prepovedi uvoza blaga v EU, ki se proizvaja z uporabo sodobnih oblik suženjstva, prisilnega dela, zlasti posebno ranljivih skupin, s kršenjem temeljnih standardov človekovih pravic;

| 28. | poziva Komisijo, naj med pogajanji o mednarodnih trgovinskih sporazumih, v skladu z okvirnim sporazumom o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo, redno in izčrpno poroča Parlamentu o vseh pomembnih tematskih področjih; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj med pogajanji o mednarodnih trgovinskih sporazumih, v skladu z okvirnim sporazumom o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo, redno in izčrpno poroča Parlamentu o vseh pomembnih tematskih področjih;

| 29. | poziva Komisijo, naj glede na razširjena pooblastila Evropskega parlamenta, določena z Lizbonsko pogodbo, zagotovi učinkovit pretok informacij ter predstavnikom Parlamenta vedno podeli status opazovalca ter jim s tem omogoči dostop do vseh pomembnih zasedanj in dokumentov; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj glede na razširjena pooblastila Evropskega parlamenta, določena z Lizbonsko pogodbo, zagotovi učinkovit pretok informacij ter predstavnikom Parlamenta vedno podeli status opazovalca ter jim s tem omogoči dostop do vseh pomembnih zasedanj in dokumentov;

*

* *

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 320, 28.10.1996, str. 261.

(2)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 107.

(3)  UL C 112 E, 9.5.2002, str. 326.

(4)  UL C 131 E, 5.6.2003, str. 147.

(5)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 65.

(6)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 84.

(7)  Sklepi Sveta o delu otrok z dne 14. junija 2010, 10937/1/10.

(8)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 865.

(9)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 128.

(10)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(11)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(12)  UL C 273 E, 14.11.2003, str. 305.

(13)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 301.

(14)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 361.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/39

---

Četrtek, 25. november 2010Letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009

P7_TA(2010)0435

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009 (2010/2059(INI))

2012/C 99 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009,

| — | ob upoštevanju tretjega odstavka člena 24 in člena 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega odstavka člena 24 in člena 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 41 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 41 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1),

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Evropski parlament in varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Evropski parlament in varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. oktobra 2005 z naslovom „Pooblastilo za sprejetje in posredovanje sporočil evropskemu varuhu človekovih pravic in za nastop javnih uradnikov pred njim“ (SEK(2005)1227), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. oktobra 2005 z naslovom „Pooblastilo za sprejetje in posredovanje sporočil evropskemu varuhu človekovih pravic in za nastop javnih uradnikov pred njim“ (SEK(2005)1227),

| — | ob upoštevanju Sklepa 2008/587/ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2008, ki spreminja Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 2008/587/ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2008, ki spreminja Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (2),

| — | ob upoštevanju revizije izvedbenih določb, ki jo je varuh človekovih pravic opravil, da bi vključevale spremembe pravil, in je začela veljati 1. januarja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revizije izvedbenih določb, ki jo je varuh človekovih pravic opravil, da bi vključevale spremembe pravil, in je začela veljati 1. januarja 2009,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju drugega in tretjega stavka člena 205(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega in tretjega stavka člena 205(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0275/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0275/2010),

| A. | ker je bilo letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2009 uradno posredovano predsedniku Evropskega parlamenta dne 19. aprila 2010 in ker je Evropski varuh človekovih pravic Nikiforos Diamanduros predstavil svoje poročilo Odboru za peticije 4. maja 2010 v Bruslju, |
| --- | --- |

A.

ker je bilo letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2009 uradno posredovano predsedniku Evropskega parlamenta dne 19. aprila 2010 in ker je Evropski varuh človekovih pravic Nikiforos Diamanduros predstavil svoje poročilo Odboru za peticije 4. maja 2010 v Bruslju,

| B. | ker člen 24 PDEU določa, da se ima vsak državljan Unije „pravico pritožiti pri varuhu človekovih pravic, imenovanem v skladu s členom 228“, |
| --- | --- |

B.

ker člen 24 PDEU določa, da se ima vsak državljan Unije „pravico pritožiti pri varuhu človekovih pravic, imenovanem v skladu s členom 228“,

| C. | ker ima po členu 41 Listine o temeljnih pravicah „vsakdo ... pravico, da institucije in organi Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“, |
| --- | --- |

C.

ker ima po členu 41 Listine o temeljnih pravicah „vsakdo ... pravico, da institucije in organi Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“,

| D. | ker člen 43 listine določa, da ima vsaka državljanka in vsak državljan Unije ter vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico, da se glede nepravilnosti pri delovanju institucij ali organov Skupnosti obrne na varuha človekovih pravic, razen glede Sodišča in Sodišča prve stopnje v njuni pravosodni funkciji, |
| --- | --- |

D.

ker člen 43 listine določa, da ima vsaka državljanka in vsak državljan Unije ter vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico, da se glede nepravilnosti pri delovanju institucij ali organov Skupnosti obrne na varuha človekovih pravic, razen glede Sodišča in Sodišča prve stopnje v njuni pravosodni funkciji,

| E. | ker skupna zunanja in varnostna politika in dejavnosti Evropskega sveta z začetkom veljavnosti PDEU sodijo med pristojnosti varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

E.

ker skupna zunanja in varnostna politika in dejavnosti Evropskega sveta z začetkom veljavnosti PDEU sodijo med pristojnosti varuha človekovih pravic,

| F. | ker po členu 228 PDEU Evropski parlament varuha človekovih pravic ne imenuje, temveč ga izvoli „po vsakih volitvah v Evropski parlament za mandatno dobo parlamenta“, |
| --- | --- |

F.

ker po členu 228 PDEU Evropski parlament varuha človekovih pravic ne imenuje, temveč ga izvoli „po vsakih volitvah v Evropski parlament za mandatno dobo parlamenta“,

| G. | ker delo varuha človekovih pravic prispeva k oblikovanju Unije, v kateri se odločitve sprejemajo „v kar najtesnejši povezavi z državljani“, kot je opredeljeno v členu 1(2) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

G.

ker delo varuha človekovih pravic prispeva k oblikovanju Unije, v kateri se odločitve sprejemajo „v kar najtesnejši povezavi z državljani“, kot je opredeljeno v členu 1(2) Pogodbe o Evropski uniji,

| H. | ker je varuh človekovih pravic leta 2009 zabeležil 3 098 pritožb v primerjavi s 3 406 pritožbami leta 2008, za 727 pritožb (23 %) v primerjavi s 802 pritožbami v letu 2008 pa je bilo ugotovljeno, da so bile v pristojnosti varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

H.

ker je varuh človekovih pravic leta 2009 zabeležil 3 098 pritožb v primerjavi s 3 406 pritožbami leta 2008, za 727 pritožb (23 %) v primerjavi s 802 pritožbami v letu 2008 pa je bilo ugotovljeno, da so bile v pristojnosti varuha človekovih pravic,

| I. | ker je varuh človekovih pravic leta 2009 na osnovi pritožb začel 335 preiskav, 318 preiskav pa je bilo izvedenih in zaključenih. Od slednjih je bilo 331 začetih na podlagi pritožb, sedem pa jih je varuh začel na lastno pobudo, |
| --- | --- |

I.

ker je varuh človekovih pravic leta 2009 na osnovi pritožb začel 335 preiskav, 318 preiskav pa je bilo izvedenih in zaključenih. Od slednjih je bilo 331 začetih na podlagi pritožb, sedem pa jih je varuh začel na lastno pobudo,

| J. | ker so v 179 primerih, zaključenih leta 2009 (56 % vseh primerov), zadevne institucije sprejele sporazumno rešitev ali zadevo rešile, kar kaže na veliko pripravljenost institucij in organov Evropske unije, da pritožbe, naslovljene na varuha, vidijo kot priložnost za popravo storjenih napak in sodelovanje z njim v korist državljanov, |
| --- | --- |

J.

ker so v 179 primerih, zaključenih leta 2009 (56 % vseh primerov), zadevne institucije sprejele sporazumno rešitev ali zadevo rešile, kar kaže na veliko pripravljenost institucij in organov Evropske unije, da pritožbe, naslovljene na varuha, vidijo kot priložnost za popravo storjenih napak in sodelovanje z njim v korist državljanov,

| K. | ker je varuh človekovih pravic leta 2009 ugotovil nepravilnosti v 12 % primerov (37 preiskav) in izrekel kritično oceno v 35 primerih, |
| --- | --- |

K.

ker je varuh človekovih pravic leta 2009 ugotovil nepravilnosti v 12 % primerov (37 preiskav) in izrekel kritično oceno v 35 primerih,

| L. | ker je bilo leta 2009 izdanih 15 osnutkov priporočil, |
| --- | --- |

L.

ker je bilo leta 2009 izdanih 15 osnutkov priporočil,

| M. | ker se obtožbe o nepravilnostih najpogosteje nanašajo na pomanjkanje preglednosti, vključno z zavračanjem posredovanja informacij (36 % preiskav), nepravičnost ali zlorabo pooblastil (14 %), nepotrebne zamude (13 %), kršitve postopka (13 %), malomarnost (6 %), neizpolnjevanje dolžnosti Komisije v njeni vlogi varuha pogodb (6 %), pravne napake (6 %) in diskriminacijo (5 %), |
| --- | --- |

M.

ker se obtožbe o nepravilnostih najpogosteje nanašajo na pomanjkanje preglednosti, vključno z zavračanjem posredovanja informacij (36 % preiskav), nepravičnost ali zlorabo pooblastil (14 %), nepotrebne zamude (13 %), kršitve postopka (13 %), malomarnost (6 %), neizpolnjevanje dolžnosti Komisije v njeni vlogi varuha pogodb (6 %), pravne napake (6 %) in diskriminacijo (5 %),

| N. | ker se je povprečni čas obravnavanja pritožb skrajšal s 13 mesecev v letu 2008 na 9 mesecev v letu 2009, kar priča o prizadevanjih varuha človekovih pravic za skrajšanje časa preiskav in o duhu sodelovanja med institucijami, |
| --- | --- |

N.

ker se je povprečni čas obravnavanja pritožb skrajšal s 13 mesecev v letu 2008 na 9 mesecev v letu 2009, kar priča o prizadevanjih varuha človekovih pravic za skrajšanje časa preiskav in o duhu sodelovanja med institucijami,

| O. | ker ni bilo v letu 2009 za noben primer nepravilnosti napisano posebno poročilo za Evropski parlament, |
| --- | --- |

O.

ker ni bilo v letu 2009 za noben primer nepravilnosti napisano posebno poročilo za Evropski parlament,

| P. | ker kritične ocene in priporočila varuha človekovih pravic niso pravno zavezujoča, vendar naj bi spodbujala samonadzor institucij in organov Unije, da bi se izognili napakam in neustreznemu delovanju v prihodnje, |
| --- | --- |

P.

ker kritične ocene in priporočila varuha človekovih pravic niso pravno zavezujoča, vendar naj bi spodbujala samonadzor institucij in organov Unije, da bi se izognili napakam in neustreznemu delovanju v prihodnje,

| Q. | ker se je vloga varuha človekovih pravic od njegove ustanovitve do danes razvila zahvaljujoč njegovi neodvisnosti in demokratičnemu nadzoru, ki ga nad njegovimi dejavnostmi izvajata Parlament in Odbor za peticije, |
| --- | --- |

Q.

ker se je vloga varuha človekovih pravic od njegove ustanovitve do danes razvila zahvaljujoč njegovi neodvisnosti in demokratičnemu nadzoru, ki ga nad njegovimi dejavnostmi izvajata Parlament in Odbor za peticije,

| R. | ker je bistveno, da institucije in organi EU v celoti izkoristijo sredstva, potrebna za izpolnitev svojih obveznosti, zato da dobijo državljani hitre in izčrpne odgovore na svoja vprašanja, pritožbe in peticije, |
| --- | --- |

R.

ker je bistveno, da institucije in organi EU v celoti izkoristijo sredstva, potrebna za izpolnitev svojih obveznosti, zato da dobijo državljani hitre in izčrpne odgovore na svoja vprašanja, pritožbe in peticije,

| S. | ker je Parlament z resolucijo dne 6. septembra 2001 (3) sprejel kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je oblikoval varuh človekovih pravic, |
| --- | --- |

S.

ker je Parlament z resolucijo dne 6. septembra 2001 (3) sprejel kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je oblikoval varuh človekovih pravic,

| T. | ker evropska mreža varuhov človekovih pravic omogoča, da se pritožnike napoti na druge varuhe človekovih pravic ali podobne organe, ki bodo lahko na svoji ravni nudili ustreznejšo pomoč, ter omogoča izmenjavo informacij in dobrih praks, |
| --- | --- |

T.

ker evropska mreža varuhov človekovih pravic omogoča, da se pritožnike napoti na druge varuhe človekovih pravic ali podobne organe, ki bodo lahko na svoji ravni nudili ustreznejšo pomoč, ter omogoča izmenjavo informacij in dobrih praks,

| U. | ker se dejavnosti varuha človekovih pravic in Odbora za peticije dopolnjujejo, s čimer se krepi učinkovitost posameznih nalog, |
| --- | --- |

U.

ker se dejavnosti varuha človekovih pravic in Odbora za peticije dopolnjujejo, s čimer se krepi učinkovitost posameznih nalog,

| 1. | odobri letno poročilo za leto 2009, ki ga je predložil evropski varuh človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

odobri letno poročilo za leto 2009, ki ga je predložil evropski varuh človekovih pravic;

| 2. | izpostavlja, da se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe okrepila demokratična legitimnost varuha človekovih pravic, saj ga Parlament sedaj izvoli, hkrati pa so bile njegove pristojnosti razširjene na skupno zunanjo in varnostno politiko in na dejavnosti Evropskega sveta; |
| --- | --- |

2.

izpostavlja, da se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe okrepila demokratična legitimnost varuha človekovih pravic, saj ga Parlament sedaj izvoli, hkrati pa so bile njegove pristojnosti razširjene na skupno zunanjo in varnostno politiko in na dejavnosti Evropskega sveta;

| 3. | je zadovoljen, da Listina o človekovih pravicah, ki je odslej pravno zavezujoča, z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe uvršča pravico do dobrega upravljanja med temeljne pravice, ki izhajajo iz državljanstva Unije; zato poziva varuha človekovih pravic, naj bo pri vsakodnevni obravnavi pritožb pozoren na spoštovanje te listine; |
| --- | --- |

3.

je zadovoljen, da Listina o človekovih pravicah, ki je odslej pravno zavezujoča, z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe uvršča pravico do dobrega upravljanja med temeljne pravice, ki izhajajo iz državljanstva Unije; zato poziva varuha človekovih pravic, naj bo pri vsakodnevni obravnavi pritožb pozoren na spoštovanje te listine;

| 4. | ocenjuje, da so preglednost, dostop do informacij in spoštovanje pravice do dobrega upravljanja nujni predpogoji za zaupanje, ki ga imajo državljani v zmogljivosti institucije, ko gre za uveljavljanje njihovih pravic; |
| --- | --- |

4.

ocenjuje, da so preglednost, dostop do informacij in spoštovanje pravice do dobrega upravljanja nujni predpogoji za zaupanje, ki ga imajo državljani v zmogljivosti institucije, ko gre za uveljavljanje njihovih pravic;

| 5. | meni, da je treba izraz „slabo upravljanje“ še naprej obravnavati širše, tako da bo zajemal ne le kršitve zakonitih predpisov ali splošnih načel evropskega upravnega prava, kakršna so objektivnost, sorazmernost in enakost, nediskriminacija ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, temveč tudi primere, ko institucije ne delujejo dosledno in v dobri veri ali ne upoštevajo upravičenih pričakovanj državljanov, kar velja tudi za institucije, ki so se zavezale, da bodo spoštovale nekatera pravila in standarde, ne da bi jih k temu obvezovale pogodbe ali sekundarna zakonodaja; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba izraz „slabo upravljanje“ še naprej obravnavati širše, tako da bo zajemal ne le kršitve zakonitih predpisov ali splošnih načel evropskega upravnega prava, kakršna so objektivnost, sorazmernost in enakost, nediskriminacija ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, temveč tudi primere, ko institucije ne delujejo dosledno in v dobri veri ali ne upoštevajo upravičenih pričakovanj državljanov, kar velja tudi za institucije, ki so se zavezale, da bodo spoštovale nekatera pravila in standarde, ne da bi jih k temu obvezovale pogodbe ali sekundarna zakonodaja;

| 6. | čestita varuhu človekovih pravic za jasno in obsežno predstavitev svojih dejavnosti; vendarle predlaga, da naj bo v prihodnjih poročilih v povzetku dejavnosti in vsebinski analizi več poudarka na strukturnih problemih in transverzalnih težnjah; |
| --- | --- |

6.

čestita varuhu človekovih pravic za jasno in obsežno predstavitev svojih dejavnosti; vendarle predlaga, da naj bo v prihodnjih poročilih v povzetku dejavnosti in vsebinski analizi več poudarka na strukturnih problemih in transverzalnih težnjah;

| 7. | meni, da je varuh človekovih pravic v obdobju, ki ga zajema poročilo, dejavno in uravnoteženo izvajal svoja pooblastila v zvezi s preučevanjem in obravnavo pritožb ter vodenjem in sklepanjem preiskav, pa tudi glede ohranjanja konstruktivnih odnosov z institucijami in organi Evropske unije ter spodbujanja državljanov, da v odnosu do teh institucij in organov uveljavljajo svoje pravice; |
| --- | --- |

7.

meni, da je varuh človekovih pravic v obdobju, ki ga zajema poročilo, dejavno in uravnoteženo izvajal svoja pooblastila v zvezi s preučevanjem in obravnavo pritožb ter vodenjem in sklepanjem preiskav, pa tudi glede ohranjanja konstruktivnih odnosov z institucijami in organi Evropske unije ter spodbujanja državljanov, da v odnosu do teh institucij in organov uveljavljajo svoje pravice;

| 8. | pozdravlja izredno dobre odnose med varuhom človekovih pravic in Odborom za peticije znotraj institucionalnega okvira, ko gre za medsebojno spoštovanje posameznih pristojnosti; spodbuja prakso, da je na vseh sejah Odbora za peticije navzoč predstavnik varuha človekovih pravic, ki jo je varuh že uvedel; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja izredno dobre odnose med varuhom človekovih pravic in Odborom za peticije znotraj institucionalnega okvira, ko gre za medsebojno spoštovanje posameznih pristojnosti; spodbuja prakso, da je na vseh sejah Odbora za peticije navzoč predstavnik varuha človekovih pravic, ki jo je varuh že uvedel;

| 9. | ceni ključen prispevek, ki ga k spoštovanju načela subsidiarnosti prinaša evropska mreža varuhov človekovih pravic, ki ima 94 uradov v 32 državah in katere član je tudi Odbor za peticije; pozdravlja sodelovanje evropskega varuha človekovih pravic z varuhi človekovih pravic in podobnimi organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

9.

ceni ključen prispevek, ki ga k spoštovanju načela subsidiarnosti prinaša evropska mreža varuhov človekovih pravic, ki ima 94 uradov v 32 državah in katere član je tudi Odbor za peticije; pozdravlja sodelovanje evropskega varuha človekovih pravic z varuhi človekovih pravic in podobnimi organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v posameznih državah članicah;

| 10. | je seznanjen z dejstvom, da je varuh človekovih pravic leta 2009 prejel 3 098 pritožb in da je bilo v tem času zaključenih 318 preiskav; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen z dejstvom, da je varuh človekovih pravic leta 2009 prejel 3 098 pritožb in da je bilo v tem času zaključenih 318 preiskav;

| 11. | je zadovoljen z velikim številom postopkov, ki so se zaključili s sporazumnim dogovorom ali jih je rešila zadevna institucija (56 %), kar kaže na konstruktivno sodelovanje med varuhom človekovih pravic ter institucijami in organi Unije; spodbuja varuha človekovih pravic ter institucije in organe Unije, naj si še naprej prizadevajo v tej smeri; |
| --- | --- |

11.

je zadovoljen z velikim številom postopkov, ki so se zaključili s sporazumnim dogovorom ali jih je rešila zadevna institucija (56 %), kar kaže na konstruktivno sodelovanje med varuhom človekovih pravic ter institucijami in organi Unije; spodbuja varuha človekovih pravic ter institucije in organe Unije, naj si še naprej prizadevajo v tej smeri;

| 12. | je prav tako zadovoljen s prizadevanji varuha človekovih pravic, da skrajša povprečno trajanje svojih preiskav na devet mesecev; poziva k temu, da vse institucije in organi EU prejmejo proračunska sredstva in osebje, ki ga potrebujejo za hitro obravnavo pritožb in peticij; |
| --- | --- |

12.

je prav tako zadovoljen s prizadevanji varuha človekovih pravic, da skrajša povprečno trajanje svojih preiskav na devet mesecev; poziva k temu, da vse institucije in organi EU prejmejo proračunska sredstva in osebje, ki ga potrebujejo za hitro obravnavo pritožb in peticij;

| 13. | je seznanjen z dejstvom, da se več kot tretjina preiskav, ki jih je varuh človekovih pravic začel leta 2009, nanaša na pomanjkanje preglednosti; zato zahteva, da sedanja revizija Uredbe (ES) št. 1049/2001 ne omeji obstoječe pravice le na dostop do informacij in dokumentov, temveč da se k vprašanju pristopi bolj proaktivno; |
| --- | --- |

13.

je seznanjen z dejstvom, da se več kot tretjina preiskav, ki jih je varuh človekovih pravic začel leta 2009, nanaša na pomanjkanje preglednosti; zato zahteva, da sedanja revizija Uredbe (ES) št. 1049/2001 ne omeji obstoječe pravice le na dostop do informacij in dokumentov, temveč da se k vprašanju pristopi bolj proaktivno;

| 14. | je zadovoljen z napredkom, ki je bil v letu 2009 dosežen v zvezi z lažjim dostopom varuha človekovih pravic do zaupnih dokumentov Sveta; |
| --- | --- |

14.

je zadovoljen z napredkom, ki je bil v letu 2009 dosežen v zvezi z lažjim dostopom varuha človekovih pravic do zaupnih dokumentov Sveta;

| 15. | je seznanjen s komunikacijsko strategijo in razvojem spletnih strani, ki sta po navedbah varuha človekovih pravic pomagala znižati število nedopustnih pritožb, ter varuha spodbuja, naj si še naprej prizadeva za obveščanje evropskih državljanov o svojih nalogah in mejah svojih pristojnosti ter o njihovih pravicah; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen s komunikacijsko strategijo in razvojem spletnih strani, ki sta po navedbah varuha človekovih pravic pomagala znižati število nedopustnih pritožb, ter varuha spodbuja, naj si še naprej prizadeva za obveščanje evropskih državljanov o svojih nalogah in mejah svojih pristojnosti ter o njihovih pravicah;

| 16. | se pridružuje mnenju varuha človekovih pravic, da je poleg zavezujočih pravil, ki jih mora spoštovati uprava, za dobro upravljanje bistven razvoj resnične kulture služenja državljanom; zato varuha poziva, naj sprejme še več pobud za spodbujanje te kulture v institucijah in pri državljanih; |
| --- | --- |

16.

se pridružuje mnenju varuha človekovih pravic, da je poleg zavezujočih pravil, ki jih mora spoštovati uprava, za dobro upravljanje bistven razvoj resnične kulture služenja državljanom; zato varuha poziva, naj sprejme še več pobud za spodbujanje te kulture v institucijah in pri državljanih;

| 17. | obžaluje število pritožb, povezanih z nepotrebnimi zamudami pri beleženju pritožb, njihovi obravnavi in sprejetju sklepov; predlaga, da bi v okviru revizije finančne uredbe predvideli odškodnine za primere očitnih in daljših zamud; |
| --- | --- |

17.

obžaluje število pritožb, povezanih z nepotrebnimi zamudami pri beleženju pritožb, njihovi obravnavi in sprejetju sklepov; predlaga, da bi v okviru revizije finančne uredbe predvideli odškodnine za primere očitnih in daljših zamud;

| 18. | ugotavlja, da je varuh človekovih pravic uspešno zaključil preiskavo na lastno pobudo v zvezi s predpisi, ki jih Komisija izvaja glede zahtev državljanov za vpogled v dokumente, povezane s postopki za ugotavljanje kršitev; spodbuja krepitev sodelovanja z Odborom za peticije in varuhu predlaga, naj ga redno obvešča o preiskavah, ki jih je začel na lastno pobudo, in o njihovih izidih; poziva Komisijo, naj sprejme bolj odprt in proaktiven pristop v zvezi z informacijami o postopkih za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je varuh človekovih pravic uspešno zaključil preiskavo na lastno pobudo v zvezi s predpisi, ki jih Komisija izvaja glede zahtev državljanov za vpogled v dokumente, povezane s postopki za ugotavljanje kršitev; spodbuja krepitev sodelovanja z Odborom za peticije in varuhu predlaga, naj ga redno obvešča o preiskavah, ki jih je začel na lastno pobudo, in o njihovih izidih; poziva Komisijo, naj sprejme bolj odprt in proaktiven pristop v zvezi z informacijami o postopkih za ugotavljanje kršitev;

| 19. | ocenjuje, da služi kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je oblikoval varuh človekovih pravic in ga je Parlament odobril v svoji resoluciji z dne 6. septembra 2001, kot vodilo in vir za zaposlene v vseh institucijah in organih Unije; je zadovoljen, da je kodeks odobril Evropski ekonomsko-socialni odbor; prav tako je zadovoljen, da je bil z Evropsko investicijsko banko podpisan memorandum o soglasju v zvezi z obravnavo pritožb; poziva varuha človekovih pravic, naj predvidi revizijo kodeksa na podlagi izkušenj zadnjih desetih let in naj na teh temeljih skrbi za spodbujanje in izmenjavo dobrih praks; |
| --- | --- |

19.

ocenjuje, da služi kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je oblikoval varuh človekovih pravic in ga je Parlament odobril v svoji resoluciji z dne 6. septembra 2001, kot vodilo in vir za zaposlene v vseh institucijah in organih Unije; je zadovoljen, da je kodeks odobril Evropski ekonomsko-socialni odbor; prav tako je zadovoljen, da je bil z Evropsko investicijsko banko podpisan memorandum o soglasju v zvezi z obravnavo pritožb; poziva varuha človekovih pravic, naj predvidi revizijo kodeksa na podlagi izkušenj zadnjih desetih let in naj na teh temeljih skrbi za spodbujanje in izmenjavo dobrih praks;

| 20. | obžaluje, da evropski varuh človekovih pravic nima pregleda nad pritožbami v zvezi z nepravilnostmi držav članic pri izvajanju prava Evropske unije, ki jih prejmejo nacionalni varuhi človekovih pravic; evropskemu varuhu človekovih pravic predlaga, naj se pritožbe združijo, da bi lahko bolje reševali probleme; |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da evropski varuh človekovih pravic nima pregleda nad pritožbami v zvezi z nepravilnostmi držav članic pri izvajanju prava Evropske unije, ki jih prejmejo nacionalni varuhi človekovih pravic; evropskemu varuhu človekovih pravic predlaga, naj se pritožbe združijo, da bi lahko bolje reševali probleme;

| 21. | poziva varuha človekovih pravic, naj nacionalne varuhe človekovih pravic spodbuja k rednemu sodelovanju z nacionalnimi parlamenti, po vzoru sodelovanja med evropskim varuhom človekovih pravic in Parlamentom; |
| --- | --- |

21.

poziva varuha človekovih pravic, naj nacionalne varuhe človekovih pravic spodbuja k rednemu sodelovanju z nacionalnimi parlamenti, po vzoru sodelovanja med evropskim varuhom človekovih pravic in Parlamentom;

| 22. | poziva Evropsko komisijo k oblikovanju zakona o evropski upravi, ki bi veljal za vse organe, institucije in agencije Unije; |
| --- | --- |

22.

poziva Evropsko komisijo k oblikovanju zakona o evropski upravi, ki bi veljal za vse organe, institucije in agencije Unije;

| 23. | opozarja varuha človekovih pravic na nov postopek urada EPSO za izbor osebja in predlaga, naj se spremlja njegovo izvajanje ter opravi analiza; |
| --- | --- |

23.

opozarja varuha človekovih pravic na nov postopek urada EPSO za izbor osebja in predlaga, naj se spremlja njegovo izvajanje ter opravi analiza;

| 24. | podpira zamisel o vzpostavitvi skupnega intranetnega portala za vse člane evropske mreže varuhov človekovih pravic, da bi zagotovili redno objavljanje rezultatov; |
| --- | --- |

24.

podpira zamisel o vzpostavitvi skupnega intranetnega portala za vse člane evropske mreže varuhov človekovih pravic, da bi zagotovili redno objavljanje rezultatov;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom.

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

(2)  UL L 189, 17.7.2008, str. 25.

(3)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 331.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/43

---

Četrtek, 25. november 2010Posebno poročilo Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po osnutku priporočila Evropski komisiji v pritožbi št. 676/2008/RT (skladno s členom 205(2), 1.del)

P7_TA(2010)0436

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po osnutku priporočila Evropski komisiji v pritožbi št. 676/2008/RT (2010/2086(INI))

2012/C 99 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu, ki je bilo predloženo 24. februarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu, ki je bilo predloženo 24. februarja 2010,

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 228(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (nekdanji člen 195 PES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 228(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (nekdanji člen 195 PES),

| — | ob upoštevanju členov 41(1), 42 in 43 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 41(1), 42 in 43 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2008/587/ES Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2008/587/ES Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2008 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Evropskemu varuhu človekovih pravic o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami zakonodaje Skupnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Evropskemu varuhu človekovih pravic o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami zakonodaje Skupnosti (3),

| — | ob upoštevanju prvega stavka člena 205(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega stavka člena 205(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0293/2010),

| A. | ker je Evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblaščen za sprejemanje pritožb državljanov Unije glede primerov nepravilnosti pri dejavnostih institucij ali organov Unije, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblaščen za sprejemanje pritožb državljanov Unije glede primerov nepravilnosti pri dejavnostih institucij ali organov Unije,

| B. | ker so pritožbe državljanov EU pomemben vir informacij o morebitnih kršitvah zakonodaje EU, |
| --- | --- |

B.

ker so pritožbe državljanov EU pomemben vir informacij o morebitnih kršitvah zakonodaje EU,

| C. | ker ima v skladu s členom 41 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije „[V]sakdo [...] pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“, |
| --- | --- |

C.

ker ima v skladu s členom 41 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije „[V]sakdo [...] pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“,

| D. | ker je 1. marca 2007 nevladna organizacija, ki deluje na področju varstva okolja, zaprosila Komisijo za dostop do informacij in dokumentov v posesti generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo ter nekdanjega podpredsednika komisije, pristojnega za podjetništvo in industrijo, ki zadevajo srečanja med Komisijo in predstavniki proizvajalcev avtomobilov, na katerih se je razpravljalo o vprašanju pristopa Komisije do izpustov ogljikovega dioksida osebnih vozil, |
| --- | --- |

D.

ker je 1. marca 2007 nevladna organizacija, ki deluje na področju varstva okolja, zaprosila Komisijo za dostop do informacij in dokumentov v posesti generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo ter nekdanjega podpredsednika komisije, pristojnega za podjetništvo in industrijo, ki zadevajo srečanja med Komisijo in predstavniki proizvajalcev avtomobilov, na katerih se je razpravljalo o vprašanju pristopa Komisije do izpustov ogljikovega dioksida osebnih vozil,

| E. | ker je Komisija dovolila dostop do 15 od 18 pisem, ki so bila poslana tedanjemu komisarju Günterju Verheugenu, zavrnila pa je dostop do treh pisem, ki jih je poslal nemški proizvajalec avtomobilov Porsche, z utemeljitvijo, da bi njihovo razkritje oslabilo varstvo poslovnih interesov družbe, |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija dovolila dostop do 15 od 18 pisem, ki so bila poslana tedanjemu komisarju Günterju Verheugenu, zavrnila pa je dostop do treh pisem, ki jih je poslal nemški proizvajalec avtomobilov Porsche, z utemeljitvijo, da bi njihovo razkritje oslabilo varstvo poslovnih interesov družbe,

| F. | ker člen 1(a) Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije določa, da je namen te uredbe zagotoviti čim širši dostop do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4), in ker je treba v skladu z uveljavljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije strogo razlagati vsako odstopanje od tega načela, |
| --- | --- |

F.

ker člen 1(a) Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije določa, da je namen te uredbe zagotoviti čim širši dostop do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4), in ker je treba v skladu z uveljavljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije strogo razlagati vsako odstopanje od tega načela,

| G. | ker je komisija pritožniku zavrnila dostop do ustreznih pisem podjetja Porsche AG na podlagi prvega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki določa, da „[I]nstitucije zavrnejo dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo [...] poslovnih interesov fizičnih in pravnih oseb, vključno z intelektualno lastnino ...“, |
| --- | --- |

G.

ker je komisija pritožniku zavrnila dostop do ustreznih pisem podjetja Porsche AG na podlagi prvega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki določa, da „[I]nstitucije zavrnejo dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo [...] poslovnih interesov fizičnih in pravnih oseb, vključno z intelektualno lastnino ...“,

| H. | ker je podjetje Porsche AG omenjena pisma poslalo v kontekstu posvetovanja Komisije s ključnimi zainteresiranimi stranmi glede revizije strategije Komisije za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida iz osebnih avtomobilov, ker je bilo zato verjetno, da tri pisma vsebujejo informacije o poslovnih odnosih podjetja Porsche AG, in ker bi jih Komisija zato lahko obravnavala, kot da sodijo v področje uporabe izjeme, določene v prvem odstavku člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, |
| --- | --- |

H.

ker je podjetje Porsche AG omenjena pisma poslalo v kontekstu posvetovanja Komisije s ključnimi zainteresiranimi stranmi glede revizije strategije Komisije za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida iz osebnih avtomobilov, ker je bilo zato verjetno, da tri pisma vsebujejo informacije o poslovnih odnosih podjetja Porsche AG, in ker bi jih Komisija zato lahko obravnavala, kot da sodijo v področje uporabe izjeme, določene v prvem odstavku člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001,

| I. | ker so službe varuha človekovih pravic pregledale tri pisma podjetja Porsche AG, pa tudi izmenjavo elektronske pošte med Komisijo in tem podjetjem, v kateri je Komisija Porsche obvestila, da ne namerava razkriti teh treh pisem, in ker je varuh človekovih pravic na podlagi pregleda sklenil, da je Komisija neutemeljeno zavrnila popoln dostop do pisem podjetja Porsche AG na podlagi prvega odstavka člena 4(2) in delni dostop na podlagi člena 4(6) Uredbe (ES) št. 1049/2001 (5), in ker je bil to primer nepravilnosti, |
| --- | --- |

I.

ker so službe varuha človekovih pravic pregledale tri pisma podjetja Porsche AG, pa tudi izmenjavo elektronske pošte med Komisijo in tem podjetjem, v kateri je Komisija Porsche obvestila, da ne namerava razkriti teh treh pisem, in ker je varuh človekovih pravic na podlagi pregleda sklenil, da je Komisija neutemeljeno zavrnila popoln dostop do pisem podjetja Porsche AG na podlagi prvega odstavka člena 4(2) in delni dostop na podlagi člena 4(6) Uredbe (ES) št. 1049/2001 (5), in ker je bil to primer nepravilnosti,

| J. | ker je 27. oktobra 2008 varuh človekovih pravic pripravil osnutek priporočila za Komisijo, v katerem je opredelil podrobnosti svoje analize dejstev in pravne analize ter v njem navedel, da bi morala Komisija dovoliti dostop do treh pisem, ki jih je podjetje Porsche AG poslalo nekdanjemu podpredsedniku Komisije Günterju Verheugenu, v celoti ali razmisliti o njihovem delnem razkritju, |
| --- | --- |

J.

ker je 27. oktobra 2008 varuh človekovih pravic pripravil osnutek priporočila za Komisijo, v katerem je opredelil podrobnosti svoje analize dejstev in pravne analize ter v njem navedel, da bi morala Komisija dovoliti dostop do treh pisem, ki jih je podjetje Porsche AG poslalo nekdanjemu podpredsedniku Komisije Günterju Verheugenu, v celoti ali razmisliti o njihovem delnem razkritju,

| K. | ker je varuh človekovih pravic na podlagi člena 195 PES (sedanji člen 228 PDEU) zaprosil Komisijo, naj v roku treh mesecev, torej do 31. januarja 2009, poda podrobno mnenje, |
| --- | --- |

K.

ker je varuh človekovih pravic na podlagi člena 195 PES (sedanji člen 228 PDEU) zaprosil Komisijo, naj v roku treh mesecev, torej do 31. januarja 2009, poda podrobno mnenje,

| L. | ker Komisija v trimesečnem roku, določenem v členu 228 PDEU, ni podala mnenja, temveč je šestkrat zahtevala podaljšanje roka za predložitev svojega podrobnega poročila v odgovor na osnutek priporočila varuha človekovih pravic, in ker je julija in potem ponovno septembra 2009 varuh človekovih pravic obvestil sekretariat Komisije o svoji nameri, da Parlamentu predloži posebno poročilo, če ne prejme odgovora na osnutek priporočila, |
| --- | --- |

L.

ker Komisija v trimesečnem roku, določenem v členu 228 PDEU, ni podala mnenja, temveč je šestkrat zahtevala podaljšanje roka za predložitev svojega podrobnega poročila v odgovor na osnutek priporočila varuha človekovih pravic, in ker je julija in potem ponovno septembra 2009 varuh človekovih pravic obvestil sekretariat Komisije o svoji nameri, da Parlamentu predloži posebno poročilo, če ne prejme odgovora na osnutek priporočila,

| M. | ker je nova Komisija, ko je nastopila mandat, dovolila dostop do pisem, vendar je do tega prišlo več kot 15 mesecev po tem, ko je bil izdan osnutek priporočila, namesto v treh mesecih, kot je določeno v statutu varuha človekovih pravic in v členu 228 PDEU, |
| --- | --- |

M.

ker je nova Komisija, ko je nastopila mandat, dovolila dostop do pisem, vendar je do tega prišlo več kot 15 mesecev po tem, ko je bil izdan osnutek priporočila, namesto v treh mesecih, kot je določeno v statutu varuha človekovih pravic in v členu 228 PDEU,

| N. | ker je Komisija, s tem ko je pri preiskavi varuha človekovih pravic v zadevi 676/2008/RT odlagala svoj odgovor na osnutek priporočila za 15 mesecev, kršila svojo obveznost, da z njim sodeluje lojalno in v dobri veri, in ker to ne škodi le medinstitucionalnemu dialogu, temveč tudi javni podobi EU, |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija, s tem ko je pri preiskavi varuha človekovih pravic v zadevi 676/2008/RT odlagala svoj odgovor na osnutek priporočila za 15 mesecev, kršila svojo obveznost, da z njim sodeluje lojalno in v dobri veri, in ker to ne škodi le medinstitucionalnemu dialogu, temveč tudi javni podobi EU,

| O. | ker je varuh človekovih pravic ugotovil zamude Komisije v še eni zadevi, ki vključuje dostop do dokumentov (355/2007(TN)FOR), v kateri bi morala Komisija predložiti svoje podrobno mnenje v odgovor na osnutek priporočila varuha človekovih pravic do 31. oktobra 2009, vendar do danes tega še ni storila, |
| --- | --- |

O.

ker je varuh človekovih pravic ugotovil zamude Komisije v še eni zadevi, ki vključuje dostop do dokumentov (355/2007(TN)FOR), v kateri bi morala Komisija predložiti svoje podrobno mnenje v odgovor na osnutek priporočila varuha človekovih pravic do 31. oktobra 2009, vendar do danes tega še ni storila,

| P. | ker je Komisija odgovorila na pritožbe v prvotnem roku le v štirih od 22 primerov, ki jih je obravnaval varuh človekovih pravic v letu 2009 in so vključevali dostop do dokumentov; ker je v 14 od teh 22 primerov svoj odgovor predložila več kot 30 dni prepozno, v šestih primerih pa je svoj odgovor predložila vsaj 80 dni prepozno, |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija odgovorila na pritožbe v prvotnem roku le v štirih od 22 primerov, ki jih je obravnaval varuh človekovih pravic v letu 2009 in so vključevali dostop do dokumentov; ker je v 14 od teh 22 primerov svoj odgovor predložila več kot 30 dni prepozno, v šestih primerih pa je svoj odgovor predložila vsaj 80 dni prepozno,

| Q. | ker je naloga Evropskega parlamenta kot edinega izvoljenega organa EU varovanje in zaščita neodvisnosti Evropskega varuha človekovih pravic pri izvajanju njegovih obveznosti v zvezi z državljani EU in spremljanje izvajanja njegovih priporočil, |
| --- | --- |

Q.

ker je naloga Evropskega parlamenta kot edinega izvoljenega organa EU varovanje in zaščita neodvisnosti Evropskega varuha človekovih pravic pri izvajanju njegovih obveznosti v zvezi z državljani EU in spremljanje izvajanja njegovih priporočil,

| 1. | podpira kritične pripombe Evropskega varuha človekovih pravic in njegovo priporočilo Komisiji v povezavi s pritožbo 676/2008/RT; |
| --- | --- |

1.

podpira kritične pripombe Evropskega varuha človekovih pravic in njegovo priporočilo Komisiji v povezavi s pritožbo 676/2008/RT;

| 2. | priznava, da pretirane zamude pri odgovorih varuhu človekovih pravic v tej zadevi predstavljajo kršenje dolžnosti lojalnega sodelovanja Komisije, kot je predvideno v pogodbi; |
| --- | --- |

2.

priznava, da pretirane zamude pri odgovorih varuhu človekovih pravic v tej zadevi predstavljajo kršenje dolžnosti lojalnega sodelovanja Komisije, kot je predvideno v pogodbi;

| 3. | je zelo zaskrbljen zaradi splošne prakse Komisije, da zavlačuje in ovira v povezavi s preiskavami varuha človekovih pravic v zadevah, ki vključujejo dostop do dokumentov; |
| --- | --- |

3.

je zelo zaskrbljen zaradi splošne prakse Komisije, da zavlačuje in ovira v povezavi s preiskavami varuha človekovih pravic v zadevah, ki vključujejo dostop do dokumentov;

| 4. | opozarja, da mora Komisija v povezavi s posvetovanjem, ki je določeno v členu 4(4) Uredbe (ES) št. 1049/2001, določiti rok, v katerem mora avtor dokumenta tretje stranke odgovoriti, ter poudarja, da bi morala Komisija to pristojnost izvajati na način, ki bi ji omogočal spoštovanje lastnih rokov (6); |
| --- | --- |

4.

opozarja, da mora Komisija v povezavi s posvetovanjem, ki je določeno v členu 4(4) Uredbe (ES) št. 1049/2001, določiti rok, v katerem mora avtor dokumenta tretje stranke odgovoriti, ter poudarja, da bi morala Komisija to pristojnost izvajati na način, ki bi ji omogočal spoštovanje lastnih rokov (6);

| 5. | opozarja na ustrezno sodno prakso, ki zadeva načelo lojalnega sodelovanja (člen 4(3) PEU), v skladu s katerim so institucije Unije dolžne sodelovati v dobri veri pri svojih medsebojnih odnosih, ter ugotavlja, da je ta obveznost jasno določena v novem členu 13(2) PEU; |
| --- | --- |

5.

opozarja na ustrezno sodno prakso, ki zadeva načelo lojalnega sodelovanja (člen 4(3) PEU), v skladu s katerim so institucije Unije dolžne sodelovati v dobri veri pri svojih medsebojnih odnosih, ter ugotavlja, da je ta obveznost jasno določena v novem členu 13(2) PEU;

| 6. | meni, da nekooperativen odnos Komisije v tej in drugih zadevah grozi, da bo izničil zaupanje državljanov v Komisijo in spodkopal zmožnost Evropskega varuha človekovih pravic in Evropskega parlamenta, da ustrezno in uspešno nadzirata Komisijo, ter da je takšen odnos sam po sebi v nasprotju z načelom vladavine prava, na katerem je utemeljena EU; |
| --- | --- |

6.

meni, da nekooperativen odnos Komisije v tej in drugih zadevah grozi, da bo izničil zaupanje državljanov v Komisijo in spodkopal zmožnost Evropskega varuha človekovih pravic in Evropskega parlamenta, da ustrezno in uspešno nadzirata Komisijo, ter da je takšen odnos sam po sebi v nasprotju z načelom vladavine prava, na katerem je utemeljena EU;

| 7. | zahteva, naj se Komisija v odnosu do Evropskega parlamenta zaveže, da bo v prihodnosti izpolnjevala svojo dolžnost lojalnega sodelovanja z Evropskim varuhom človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

zahteva, naj se Komisija v odnosu do Evropskega parlamenta zaveže, da bo v prihodnosti izpolnjevala svojo dolžnost lojalnega sodelovanja z Evropskim varuhom človekovih pravic;

| 8. | meni, da utegne Parlament v primeru, če Komisija ne poda takšne zaveze in/ali vztraja pri svoji nekooperativni praksi v odnosu do varuha človekovih pravic, sankcionirati Komisijo ter da lahko te sankcije vključujejo prerazporeditev dela proračuna Komisije za upravne odhodke v rezervo; |
| --- | --- |

8.

meni, da utegne Parlament v primeru, če Komisija ne poda takšne zaveze in/ali vztraja pri svoji nekooperativni praksi v odnosu do varuha človekovih pravic, sankcionirati Komisijo ter da lahko te sankcije vključujejo prerazporeditev dela proračuna Komisije za upravne odhodke v rezervo;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu varuhu človekovih pravic. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu varuhu človekovih pravic.

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

(2)  UL L 189, 17.7.2008, str. 25.

(3)  UL C 244, 10.10.2002, str. 5.

(4)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(5)  Člen 4(6) Uredbe (ES) št. 1049/2001 se glasi: „Če velja katera od izjem le za dele zahtevanega dokumenta, se drugi deli dokumenta objavijo.“

(6)  Člen 5(5) Pravilnika o uresničevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki je priložen Sklepu Komisije 2001/937/ES, določa, da avtor, ki je tretja stranka in s katerim se posvetujejo, dobi rok za odgovor, ki ni krajši kot pet delovnih dni, a mora omogočiti Komisiji, da spoštuje lastne roke za odgovor.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/46

---

Četrtek, 25. november 201026. letno poročilo o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008)

P7_TA(2010)0437

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008) (2010/2076(INI))

2012/C 99 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o oceni pilotnega projekta EU (KOM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o oceni pilotnega projekta EU (KOM(2010)0070),

| — | ob upoštevanju 25. letnega poročila Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti (2007) (KOM(2008)0777), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 25. letnega poročila Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti (2007) (KOM(2008)0777),

| — | ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije (SEK(2009)1683, SEK(2009)1684, SEK(2009)1685 in SEK(2010)0182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije (SEK(2009)1683, SEK(2009)1684, SEK(2009)1685 in SEK(2010)0182),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. septembra 2007 z naslovom „Evropa rezultatov - uporaba prava skupnosti“ (KOM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. septembra 2007 z naslovom „Evropa rezultatov - uporaba prava skupnosti“ (KOM(2007)0502),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (KOM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (KOM(2002)0141),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o 23. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe prava Skupnosti (2005) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o 23. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe prava Skupnosti (2005) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o vlogi nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o vlogi nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemu (2),

| — | ob upoštevanju člena 119(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 119(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za peticije (A7-0291/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za peticije (A7-0291/2010),

| 1. | obžaluje, da Komisija ni odgovorila na vprašanja, ki jih je postavil Parlament v dosedanjih resolucijah, zlasti v omenjeni resoluciji z dne 21. februarja 2008; ugotavlja, da ni bilo izboljšav glede preglednosti, še zlasti v zvezi s pilotnim projektom EU in vprašanjem človeških virov; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da Komisija ni odgovorila na vprašanja, ki jih je postavil Parlament v dosedanjih resolucijah, zlasti v omenjeni resoluciji z dne 21. februarja 2008; ugotavlja, da ni bilo izboljšav glede preglednosti, še zlasti v zvezi s pilotnim projektom EU in vprašanjem človeških virov;

| 2. | ugotavlja, da poskuša Komisija prek pilotnega projekta EU okrepiti zaveze, sodelovanje in partnerstvo z državami članicami (3) in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi upravami preučuje, kako izvajati zakonodajo Evropske unije; meni, da ta pobuda ustreza novi potrebi, ki je nastala s sprejetjem Lizbonske pogodbe, in sicer po sodelovanju med vsemi institucijami Evropske unije v korist dobro delujoče Unije, ki v središče postavlja državljana; poudarja dolžnost Komisije iz člena 17 Pogodbe o Evropski uniji, da „skrbi za uporabo Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njuni podlagi“; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da poskuša Komisija prek pilotnega projekta EU okrepiti zaveze, sodelovanje in partnerstvo z državami članicami (3) in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi upravami preučuje, kako izvajati zakonodajo Evropske unije; meni, da ta pobuda ustreza novi potrebi, ki je nastala s sprejetjem Lizbonske pogodbe, in sicer po sodelovanju med vsemi institucijami Evropske unije v korist dobro delujoče Unije, ki v središče postavlja državljana; poudarja dolžnost Komisije iz člena 17 Pogodbe o Evropski uniji, da „skrbi za uporabo Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njuni podlagi“;

| 3. | ugotavlja, da se po eni strani zdi, kot da imajo državljani poglavitno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja zakonodaje EU v praksi (4), po drugi strani pa so v pilotnem projektu EU še v večji meri izključeni iz nadaljnjih postopkov; meni, da to ni v skladu s slovesnimi izjavami iz pogodb, da se „odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani“ (člen 1 PEU), da institucije Unije „pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja“ (člen 15 PDEU) in da „Unija pri vseh svojih dejavnostih upošteva načelo enakosti svojih državljanov, ki so deležni enake obravnave s strani njenih institucij“ (člen 9 PEU); |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se po eni strani zdi, kot da imajo državljani poglavitno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja zakonodaje EU v praksi (4), po drugi strani pa so v pilotnem projektu EU še v večji meri izključeni iz nadaljnjih postopkov; meni, da to ni v skladu s slovesnimi izjavami iz pogodb, da se „odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani“ (člen 1 PEU), da institucije Unije „pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja“ (člen 15 PDEU) in da „Unija pri vseh svojih dejavnostih upošteva načelo enakosti svojih državljanov, ki so deležni enake obravnave s strani njenih institucij“ (člen 9 PEU);

| 4. | ugotavlja, da je Komisije za uspešno delovanje pilotnega projekta v praksi vzpostavila „zaupno podatkovno bazo“ (5), ki služi za komuniciranje med službami Komisije in organi držav članic; poziva Komisijo, naj Parlamentu omogoči pravi dostop do te podatkovne baze, da bo lahko opravljal svojo funkcijo nadzora nad tem, kako Komisija opravlja svojo funkcijo varuhinje Pogodb; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je Komisije za uspešno delovanje pilotnega projekta v praksi vzpostavila „zaupno podatkovno bazo“ (5), ki služi za komuniciranje med službami Komisije in organi držav članic; poziva Komisijo, naj Parlamentu omogoči pravi dostop do te podatkovne baze, da bo lahko opravljal svojo funkcijo nadzora nad tem, kako Komisija opravlja svojo funkcijo varuhinje Pogodb;

| 5. | poudarja, da je dejavna vloga državljanov Evropske unije jasno navedena v Pogodbi o Evropski uniji, zlasti v zvezi z evropsko državljansko pobudo; meni, da je možnost, ki državljanom omogoča oblikovanje zakonodajnega programa, neposredno povezana tudi z njihovo sedanjo bistveno vlogo pri zagotavljanju pravilne uporabe in spoštovanja zakonodaje Evropske unije ter preglednosti in gotovosti postopkov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je dejavna vloga državljanov Evropske unije jasno navedena v Pogodbi o Evropski uniji, zlasti v zvezi z evropsko državljansko pobudo; meni, da je možnost, ki državljanom omogoča oblikovanje zakonodajnega programa, neposredno povezana tudi z njihovo sedanjo bistveno vlogo pri zagotavljanju pravilne uporabe in spoštovanja zakonodaje Evropske unije ter preglednosti in gotovosti postopkov;

| 6. | ugotavlja, da je v povzetku Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti večji poudarek namenjen prenosu kot pa dejanski uporabi; poziva Komisijo, naj ustrezno prizna vlogo, ki jo imajo pri spremljanju uporabe prava Skupnosti peticije; te so pogosto prvi kazalnik, da države članice, razen pri prenosu, zaostajajo pri izvajanju pravnih ukrepov; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je v povzetku Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti večji poudarek namenjen prenosu kot pa dejanski uporabi; poziva Komisijo, naj ustrezno prizna vlogo, ki jo imajo pri spremljanju uporabe prava Skupnosti peticije; te so pogosto prvi kazalnik, da države članice, razen pri prenosu, zaostajajo pri izvajanju pravnih ukrepov;

| 7. | je mnenja, da letna poročila Komisije o spremljanju uporabe prava Evropske unije v sedanji obliki državljanom in drugim institucijam ne nudijo zadostnih informacij o resničnem stanju uporabe zakonodaje EU, saj Komisija navaja le uradne postopke, ki so bili sproženi proti državam članicam, ki zakonodaje EU niso prenesle v nacionalne pravne sisteme; meni, da bi bilo za državljane in Parlament zelo koristno, če bi bili obveščeni o tem, kdaj Komisija sproži postopek zaradi nepravilnega ali slabega prenosa zakonodaje EU in kakšne so podrobnosti kršitev; |
| --- | --- |

7.

je mnenja, da letna poročila Komisije o spremljanju uporabe prava Evropske unije v sedanji obliki državljanom in drugim institucijam ne nudijo zadostnih informacij o resničnem stanju uporabe zakonodaje EU, saj Komisija navaja le uradne postopke, ki so bili sproženi proti državam članicam, ki zakonodaje EU niso prenesle v nacionalne pravne sisteme; meni, da bi bilo za državljane in Parlament zelo koristno, če bi bili obveščeni o tem, kdaj Komisija sproži postopek zaradi nepravilnega ali slabega prenosa zakonodaje EU in kakšne so podrobnosti kršitev;

| 8. | želi zagotoviti, da bi Komisija še naprej zagotavljala podrobne podatke o vseh vrstah kršitev in da bi bili vsi ti podatki neovirano dostopni Parlamentu, da bi ta lahko opravljal svojo funkcijo nadzora nad tem, kako Komisija opravlja vlogo varuhinje Pogodb; poudarja, da bi moralo biti primerjanje in razvrščanje teh podatkov v skladu s prejšnjimi letnimi poročili, da bi Parlamentu pomagali pri pripravi smiselnih ocen napredka Komisije, ne glede na to, ali je kršitev obravnavana prek pilotnega projekta EU ali s prvotnim postopkom za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

8.

želi zagotoviti, da bi Komisija še naprej zagotavljala podrobne podatke o vseh vrstah kršitev in da bi bili vsi ti podatki neovirano dostopni Parlamentu, da bi ta lahko opravljal svojo funkcijo nadzora nad tem, kako Komisija opravlja vlogo varuhinje Pogodb; poudarja, da bi moralo biti primerjanje in razvrščanje teh podatkov v skladu s prejšnjimi letnimi poročili, da bi Parlamentu pomagali pri pripravi smiselnih ocen napredka Komisije, ne glede na to, ali je kršitev obravnavana prek pilotnega projekta EU ali s prvotnim postopkom za ugotavljanje kršitev;

| 9. | ugotavlja, da zamude pri pravilni uporabi, prenosu in izvrševanju zakonodaje Evropske unije neposredno vplivajo na vsakdanje življenje državljanov in uživanje njihovih pravic, kar vodi v pravno negotovost in državljanom preprečuje, da bi v polni meri uživali koristi notranjega trga; opozarja na visoke stroške zaradi neupoštevanja in neuporabe zakonodaje EU ter posledično pomanjkanje zaupanja v evropske institucije; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da zamude pri pravilni uporabi, prenosu in izvrševanju zakonodaje Evropske unije neposredno vplivajo na vsakdanje življenje državljanov in uživanje njihovih pravic, kar vodi v pravno negotovost in državljanom preprečuje, da bi v polni meri uživali koristi notranjega trga; opozarja na visoke stroške zaradi neupoštevanja in neuporabe zakonodaje EU ter posledično pomanjkanje zaupanja v evropske institucije;

| 10. | obžaluje dejstvo, da nekatere države članice podcenjujejo pomen ustrezne in pravočasne uporabe prava Evropske unije; poziva jih, naj prenosu in uporabi namenijo primerno pozornost, da bi se izognili zamudam; |
| --- | --- |

10.

obžaluje dejstvo, da nekatere države članice podcenjujejo pomen ustrezne in pravočasne uporabe prava Evropske unije; poziva jih, naj prenosu in uporabi namenijo primerno pozornost, da bi se izognili zamudam;

| 11. | poziva Komisijo, naj oblikuje postopkovna pravila v obliki uredbe v skladu z novo pravno podlago iz člena 298 PDEU, ki določa različne vidike postopkov zaradi kršitev, med njimi obvestila, roke, pravico do zaslišanja, dolžnost obrazložitve itd., da bi tako zaščitili pravice državljanov in preglednost; opozarja Komisijo, da predstavlja njeno sporočilo iz leta 2002 pomembno oporno točko pri oblikovanju omenjenih postopkovnih pravil; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj oblikuje postopkovna pravila v obliki uredbe v skladu z novo pravno podlago iz člena 298 PDEU, ki določa različne vidike postopkov zaradi kršitev, med njimi obvestila, roke, pravico do zaslišanja, dolžnost obrazložitve itd., da bi tako zaščitili pravice državljanov in preglednost; opozarja Komisijo, da predstavlja njeno sporočilo iz leta 2002 pomembno oporno točko pri oblikovanju omenjenih postopkovnih pravil;

| 12. | opozarja, da je Odbor za pravne zadeve pred nedavnim ustanovil delovno skupino za upravno pravo EU, da bi preučila, ali je mogoča kodifikacija upravnega prava EU in kaj bi takšen projekt vključeval v praksi; meni, da bi bilo treba zaključke te delovne skupine upoštevati pri razpravah o evropskem upravnem zakoniku; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je Odbor za pravne zadeve pred nedavnim ustanovil delovno skupino za upravno pravo EU, da bi preučila, ali je mogoča kodifikacija upravnega prava EU in kaj bi takšen projekt vključeval v praksi; meni, da bi bilo treba zaključke te delovne skupine upoštevati pri razpravah o evropskem upravnem zakoniku;

| 13. | opominja, da je Odbor za pravne zadevne nedavno soglasno sprejel pismo v podporo zahtevam vlagatelja peticije za uvedbo standardnega administrativnega postopka za nadzorovanje in izvajanje zakonodaje EU, ki bi upošteval diskrecijsko pravico Komisije, da odloči, kdaj in proti komu začne postopek zaradi kršitev, vendar bi to pravico omejeval z ustrezno upravno prakso (6); |
| --- | --- |

13.

opominja, da je Odbor za pravne zadevne nedavno soglasno sprejel pismo v podporo zahtevam vlagatelja peticije za uvedbo standardnega administrativnega postopka za nadzorovanje in izvajanje zakonodaje EU, ki bi upošteval diskrecijsko pravico Komisije, da odloči, kdaj in proti komu začne postopek zaradi kršitev, vendar bi to pravico omejeval z ustrezno upravno prakso (6);

| 14. | opozarja, da ima Komisija kot varuhinja Pogodb glavno vlogo pri zagotavljanju tega, da države članice pravilno in pravočasno izvajajo zakonodajo Evropske unije; spodbuja Komisijo, naj uporabi vse pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbami, zlasti nove določbe člena 260 PDEU v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti o obvestilu glede ukrepov o prenosu direktiv; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da ima Komisija kot varuhinja Pogodb glavno vlogo pri zagotavljanju tega, da države članice pravilno in pravočasno izvajajo zakonodajo Evropske unije; spodbuja Komisijo, naj uporabi vse pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbami, zlasti nove določbe člena 260 PDEU v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti o obvestilu glede ukrepov o prenosu direktiv;

| 15. | opozarja na resolucijo Parlamenta z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Parlamentom in Komisijo (7), v katerem Parlament Komisijo poziva, naj mu da „na voljo povzetek informacij o vseh postopkih za ugotavljanje kršitev, sproženih na podlagi uradnega opomina, na zahtevo Parlamenta tudi za posamezne primere“ (8); |
| --- | --- |

15.

opozarja na resolucijo Parlamenta z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Parlamentom in Komisijo (7), v katerem Parlament Komisijo poziva, naj mu da „na voljo povzetek informacij o vseh postopkih za ugotavljanje kršitev, sproženih na podlagi uradnega opomina, na zahtevo Parlamenta tudi za posamezne primere“ (8);

| 16. | meni, da bi državljani EU od Komisije morali pričakovati enako raven preglednosti, ne glede na to, ali vložijo uradno pritožbo ali uveljavljajo pravico do peticije v skladu s Pogodbo; zato zahteva, da je Odbor za peticije podrobno obveščen o tem, na kateri stopnji so postopki za ugotavljanje kršitev, za katere so bile vložene peticije v teku; nadalje poziva Komisijo, naj v prid Odbora za peticije in splošne javnosti pojasni postopke za obravnavo poizvedb in pritožb; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi državljani EU od Komisije morali pričakovati enako raven preglednosti, ne glede na to, ali vložijo uradno pritožbo ali uveljavljajo pravico do peticije v skladu s Pogodbo; zato zahteva, da je Odbor za peticije podrobno obveščen o tem, na kateri stopnji so postopki za ugotavljanje kršitev, za katere so bile vložene peticije v teku; nadalje poziva Komisijo, naj v prid Odbora za peticije in splošne javnosti pojasni postopke za obravnavo poizvedb in pritožb;

| 17. | podpira ukrepe, ki jih je Komisija načrtovala za leto 2009 in kasneje, da bi se zagotovilo, da države članice spoštujejo evropsko zakonodajo, in zahteva možnost sodelovanja pri postopkih za ugotavljanje kršitev v primerih, kjer peticije še niso zaključene, kot v primeru Kampanije, ki zadeva zakonodajo o odpadkih, in v primeru Španije, ki zadeva zakonodajo o upravljanju z vodami; |
| --- | --- |

17.

podpira ukrepe, ki jih je Komisija načrtovala za leto 2009 in kasneje, da bi se zagotovilo, da države članice spoštujejo evropsko zakonodajo, in zahteva možnost sodelovanja pri postopkih za ugotavljanje kršitev v primerih, kjer peticije še niso zaključene, kot v primeru Kampanije, ki zadeva zakonodajo o odpadkih, in v primeru Španije, ki zadeva zakonodajo o upravljanju z vodami;

| 18. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje ustrezne podatke za izvedbo analize o dodani vrednosti, ki jo pilotni projekt EU prinaša obstoječemu procesu obravnave primerov kršitev, da bi utemeljili razširitev projekta; meni, da bi morali ti podatki na primer Parlamentu omogočati, da preveri, ali obdobje desetih tednov, ki ga imajo države članice na voljo za razrešitev konkretnega primera, še dodatno zavlačuje postopek za ugotavljanje kršitev, ki je že tako zelo dolgotrajen in časovno neomejen; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje ustrezne podatke za izvedbo analize o dodani vrednosti, ki jo pilotni projekt EU prinaša obstoječemu procesu obravnave primerov kršitev, da bi utemeljili razširitev projekta; meni, da bi morali ti podatki na primer Parlamentu omogočati, da preveri, ali obdobje desetih tednov, ki ga imajo države članice na voljo za razrešitev konkretnega primera, še dodatno zavlačuje postopek za ugotavljanje kršitev, ki je že tako zelo dolgotrajen in časovno neomejen;

| 19. | s posebnim zanimanjem ugotavlja, da se je Komisija zavezala sistematičnemu ocenjevanju odgovorov na pritožbo, ki jih podajo države članice; poziva Komisijo, naj takšno oceno poda zelo natančno in po takojšnji preučitvi zadeve; poziva k pojasnitvi vloge pritožnika v procesu ocenjevanja; |
| --- | --- |

19.

s posebnim zanimanjem ugotavlja, da se je Komisija zavezala sistematičnemu ocenjevanju odgovorov na pritožbo, ki jih podajo države članice; poziva Komisijo, naj takšno oceno poda zelo natančno in po takojšnji preučitvi zadeve; poziva k pojasnitvi vloge pritožnika v procesu ocenjevanja;

| 20. | poziva Komisijo, naj nameni zadostna sredstva za to, da bo lahko popolnoma nadzorovala uporabo prava EU, sama sprožila postopke in oblikovala prednostne naloge za okrepljeno in bolj sistematično delovanje; poziva Komisijo, naj Parlamentu, kot je to že večkrat zahteval, zagotovi jasne in izčrpne podatke o sredstvih, ki so v različnih generalnih direktoratih namenjena za obravnavo primerov kršitev, in o sredstvih, namenjenih pilotnemu projektu EU; opominja Komisijo, da se je Parlament zavezal k temu, da jo bo podpiral pri povišanju proračunskih sredstev za povečanje virov; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj nameni zadostna sredstva za to, da bo lahko popolnoma nadzorovala uporabo prava EU, sama sprožila postopke in oblikovala prednostne naloge za okrepljeno in bolj sistematično delovanje; poziva Komisijo, naj Parlamentu, kot je to že večkrat zahteval, zagotovi jasne in izčrpne podatke o sredstvih, ki so v različnih generalnih direktoratih namenjena za obravnavo primerov kršitev, in o sredstvih, namenjenih pilotnemu projektu EU; opominja Komisijo, da se je Parlament zavezal k temu, da jo bo podpiral pri povišanju proračunskih sredstev za povečanje virov;

| 21. | poziva Komisijo, naj za učinkovitejšo uporabo prava Evropske unije preuči nove mehanizme, kot je postopek medsebojnega ocenjevanja, ki je predviden v direktivi o storitvah; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj za učinkovitejšo uporabo prava Evropske unije preuči nove mehanizme, kot je postopek medsebojnega ocenjevanja, ki je predviden v direktivi o storitvah;

| 22. | pozdravlja razvoj portala „vse na enem mestu“ za državljane, ki iščejo nasvete ali pomoč ali pa se želijo pritožiti prek možnosti na spletni strani „Vaša Evropa“ (9); s tem, da je bila na seznam instrumentov, ki državljanom omogočajo sodelovanje, dodana široko oglaševana državljanska pobuda (člen 11(4) PEU), se je eksponentno povečala potreba po pojasnjevanju in smernicah; Evropski parlament želi sodelovati pri razvoju te spletne strani, da bi zagotovil skladnost z lastnimi načrti za zagotavljanje boljših smernic za državljane; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja razvoj portala „vse na enem mestu“ za državljane, ki iščejo nasvete ali pomoč ali pa se želijo pritožiti prek možnosti na spletni strani „Vaša Evropa“ (9); s tem, da je bila na seznam instrumentov, ki državljanom omogočajo sodelovanje, dodana široko oglaševana državljanska pobuda (člen 11(4) PEU), se je eksponentno povečala potreba po pojasnjevanju in smernicah; Evropski parlament želi sodelovati pri razvoju te spletne strani, da bi zagotovil skladnost z lastnimi načrti za zagotavljanje boljših smernic za državljane;

| 23. | opominja na obljubo Sveta, da bo države članice spodbujal k oblikovanju in objavi razpredelnic, ki bodo prikazovale ujemanje med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos zakonodaje; poudarja, da imajo takšne razpredelnice bistveno vlogo pri tem, da bo lahko Komisija učinkovito spremljala uporabo ukrepov v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

23.

opominja na obljubo Sveta, da bo države članice spodbujal k oblikovanju in objavi razpredelnic, ki bodo prikazovale ujemanje med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos zakonodaje; poudarja, da imajo takšne razpredelnice bistveno vlogo pri tem, da bo lahko Komisija učinkovito spremljala uporabo ukrepov v vseh državah članicah;

| 24. | poziva k okrepitvi vloge Parlamenta na področju uporabe, izvrševanja in nadzorovanja predpisov o enotnem trgu; podpira zamisel o letnem forumu o enotnem trgu; |
| --- | --- |

24.

poziva k okrepitvi vloge Parlamenta na področju uporabe, izvrševanja in nadzorovanja predpisov o enotnem trgu; podpira zamisel o letnem forumu o enotnem trgu;

| 25. | poudarja pomen, ki ga imata za učinkovitejšo rabo instrumentov nadzora in primerjalnih analiz – ti so pomemben posredni disciplinski mehanizem – pregled notranjega trga in pregled stanja potrošniških trgov; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustreza finančna sredstva in človeške vire za nadaljnji razvoj pregleda stanja potrošniških trgov; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen, ki ga imata za učinkovitejšo rabo instrumentov nadzora in primerjalnih analiz – ti so pomemben posredni disciplinski mehanizem – pregled notranjega trga in pregled stanja potrošniških trgov; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustreza finančna sredstva in človeške vire za nadaljnji razvoj pregleda stanja potrošniških trgov;

| 26. | ugotavlja, da imajo nacionalna sodišča bistveno vlogo pri uporabi prava EU in v celoti podpira prizadevanja EU, da okrepi in uskladi usposabljanje za nacionalne sodnike, pravosodne delavce, uradnike in javne uslužbence v nacionalnih upravah; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da imajo nacionalna sodišča bistveno vlogo pri uporabi prava EU in v celoti podpira prizadevanja EU, da okrepi in uskladi usposabljanje za nacionalne sodnike, pravosodne delavce, uradnike in javne uslužbence v nacionalnih upravah;

| 27. | meni, da bi morala Komisija ob začetku postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici izdati tudi sporočilo o tem, da lahko prizadeti državljani zadevne države članice pred nacionalnimi sodišči ugovarjajo dejanju, s katerim je bila kršena zakonodaja EU; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi morala Komisija ob začetku postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici izdati tudi sporočilo o tem, da lahko prizadeti državljani zadevne države članice pred nacionalnimi sodišči ugovarjajo dejanju, s katerim je bila kršena zakonodaja EU;

| 28. | opozarja na svojo resolucijo z dne 17. junija 2010 o izobraževanju pravosodnih organov v civilnih in trgovskih zadevah; meni, da je zelo pomembno okrepiti izobraževanje pravosodnih organov, tudi z vidika akcijskega načrta za izvajanje stockholmskega programa; |
| --- | --- |

28.

opozarja na svojo resolucijo z dne 17. junija 2010 o izobraževanju pravosodnih organov v civilnih in trgovskih zadevah; meni, da je zelo pomembno okrepiti izobraževanje pravosodnih organov, tudi z vidika akcijskega načrta za izvajanje stockholmskega programa;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu varuhu človekovih pravic in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu varuhu človekovih pravic in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 63.

(2)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 27.

(3)  Poročilo o oceni pilotnega projekta EU, str. 2.

(4)  Sporočilo Komisije iz leta 2002, str. 5: „Komisija je vedno priznavala ključno vlogo, ki jo pri odkrivanju kršitev prava Skupnosti igrajo pritožniki“.

(5)  Poročilo Komisije o oceni pilotnega projekta EU (KOM(2010)0070), str. 2.

(6)  „Diskrecija je v sodobni vladi lahko nujno zlo; vseeno pa je absolutna diskrecija, skupaj z absolutnim pomanjkanjem preglednosti, v temeljnem nasprotju s pravno državo“, Poročilo Frassoni (2005/2150(INI)) o 21. in 22. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe prava Skupnosti (2003 in 2004), obrazložitev, str. 16.

(7)  Sprejeta besedila na ta dan, P7_TA(2010)0009.

(8)  Prav tam, odstavek 3(e), točka 5.

(9)  http://ec.europa.eu/youreurope/

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/50

---

Četrtek, 25. november 2010Javna radiotelevizija v digitalni dobi: prihodnost dvojnega sistema

P7_TA(2010)0438

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o javni radioteleviziji v digitalni dobi: prihodnost dvojnega sistema (2010/2028(INI)

2012/C 99 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 14 in člena 106(2) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 in člena 106(2) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 29, priloženega PEU, o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 29, priloženega PEU, o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah,

| — | ob upoštevanju člena 11(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 1996 o vlogi javne televizije v multimedijski družbi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 1996 o vlogi javne televizije v multimedijski družbi (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. septembra 2008 o koncentraciji in pluralizmu medijev v Evropski uniji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. septembra 2008 o koncentraciji in pluralizmu medijev v Evropski uniji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2008 o medijski pismenosti v digitalnem okolju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2008 o medijski pismenosti v digitalnem okolju (4),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiotelevizije z dne 2. julija 2009 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiotelevizije z dne 2. julija 2009 (5),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o medijskem pluralizmu v državah članicah Evropske unije (SEC(2007)0032), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o medijskem pluralizmu v državah članicah Evropske unije (SEC(2007)0032),

| — | ob upoštevanju Priporočila št. R (96)10 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam z dne 11. septembra 1996 o zajamčeni neodvisnosti javne radiotelevizije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila št. R (96)10 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam z dne 11. septembra 1996 o zajamčeni neodvisnosti javne radiotelevizije,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali na zasedanju Sveta 25. januarja 1999, o javni radioteleviziji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali na zasedanju Sveta 25. januarja 1999, o javni radioteleviziji (6),

| — | ob upoštevanju Priporočila št. CM/Rec(2007)2 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam z dne 31. januarja 2007 o medijskem pluralizmu in raznolikosti medijskih vsebin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila št. CM/Rec(2007)2 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam z dne 31. januarja 2007 o medijskem pluralizmu in raznolikosti medijskih vsebin,

| — | ob upoštevanju Priporočila št. CM/Rec(2007)3 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam z dne 31. januarja 2007 o nalogah javnih medijev v informacijski družbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila št. CM/Rec(2007)3 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam z dne 31. januarja 2007 o nalogah javnih medijev v informacijski družbi,

| — | ob upoštevanju Priporočila št. 1878 (2009) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 25. junija 2009 o financiranju javne radiotelevizije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila št. 1878 (2009) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 25. junija 2009 o financiranju javne radiotelevizije,

| — | ob upoštevanju izjave Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 27. septembra 2006 o zajamčeni neodvisnosti javne radiotelevizije v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 27. septembra 2006 o zajamčeni neodvisnosti javne radiotelevizije v državah članicah,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0286/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0286/2010),

| A. | ker so demokratična evropska družba, soudeležba državljanov v javni razpravi in dostop do informacij v digitalnem svetu odvisni od živahnega in konkurenčnega sektorja avdiovizualnih in tiskanih medijev, |
| --- | --- |

A.

ker so demokratična evropska družba, soudeležba državljanov v javni razpravi in dostop do informacij v digitalnem svetu odvisni od živahnega in konkurenčnega sektorja avdiovizualnih in tiskanih medijev,

| B. | ker je radiotelevizija med najpomembnejšimi viri informacij, ki so na voljo državljanom v državah članicah EU, in je kot taka pomemben dejavnik pri oblikovanju vrednot in mnenj ljudi, |
| --- | --- |

B.

ker je radiotelevizija med najpomembnejšimi viri informacij, ki so na voljo državljanom v državah članicah EU, in je kot taka pomemben dejavnik pri oblikovanju vrednot in mnenj ljudi,

| C. | ker imajo javne in zasebne radiotelevizije pomembno vlogo pri evropski avdiovizualni produkciji, kulturni raznolikosti in identiteti, informacijah, pluralizmu, socialni koheziji, pospeševanju temeljnih svoboščin in delovanju demokracije, |
| --- | --- |

C.

ker imajo javne in zasebne radiotelevizije pomembno vlogo pri evropski avdiovizualni produkciji, kulturni raznolikosti in identiteti, informacijah, pluralizmu, socialni koheziji, pospeševanju temeljnih svoboščin in delovanju demokracije,

| D. | ker imajo javne radiotelevizijske ustanove vodilno vlogo pri spodbujanju in izkoriščanju tehnološkega napredka za posredovanje svojih vsebin javnosti z novimi mediji in distribucijskimi tehnikami, |
| --- | --- |

D.

ker imajo javne radiotelevizijske ustanove vodilno vlogo pri spodbujanju in izkoriščanju tehnološkega napredka za posredovanje svojih vsebin javnosti z novimi mediji in distribucijskimi tehnikami,

| E. | ker je avdiovizualna krajina EU edinstvena in jo označuje tako imenovani dvojni sistem, ki temelji na pravem ravnotežju med javnimi in komercialnimi radiotelevizijskimi ustanovami, |
| --- | --- |

E.

ker je avdiovizualna krajina EU edinstvena in jo označuje tako imenovani dvojni sistem, ki temelji na pravem ravnotežju med javnimi in komercialnimi radiotelevizijskimi ustanovami,

| F. | ker je učinkovit dvojni sistem s pravim ravnotežjem med javnimi in zasebnimi radiotelevizijami ustanovami v skupnem interesu, |
| --- | --- |

F.

ker je učinkovit dvojni sistem s pravim ravnotežjem med javnimi in zasebnimi radiotelevizijami ustanovami v skupnem interesu,

| G. | ker soobstoj javnih in komercialnih radiotelevizijskih ustanov zagotavlja raznolik nabor brezplačno dostopnih programov, ki koristi vsem državljanom EU in prispeva k medijskemu pluralizmu, kulturni in jezikovni raznolikosti, uredniški konkurenci (v smislu kakovosti in raznolikosti vsebin) pa tudi k svobodi izražanja, |
| --- | --- |

G.

ker soobstoj javnih in komercialnih radiotelevizijskih ustanov zagotavlja raznolik nabor brezplačno dostopnih programov, ki koristi vsem državljanom EU in prispeva k medijskemu pluralizmu, kulturni in jezikovni raznolikosti, uredniški konkurenci (v smislu kakovosti in raznolikosti vsebin) pa tudi k svobodi izražanja,

| H. | ker ima dvojni sistem za EU posebej pomembno vlogo, saj prispeva k pripravi in širjenju vsebin EU, |
| --- | --- |

H.

ker ima dvojni sistem za EU posebej pomembno vlogo, saj prispeva k pripravi in širjenju vsebin EU,

| I. | ker so spremembe avdiovizualne krajine v zadnjih letih z razvojem digitalnih tehnologij, lastniškimi plačljivimi platformami in novimi spletnimi medijskimi ponudniki vplivale na tradicionalni dvojni sistem radiotelevizije in na uredniško konkurenco (v smislu kakovosti in raznolikosti vsebin), zaradi česar morajo zato javne in zasebne radiotelevizijske ustanove diverzificirati svoje dejavnosti in razmisliti o novih distribucijskih platformah, |
| --- | --- |

I.

ker so spremembe avdiovizualne krajine v zadnjih letih z razvojem digitalnih tehnologij, lastniškimi plačljivimi platformami in novimi spletnimi medijskimi ponudniki vplivale na tradicionalni dvojni sistem radiotelevizije in na uredniško konkurenco (v smislu kakovosti in raznolikosti vsebin), zaradi česar morajo zato javne in zasebne radiotelevizijske ustanove diverzificirati svoje dejavnosti in razmisliti o novih distribucijskih platformah,

| J. | ker širjenje novih tehnologij spreminja način, kako evropski državljani dostopajo do medijev in informacij, |
| --- | --- |

J.

ker širjenje novih tehnologij spreminja način, kako evropski državljani dostopajo do medijev in informacij,

| K. | ker v spletnem okolju ni več mogoče ohraniti tradicionalnih meja v medijskem sektorju, saj tradicionalni mediji ne morejo preživeti, ne da bi se v skladu s cilji digitalne agende EU razširili na nove platforme (kot so storitve SMS, spletne strani in aplikacije za pametne telefone) |
| --- | --- |

K.

ker v spletnem okolju ni več mogoče ohraniti tradicionalnih meja v medijskem sektorju, saj tradicionalni mediji ne morejo preživeti, ne da bi se v skladu s cilji digitalne agende EU razširili na nove platforme (kot so storitve SMS, spletne strani in aplikacije za pametne telefone)

| L. | ker so časopisi in revije bistvene sestavine pluralistične in raznolike evropske medijske krajine in bi to morali biti še naprej, |
| --- | --- |

L.

ker so časopisi in revije bistvene sestavine pluralistične in raznolike evropske medijske krajine in bi to morali biti še naprej,

| M. | ker postajajo ponudniki telekomunikacijskih in internetnih storitev, pa tudi spletni iskalniki, v novem medijskem okolju vse pomembnejši, |
| --- | --- |

M.

ker postajajo ponudniki telekomunikacijskih in internetnih storitev, pa tudi spletni iskalniki, v novem medijskem okolju vse pomembnejši,

| N. | ker je v digitalni dobi, ki jo označuje večja izbira potrošnikov, a tudi nevarnost razdrobljenosti občinstva, vse večja koncentracija medijev, vzpon vertikalno integriranih medijskih podjetij, prehod na plačljive storitve in kodiranje, javna radiotelevizija pomaga in bi morala pomagati pri ohranjanju javne sfere z zagotavljanjem visokokakovostnih, družbeno koristnih programov in objektivnih informacij, |
| --- | --- |

N.

ker je v digitalni dobi, ki jo označuje večja izbira potrošnikov, a tudi nevarnost razdrobljenosti občinstva, vse večja koncentracija medijev, vzpon vertikalno integriranih medijskih podjetij, prehod na plačljive storitve in kodiranje, javna radiotelevizija pomaga in bi morala pomagati pri ohranjanju javne sfere z zagotavljanjem visokokakovostnih, družbeno koristnih programov in objektivnih informacij,

| O. | ker javna radiotelevizija v nekaterih državah članicah še ni dovolj ukoreninjena v družbi in nima na razpolago zadostnih sredstev, |
| --- | --- |

O.

ker javna radiotelevizija v nekaterih državah članicah še ni dovolj ukoreninjena v družbi in nima na razpolago zadostnih sredstev,

| P. | ker imajo javne radiotelevizijske ustanove v nekaterih državah članicah velike težave, ki ogrožajo njihovo politično neodvisnost, sposobnost za preživetje in celo njihovo finančno osnovi ter neposredno ogrožajo sam obstoj dvojnega sistema, |
| --- | --- |

P.

ker imajo javne radiotelevizijske ustanove v nekaterih državah članicah velike težave, ki ogrožajo njihovo politično neodvisnost, sposobnost za preživetje in celo njihovo finančno osnovi ter neposredno ogrožajo sam obstoj dvojnega sistema,

| Q. | ker se je komercialna televizija nedavno spopadala z ekonomskimi težavami zaradi recesije v oglaševanju, |
| --- | --- |

Q.

ker se je komercialna televizija nedavno spopadala z ekonomskimi težavami zaradi recesije v oglaševanju,

| R. | ker so v skladu z načeli Amsterdamskega protokola izključno države članice pristojne za določitev nalog javnih služb in morajo poskrbeti za financiranje svojih javnih radiotelevizij, |
| --- | --- |

R.

ker so v skladu z načeli Amsterdamskega protokola izključno države članice pristojne za določitev nalog javnih služb in morajo poskrbeti za financiranje svojih javnih radiotelevizij,

| S. | ker javni mediji potrebujejo dovolj javnih sredstev, udeležbo v ustreznih novih tehnologijah in platformah ter stabilno in predvidljivo regulativno okolje, da bi lahko izpolnili svojo nalogo s ponudbo kulturnih in informativnih vsebin na visoki ravni ter bi tako jasno razvijali medijsko pismenost v javno korist, |
| --- | --- |

S.

ker javni mediji potrebujejo dovolj javnih sredstev, udeležbo v ustreznih novih tehnologijah in platformah ter stabilno in predvidljivo regulativno okolje, da bi lahko izpolnili svojo nalogo s ponudbo kulturnih in informativnih vsebin na visoki ravni ter bi tako jasno razvijali medijsko pismenost v javno korist,

| T. | ker je javno radiotelevizijo mogoče izboljšati z izmenjavo izkušenj in dobre prakse med državami članicami, |
| --- | --- |

T.

ker je javno radiotelevizijo mogoče izboljšati z izmenjavo izkušenj in dobre prakse med državami članicami,

| U. | ker bi morali biti spoštovanje evropskih standardov v zvezi s svobodo izražanja, medijski pluralizem ter neodvisnost, naloge in financiranje javnih medijev prednostne naloge vseh držav članic, |
| --- | --- |

U.

ker bi morali biti spoštovanje evropskih standardov v zvezi s svobodo izražanja, medijski pluralizem ter neodvisnost, naloge in financiranje javnih medijev prednostne naloge vseh držav članic,

| V. | ker EU trenutno ne premore primernih instrumentov, s katerimi bi spremljala in se odzivala na ogrožanje javnih medijev in dvojnega sistema v državah članicah ali določenih regijah EU, |
| --- | --- |

V.

ker EU trenutno ne premore primernih instrumentov, s katerimi bi spremljala in se odzivala na ogrožanje javnih medijev in dvojnega sistema v državah članicah ali določenih regijah EU,

| 1. | ponovno potrjuje, da je zavezan dvojnemu sistemu radiotelevizije, v katerem imajo zasebni in javni mediji vsak svojo vlogo, neodvisno od političnih in gospodarskih pritiskov, ter poziva, da mora biti dostop do radiotelevizije na najvišji ravni zagotovljen ne glede na plačilne zmožnosti potrošnikov in uporabnikov; |
| --- | --- |

1.

ponovno potrjuje, da je zavezan dvojnemu sistemu radiotelevizije, v katerem imajo zasebni in javni mediji vsak svojo vlogo, neodvisno od političnih in gospodarskih pritiskov, ter poziva, da mora biti dostop do radiotelevizije na najvišji ravni zagotovljen ne glede na plačilne zmožnosti potrošnikov in uporabnikov;

| 2. | poudarja zlasti, da ima resnično uravnotežen evropski dvojni sistem bistveno vlogo pri pospeševanju demokracije, socialne kohezije, vključevanja in svobode izražanja s poudarkom na ohranjanju in pospeševanju medijskega pluralizma, medijske pismenosti, kulturne in jezikovne raznolikosti in spoštovanja evropskih standardov glede svobode tiska; |
| --- | --- |

2.

poudarja zlasti, da ima resnično uravnotežen evropski dvojni sistem bistveno vlogo pri pospeševanju demokracije, socialne kohezije, vključevanja in svobode izražanja s poudarkom na ohranjanju in pospeševanju medijskega pluralizma, medijske pismenosti, kulturne in jezikovne raznolikosti in spoštovanja evropskih standardov glede svobode tiska;

| 3. | ugotavlja, da soobstoj javnih in zasebnih medijev močno prispeva k inovacijam in diverzifikaciji ponudbe vsebin ter pozitivno vpliva na kakovost; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da soobstoj javnih in zasebnih medijev močno prispeva k inovacijam in diverzifikaciji ponudbe vsebin ter pozitivno vpliva na kakovost;

| 4. | ponovno poudarja, da je treba ohraniti močno in živahno neodvisno javno radiotelevizijo in jo prilagajati zahtevam digitalne dobe, ter poziva k sprejetju konkretnih ukrepov za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja, da je treba ohraniti močno in živahno neodvisno javno radiotelevizijo in jo prilagajati zahtevam digitalne dobe, ter poziva k sprejetju konkretnih ukrepov za uresničitev tega cilja;

| 5. | v zvezi s tem poudarja, da ima javna radiotelevizija v digitalni dobi posebno nalogo izobraževanja javne sfere z omogočanjem univerzalnega dostopa do visokokakovostne medijskih vsebin, ki so v javnem interesu, prek vseh zadevnih platform; |
| --- | --- |

5.

v zvezi s tem poudarja, da ima javna radiotelevizija v digitalni dobi posebno nalogo izobraževanja javne sfere z omogočanjem univerzalnega dostopa do visokokakovostne medijskih vsebin, ki so v javnem interesu, prek vseh zadevnih platform;

| 6. | poziva države članice, naj predvidijo zadostna sredstva, da bi javnim radiotelevizijskim ustanovam omogočile, da izkoristijo nove digitalne tehnologije uporabijo in širši javnosti zagotovijo ugodnosti, ki jih nudijo sodobne avdiovizualne storitve; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj predvidijo zadostna sredstva, da bi javnim radiotelevizijskim ustanovam omogočile, da izkoristijo nove digitalne tehnologije uporabijo in širši javnosti zagotovijo ugodnosti, ki jih nudijo sodobne avdiovizualne storitve;

| 7. | v zvezi s tem poziva javne radiotelevizijske ustanove, naj se organizirajo tako, da bodo na spletu ponudile privlačne in kakovostne vsebine, da bi nagovorile mlade, ki do medijev dostopajo skoraj izključno prek interneta; |
| --- | --- |

7.

v zvezi s tem poziva javne radiotelevizijske ustanove, naj se organizirajo tako, da bodo na spletu ponudile privlačne in kakovostne vsebine, da bi nagovorile mlade, ki do medijev dostopajo skoraj izključno prek interneta;

| 8. | poziva države članice, naj se bojujejo proti digitalnemu razkoraku – na primer med mestom in podeželjem – in naj zagotovijo, da se s prehodom vseh posameznikov iz vseh regij na digitalni sistem zagotovi enak dostop do javne radiotelevizije; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj se bojujejo proti digitalnemu razkoraku – na primer med mestom in podeželjem – in naj zagotovijo, da se s prehodom vseh posameznikov iz vseh regij na digitalni sistem zagotovi enak dostop do javne radiotelevizije;

| 9. | poziva države članice, naj preučijo, ali bi bilo potrošnikom mogoče olajšati prehod z analogne na digitalno televizijo; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj preučijo, ali bi bilo potrošnikom mogoče olajšati prehod z analogne na digitalno televizijo;

| 10. | poziva države članice, naj opredelijo naloge javnih radiotelevizijskih ustanov, da bodo lahko ohranile svojo raznolikost, tako da se bodo ne glede na komercialne pomisleke ali politični vpliv zavzemale za izvirno avdiovizualno produkcijo ter kakovostne programe in novinarstvo, saj je ravno to njihov prepoznavni znak; opozarja, da bi bilo treba te naloge kolikor mogoče natančno opredeliti, a upoštevati programsko avtonomijo radiotelevizijskih ustanov; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj opredelijo naloge javnih radiotelevizijskih ustanov, da bodo lahko ohranile svojo raznolikost, tako da se bodo ne glede na komercialne pomisleke ali politični vpliv zavzemale za izvirno avdiovizualno produkcijo ter kakovostne programe in novinarstvo, saj je ravno to njihov prepoznavni znak; opozarja, da bi bilo treba te naloge kolikor mogoče natančno opredeliti, a upoštevati programsko avtonomijo radiotelevizijskih ustanov;

| 11. | ponovno opozarja, da morajo imeti javne radiotelevizijske ustanove v skladu z načelom tehnološke nevtralnosti v okviru nalog, ki so jim dodeljene, možnost, da svoje storitve, vključno z novimi storitvami, ponujajo na vseh platformah; |
| --- | --- |

11.

ponovno opozarja, da morajo imeti javne radiotelevizijske ustanove v skladu z načelom tehnološke nevtralnosti v okviru nalog, ki so jim dodeljene, možnost, da svoje storitve, vključno z novimi storitvami, ponujajo na vseh platformah;

| 12. | poudarja, da nekatere države članice nimajo pravnih določb glede dejavnosti javne radiotelevizije na internetu in da bi to lahko vplivalo na sposobnost tega sektorja za širitev na nove platforme; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da nekatere države članice nimajo pravnih določb glede dejavnosti javne radiotelevizije na internetu in da bi to lahko vplivalo na sposobnost tega sektorja za širitev na nove platforme;

| 13. | ponovno poudarja, da imajo platforme prizemne radiodifuzije, ki temeljijo na odprtih in interoperabilnih standardih, osrednjo vlogo v dvojnem sistemu radiotelevizije in so idealne za zagotavljanje brezplačnih in lahko dostopnih avdiovizualnih medijskih storitev uporabnikom, saj lahko te bolje obvladujejo razdrobljenost lokalnih trgov in tako ustrezajo kulturnim in družbenim pričakovanjem na lokalni ravni; |
| --- | --- |

13.

ponovno poudarja, da imajo platforme prizemne radiodifuzije, ki temeljijo na odprtih in interoperabilnih standardih, osrednjo vlogo v dvojnem sistemu radiotelevizije in so idealne za zagotavljanje brezplačnih in lahko dostopnih avdiovizualnih medijskih storitev uporabnikom, saj lahko te bolje obvladujejo razdrobljenost lokalnih trgov in tako ustrezajo kulturnim in družbenim pričakovanjem na lokalni ravni;

| 14. | priznava sporočilo Komisije o radioteleviziji iz julija 2009, ki upošteva pravico javnih radiotelevizij, da so dejavne na vseh pomembnih distribucijskih platformah in ponovno poudarja, da so države članice pristojne za opredelitev nalog, financiranja in organizacije javnih radiotelevizij, hkrati pa upoštevajo odgovornost Komisije za preverjanje očitnih napak, ter poziva države članice, naj ohranijo ravnotežje med ponujenimi digitalnimi medijskimi storitvami, zagotovijo pošteno konkurenco med javno radiotelevizijo in zasebnimi mediji in tako ohranijo živahno medijsko krajino v spletnem okolju; |
| --- | --- |

14.

priznava sporočilo Komisije o radioteleviziji iz julija 2009, ki upošteva pravico javnih radiotelevizij, da so dejavne na vseh pomembnih distribucijskih platformah in ponovno poudarja, da so države članice pristojne za opredelitev nalog, financiranja in organizacije javnih radiotelevizij, hkrati pa upoštevajo odgovornost Komisije za preverjanje očitnih napak, ter poziva države članice, naj ohranijo ravnotežje med ponujenimi digitalnimi medijskimi storitvami, zagotovijo pošteno konkurenco med javno radiotelevizijo in zasebnimi mediji in tako ohranijo živahno medijsko krajino v spletnem okolju;

| 15. | pozdravlja priznavanje načela tehnološke nevtralnosti in potrebe po spoštovanju uredniške neodvisnosti javnih radiotelevizijskih ustanov, pri čemer je treba ustrezno upoštevati, da te potrebujejo stalno in zanesljivo financiranje; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja priznavanje načela tehnološke nevtralnosti in potrebe po spoštovanju uredniške neodvisnosti javnih radiotelevizijskih ustanov, pri čemer je treba ustrezno upoštevati, da te potrebujejo stalno in zanesljivo financiranje;

| 16. | kljub temu opozarja na ogromne stroške (obstoječih) predhodnih testov in poudarja, da podpira sorazmerne ocene; |
| --- | --- |

16.

kljub temu opozarja na ogromne stroške (obstoječih) predhodnih testov in poudarja, da podpira sorazmerne ocene;

| 17. | opozarja na pomen priporočil in izjav Sveta Evrope, o katerih so se dogovorile vse države članice EU in ki določajo evropske standarde za svobodo izražanja, svobodo tiska, medijski pluralizem ter neodvisnost, organizacijo, naloge in financiranje javnih medijev, zlasti v informacijski družbi in s tem zagotavljajo verodostojnost javne radiotelevizije; |
| --- | --- |

17.

opozarja na pomen priporočil in izjav Sveta Evrope, o katerih so se dogovorile vse države članice EU in ki določajo evropske standarde za svobodo izražanja, svobodo tiska, medijski pluralizem ter neodvisnost, organizacijo, naloge in financiranje javnih medijev, zlasti v informacijski družbi in s tem zagotavljajo verodostojnost javne radiotelevizije;

| 18. | opozarja države članice, da so se zavezale tem evropskim standardom, in priporoča, da zagotovijo primerno, sorazmerno in stalno financiranje javnih medijev, da bi ti lahko izpolnili svoje naloge, zagotovili politično in ekonomsko neodvisnost ter prispevali k vključujoči informacijski družbi in družbi znanja z reprezentativnimi, visokokakovostnimi in vsem dostopnimi mediji; |
| --- | --- |

18.

opozarja države članice, da so se zavezale tem evropskim standardom, in priporoča, da zagotovijo primerno, sorazmerno in stalno financiranje javnih medijev, da bi ti lahko izpolnili svoje naloge, zagotovili politično in ekonomsko neodvisnost ter prispevali k vključujoči informacijski družbi in družbi znanja z reprezentativnimi, visokokakovostnimi in vsem dostopnimi mediji;

| 19. | poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k izmenjavi dobre prakse na različnih ravneh (nacionalni medijski organi, zainteresirane strani, upravljavci javnih radiotelevizijskih ustanov, neodvisni regulatorji ter predstavniki gledalcev in potrošnikov); |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k izmenjavi dobre prakse na različnih ravneh (nacionalni medijski organi, zainteresirane strani, upravljavci javnih radiotelevizijskih ustanov, neodvisni regulatorji ter predstavniki gledalcev in potrošnikov);

| 20. | poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje med nacionalnimi medijskimi regulatorji v okviru evropske platforme nadzornih organov in povečajo izmenjavo izkušenj in dobre prakse glede njihovih nacionalnih sistemov radiotelevizije; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje med nacionalnimi medijskimi regulatorji v okviru evropske platforme nadzornih organov in povečajo izmenjavo izkušenj in dobre prakse glede njihovih nacionalnih sistemov radiotelevizije;

| 21. | opozarja države članice, da bi morali biti člani upravnih odborov javnih radiotelevizijskih ustanov imenovani na podlagi svojih sposobnosti in poznavanja medijskega sektorja; |
| --- | --- |

21.

opozarja države članice, da bi morali biti člani upravnih odborov javnih radiotelevizijskih ustanov imenovani na podlagi svojih sposobnosti in poznavanja medijskega sektorja;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj Evropski avdiovizualni observatorij pooblastijo in mu namenijo potrebna sredstva, da zbira podatke in izvaja raziskave o tem, kako so države članice uveljavile te standarde, da bi preučili, ali je bil s standardi dosežen želen učinek, in poziva, da bi države članice morale odgovarjati za neizpolnjevanje teh obveznosti; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj Evropski avdiovizualni observatorij pooblastijo in mu namenijo potrebna sredstva, da zbira podatke in izvaja raziskave o tem, kako so države članice uveljavile te standarde, da bi preučili, ali je bil s standardi dosežen želen učinek, in poziva, da bi države članice morale odgovarjati za neizpolnjevanje teh obveznosti;

| 23. | poziva Komisijo, naj dvojnemu sistemu, kot delu pravnega reda EU, nameni več pozornosti v okviru pristopnih pogajanj, in vztraja, da je treba spremljati napredek, ki ga države kandidatke pri tem dosegajo; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj dvojnemu sistemu, kot delu pravnega reda EU, nameni več pozornosti v okviru pristopnih pogajanj, in vztraja, da je treba spremljati napredek, ki ga države kandidatke pri tem dosegajo;

| 24. | poleg tega poziva države članice, naj ustrezno obravnavajo vprašanje prešibkega financiranja javnih radiotelevizijskih ustanov; zlasti glede na posebno nalogo javnih medijev, ki morajo biti dostopni kar največjemu številu gledalcev in poslušalcev prek vseh novih medijskih platform; |
| --- | --- |

24.

poleg tega poziva države članice, naj ustrezno obravnavajo vprašanje prešibkega financiranja javnih radiotelevizijskih ustanov; zlasti glede na posebno nalogo javnih medijev, ki morajo biti dostopni kar največjemu številu gledalcev in poslušalcev prek vseh novih medijskih platform;

| 25. | ugotavlja, da je treba v vseh državah članicah zagotoviti pregledno lastništvo zasebnih radiotelevizijskih ustanov, in poziva Komisijo, naj spremlja in podpira napredek v tej smeri; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je treba v vseh državah članicah zagotoviti pregledno lastništvo zasebnih radiotelevizijskih ustanov, in poziva Komisijo, naj spremlja in podpira napredek v tej smeri;

| 26. | poziva države članice, naj prenehajo s političnim poseganjem v vsebino storitev, ki jih zagotavljajo javne radiotelevizijske ustanove; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj prenehajo s političnim poseganjem v vsebino storitev, ki jih zagotavljajo javne radiotelevizijske ustanove;

| 27. | pozdravlja sklepe neodvisne študije, izvedene na zahtevo Komisije, o določitvi kazalnikov za merjenje pluralizma medijev EU; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja sklepe neodvisne študije, izvedene na zahtevo Komisije, o določitvi kazalnikov za merjenje pluralizma medijev EU;

| 28. | spodbuja uporabo instrumenta za spremljanje medijskega pluralizma, ki je učinkovito orodje za ugotavljanje ogroženosti medijskega pluralizma; |
| --- | --- |

28.

spodbuja uporabo instrumenta za spremljanje medijskega pluralizma, ki je učinkovito orodje za ugotavljanje ogroženosti medijskega pluralizma;

| 29. | opozarja na finančne instrumente Evropske investicijske banke, javne radiotelevizijske ustanove, ki imajo finančne težave, pa spodbuja, naj pri njej zaprosijo za ugodna posojila za prenovo svoje infrastrukture, zlasti v zvezi z digitalizacijo in inovacijami; |
| --- | --- |

29.

opozarja na finančne instrumente Evropske investicijske banke, javne radiotelevizijske ustanove, ki imajo finančne težave, pa spodbuja, naj pri njej zaprosijo za ugodna posojila za prenovo svoje infrastrukture, zlasti v zvezi z digitalizacijo in inovacijami;

| 30. | spodbuja različne zainteresirane strani, naj s tesnejšim sodelovanjem zaščitijo dvojni sistem, predvsem pa spodbuja javne in zasebne radiotelevizijske ustanove, naj sodelujejo med seboj in z izdajatelji pri izmenjavi vsebin in inovativnih projektih ter poiščejo načine sodelovanja; |
| --- | --- |

30.

spodbuja različne zainteresirane strani, naj s tesnejšim sodelovanjem zaščitijo dvojni sistem, predvsem pa spodbuja javne in zasebne radiotelevizijske ustanove, naj sodelujejo med seboj in z izdajatelji pri izmenjavi vsebin in inovativnih projektih ter poiščejo načine sodelovanja;

| 31. | poziva Komisijo, naj sproži pobudo, ki bi združila različne medijske akterje, da bi pripomogli k določitvi morebitnih področij za sodelovanje, omogočili lažjo izmenjavo dobre prakse ter obravnavali zadevna vprašanja; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj sproži pobudo, ki bi združila različne medijske akterje, da bi pripomogli k določitvi morebitnih področij za sodelovanje, omogočili lažjo izmenjavo dobre prakse ter obravnavali zadevna vprašanja;

| 32. | v zvezi s tem opozarja, da imajo občinske radiotelevizijske ustanove, zlasti v majhnih občinah, težave pri dolgoročnem financiranju (na primer z oglaševanjem) in da bi na tem področju lahko uporabili nove možnosti, ki jih omogoča digitalizacija, za vzpostavitev občinske radiotelevizije na regionalni ravni, ki bi pokrivala široko območje; |
| --- | --- |

32.

v zvezi s tem opozarja, da imajo občinske radiotelevizijske ustanove, zlasti v majhnih občinah, težave pri dolgoročnem financiranju (na primer z oglaševanjem) in da bi na tem področju lahko uporabili nove možnosti, ki jih omogoča digitalizacija, za vzpostavitev občinske radiotelevizije na regionalni ravni, ki bi pokrivala široko območje;

| 33. | spodbuja Komisijo, naj avtorsko pravico prilagodi novi digitalni dobi, da bodo radiotelevizijske ustanove ohranile široko ponudbo kakovostnih evropskih vsebin, in preuči specifične načine, kako omogočiti lažjo ponovno uporabo arhivskih vsebin in vzpostaviti razširjene skupne sisteme za podeljevanje licenc in enostavne sisteme za pridobitev pravic na enem mestu; |
| --- | --- |

33.

spodbuja Komisijo, naj avtorsko pravico prilagodi novi digitalni dobi, da bodo radiotelevizijske ustanove ohranile široko ponudbo kakovostnih evropskih vsebin, in preuči specifične načine, kako omogočiti lažjo ponovno uporabo arhivskih vsebin in vzpostaviti razširjene skupne sisteme za podeljevanje licenc in enostavne sisteme za pridobitev pravic na enem mestu;

| 34. | z zanimanjem pričakuje poročilo o izvajanju določb direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki se nanašajo na čas oddajanja, dodeljen evropskim programom, saj nekatere države članice v zvezi s tem niso sprejele ukrepov; |
| --- | --- |

34.

z zanimanjem pričakuje poročilo o izvajanju določb direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki se nanašajo na čas oddajanja, dodeljen evropskim programom, saj nekatere države članice v zvezi s tem niso sprejele ukrepov;

| 35. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo zbiralniki vsebin v skladu z veljavnim zakonodajnim okvirom, in naj preuči, kako bi lahko iskalniki in ponudniki internetnih storitev prispevali k financiranju ustvarjanja vsebin; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo zbiralniki vsebin v skladu z veljavnim zakonodajnim okvirom, in naj preuči, kako bi lahko iskalniki in ponudniki internetnih storitev prispevali k financiranju ustvarjanja vsebin;

| 36. | poudarja, da je vzgoja za medije pomembna za odgovorno uporabo storitev, ki jih zagotavljajo zbiralniki vsebin; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je vzgoja za medije pomembna za odgovorno uporabo storitev, ki jih zagotavljajo zbiralniki vsebin;

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

37.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(2)  UL C 320, 28.10.1996, str. 180.

(3)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 85.

(4)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 9.

(5)  UL C 257, 27.10.2009, str. 1.

(6)  UL C 30, 5.2.1999, str. 1.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/56

---

Četrtek, 25. november 2010Deseta obletnica resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti

P7_TA(2010)0439

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti

2012/C 99 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti ter njegove resolucije št. 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih, v katerih je poudarjena odgovornost vseh držav, da končajo prakso nekaznovanja in kazensko preganjajo povzročitelje zločinov proti človeštvu in vojnih zločinov, vključno s tistimi, ki so povezani s spolnim ali drugim nasiljem nad ženskami in dekleti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta ZN št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti ter njegove resolucije št. 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih, v katerih je poudarjena odgovornost vseh držav, da končajo prakso nekaznovanja in kazensko preganjajo povzročitelje zločinov proti človeštvu in vojnih zločinov, vključno s tistimi, ki so povezani s spolnim ali drugim nasiljem nad ženskami in dekleti,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 54/134 z dne 7. februarja 2000, s katero je bil 25. november določen kot mednarodni dan proti nasilju nad ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 54/134 z dne 7. februarja 2000, s katero je bil 25. november določen kot mednarodni dan proti nasilju nad ženskami,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Sveta EU za enakost med spoloma v razvojnem sodelovanju, ki bi moral zagotoviti, da bo enakost med spoloma na vseh ravneh vključena v vse sodelovanje EU s partnerskimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Sveta EU za enakost med spoloma v razvojnem sodelovanju, ki bi moral zagotoviti, da bo enakost med spoloma na vseh ravneh vključena v vse sodelovanje EU s partnerskimi državami,

| — | ob upoštevanju imenovanja posebnega predstavnika generalnega sekretarja OZN za spolno nasilje v oboroženih spopadih marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju imenovanja posebnega predstavnika generalnega sekretarja OZN za spolno nasilje v oboroženih spopadih marca 2010,

| — | ob upoštevanju dokumenta Sveta „Celovit pristop k izvajanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 in 1820“ in delovnega dokumenta „Izvajanje RVSZN 1325, podkrepljene z RVSZN 1820, v okviru EVOP“, ki sta bila sprejeta decembra 2008, ter dokumenta Sveta „Vključevanje človekovih pravic v EVOP“, sprejetega septembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Sveta „Celovit pristop k izvajanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 in 1820“ in delovnega dokumenta „Izvajanje RVSZN 1325, podkrepljene z RVSZN 1820, v okviru EVOP“, ki sta bila sprejeta decembra 2008, ter dokumenta Sveta „Vključevanje človekovih pravic v EVOP“, sprejetega septembra 2006,

| — | ob upoštevanju smernic EU o diskriminaciji žensk in deklet in nasilju nad njimi ter smernic EU o otrocih in oboroženih spopadih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o diskriminaciji žensk in deklet in nasilju nad njimi ter smernic EU o otrocih in oboroženih spopadih,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi po koncu konfliktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi po koncu konfliktov (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2006 o ženskah v politiki (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2006 o ženskah v politiki (3),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za vključevanje načela enakosti med spoloma, ki ga je leta 2007 pripravil Pododbor za varnost in obrambo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za vključevanje načela enakosti med spoloma, ki ga je leta 2007 pripravil Pododbor za varnost in obrambo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o neuspešnem varstvu človekovih pravic in zakonitosti v Demokratični republiki Kongo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o neuspešnem varstvu človekovih pravic in zakonitosti v Demokratični republiki Kongo (4),

| — | ob upoštevanju novega organa OZN za enakost spolov (UN Women), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega organa OZN za enakost spolov (UN Women),

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je nasilje nad ženskami na območjih, kjer potekajo spopadi, pogosto stopnjevanje diskriminacije na podlagi spola, ki že obstaja v času miru; ker letos mednarodni dan proti nasilju nad ženskami sovpada z deseto obletnico resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325, ki je prva resolucija, ki obravnava nesorazmeren in poseben vpliv oboroženih spopadov na ženske in ki povezuje izkušnje žensk v zvezi s spopadi z ohranjanjem mednarodnega miru in varnosti, kar vključuje vzajemno povezana tematska področja sodelovanja, zaščite, preprečevanja, pomoči in okrevanja, |
| --- | --- |

A.

ker je nasilje nad ženskami na območjih, kjer potekajo spopadi, pogosto stopnjevanje diskriminacije na podlagi spola, ki že obstaja v času miru; ker letos mednarodni dan proti nasilju nad ženskami sovpada z deseto obletnico resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325, ki je prva resolucija, ki obravnava nesorazmeren in poseben vpliv oboroženih spopadov na ženske in ki povezuje izkušnje žensk v zvezi s spopadi z ohranjanjem mednarodnega miru in varnosti, kar vključuje vzajemno povezana tematska področja sodelovanja, zaščite, preprečevanja, pomoči in okrevanja,

| B. | ker je 25. november mednarodni dan proti nasilju nad ženskami, |
| --- | --- |

B.

ker je 25. november mednarodni dan proti nasilju nad ženskami,

| C. | ker resolucije Varnostnega sveta št. 1820, 1888 in 1889 krepijo in dopolnjujejo resolucijo št. 1325 in ker je treba vse štiri resolucije obravnavati kot niz zavez Varnostnega sveta glede žensk, miru in varnosti, |
| --- | --- |

C.

ker resolucije Varnostnega sveta št. 1820, 1888 in 1889 krepijo in dopolnjujejo resolucijo št. 1325 in ker je treba vse štiri resolucije obravnavati kot niz zavez Varnostnega sveta glede žensk, miru in varnosti,

| D. | ker je izpolnjevanje teh zavez skupna skrb in odgovornost vsake države članice OZN ne glede na to, ali v njej potekajo spopadi oziroma je donatorica ali kaj drugega; ker je treba upoštevati sprejetje smernic EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter smernic EU o otrocih in oboroženih spopadih ter boju proti vsem oblikam diskriminacije proti njim iz decembra 2008, kar je močen politični znak, da so to prednostne naloge Unije, |
| --- | --- |

D.

ker je izpolnjevanje teh zavez skupna skrb in odgovornost vsake države članice OZN ne glede na to, ali v njej potekajo spopadi oziroma je donatorica ali kaj drugega; ker je treba upoštevati sprejetje smernic EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter smernic EU o otrocih in oboroženih spopadih ter boju proti vsem oblikam diskriminacije proti njim iz decembra 2008, kar je močen politični znak, da so to prednostne naloge Unije,

| E. | ker bi moralo biti izvrševanje resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1820 in 1325 prednostna naloga glede uporabe finančnih instrumentov EU za zunanje delovanje, da se zagotovi ustrezna podpora organizacijam civilne družbe, ki delujejo v razmerah oboroženih spopadov ter v državah in na območjih, kjer potekajo spopadi, |
| --- | --- |

E.

ker bi moralo biti izvrševanje resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1820 in 1325 prednostna naloga glede uporabe finančnih instrumentov EU za zunanje delovanje, da se zagotovi ustrezna podpora organizacijam civilne družbe, ki delujejo v razmerah oboroženih spopadov ter v državah in na območjih, kjer potekajo spopadi,

| F. | ker bi moral Evropski parlament upoštevati širok pristop, ki je bil sprejet, in vidik izvajanja akcijskega načrta o enakosti med spoloma in krepitvi vloge žensk v zunanjepolitičnih dejavnostih EU ter izvajanje smernic o nasilju nad ženskami in otroki, |
| --- | --- |

F.

ker bi moral Evropski parlament upoštevati širok pristop, ki je bil sprejet, in vidik izvajanja akcijskega načrta o enakosti med spoloma in krepitvi vloge žensk v zunanjepolitičnih dejavnostih EU ter izvajanje smernic o nasilju nad ženskami in otroki,

| G. | ker se operativna učinkovitost civilnih ali vojaških misij z upoštevanjem vidika spolov močno poveča, EU pa bi lahko k temu prispevala precejšnjo dodano vrednost z aktivnim obravnavanjem žensk in oboroženih spopadov, |
| --- | --- |

G.

ker se operativna učinkovitost civilnih ali vojaških misij z upoštevanjem vidika spolov močno poveča, EU pa bi lahko k temu prispevala precejšnjo dodano vrednost z aktivnim obravnavanjem žensk in oboroženih spopadov,

| H. | ker bi morala EU omogočiti sodelovanje žensk pri preprečevanju spopadov, obvladovanju kriz, mirovnih pogovorih in v fazah po spopadih, kot je povojno načrtovanje obnove, |
| --- | --- |

H.

ker bi morala EU omogočiti sodelovanje žensk pri preprečevanju spopadov, obvladovanju kriz, mirovnih pogovorih in v fazah po spopadih, kot je povojno načrtovanje obnove,

| I. | ker je razširjeno in sistematično izvajanje posilstev in spolnega suženjstva v Ženevski konvenciji opredeljeno kot zločin proti človeštvu in vojni zločin; ker je zdaj posilstvo priznano kot element genocida, ko se izvaja z namenom popolnega ali delnega uničenja ciljne skupine; ker bi morala EU podpreti prizadevanje za odpravo nekaznivosti storilcev spolnega nasilja nad ženskami in otroki, |
| --- | --- |

I.

ker je razširjeno in sistematično izvajanje posilstev in spolnega suženjstva v Ženevski konvenciji opredeljeno kot zločin proti človeštvu in vojni zločin; ker je zdaj posilstvo priznano kot element genocida, ko se izvaja z namenom popolnega ali delnega uničenja ciljne skupine; ker bi morala EU podpreti prizadevanje za odpravo nekaznivosti storilcev spolnega nasilja nad ženskami in otroki,

| J. | ker bi morala vzpostavitev evropske službe za zunanjepolitično delovanje občutno prispevati k nadaljnjemu izvajanju resolucij št. 1325 in 1820 Varnostnega sveta OZN tako pri njeni notranji strukturi kot pri njenih zunanjih dejavnostih in politikah, |
| --- | --- |

J.

ker bi morala vzpostavitev evropske službe za zunanjepolitično delovanje občutno prispevati k nadaljnjemu izvajanju resolucij št. 1325 in 1820 Varnostnega sveta OZN tako pri njeni notranji strukturi kot pri njenih zunanjih dejavnostih in politikah,

| K. | ker je EU sprejela vrsto pomembnih dokumentov o izvajanju resolucij št. 1325 in 1820 Varnostnega sveta OZN, |
| --- | --- |

K.

ker je EU sprejela vrsto pomembnih dokumentov o izvajanju resolucij št. 1325 in 1820 Varnostnega sveta OZN,

| L. | ker je leto 2010 tudi leto pregleda razvojnih ciljev tisočletja plus 10, |
| --- | --- |

L.

ker je leto 2010 tudi leto pregleda razvojnih ciljev tisočletja plus 10,

| M. | ker je le manjšina držav članic EU pripravila osnutek nacionalnega akcijskega načrta za izvajanje resolucije št. 1325; ker so Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nizozemska, Portugalska, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo sprejeli nacionalne akcijske načrte, |
| --- | --- |

M.

ker je le manjšina držav članic EU pripravila osnutek nacionalnega akcijskega načrta za izvajanje resolucije št. 1325; ker so Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nizozemska, Portugalska, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo sprejeli nacionalne akcijske načrte,

| 1. | poudarja, da bi morala deseta obletnica resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 označiti začetek okrepljenega načrta za njeno izvajanje, ki pa ne more napredovati brez političnega vodenja na najvišji ravni in večjih sredstev; močno priporoča, naj se to vprašanje ustrezno obravnava v okviru potekajoče revizije politike EU o človekovih pravicah, kar zadeva pripravo celovite strategije za človekove pravice za posamezne države, oceno smernic EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter smernic EU o otrocih in oboroženih spopadih ter boju proti vsem oblikam diskriminacije do njih; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da bi morala deseta obletnica resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 označiti začetek okrepljenega načrta za njeno izvajanje, ki pa ne more napredovati brez političnega vodenja na najvišji ravni in večjih sredstev; močno priporoča, naj se to vprašanje ustrezno obravnava v okviru potekajoče revizije politike EU o človekovih pravicah, kar zadeva pripravo celovite strategije za človekove pravice za posamezne države, oceno smernic EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter smernic EU o otrocih in oboroženih spopadih ter boju proti vsem oblikam diskriminacije do njih;

| 2. | poziva k dodelitvi posebnih in precejšnjih finančnih, človeških in organizacijskih virov za sodelovanje žensk in vključevanje načela enakosti med spoloma v področje zunanje in varnostne politike; poziva, naj bo več žensk sprejetih v policijske, vojaške in pravosodne vrste ter v misije za ohranjanje pravne države in v mirovne operacije; poziva države članice EU, naj dejavno spodbujajo sodelovanje žensk v svojih dvostranskih in večstranskih odnosih z državami in organizacijami zunaj EU; |
| --- | --- |

2.

poziva k dodelitvi posebnih in precejšnjih finančnih, človeških in organizacijskih virov za sodelovanje žensk in vključevanje načela enakosti med spoloma v področje zunanje in varnostne politike; poziva, naj bo več žensk sprejetih v policijske, vojaške in pravosodne vrste ter v misije za ohranjanje pravne države in v mirovne operacije; poziva države članice EU, naj dejavno spodbujajo sodelovanje žensk v svojih dvostranskih in večstranskih odnosih z državami in organizacijami zunaj EU;

| 3. | odločno poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj po petih letih opravi vmesni pregled, da se omogoči spremljanje izpolnjevanja zavez in lažja izmenjava dobre prakse; |
| --- | --- |

3.

odločno poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj po petih letih opravi vmesni pregled, da se omogoči spremljanje izpolnjevanja zavez in lažja izmenjava dobre prakse;

| 4. | odločno spodbuja visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj okrepi delovno skupino EU o ženskah, miru in varnosti, ter upa, da bo ta skupina opravila strokovno oceno sprejetja in izvajanja nacionalnih akcijskih načrtov o resolucijah Varnostnega sveta ZN št. 1325 in 1820, izvajala sistematične analize enakosti med spoloma v okviru misij skupne varnostne in obrambne politike ter spremljala delegacije EU in jim svetovala v državah in regijah, kjer potekajo spopadi; |
| --- | --- |

4.

odločno spodbuja visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj okrepi delovno skupino EU o ženskah, miru in varnosti, ter upa, da bo ta skupina opravila strokovno oceno sprejetja in izvajanja nacionalnih akcijskih načrtov o resolucijah Varnostnega sveta ZN št. 1325 in 1820, izvajala sistematične analize enakosti med spoloma v okviru misij skupne varnostne in obrambne politike ter spremljala delegacije EU in jim svetovala v državah in regijah, kjer potekajo spopadi;

| 5. | meni, da je ustanovitev evropske službe za zunanjepolitično delovanje izjemna priložnost za okrepitev vloge EU pri izvajanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1820 in 1325; |
| --- | --- |

5.

meni, da je ustanovitev evropske službe za zunanjepolitično delovanje izjemna priložnost za okrepitev vloge EU pri izvajanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1820 in 1325;

| 6. | zato odločno poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj utrdi in okrepi vključevanje načela enakosti med spoloma ter sprejme obsežne in vidne zaveze glede zaposlovanja, finančnih sredstev in organizacijske hierarhije; odločno poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj v okviru ustreznega tematskega oddelka evropske službe za zunanje delovanje oblikuje organizacijsko enoto za ženske, mir in varnost ter zagotovi, da bo v vsakem geografskem oddelku in vsaki delegaciji EU vsaj eno delovno mesto s polnim delovnim časom namenjeno področju žensk, miru in varnosti ter bodo te osebe del delovne skupine EU ali vsaj tesno povezane z njo; |
| --- | --- |

6.

zato odločno poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj utrdi in okrepi vključevanje načela enakosti med spoloma ter sprejme obsežne in vidne zaveze glede zaposlovanja, finančnih sredstev in organizacijske hierarhije; odločno poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj v okviru ustreznega tematskega oddelka evropske službe za zunanje delovanje oblikuje organizacijsko enoto za ženske, mir in varnost ter zagotovi, da bo v vsakem geografskem oddelku in vsaki delegaciji EU vsaj eno delovno mesto s polnim delovnim časom namenjeno področju žensk, miru in varnosti ter bodo te osebe del delovne skupine EU ali vsaj tesno povezane z njo;

| 7. | pozdravlja niz javnih prireditev, kot so dnevi odprtih vrat, ki jih organizirajo najmanj tri misije skupne varnostne in obrambne politike (EUPM, EULEX in EUMM) z namenom proslave desete obletnice resolucije št. 1325 Varnostnega sveta OZN; v zvezi s tem pozdravlja prispevek civilne zmogljivosti EU za načrtovanje in izvajanje operacij; opozarja, da so misije skupne varnostne in obrambne politike eden najpomembnejših instrumentov EU za dokazovanje njene zavezanosti k ciljem resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1820 in 1325 v državah in regijah, kjer vladajo krizne razmere; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja niz javnih prireditev, kot so dnevi odprtih vrat, ki jih organizirajo najmanj tri misije skupne varnostne in obrambne politike (EUPM, EULEX in EUMM) z namenom proslave desete obletnice resolucije št. 1325 Varnostnega sveta OZN; v zvezi s tem pozdravlja prispevek civilne zmogljivosti EU za načrtovanje in izvajanje operacij; opozarja, da so misije skupne varnostne in obrambne politike eden najpomembnejših instrumentov EU za dokazovanje njene zavezanosti k ciljem resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1820 in 1325 v državah in regijah, kjer vladajo krizne razmere;

| 8. | poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije ter države članice EU, naj vključijo sklicevanje na resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 1325 in 1820 v sklepe Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki in mandate misij ter naj zagotovijo, da bodo vse misije skupne varnostne in obrambne politike imele vsaj enega svetovalca za enakost med spoloma in akcijski načrt, kako uveljaviti cilje resolucij št. 1325 in 1820; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, države članice EU in vodje misij, naj vključijo sodelovanje in posvetovanje z lokalnimi ženskimi organizacijami med standardne elemente vsake misije; |
| --- | --- |

8.

poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije ter države članice EU, naj vključijo sklicevanje na resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 1325 in 1820 v sklepe Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki in mandate misij ter naj zagotovijo, da bodo vse misije skupne varnostne in obrambne politike imele vsaj enega svetovalca za enakost med spoloma in akcijski načrt, kako uveljaviti cilje resolucij št. 1325 in 1820; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, države članice EU in vodje misij, naj vključijo sodelovanje in posvetovanje z lokalnimi ženskimi organizacijami med standardne elemente vsake misije;

| 9. | poziva, naj se v okviru skupne zunanje in varnostne politike vzpostavijo ustrezni javni pritožbeni postopki, ki bi prispevali zlasti k prijavljanju spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj v šestmesečno oceno misij skupne zunanje in varnostne politike vključi podrobno poročilo o položaju žensk, miru in varnosti; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj se v okviru skupne zunanje in varnostne politike vzpostavijo ustrezni javni pritožbeni postopki, ki bi prispevali zlasti k prijavljanju spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj v šestmesečno oceno misij skupne zunanje in varnostne politike vključi podrobno poročilo o položaju žensk, miru in varnosti;

| 10. | opozarja, da se je na rudarskem območju v vzhodnem Kongu v času od 30. julija do 4. avgusta 2010 zgodilo množično skupinsko posilstvo, da je bilo v zadnjem letu v vzhodnem Kongu prijavljenih najmanj 8 300 posilstev in da je vsaj 1 244 žensk prijavilo, da so bile posiljene v prvi četrtini leta 2010, kar je povprečno 14 posilstev na dan; poziva obe misiji EU v Demokratični republiki Kongo, EUPOL DR Kongo in EUSEC DR Kongo, naj si za prednostno nalogo zadasta boj proti spolnemu nasilju in sodelovanje žensk v okviru prizadevanj za reformo varnostnega sektorja v Kongu; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da se je na rudarskem območju v vzhodnem Kongu v času od 30. julija do 4. avgusta 2010 zgodilo množično skupinsko posilstvo, da je bilo v zadnjem letu v vzhodnem Kongu prijavljenih najmanj 8 300 posilstev in da je vsaj 1 244 žensk prijavilo, da so bile posiljene v prvi četrtini leta 2010, kar je povprečno 14 posilstev na dan; poziva obe misiji EU v Demokratični republiki Kongo, EUPOL DR Kongo in EUSEC DR Kongo, naj si za prednostno nalogo zadasta boj proti spolnemu nasilju in sodelovanje žensk v okviru prizadevanj za reformo varnostnega sektorja v Kongu;

| 11. | poudarja, kako pomembno je, da začne EU v večji meri pošiljati policistke in vojakinje na misije skupne zunanje in varnostne politike, pri tem pa bi ji kontingent policistk v mirovnih silah OZN v Liberiji lahko služil za vzor; |
| --- | --- |

11.

poudarja, kako pomembno je, da začne EU v večji meri pošiljati policistke in vojakinje na misije skupne zunanje in varnostne politike, pri tem pa bi ji kontingent policistk v mirovnih silah OZN v Liberiji lahko služil za vzor;

| 12. | poudarja, da je treba za osebje EU, ki opravlja vojaške in civilne misije, uvesti kodeks ravnanja, v katerem bo spolna zloraba jasno opredeljena kot neopravičljivo in kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba za osebje EU, ki opravlja vojaške in civilne misije, uvesti kodeks ravnanja, v katerem bo spolna zloraba jasno opredeljena kot neopravičljivo in kaznivo dejanje;

| 13. | poziva k izvajanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325 in 1820 v nacionalnih strateških dokumentih EU in k zbiranju več finančnih sredstev za spodbujanje sodelovanja žensk iz držav, kjer potekajo spopadi, v evropskih procesih; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije ter komisarje za razvoj, širitev in humanitarno pomoč, naj vidike žensk, miru in varnosti vključijo v načrtovanje in programiranje zunanjih finančnih instrumentov, kot so EIDHR, ICI, IPA, še posebej pa DCI in IfS; |
| --- | --- |

13.

poziva k izvajanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325 in 1820 v nacionalnih strateških dokumentih EU in k zbiranju več finančnih sredstev za spodbujanje sodelovanja žensk iz držav, kjer potekajo spopadi, v evropskih procesih; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije ter komisarje za razvoj, širitev in humanitarno pomoč, naj vidike žensk, miru in varnosti vključijo v načrtovanje in programiranje zunanjih finančnih instrumentov, kot so EIDHR, ICI, IPA, še posebej pa DCI in IfS;

| 14. | poudarja, da bi morala Evropska komisija olajšati dostop malih nevladnih organizacij do subvencij Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR); opozarja, da je za mnoge male organizacije žensk sedanji birokratski postopek prijave nepremostljiva ovira; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi morala Evropska komisija olajšati dostop malih nevladnih organizacij do subvencij Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR); opozarja, da je za mnoge male organizacije žensk sedanji birokratski postopek prijave nepremostljiva ovira;

| 15. | poziva komisarja za razvoj, naj prednostno podpre delovanje ženskih organizacij na območjih, kjer potekajo spopadi; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj uporabi dolgoročno komponento instrumenta za stabilnost za dodeljevanje sredstev za podporo sodelovanja žensk v procesih, ki so povezani z mirom, varnostjo in spravo, ter naj sistematično zagotavlja sredstva za ženske, mir in varnost v vseh kratkoročnih ukrepih, financiranih v okviru člena 3 instrumenta za stabilnost; |
| --- | --- |

15.

poziva komisarja za razvoj, naj prednostno podpre delovanje ženskih organizacij na območjih, kjer potekajo spopadi; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj uporabi dolgoročno komponento instrumenta za stabilnost za dodeljevanje sredstev za podporo sodelovanja žensk v procesih, ki so povezani z mirom, varnostjo in spravo, ter naj sistematično zagotavlja sredstva za ženske, mir in varnost v vseh kratkoročnih ukrepih, financiranih v okviru člena 3 instrumenta za stabilnost;

| 16. | meni, da bi morale delegacije EU obveščati organizacije civilne družbe, kot so lokalne ženske organizacije, o svojem delovanju na območjih, kjer potekajo spopadi, ter se v postopku načrtovanja politike posvetovati z organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morale delegacije EU obveščati organizacije civilne družbe, kot so lokalne ženske organizacije, o svojem delovanju na območjih, kjer potekajo spopadi, ter se v postopku načrtovanja politike posvetovati z organizacijami civilne družbe;

| 17. | zahteva občutno povečanje udeležbe žensk na vseh področjih delovanja, vključno s prizadevanjem za spravo, mirovnimi pogajanji, vzpostavljanjem, zagotavljanjem in ohranjanjem miru ter preprečevanjem sporov; |
| --- | --- |

17.

zahteva občutno povečanje udeležbe žensk na vseh področjih delovanja, vključno s prizadevanjem za spravo, mirovnimi pogajanji, vzpostavljanjem, zagotavljanjem in ohranjanjem miru ter preprečevanjem sporov;

| 18. | poziva k takojšnjemu povečanju udeležbe žensk v vseh pobudah, namenjenih iskanju rešitev za spore, tudi v vlogi posrednic in pogajalk ter pri izvajanju ukrepov za reševanje sporov; |
| --- | --- |

18.

poziva k takojšnjemu povečanju udeležbe žensk v vseh pobudah, namenjenih iskanju rešitev za spore, tudi v vlogi posrednic in pogajalk ter pri izvajanju ukrepov za reševanje sporov;

| 19. | poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj spodbudi organizacijo vsakoletnega tedna za posvetovanja z voditeljicami, ki bi lahko dopolnil Svetovni dan odprtih vrat OZN za ženske in mir in ki bi mu sledila poročila delegacij EU ter nadaljnje spremljanje; |
| --- | --- |

19.

poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj spodbudi organizacijo vsakoletnega tedna za posvetovanja z voditeljicami, ki bi lahko dopolnil Svetovni dan odprtih vrat OZN za ženske in mir in ki bi mu sledila poročila delegacij EU ter nadaljnje spremljanje;

| 20. | poudarja, da so potrebni nacionalni akcijski načrti, ki bi morali zagotoviti informacije o časovnem okviru nacionalne strategije, opredeliti realistične cilje, razviti nadzorne mehanizme ter spodbujati večjo udeležbo žensk v mehanizmih za spremljanje, ocenjevanje in nadzor; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so potrebni nacionalni akcijski načrti, ki bi morali zagotoviti informacije o časovnem okviru nacionalne strategije, opredeliti realistične cilje, razviti nadzorne mehanizme ter spodbujati večjo udeležbo žensk v mehanizmih za spremljanje, ocenjevanje in nadzor;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebni odposlanki OZN za spolno nasilje v oboroženih konfliktih in pred kratkim imenovani direktorici Agencije OZN za ženske. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebni odposlanki OZN za spolno nasilje v oboroženih konfliktih in pred kratkim imenovani direktorici Agencije OZN za ženske.

---

(1)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 32.

(2)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 287.

(3)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 347.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0350.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/60

---

Četrtek, 25. november 2010Razmere na področju čebelarstva

P7_TA(2010)0440

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o razmerah v čebelarstvu

2012/C 99 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2003 o težavah na področju čebelarstva v Evropi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2003 o težavah na področju čebelarstva v Evropi (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o predlogu za uredbo Sveta o ukrepih na področju čebelarstva (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o predlogu za uredbo Sveta o ukrepih na področju čebelarstva (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (uredba o enotni skupni ureditvi trga) (4), ki vsebuje posebne določbe za sektor čebelarstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (uredba o enotni skupni ureditvi trga) (4), ki vsebuje posebne določbe za sektor čebelarstva,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2008 o razmerah v čebelarstvu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2008 o razmerah v čebelarstvu (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Komisije 2010/21/EU z dne 12. marca 2010 o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 91/414/EGS glede posebnih določb za klotianidin, tiametoksam, fipronil in imidakloprid (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Komisije 2010/21/EU z dne 12. marca 2010 o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 91/414/EGS glede posebnih določb za klotianidin, tiametoksam, fipronil in imidakloprid (6),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije 2010/270/EU z dne 6. maja 2010 o spremembi delov 1 in 2 Priloge E k Direktivi Sveta 92/65/EGS glede vzorcev zdravstvenih spričeval za živali z gospodarstev ter za čebele in čmrlje (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije 2010/270/EU z dne 6. maja 2010 o spremembi delov 1 in 2 Priloge E k Direktivi Sveta 92/65/EGS glede vzorcev zdravstvenih spričeval za živali z gospodarstev ter za čebele in čmrlje (7),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. maja 2010 o uporabi člena 105 in naslednjih Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007, ki se nanašajo na ukrepe za izboljšanje pogojev za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov (KOM(2010)0267), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. maja 2010 o uporabi člena 105 in naslednjih Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007, ki se nanašajo na ukrepe za izboljšanje pogojev za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov (KOM(2010)0267),

| — | ob upoštevanju znanstvenega poročila EFSA z dne 11. avgusta 2008 (8) in znanstvenega poročila, katerega naročnica je bila EFSA in ga je sprejela 3. decembra 2009 (9), ki obe obravnavata umrljivost in nadzor čebel v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega poročila EFSA z dne 11. avgusta 2008 (8) in znanstvenega poročila, katerega naročnica je bila EFSA in ga je sprejela 3. decembra 2009 (9), ki obe obravnavata umrljivost in nadzor čebel v Evropi,

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor (O–0119/2010 – B7–0564/2010) z dne 1. septembra 2010 o razmerah v čebelarstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor (O–0119/2010 – B7–0564/2010) z dne 1. septembra 2010 o razmerah v čebelarstvu,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker vseh 27 držav članic EU v povprečju uporablja 90 % nacionalnih programov za evropsko čebelarstvo, ki so jih oblikovale države članice za dobo treh let; ker Komisija v omenjenem poročilu z dne 28. maja 2010 navaja, da so nacionalni čebelarski programi v zadnjih letih prinesli pozitivne rezultate, |
| --- | --- |

A.

ker vseh 27 držav članic EU v povprečju uporablja 90 % nacionalnih programov za evropsko čebelarstvo, ki so jih oblikovale države članice za dobo treh let; ker Komisija v omenjenem poročilu z dne 28. maja 2010 navaja, da so nacionalni čebelarski programi v zadnjih letih prinesli pozitivne rezultate,

| B. | ker se je treba ravno v mednarodnem letu biotske raznovrstnosti zavedati, da je čebelarstvo po vsem svetu zelo ogroženo, saj ima izgube, ki so 100 do 1 000-krat večje kot običajno; ker ima čebelarstvo glede na javni in okoljski prispevek čebelarjev strateško vlogo v družbi, saj nazorno predstavlja primer okolju prijazne dejavnosti (izboljšanje in ohranjanje biotske raznovrstnosti, vzdrževanje ekološkega ravnotežja in ohranjanje rastlinstva) in modela trajnostnega pridelovanja v podeželskem okolju, |
| --- | --- |

B.

ker se je treba ravno v mednarodnem letu biotske raznovrstnosti zavedati, da je čebelarstvo po vsem svetu zelo ogroženo, saj ima izgube, ki so 100 do 1 000-krat večje kot običajno; ker ima čebelarstvo glede na javni in okoljski prispevek čebelarjev strateško vlogo v družbi, saj nazorno predstavlja primer okolju prijazne dejavnosti (izboljšanje in ohranjanje biotske raznovrstnosti, vzdrževanje ekološkega ravnotežja in ohranjanje rastlinstva) in modela trajnostnega pridelovanja v podeželskem okolju,

| C. | ker se bodo veljavni programi končali leta 2013; ker je sedanja podpora EU čebelarskemu sektorju odvisna od obstoječih modalitet Skupne kmetijske politike; ker morajo čebelarji načrtovati za obdobje po letu 2013; ker namerava Komisija do novembra 2010 objaviti svoje sporočilo o prihodnji skupni kmetijski politiki, |
| --- | --- |

C.

ker se bodo veljavni programi končali leta 2013; ker je sedanja podpora EU čebelarskemu sektorju odvisna od obstoječih modalitet Skupne kmetijske politike; ker morajo čebelarji načrtovati za obdobje po letu 2013; ker namerava Komisija do novembra 2010 objaviti svoje sporočilo o prihodnji skupni kmetijski politiki,

| D. | ker se v kmetijstvu zelo zavzemajo, da bi ohranili čebele kot opraševalke, ker je Organizacija za prehrano in kmetijstvo opozorila mednarodno skupnost na zaskrbljujoč upad števila žuželk opraševalk, vključno s čebelami delavkami; ker je gospodarski pomen čebel veliko večji od vrednosti medu, ki ga proizvedejo, saj je 84 % rastlinskih vrst in 76 % proizvodnje hrane v Evropi odvisnih od čebeljega opraševanja, |
| --- | --- |

D.

ker se v kmetijstvu zelo zavzemajo, da bi ohranili čebele kot opraševalke, ker je Organizacija za prehrano in kmetijstvo opozorila mednarodno skupnost na zaskrbljujoč upad števila žuželk opraševalk, vključno s čebelami delavkami; ker je gospodarski pomen čebel veliko večji od vrednosti medu, ki ga proizvedejo, saj je 84 % rastlinskih vrst in 76 % proizvodnje hrane v Evropi odvisnih od čebeljega opraševanja,

| E. | ker je umrljivost čebel v številnih regijah čedalje večja težava zaradi več medsebojno prepletenih dejavnikov, kot so čebelje bolezni, zmanjšana odpornost čebel na povzročitelje bolezni in zajedavce, podnebne spremembe in delno tudi spremembe namembnosti zemljišč, čemur sledijo obdobja pomanjkanja hrane in krme za čebele, pa tudi zaradi vse hitrejšega izkoreninjanja medonosnih rastlinskih vrst ter uporabe fitofarmacevtskih sredstev in netrajnostnih načinov kmetovanja, |
| --- | --- |

E.

ker je umrljivost čebel v številnih regijah čedalje večja težava zaradi več medsebojno prepletenih dejavnikov, kot so čebelje bolezni, zmanjšana odpornost čebel na povzročitelje bolezni in zajedavce, podnebne spremembe in delno tudi spremembe namembnosti zemljišč, čemur sledijo obdobja pomanjkanja hrane in krme za čebele, pa tudi zaradi vse hitrejšega izkoreninjanja medonosnih rastlinskih vrst ter uporabe fitofarmacevtskih sredstev in netrajnostnih načinov kmetovanja,

| F. | ker upadanja števila kolonij v nekaterih državah članicah ni mogoče zagotovo povezovati z uporabo gensko spremenjenih organizmov, saj se jih v tem trenutku goji zanemarljivo malo, in ker širjenje monokultur povzroča izginjanje medonosnih rastlin, |
| --- | --- |

F.

ker upadanja števila kolonij v nekaterih državah članicah ni mogoče zagotovo povezovati z uporabo gensko spremenjenih organizmov, saj se jih v tem trenutku goji zanemarljivo malo, in ker širjenje monokultur povzroča izginjanje medonosnih rastlin,

| G. | ker globalno nenehno narašča množica bolezni čebel, zaradi česar bi lahko Apis mellifera postala ogrožena vrsta, zlasti kot posledica vse bolj uničujoče prisotnosti pršice vrste Varroa, ki napada imunski sistem čebel, povzroča vrsto spremljevalnih bolezni in torej predstavlja veliko zdravstveno težavo za evropsko populacijo čebel, |
| --- | --- |

G.

ker globalno nenehno narašča množica bolezni čebel, zaradi česar bi lahko Apis mellifera postala ogrožena vrsta, zlasti kot posledica vse bolj uničujoče prisotnosti pršice vrste Varroa, ki napada imunski sistem čebel, povzroča vrsto spremljevalnih bolezni in torej predstavlja veliko zdravstveno težavo za evropsko populacijo čebel,

| H. | ker so potrebne dodatne raziskave, ki bi spremenile trend propadanja vrst opraševalcev, da bi se izognili podobnim razmeram, kot so drugod po svetu, kjer mora zaradi slabe zastopanosti naravnih opraševalcev za pridelavo sadja, zelenjave in nekaterih poljščin pri oprašitvi posredovati človek, kar je za kmete precejšen dodatni strošek, |
| --- | --- |

H.

ker so potrebne dodatne raziskave, ki bi spremenile trend propadanja vrst opraševalcev, da bi se izognili podobnim razmeram, kot so drugod po svetu, kjer mora zaradi slabe zastopanosti naravnih opraševalcev za pridelavo sadja, zelenjave in nekaterih poljščin pri oprašitvi posredovati človek, kar je za kmete precejšen dodatni strošek,

| I. | ker je 40 % evropskega trga za med odvisnega od uvoza; ker EU nima neodvisne oskrbe z medom, kar se kaže v znatni nestanovitnosti cen, ki je tudi posledica ponarejanja na svetovnem trgu, saj je odprtje trga EU za med iz tretjih držav v preteklosti postavilo čebelarje EU v slabši konkurenčni položaj, |
| --- | --- |

I.

ker je 40 % evropskega trga za med odvisnega od uvoza; ker EU nima neodvisne oskrbe z medom, kar se kaže v znatni nestanovitnosti cen, ki je tudi posledica ponarejanja na svetovnem trgu, saj je odprtje trga EU za med iz tretjih držav v preteklosti postavilo čebelarje EU v slabši konkurenčni položaj,

| J. | ker so tako države članice kot akterji iz čebelarskega sektorja izrazili konkretne potrebe, kar zadeva izboljšanje izvedbenih pravil in nadaljevanje dolgoročne podpore, |
| --- | --- |

J.

ker so tako države članice kot akterji iz čebelarskega sektorja izrazili konkretne potrebe, kar zadeva izboljšanje izvedbenih pravil in nadaljevanje dolgoročne podpore,

| K. | ker bi morale vse države članice in čebelarske organizacije pri razvoju programov medsebojno bolje sodelovati, da bi lahko vsaka država članica zahtevala informacije in jih po potrebi izmenjala z evropskimi organizacijami, s katerimi sodeluje, |
| --- | --- |

K.

ker bi morale vse države članice in čebelarske organizacije pri razvoju programov medsebojno bolje sodelovati, da bi lahko vsaka država članica zahtevala informacije in jih po potrebi izmenjala z evropskimi organizacijami, s katerimi sodeluje,

| L. | ker je v omenjenem znanstvenem poročilu EFSA z dne 11. avgusta 2008 poudarjeno, da je med državami članicami malo nadzornih sistemov in da se ti razlikujejo ter da ni dovolj usklajenosti skupnih kazalnikov učinkovitosti, |
| --- | --- |

L.

ker je v omenjenem znanstvenem poročilu EFSA z dne 11. avgusta 2008 poudarjeno, da je med državami članicami malo nadzornih sistemov in da se ti razlikujejo ter da ni dovolj usklajenosti skupnih kazalnikov učinkovitosti,

| M. | ker morajo države članice v skladu z Direktivo 2010/21/EU od 1. novembra 2010 dalje zagotoviti izpolnjevanje nekaterih zahtev za označevanje fitofarmacevtskih sredstev, vključevanje ukrepov za ublažitev tveganja v registracijo fitofarmacevtskih sredstev in izvajanje programov spremljanja, s katerimi se ugotavlja posredna in neposredna izpostavljenost čebel delavk nekaterim aktivnim snovem, |
| --- | --- |

M.

ker morajo države članice v skladu z Direktivo 2010/21/EU od 1. novembra 2010 dalje zagotoviti izpolnjevanje nekaterih zahtev za označevanje fitofarmacevtskih sredstev, vključevanje ukrepov za ublažitev tveganja v registracijo fitofarmacevtskih sredstev in izvajanje programov spremljanja, s katerimi se ugotavlja posredna in neposredna izpostavljenost čebel delavk nekaterim aktivnim snovem,

| 1. | pozdravlja omenjeno poročilo Komisije z dne 28. maja 2010; vendar ugotavlja, da se bodo sedanji programi zaključili leta 2013, in je zaskrbljen zaradi številnih izzivov in težav, s katerimi se še vedno sooča evropsko čebelarstvo, kot so trženje, nestanovitnost cen, prihod mladih čebelarjev v sektor, vedno starejši čebelarji v Evropski uniji, manjšanje števila kolonij in splošne težave zaradi smrtnosti čebel, do katere prihaja zaradi različnih razlogov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja omenjeno poročilo Komisije z dne 28. maja 2010; vendar ugotavlja, da se bodo sedanji programi zaključili leta 2013, in je zaskrbljen zaradi številnih izzivov in težav, s katerimi se še vedno sooča evropsko čebelarstvo, kot so trženje, nestanovitnost cen, prihod mladih čebelarjev v sektor, vedno starejši čebelarji v Evropski uniji, manjšanje števila kolonij in splošne težave zaradi smrtnosti čebel, do katere prihaja zaradi različnih razlogov;

| 2. | poziva Komisijo, naj se pozitivno odzove na zahteve držav članic in upravljavcev, recimo z izboljšanjem statističnih podatkov v zvezi z napovedjo proizvodnje, tudi določanjem enakih zahtev za med, ter z izboljšanjem in harmonizacijo programov za spremljanje in raziskave v čebelarstvu; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj se pozitivno odzove na zahteve držav članic in upravljavcev, recimo z izboljšanjem statističnih podatkov v zvezi z napovedjo proizvodnje, tudi določanjem enakih zahtev za med, ter z izboljšanjem in harmonizacijo programov za spremljanje in raziskave v čebelarstvu;

| 3. | poziva Komisijo, naj v okviru zakonodajnega predloga o ukrepih za kakovost kmetijskih proizvodov premisli o spremembi predpisov za označevanje porekla medu, da bi odpravili zavajanje potrošnikov, zlasti v primerih, ko je mešanica sestavljena iz medu, ki izvira iz držav članic EU in držav, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj v okviru zakonodajnega predloga o ukrepih za kakovost kmetijskih proizvodov premisli o spremembi predpisov za označevanje porekla medu, da bi odpravili zavajanje potrošnikov, zlasti v primerih, ko je mešanica sestavljena iz medu, ki izvira iz držav članic EU in držav, ki niso članice EU;

| 4. | poudarja, da je treba izboljšati higienske razmere za proizvode tako, da se poenotijo pregledi na mejah, zlasti za uvoz iz tretjih držav, saj uvažanje nekakovostnega medu, ponarejanje in nadomestki za med izkrivljajo trg in izvajajo stalni pritisk na cene in končno kakovost proizvoda na notranjem trgu EU; meni, da se lahko „med“ navaja v imenu katerega koli predelanega proizvoda, ki vsebuje med, ali v katerem koli drugem grafičnem ali vizualnem elementu na oznaki ali embalaži predelanega proizvoda samo v primeru, ko vsaj 50 odstotkov vsebnosti sladkorja izvira iz medu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba izboljšati higienske razmere za proizvode tako, da se poenotijo pregledi na mejah, zlasti za uvoz iz tretjih držav, saj uvažanje nekakovostnega medu, ponarejanje in nadomestki za med izkrivljajo trg in izvajajo stalni pritisk na cene in končno kakovost proizvoda na notranjem trgu EU; meni, da se lahko „med“ navaja v imenu katerega koli predelanega proizvoda, ki vsebuje med, ali v katerem koli drugem grafičnem ali vizualnem elementu na oznaki ali embalaži predelanega proizvoda samo v primeru, ko vsaj 50 odstotkov vsebnosti sladkorja izvira iz medu;

| 5. | poziva Komisijo, naj razmisli o obveznem posvetovanju evropskih in nacionalnih organov s čebelarji pri razvijanju programov in zakonodaje na področju čebelarstva, da bi se zagotovili učinkovitost in pravočasna izvedba teh programov; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj razmisli o obveznem posvetovanju evropskih in nacionalnih organov s čebelarji pri razvijanju programov in zakonodaje na področju čebelarstva, da bi se zagotovili učinkovitost in pravočasna izvedba teh programov;

| 6. | poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da pripravijo zanesljiv sistem letnega popisovanja staleža in da ne temeljijo čebelarskih programov na ocenah o tem številu; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da pripravijo zanesljiv sistem letnega popisovanja staleža in da ne temeljijo čebelarskih programov na ocenah o tem številu;

| 7. | priznava velik pomen razvoja novih in učinkovitih sredstev proti pršicam varojam (Varroa), ki so v nekaterih regijah povzročile znatne letne izgube; meni, da mora biti učinkovito veterinarsko zdravljenje proti pršicam varojam in vsem vrstam z njimi povezanih bolezni bolj dostopno po vsej Evropi; poziva Komisijo, naj uvede skupne smernice v zvezi z veterinarskim zdravljenjem na tem področju, pri čemer je sodelovanje s čebelarji bistveno; |
| --- | --- |

7.

priznava velik pomen razvoja novih in učinkovitih sredstev proti pršicam varojam (Varroa), ki so v nekaterih regijah povzročile znatne letne izgube; meni, da mora biti učinkovito veterinarsko zdravljenje proti pršicam varojam in vsem vrstam z njimi povezanih bolezni bolj dostopno po vsej Evropi; poziva Komisijo, naj uvede skupne smernice v zvezi z veterinarskim zdravljenjem na tem področju, pri čemer je sodelovanje s čebelarji bistveno;

| 8. | poziva Komisijo, naj prilagodi področje uporabe in financiranja evropske veterinarske politike, naj upošteva posebno naravo čebel in čebelarstva, ob tem pa v sodelovanju s čebelarskimi organizacijami zagotovi učinkovitejši nadzor nad boleznimi čebel in dostopnostjo učinkovite in standardizirane veterinarske medicine po vsej Uniji; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj prilagodi področje uporabe in financiranja evropske veterinarske politike, naj upošteva posebno naravo čebel in čebelarstva, ob tem pa v sodelovanju s čebelarskimi organizacijami zagotovi učinkovitejši nadzor nad boleznimi čebel in dostopnostjo učinkovite in standardizirane veterinarske medicine po vsej Uniji;

| 9. | poziva Komisijo, naj izboljša usklajevanje različnih raziskovalnih programov, ki jih izvajajo države članice, da bi se oblikoval akcijski načrt za omejevanje umrljivosti; ta bi moral zajemati glavne trajnostne, čebelam opraševalkam prijazne prakse kmetovanja, ki bi se izogibale pridelovanju monokultur brez kolobarjenja; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj izboljša usklajevanje različnih raziskovalnih programov, ki jih izvajajo države članice, da bi se oblikoval akcijski načrt za omejevanje umrljivosti; ta bi moral zajemati glavne trajnostne, čebelam opraševalkam prijazne prakse kmetovanja, ki bi se izogibale pridelovanju monokultur brez kolobarjenja;

| 10. | poziva Komisijo, naj izvaja priporočila iz omenjenega znanstvenega poročila EFSA z dne 3. decembra 2009, zlasti financiranje „posebnih študij, ki bi nadgradile sedanje delo v teku, da bi bolj poznali in razumeli dejavnike, ki vplivajo na zdravje čebel“; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj izvaja priporočila iz omenjenega znanstvenega poročila EFSA z dne 3. decembra 2009, zlasti financiranje „posebnih študij, ki bi nadgradile sedanje delo v teku, da bi bolj poznali in razumeli dejavnike, ki vplivajo na zdravje čebel“;

| 11. | poziva, naj se pravočasno izvede neodvisna raziskava o umrljivosti čebel ter naj Komisija zagotovi objavo podatkov o učinkih fitofarmacevtskih proizvodov na okolje in posamezne vrste (kot so obložena semena), genetsko spremenjene kulture in širjenje strupenih snovi s cvetnim prahom, in da bodo vse nove pobude temeljile na trdnih znanstvenih in statističnih dokazih; poziva Komisijo, naj izvede študijo o teh vprašanjih in naj v razumnem roku predstavi njena dognanja; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se pravočasno izvede neodvisna raziskava o umrljivosti čebel ter naj Komisija zagotovi objavo podatkov o učinkih fitofarmacevtskih proizvodov na okolje in posamezne vrste (kot so obložena semena), genetsko spremenjene kulture in širjenje strupenih snovi s cvetnim prahom, in da bodo vse nove pobude temeljile na trdnih znanstvenih in statističnih dokazih; poziva Komisijo, naj izvede študijo o teh vprašanjih in naj v razumnem roku predstavi njena dognanja;

| 12. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se v okviru skupne kmetijske politike po letu 2013 sedanja podpora čebelarstvu in prihodnosti politike na tem področju ohrani in okrepi, s čimer se bosta zagotovila nadaljnji obstoj in izboljšanje čebelarstva; pozdravlja sklep Komisije iz julija 2010, da poveča proračun za čebelarske programe; potrjuje, da je to način za spodbujanje prihodnjega razvoja evropskega čebelarstva, ki prispeva k ohranjanju biotske raznovrstnosti; poleg tega priznava pomen čebel za raven pridelave v poljedelskem in vrtnarskem sektorju in meni, da je treba zagotoviti nadomestilo za oskrbo s temi okoljskimi javnimi dobrinami; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se v okviru skupne kmetijske politike po letu 2013 sedanja podpora čebelarstvu in prihodnosti politike na tem področju ohrani in okrepi, s čimer se bosta zagotovila nadaljnji obstoj in izboljšanje čebelarstva; pozdravlja sklep Komisije iz julija 2010, da poveča proračun za čebelarske programe; potrjuje, da je to način za spodbujanje prihodnjega razvoja evropskega čebelarstva, ki prispeva k ohranjanju biotske raznovrstnosti; poleg tega priznava pomen čebel za raven pridelave v poljedelskem in vrtnarskem sektorju in meni, da je treba zagotoviti nadomestilo za oskrbo s temi okoljskimi javnimi dobrinami;

| 13. | poziva Komisijo, naj zagotovi finančno podporo za izobraževanje, informacijske kampanje in usposabljanja novih poklicnih čebelarjev s posebnim poudarkom na spodbujanju novih čebelarjev za njihov boljši začetek v tem sektorju, tudi z možnostjo izmenjav izkušenj z drugimi državami; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj zagotovi finančno podporo za izobraževanje, informacijske kampanje in usposabljanja novih poklicnih čebelarjev s posebnim poudarkom na spodbujanju novih čebelarjev za njihov boljši začetek v tem sektorju, tudi z možnostjo izmenjav izkušenj z drugimi državami;

| 14. | poziva Komisijo, naj sporazumno z državami članicami in usklajeno z veterinarskimi službami in čebelarskimi organizacijami, kot je že uveljavljeno v nekaterih državah članicah, preuči možnosti za pripravo načrta za smernice EU o zdravju čebel, da bi se po potrebi zagotovil dostop do veterinarskega zdravljenja, ki bi ga financirala evropska veterinarska politika; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj sporazumno z državami članicami in usklajeno z veterinarskimi službami in čebelarskimi organizacijami, kot je že uveljavljeno v nekaterih državah članicah, preuči možnosti za pripravo načrta za smernice EU o zdravju čebel, da bi se po potrebi zagotovil dostop do veterinarskega zdravljenja, ki bi ga financirala evropska veterinarska politika;

| 15. | poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje in prenos znanja med področji aplikativnih znanstvenih raziskav, čebelarstva in kmetijstva; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje in prenos znanja med področji aplikativnih znanstvenih raziskav, čebelarstva in kmetijstva;

| 16. | meni, da bi bilo treba obravnavati tudi učinek fitofarmacevtskih sredstev na celoten čebelji panj, saj je poleg njihovih učinkov na odrasle čebele mogoč tudi vpliv pesticidov na razvoj kolonij; v zvezi s tem poudarja, da je Komisija na plenarnem zasedanju ob sprejetju Uredbe (ES) št. 1107/2009 podala izjavo, da bo ob pregledu zahtev po podatkih za aktivne snovi in fitofarmacevtska sredstva iz člena 8(1)(b) in (c) posebno pozornost namenila nadaljnjim pregledom in študijskim protokolom, ki omogočajo oceno tveganja, v kateri je upoštevana posredna in neposredna izpostavljenost čebel tem sredstvom, zlasti prek nektarja, cvetnega prahu in vode, v kateri so lahko ostanki fitofarmacevtskih sredstev, ki izvirajo iz vode, ki so jo nabrale čebele; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bilo treba obravnavati tudi učinek fitofarmacevtskih sredstev na celoten čebelji panj, saj je poleg njihovih učinkov na odrasle čebele mogoč tudi vpliv pesticidov na razvoj kolonij; v zvezi s tem poudarja, da je Komisija na plenarnem zasedanju ob sprejetju Uredbe (ES) št. 1107/2009 podala izjavo, da bo ob pregledu zahtev po podatkih za aktivne snovi in fitofarmacevtska sredstva iz člena 8(1)(b) in (c) posebno pozornost namenila nadaljnjim pregledom in študijskim protokolom, ki omogočajo oceno tveganja, v kateri je upoštevana posredna in neposredna izpostavljenost čebel tem sredstvom, zlasti prek nektarja, cvetnega prahu in vode, v kateri so lahko ostanki fitofarmacevtskih sredstev, ki izvirajo iz vode, ki so jo nabrale čebele;

| 17. | poziva Komisijo, naj pri prihodnjem oblikovanju sheme pomoči Skupnosti na področju čebelarstva sledi celostnemu in trajnostnemu pristopu, natančneje pri razvoju podeželja, podnebnih spremembah in biotski raznovrstnosti, zlasti s spodbujanjem ukrepov za ohranjanje in povečanje cvetnih površin; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pri prihodnjem oblikovanju sheme pomoči Skupnosti na področju čebelarstva sledi celostnemu in trajnostnemu pristopu, natančneje pri razvoju podeželja, podnebnih spremembah in biotski raznovrstnosti, zlasti s spodbujanjem ukrepov za ohranjanje in povečanje cvetnih površin;

| 18. | poziva Komisijo, naj širše in celostno podpre evropsko čebelarstvo z uporabo dodatnih orodij v prihodnji skupni kmetijski politiki, med drugim z ukrepov za spodbujanje biotske raznovrstnosti, blaženje učinkov podnebnih sprememb, ohranitev dediščine nacionalnih tradicij in kultur, ki nudijo delovna mesta številnim evropskim družinam, ter zaščito in izboljšanje kakovosti ter dobro delovanje trga za čebelarske izdelke; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj širše in celostno podpre evropsko čebelarstvo z uporabo dodatnih orodij v prihodnji skupni kmetijski politiki, med drugim z ukrepov za spodbujanje biotske raznovrstnosti, blaženje učinkov podnebnih sprememb, ohranitev dediščine nacionalnih tradicij in kultur, ki nudijo delovna mesta številnim evropskim družinam, ter zaščito in izboljšanje kakovosti ter dobro delovanje trga za čebelarske izdelke;

| 19. | poziva Komisijo, naj uskladi nacionalne programe za spremljanje zahtev za označevanje, v dovoljenja za fitofarmacevtska sredstva pa je treba vključiti ukrepe za blaženje tveganja in programe za opazovanje izpostavljenosti fitofarmacevtskim sredstvom; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj uskladi nacionalne programe za spremljanje zahtev za označevanje, v dovoljenja za fitofarmacevtska sredstva pa je treba vključiti ukrepe za blaženje tveganja in programe za opazovanje izpostavljenosti fitofarmacevtskim sredstvom;

| 20. | poziva Komisijo, naj spodbuja neposredno prodajo čebelarskih proizvodov potrošnikom na lokalnih tržnicah; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj spodbuja neposredno prodajo čebelarskih proizvodov potrošnikom na lokalnih tržnicah;

| 21. | naroči predsedniku, da to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

21.

naroči predsedniku, da to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 81E, 31.3.2004, str. 107.

(2)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

(3)  UL C 104E, 30.4.2004, str. 941.

(4)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

(5)  UL C 16E, 22.1.2010, str. 65.

(6)  UL L 65, 13.3.2010, str. 27.

(7)  UL L 118, 12.5.2010, str. 56.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/154r.pdf

(9)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/scdoc/27e.htm

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/64

---

Četrtek, 25. november 2010Na poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020

P7_TA(2010)0441

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020 (2010/2108(INI))

2012/C 99 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije, ki povzema obstoječe stanje, „Na poti do nove energetske strategije za Evropo 2011-2020“, objavljenega 7. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije, ki povzema obstoječe stanje, „Na poti do nove energetske strategije za Evropo 2011-2020“, objavljenega 7. maja 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu in Evropskemu parlamentu z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (KOM(2007)0001), ki mu je sledilo sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Drugi strateški pregled energetske politike – akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo“ (KOM(2008)0781), skupaj s spremljajočimi dokumenti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu in Evropskemu parlamentu z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (KOM(2007)0001), ki mu je sledilo sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Drugi strateški pregled energetske politike – akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo“ (KOM(2008)0781), skupaj s spremljajočimi dokumenti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike (1),

| — | ob upoštevanju tretjega energetskega svežnja, ki zajema Uredbo (ES) št. 713/2009 z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev, Uredbo (ES) št. 714/2009 z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003, Uredbo (ES) št. 715/2009 z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005, Direktivo 2009/72/ES z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES („direktiva o električni energiji“) ter Direktivo 2009/73/ES z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES („direktiva o zemeljskem plinu“) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega energetskega svežnja, ki zajema Uredbo (ES) št. 713/2009 z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev, Uredbo (ES) št. 714/2009 z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003, Uredbo (ES) št. 715/2009 z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005, Direktivo 2009/72/ES z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES („direktiva o električni energiji“) ter Direktivo 2009/73/ES z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES („direktiva o zemeljskem plinu“) (2),

| — | ob upoštevanju svežnja ukrepov EU na področju energije in podnebnih sprememb, ki zajema Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO iz lahkih tovornih vozil, Direktivo 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES, Direktivo 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov, Direktivo 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembah Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS, Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Odločbo št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja ukrepov EU na področju energije in podnebnih sprememb, ki zajema Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO iz lahkih tovornih vozil, Direktivo 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES, Direktivo 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov, Direktivo 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembah Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS, Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Odločbo št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2007 o skupni zunanji politiki na področju energetike (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2007 o skupni zunanji politiki na področju energetike (4),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o energetski listini z dne 17. decembra 1994, ki določa pravni okvir za mednarodno sodelovanje na področju energetike, in njenega osnutka tranzitnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o energetski listini z dne 17. decembra 1994, ki določa pravni okvir za mednarodno sodelovanje na področju energetike, in njenega osnutka tranzitnega protokola,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o oblikovanju programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti projektom na področju energetike (Evropski energetski program za oživitev) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o oblikovanju programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti projektom na področju energetike (Evropski energetski program za oživitev) (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. maja 2010 z naslovom „Program za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (ki spreminja uredbo (ES) št. 663/2009)“ (KOM(2010)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. maja 2010 z naslovom „Program za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (ki spreminja uredbo (ES) št. 663/2009)“ (KOM(2010)0283),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2009 z naslovom Vlaganje v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika (Načrt SET) (KOM(2009)0519)) in ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2010 o vlaganju v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika (Načrt SET) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2009 z naslovom Vlaganje v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika (Načrt SET) (KOM(2009)0519)) in ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2010 o vlaganju v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika (Načrt SET) (6),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 4. maja 2010 o izvajanju vseevropskih energetskih omrežij v obdobju 2007–2009 (KOM(2010)0203), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 4. maja 2010 o izvajanju vseevropskih energetskih omrežij v obdobju 2007–2009 (KOM(2010)0203),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2004/67/ES (KOM(2009)0363) (poročilo Vidal-Quadras), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2004/67/ES (KOM(2009)0363) (poročilo Vidal-Quadras),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“ (KOM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“ (KOM(2006)0545),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 25. junija 2010 o napredku glede ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo (KOM(2010)0330), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 25. junija 2010 o napredku glede ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo (KOM(2010)0330),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepov Sveta z dne 21. maja 2010 z naslovom „Na poti do nove energetske strategije za Evropo 2011-2020“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepov Sveta z dne 21. maja 2010 z naslovom „Na poti do nove energetske strategije za Evropo 2011-2020“ (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS (direktiva o energetskih storitvah) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS (direktiva o energetskih storitvah) (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo in o spremembi Direktive 92/62/EGS („direktiva o soproizvodnji toplote in električne energije“) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo in o spremembi Direktive 92/62/EGS („direktiva o soproizvodnji toplote in električne energije“) (9),

| — | ob upoštevanju člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0313/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0313/2010),

| A. | ker se z Lizbonsko pogodbo za Unijo začenja novo obdobje, v katerem bo treba za uresničitev pogodbe v celoti prilagoditi naše cilje in strategije ter proračun EU, |
| --- | --- |

A.

ker se z Lizbonsko pogodbo za Unijo začenja novo obdobje, v katerem bo treba za uresničitev pogodbe v celoti prilagoditi naše cilje in strategije ter proračun EU,

| B. | ker vključitev posebnega poglavja o energiji v Lizbonsko pogodbo omogoča trdno pravno podlago za razvoj energetskih pobud na podlagi trajnosti, varnosti oskrbe, medsebojne povezanosti omrežij in solidarnosti, |
| --- | --- |

B.

ker vključitev posebnega poglavja o energiji v Lizbonsko pogodbo omogoča trdno pravno podlago za razvoj energetskih pobud na podlagi trajnosti, varnosti oskrbe, medsebojne povezanosti omrežij in solidarnosti,

| C. | ker se Unija na področju energetike spopada z zakasnelim ali nedokončanim izvajanjem zakonodaje ter pomanjkljivim usklajevanjem energetskih strategij, zaradi česar mora Komisija z odločnim vodenjem premostiti to vrzel, poleg tega pa morajo države članice pokazati vidno in prepričljivo odločenost in podporo, |
| --- | --- |

C.

ker se Unija na področju energetike spopada z zakasnelim ali nedokončanim izvajanjem zakonodaje ter pomanjkljivim usklajevanjem energetskih strategij, zaradi česar mora Komisija z odločnim vodenjem premostiti to vrzel, poleg tega pa morajo države članice pokazati vidno in prepričljivo odločenost in podporo,

| D. | ker je Evropa vedno bolj odvisna od uvoza tujih virov energije, zlasti fosilnih goriv, in ker je še zlasti zelo odvisna od nafte, v prihodnosti pa se bo ta odvisnost še povečevala, in ker mora zato energetska politika EU imeti mednarodno razsežnost, |
| --- | --- |

D.

ker je Evropa vedno bolj odvisna od uvoza tujih virov energije, zlasti fosilnih goriv, in ker je še zlasti zelo odvisna od nafte, v prihodnosti pa se bo ta odvisnost še povečevala, in ker mora zato energetska politika EU imeti mednarodno razsežnost,

| E. | ker sta življenjski standard in konkurenčnost gospodarstva odvisna od cen in razpoložljivosti energije, |
| --- | --- |

E.

ker sta življenjski standard in konkurenčnost gospodarstva odvisna od cen in razpoložljivosti energije,

| F. | ker bi morala energetska politika EU prispevati k izpolnitvi zaveze glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

F.

ker bi morala energetska politika EU prispevati k izpolnitvi zaveze glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov,

| G. | ker so v naslednjem desetletju potrebne večje naložbe v energijo, zlasti v nove elektrarne, povezave in omrežja, in ker bodo te naložbe določile mešanico energetskih virov za še daljše obdobje, bi bilo treba zagotoviti, da bodo lahko podprle preobrazbo v trajnostno gospodarstvo; ker bo to zahtevalo nadaljnjo diverzifikacijo finančnih instrumentov ali morebiti nove tržne ureditve, zlasti v regijah, ki so z energetskega vidika najbolj izolirane, |
| --- | --- |

G.

ker so v naslednjem desetletju potrebne večje naložbe v energijo, zlasti v nove elektrarne, povezave in omrežja, in ker bodo te naložbe določile mešanico energetskih virov za še daljše obdobje, bi bilo treba zagotoviti, da bodo lahko podprle preobrazbo v trajnostno gospodarstvo; ker bo to zahtevalo nadaljnjo diverzifikacijo finančnih instrumentov ali morebiti nove tržne ureditve, zlasti v regijah, ki so z energetskega vidika najbolj izolirane,

| H. | ker v EU 27 obstajajo znatni viri biomase za izdelavo pomembne količine biogoriv druge generacije, |
| --- | --- |

H.

ker v EU 27 obstajajo znatni viri biomase za izdelavo pomembne količine biogoriv druge generacije,

| I. | ker bo premog tudi v prihodnje pomemben primarni vir oskrbe z energijo za javnost in gospodarstvo, |
| --- | --- |

I.

ker bo premog tudi v prihodnje pomemben primarni vir oskrbe z energijo za javnost in gospodarstvo,

| J. | ker so vlaganja v energetski sektor kapitalsko zelo intenzivna in je zato treba oblikovati stabilen dolgoročni regulativni okvir, ki bo podjetjem omogočil sprejemanje okolju prijaznih in ekonomsko upravičenih naložbenih odločitev; ker pri tem nikakor ne bi smelo priti do izkrivljanja konkurence, |
| --- | --- |

J.

ker so vlaganja v energetski sektor kapitalsko zelo intenzivna in je zato treba oblikovati stabilen dolgoročni regulativni okvir, ki bo podjetjem omogočil sprejemanje okolju prijaznih in ekonomsko upravičenih naložbenih odločitev; ker pri tem nikakor ne bi smelo priti do izkrivljanja konkurence,

| K. | ker je ambiciozni cilj EU za dolgoročno zmanjšanje emisij treba umestiti v okvir dogovora na svetovni ravni o podnebnih spremembah, da bi kar najbolj povečali pozitivni prispevek EU k mednarodnim pogajanjem in kar najbolj zmanjšali tveganje za selitev virov CO2 ter izgubo konkurenčnosti za evropska podjetja, |
| --- | --- |

K.

ker je ambiciozni cilj EU za dolgoročno zmanjšanje emisij treba umestiti v okvir dogovora na svetovni ravni o podnebnih spremembah, da bi kar najbolj povečali pozitivni prispevek EU k mednarodnim pogajanjem in kar najbolj zmanjšali tveganje za selitev virov CO2 ter izgubo konkurenčnosti za evropska podjetja,

| L. | ker je treba energetsko omrežno infrastrukturo financirati predvsem z energetskimi tarifami; ker bodo morda potrebna finančna sredstva EU in podpora v primerih, ko trgi sami ne bodo zmožni financirati takšnih naložb, da se vzpostavi dobro delujoča omrežja in odpre evropske energetske trge, zlasti v najmanj razvitih regijah, |
| --- | --- |

L.

ker je treba energetsko omrežno infrastrukturo financirati predvsem z energetskimi tarifami; ker bodo morda potrebna finančna sredstva EU in podpora v primerih, ko trgi sami ne bodo zmožni financirati takšnih naložb, da se vzpostavi dobro delujoča omrežja in odpre evropske energetske trge, zlasti v najmanj razvitih regijah,

| M. | ker je gospodarska recesija, ki je sledila finančni krizi, časovno odložila naložbe v energetski sektor; vendar je lahko kriza za Evropo tudi priložnost za uvajanje sprememb, |
| --- | --- |

M.

ker je gospodarska recesija, ki je sledila finančni krizi, časovno odložila naložbe v energetski sektor; vendar je lahko kriza za Evropo tudi priložnost za uvajanje sprememb,

| N. | ker bi si moralo trajno in dinamično gospodarstvo prizadevati za prekinitev povezave med gospodarsko rastjo in potrošnjo energije, zlasti s povečevanjem energetske učinkovitosti na enoto proizvoda, |
| --- | --- |

N.

ker bi si moralo trajno in dinamično gospodarstvo prizadevati za prekinitev povezave med gospodarsko rastjo in potrošnjo energije, zlasti s povečevanjem energetske učinkovitosti na enoto proizvoda,

| O. | ker je Komisija tudi izrazila namero, da v letu 2009 oceni razmere na področju utekočinjenega zemeljskega plina in opredeli vrzeli, da bi predlagala akcijski načrt o utekočinjenem zemeljskem plinu, |
| --- | --- |

O.

ker je Komisija tudi izrazila namero, da v letu 2009 oceni razmere na področju utekočinjenega zemeljskega plina in opredeli vrzeli, da bi predlagala akcijski načrt o utekočinjenem zemeljskem plinu,

Uvod: strategija za zagotovitev izvajanja Lizbonske pogodbe v celoti

| 1. | pozdravlja dokument Komisije „Na poti do nove energetske strategije za Evropo 2011-2020“, ki povzema obstoječe stanje in je prvi korak na poti do obsežne energetske politike EU v okviru strategije EU 2020; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dokument Komisije „Na poti do nove energetske strategije za Evropo 2011-2020“, ki povzema obstoječe stanje in je prvi korak na poti do obsežne energetske politike EU v okviru strategije EU 2020;

| 2. | meni, da bi moral biti cilj vsake prihodnje strategije izpolnitev osrednjih ciljev Lizbonske pogodbe v zvezi z enotnim energetskim trgom, zanesljivostjo oskrbe, energetsko učinkovitostjo in varčevanjem z energijo ter razvojem novih in obnovljivih oblik energije ter spodbujanjem energetskih omrežij; nadalje, bi morala vsaka prihodnja strategija prispevati k cenovni dostopnosti električne energije v korist vseh potrošnikov, povečati delež obnovljivih virov energije v okviru trajnostne proizvodnje energije in razviti medsebojno povezana, integrirana in interoperabilna pametna energetska omrežja ter zmanjšati odvisnost od uvoza energije ter povečati domačo proizvodnjo energije, ob hkratnem zagotavljanju konkurenčnosti in industrijske rasti ter zmanjšanju emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi moral biti cilj vsake prihodnje strategije izpolnitev osrednjih ciljev Lizbonske pogodbe v zvezi z enotnim energetskim trgom, zanesljivostjo oskrbe, energetsko učinkovitostjo in varčevanjem z energijo ter razvojem novih in obnovljivih oblik energije ter spodbujanjem energetskih omrežij; nadalje, bi morala vsaka prihodnja strategija prispevati k cenovni dostopnosti električne energije v korist vseh potrošnikov, povečati delež obnovljivih virov energije v okviru trajnostne proizvodnje energije in razviti medsebojno povezana, integrirana in interoperabilna pametna energetska omrežja ter zmanjšati odvisnost od uvoza energije ter povečati domačo proizvodnjo energije, ob hkratnem zagotavljanju konkurenčnosti in industrijske rasti ter zmanjšanju emisij toplogrednih plinov;

| 3. | poudarja, da je treba predlagano strategijo izvesti predvsem v duhu solidarnosti in odgovornosti, pri čemer nobena država članica ne sme zaostajati ali biti izključena, vse države članice pa morajo sprejeti ukrepe za zagotovitev vzajemne varnosti v Uniji; poudarja pomen vključitve posebnega poglavja o energiji v Pogodbo (člen 194 PDEU), ki bo zagotovil stabilno pravno podlago za ukrepe Unije, temelječe na metodi Skupnosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba predlagano strategijo izvesti predvsem v duhu solidarnosti in odgovornosti, pri čemer nobena država članica ne sme zaostajati ali biti izključena, vse države članice pa morajo sprejeti ukrepe za zagotovitev vzajemne varnosti v Uniji; poudarja pomen vključitve posebnega poglavja o energiji v Pogodbo (člen 194 PDEU), ki bo zagotovil stabilno pravno podlago za ukrepe Unije, temelječe na metodi Skupnosti;

| 4. | poudarja, da Unija potrebuje dolgoročno vizijo učinkovite in trajnostne energetske politike do leta 2050, ki temelji na dolgoročnih ciljih zmanjšanja emisij in je dopolnjena z natančnimi in obsežnimi kratkoročnimi in srednjeročnimi akcijskimi načrti, s čimer se olajša zasledovanje teh ciljev; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da Unija potrebuje dolgoročno vizijo učinkovite in trajnostne energetske politike do leta 2050, ki temelji na dolgoročnih ciljih zmanjšanja emisij in je dopolnjena z natančnimi in obsežnimi kratkoročnimi in srednjeročnimi akcijskimi načrti, s čimer se olajša zasledovanje teh ciljev;

| 5. | poziva k pripravi načrtov za Evropsko skupnost za energijo, ki bo vključevala tesno sodelovanje na področju energetskih omrežij in evropsko financiranjem novih energetskih tehnologij; meni, da bo morala Evropska skupnost za energijo premagati še vedno razdrobljeno evropsko energetsko politiko in dati Uniji močan mednarodni glas pri odnosih na področju energije, ne da bi v začetni fazi zahtevala spremembo Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

5.

poziva k pripravi načrtov za Evropsko skupnost za energijo, ki bo vključevala tesno sodelovanje na področju energetskih omrežij in evropsko financiranjem novih energetskih tehnologij; meni, da bo morala Evropska skupnost za energijo premagati še vedno razdrobljeno evropsko energetsko politiko in dati Uniji močan mednarodni glas pri odnosih na področju energije, ne da bi v začetni fazi zahtevala spremembo Lizbonske pogodbe;

Zagotavljanje delovanja energetskega trga

| 6. | poudarja, da je dokončanje evropskega notranjega energetskega trga nujno za dosego ciljev politike EU; je prepričan, da bi moral biti jasen pravni okvir temelj, ki zagotavlja dosledno izvrševanje zakonodaje, Komisija pa, če je potrebno, zoper državo članico pri Sodišču Evropskih skupnosti sproži postopek za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je dokončanje evropskega notranjega energetskega trga nujno za dosego ciljev politike EU; je prepričan, da bi moral biti jasen pravni okvir temelj, ki zagotavlja dosledno izvrševanje zakonodaje, Komisija pa, če je potrebno, zoper državo članico pri Sodišču Evropskih skupnosti sproži postopek za ugotavljanje kršitev;

| 7. | izrecno poudarja, da je treba sedanjo zakonodajo EU s področja energetike izvajati v celoti in doseči energetske cilje EU; poudarja potrebo po hitrem in pravilnem izvajanju predpisov tretjega energetskega svežnja in svežnja za energetsko učinkovitost v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

7.

izrecno poudarja, da je treba sedanjo zakonodajo EU s področja energetike izvajati v celoti in doseči energetske cilje EU; poudarja potrebo po hitrem in pravilnem izvajanju predpisov tretjega energetskega svežnja in svežnja za energetsko učinkovitost v vseh državah članicah;

| 8. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da države članice v celoti in ustrezno izvajajo ter prenesejo sedanjo direktivo o notranjem trgu ter če tega ne bodo storile, naj preuči ponovno predložitev ključnih določb sedanjih direktiv o notranjem trgu v obliki uredb in tako zagotovi celovito neposredno uporabo na enotnem trgu; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da države članice v celoti in ustrezno izvajajo ter prenesejo sedanjo direktivo o notranjem trgu ter če tega ne bodo storile, naj preuči ponovno predložitev ključnih določb sedanjih direktiv o notranjem trgu v obliki uredb in tako zagotovi celovito neposredno uporabo na enotnem trgu;

| 9. | vztraja, da je treba zagotoviti zanesljivost oskrbe evropskega elektroenergetskega parka, zlasti z razvojem industrijske politike, ki spodbuja dolgoročne naložbe v sredstva za proizvodnjo električne energije v EU; |
| --- | --- |

9.

vztraja, da je treba zagotoviti zanesljivost oskrbe evropskega elektroenergetskega parka, zlasti z razvojem industrijske politike, ki spodbuja dolgoročne naložbe v sredstva za proizvodnjo električne energije v EU;

| 10. | je prepričan, da je treba okrepiti vlogo regulatorjev energetskega trga in sodelovanje med nacionalnimi regulatorji, organi za konkurenco ter Komisijo, zlasti v zvezi s prodajo na drobno in debelo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe in zagotovi, da bosta Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja lahko učinkovito izpolnila svoje naloge; ugotavlja, da bo morda potrebno spremeniti mandata Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev in Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja, če njune pristojnosti ne bodo zadostovale za vzpostavitev povezanih evropskih energetskih trgov; poziva Komisijo in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, naj pripravita predloge o vprašanju, kako bi bilo mogoče zagotoviti večje vključevanje zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da je treba okrepiti vlogo regulatorjev energetskega trga in sodelovanje med nacionalnimi regulatorji, organi za konkurenco ter Komisijo, zlasti v zvezi s prodajo na drobno in debelo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe in zagotovi, da bosta Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja lahko učinkovito izpolnila svoje naloge; ugotavlja, da bo morda potrebno spremeniti mandata Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev in Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja, če njune pristojnosti ne bodo zadostovale za vzpostavitev povezanih evropskih energetskih trgov; poziva Komisijo in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, naj pripravita predloge o vprašanju, kako bi bilo mogoče zagotoviti večje vključevanje zainteresiranih strani;

| 11. | poudarja potrebo po povečanju preglednosti in izboljšanju delovanja trgov za prodajo energije na debelo v korist potrošnikov, zlasti v zvezi s finančnimi proizvodi, s katerimi se trguje na energetskem trgu, in vzpostavitvijo učinkovitih enodnevnih trgov po vsej Evropi; v zvezi s tem pozdravlja napoved Komisije, da namerava predstaviti predlog o preglednosti in integriteti trgov, na katerih se trguje z energijo, ter pri tem poziva k razvoju skladnega regulativnega okvira; |
| --- | --- |

11.

poudarja potrebo po povečanju preglednosti in izboljšanju delovanja trgov za prodajo energije na debelo v korist potrošnikov, zlasti v zvezi s finančnimi proizvodi, s katerimi se trguje na energetskem trgu, in vzpostavitvijo učinkovitih enodnevnih trgov po vsej Evropi; v zvezi s tem pozdravlja napoved Komisije, da namerava predstaviti predlog o preglednosti in integriteti trgov, na katerih se trguje z energijo, ter pri tem poziva k razvoju skladnega regulativnega okvira;

| 12. | meni, da večja konkurenca na energetskem trgu lahko koristi potrošnikom; poudarja potrebo po spodbujanju konkurence na evropskem trgu z raznovrstnostjo transportnih poti, virov energije in upravljavcev trga ter pomembnost spodbujanja razvoja novih poslovnih modelov; |
| --- | --- |

12.

meni, da večja konkurenca na energetskem trgu lahko koristi potrošnikom; poudarja potrebo po spodbujanju konkurence na evropskem trgu z raznovrstnostjo transportnih poti, virov energije in upravljavcev trga ter pomembnost spodbujanja razvoja novih poslovnih modelov;

| 13. | opozarja na raziskavo sektorja, ki jo izvedla Komisija v letu 2005; poziva k začetku druge raziskave energetskega sektorja v letu 2013; |
| --- | --- |

13.

opozarja na raziskavo sektorja, ki jo izvedla Komisija v letu 2005; poziva k začetku druge raziskave energetskega sektorja v letu 2013;

| 14. | poziva Komisijo, naj za zagotavljanje boljšega medsebojnega razumevanja organizira letni vrh o politikah EU, zakonodaji in drugih s področjem energije povezanih vprašanjih, ki se ga bodo udeležili predstavniki odborov nacionalnih parlamentov, pristojnih za vprašanja v zvezi z energijo, ter poslanci Evropskega parlamenta in zainteresirane strani; nadalje podpira zamisel o izrednem zasedanju Evropskega sveta, na katerem bodo v ospredju pomembna vprašanja energetske politike, pri čemer bi bilo treba upoštevati poročila Parlamenta o energetski strategiji za Evropo 2011–2020 in o akcijskem načrtu o energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj za zagotavljanje boljšega medsebojnega razumevanja organizira letni vrh o politikah EU, zakonodaji in drugih s področjem energije povezanih vprašanjih, ki se ga bodo udeležili predstavniki odborov nacionalnih parlamentov, pristojnih za vprašanja v zvezi z energijo, ter poslanci Evropskega parlamenta in zainteresirane strani; nadalje podpira zamisel o izrednem zasedanju Evropskega sveta, na katerem bodo v ospredju pomembna vprašanja energetske politike, pri čemer bi bilo treba upoštevati poročila Parlamenta o energetski strategiji za Evropo 2011–2020 in o akcijskem načrtu o energetski učinkovitosti;

Podpiranje sodobnih integriranih omrežij

| 15. | izrecno poudarja, da vsaka zamuda pri razvoju sodobnega in pametnega energetskega in plinskega omrežja ogroža ambicijo EU, da do leta 2020 doseže svoj cilj 20-20-20 na področju energetskih in podnebnih ciljev ter doseže cilje EU 2050, ki so jih sprejeli predsedniki držav in vlad, da bi tako povečali zanesljivost oskrbe z energijo; zato pozdravlja dejstvo, da je energetska strategija v glavnem osredotočena na pametno in sodobno infrastrukturo, ki bo razvila sodobna integrirana omrežja v EU; |
| --- | --- |

15.

izrecno poudarja, da vsaka zamuda pri razvoju sodobnega in pametnega energetskega in plinskega omrežja ogroža ambicijo EU, da do leta 2020 doseže svoj cilj 20-20-20 na področju energetskih in podnebnih ciljev ter doseže cilje EU 2050, ki so jih sprejeli predsedniki držav in vlad, da bi tako povečali zanesljivost oskrbe z energijo; zato pozdravlja dejstvo, da je energetska strategija v glavnem osredotočena na pametno in sodobno infrastrukturo, ki bo razvila sodobna integrirana omrežja v EU;

| 16. | poudarja, da bo samo vseevropsko energetsko omrežje, ki ne temelji na mejah držav članic, omogočilo dokončno vzpostavitev notranjega energetskega trga; meni, da je nujno treba razviti in v celoti izvajati zakonodajne in finančne mehanizme, določene s Pogodbo in sekundarno zakonodajo, za takojšnje ukrepanje glede vrzeli ali pomanjkljivosti pri zagotavljanju povezav v vseevropskem energetskem omrežju; poudarja, da bo zagotavljanje optimalne rabe vse evropske proizvodnje električne energije zmanjšalo potrebo po uvozu; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bo samo vseevropsko energetsko omrežje, ki ne temelji na mejah držav članic, omogočilo dokončno vzpostavitev notranjega energetskega trga; meni, da je nujno treba razviti in v celoti izvajati zakonodajne in finančne mehanizme, določene s Pogodbo in sekundarno zakonodajo, za takojšnje ukrepanje glede vrzeli ali pomanjkljivosti pri zagotavljanju povezav v vseevropskem energetskem omrežju; poudarja, da bo zagotavljanje optimalne rabe vse evropske proizvodnje električne energije zmanjšalo potrebo po uvozu;

| 17. | poziva države članice, naj Komisiji pravočasno in v celoti zagotovijo informacije, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture, s čimer se lahko pripravi pregled nad potencialnimi vrzelmi pri povpraševanju in ponudbi, pa tudi nad ovirami za naložbe, dokler ne bo izdana sodba Sodišča Evropski skupnosti o zakonitosti uredbe, ki bi morala biti sprejeta po postopku soodločanja, kot določa člen 194 Pogodbe; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj Komisiji pravočasno in v celoti zagotovijo informacije, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture, s čimer se lahko pripravi pregled nad potencialnimi vrzelmi pri povpraševanju in ponudbi, pa tudi nad ovirami za naložbe, dokler ne bo izdana sodba Sodišča Evropski skupnosti o zakonitosti uredbe, ki bi morala biti sprejeta po postopku soodločanja, kot določa člen 194 Pogodbe;

| 18. | meni, da bi prihodnji „Osnutek za severnomorsko priobalno omrežje“ Komisije skupaj z drugimi regionalnimi pobudami, kot sta sredozemski obroč in projekt baltske povezave, moral postati eden od gradnikov prihodnjega evropskega nadomrežja; poziva države članice in Komisijo, naj v ta namen rezervirajo sredstva; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi prihodnji „Osnutek za severnomorsko priobalno omrežje“ Komisije skupaj z drugimi regionalnimi pobudami, kot sta sredozemski obroč in projekt baltske povezave, moral postati eden od gradnikov prihodnjega evropskega nadomrežja; poziva države članice in Komisijo, naj v ta namen rezervirajo sredstva;

| 19. | poudarja, da bi bilo treba desetletni načrt razvoja omrežja (za integracijo električnih in plinskih omrežij EU) uskladiti s cilji 2020 in ga nato izvajati kot metodološko in tehnološko podlago za novo zakonodajo na področju energetske infrastrukture; se seznanja z vlogo Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev pri spremljanju tega izvajanja; poudarja, da je treba nujno vključiti energetske otoke v evropska energetska omrežja, vključno z vzpostavitvijo boljših medsebojno povezanih plinovodnih omrežij in terminalov utekočinjenega zemeljskega plina, kar bo odpravilo tržno izolacijo nekaterih držav članic ter povečalo zanesljivost oskrbe za tiste države EU, ki so trenutno močno odvisne od majhnega števila držav, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bilo treba desetletni načrt razvoja omrežja (za integracijo električnih in plinskih omrežij EU) uskladiti s cilji 2020 in ga nato izvajati kot metodološko in tehnološko podlago za novo zakonodajo na področju energetske infrastrukture; se seznanja z vlogo Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev pri spremljanju tega izvajanja; poudarja, da je treba nujno vključiti energetske otoke v evropska energetska omrežja, vključno z vzpostavitvijo boljših medsebojno povezanih plinovodnih omrežij in terminalov utekočinjenega zemeljskega plina, kar bo odpravilo tržno izolacijo nekaterih držav članic ter povečalo zanesljivost oskrbe za tiste države EU, ki so trenutno močno odvisne od majhnega števila držav, ki niso članice EU;

| 20. | poudarja, da morajo operaterji izvajati obsežnejšo izmenjavo informacij glede upravljanja infrastrukturnih omrežij, da se prepreči izkrivljanje konkurence na trgu, ki jo povzroča nesorazmernost informacij; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da morajo operaterji izvajati obsežnejšo izmenjavo informacij glede upravljanja infrastrukturnih omrežij, da se prepreči izkrivljanje konkurence na trgu, ki jo povzroča nesorazmernost informacij;

| 21. | ponovno poudarja, da trg potrebuje regulativni okvir, če naj bi sam zagotovil spodbude za naložbe v raziskave in razvoj novih energetskih tehnologij; zato poudarja stalno potrebo po skupnem patentu EU; |
| --- | --- |

21.

ponovno poudarja, da trg potrebuje regulativni okvir, če naj bi sam zagotovil spodbude za naložbe v raziskave in razvoj novih energetskih tehnologij; zato poudarja stalno potrebo po skupnem patentu EU;

| 22. | poleg tega poudarja, da je treba nujno razviti in posodobiti distribucijska omrežja, da bi povezali vedno večje količine distribuirane proizvodnje; |
| --- | --- |

22.

poleg tega poudarja, da je treba nujno razviti in posodobiti distribucijska omrežja, da bi povezali vedno večje količine distribuirane proizvodnje;

| 23. | je prepričan, da sedanji program vseevropskega energetskega omrežja (TEN-E) ni bil učinkovit in ni bistveno prispeval k vzpostavitvi medsebojnih povezav med državami članicami in ga je treba prilagoditi tako, da bo dosegal cilje, določene s svežnjem ukrepov za podnebne spremembe in obnovljivo energijo ter tretjim zakonodajnim svežnjem o notranjem trgu; zato meni, da bi moral predlagani sveženj v zvezi z energetsko infrastrukturo in nadomestitev TEN-E:






  (a) | oceniti težavo v zvezi z dovoljenji za energetsko infrastrukturo ter primerjati različne pristope s ciljem odprave birokracije, skrajšanja postopkov odobritve in reševanja skrbi javnosti; |
| --- | --- | --- |

23.

je prepričan, da sedanji program vseevropskega energetskega omrežja (TEN-E) ni bil učinkovit in ni bistveno prispeval k vzpostavitvi medsebojnih povezav med državami članicami in ga je treba prilagoditi tako, da bo dosegal cilje, določene s svežnjem ukrepov za podnebne spremembe in obnovljivo energijo ter tretjim zakonodajnim svežnjem o notranjem trgu; zato meni, da bi moral predlagani sveženj v zvezi z energetsko infrastrukturo in nadomestitev TEN-E:

(a)

oceniti težavo v zvezi z dovoljenji za energetsko infrastrukturo ter primerjati različne pristope s ciljem odprave birokracije, skrajšanja postopkov odobritve in reševanja skrbi javnosti;

| (b) | določiti in podpirati prednostne projekte ter določiti merila za ugotavljanje ključnih naložb v infrastrukturo za razvoj notranjega energetskega trga, ob upoštevanju prispevka projektov k zanesljivosti oskrbe in potrebe po povečanju konkurence ter doseči dolgoročne cilje na področju trajnostne energije ter izboljšati socialno in teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

(b)

določiti in podpirati prednostne projekte ter določiti merila za ugotavljanje ključnih naložb v infrastrukturo za razvoj notranjega energetskega trga, ob upoštevanju prispevka projektov k zanesljivosti oskrbe in potrebe po povečanju konkurence ter doseči dolgoročne cilje na področju trajnostne energije ter izboljšati socialno in teritorialno kohezijo;

| (c) | podati jasna merila in smernice državam članicam glede financiranja energetske infrastrukture, tako javnega financiranja kot financiranja iz virov EU; |
| --- | --- |

(c)

podati jasna merila in smernice državam članicam glede financiranja energetske infrastrukture, tako javnega financiranja kot financiranja iz virov EU;

| (d) | razširiti finančno pomoč, kar zajema tudi pomoč Evropske investicijske banke in drugih finančnih institucij, v fazi izvajanja projektov in tako premostiti pomanjkljivosti trga; |
| --- | --- |

(d)

razširiti finančno pomoč, kar zajema tudi pomoč Evropske investicijske banke in drugih finančnih institucij, v fazi izvajanja projektov in tako premostiti pomanjkljivosti trga;

| (e) | vzpostaviti čezmejni model delitve stroškov, zlasti v smislu usklajenega razvoja infrastrukture in obnovljivih virov energije, po zgledu uspešnih obstoječih modelov; |
| --- | --- |

(e)

vzpostaviti čezmejni model delitve stroškov, zlasti v smislu usklajenega razvoja infrastrukture in obnovljivih virov energije, po zgledu uspešnih obstoječih modelov;

| (f) | oceniti, če bi lahko uvedba postopka javnega razpisa za infrastrukturne projekte, pomembne za EU, pospešila naložbe v infrastrukturo, |
| --- | --- |

(f)

oceniti, če bi lahko uvedba postopka javnega razpisa za infrastrukturne projekte, pomembne za EU, pospešila naložbe v infrastrukturo,

Financiranje energetske politike

| 24. | meni, da bi moral naslednji večletni finančni okvir odražati politične prednostne naloge EU, opredeljene v strategiji 2020, ob upoštevanju ugotovitev in prednostnih nalog drugega strateškega pregleda energetske politike, kar pomeni, da bi se moral energetski politiki, vključno s sodobno in pametno energetsko infrastrukturo, energetski učinkovitosti, projektom obnovljivih virov energije ter raziskavam, razvoju in uporabi novih energetskih tehnologij nameniti bistveno večji delež proračuna; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi moral naslednji večletni finančni okvir odražati politične prednostne naloge EU, opredeljene v strategiji 2020, ob upoštevanju ugotovitev in prednostnih nalog drugega strateškega pregleda energetske politike, kar pomeni, da bi se moral energetski politiki, vključno s sodobno in pametno energetsko infrastrukturo, energetski učinkovitosti, projektom obnovljivih virov energije ter raziskavam, razvoju in uporabi novih energetskih tehnologij nameniti bistveno večji delež proračuna;

| 25. | meni, da bo imelo sodobno energetsko omrežje po vsej EU ključno vlogo pri doseganju razvojnega cilja glede 20 % obnovljivih virov energije; zato poziva Komisijo, naj oblikuje primeren sistem spodbud za naložbe v elektrarne v določenih regijah, da bi dosegli optimalni gospodarski učinek ter se izognili neučinkovitim naložbam v omrežja; v zvezi s tem opozarja, da je treba v splošni strategiji upoštevati celotni energetski sistem od proizvajalcev do potrošnikov; |
| --- | --- |

25.

meni, da bo imelo sodobno energetsko omrežje po vsej EU ključno vlogo pri doseganju razvojnega cilja glede 20 % obnovljivih virov energije; zato poziva Komisijo, naj oblikuje primeren sistem spodbud za naložbe v elektrarne v določenih regijah, da bi dosegli optimalni gospodarski učinek ter se izognili neučinkovitim naložbam v omrežja; v zvezi s tem opozarja, da je treba v splošni strategiji upoštevati celotni energetski sistem od proizvajalcev do potrošnikov;

| 26. | poziva Komisijo, naj predlaga strategijo za izboljšanje učinkovitosti na trgu toplotne energije, da bi podprla učinkovito lokalno infrastrukturo, na primer ogrevanje in hlajenje na daljavo, ki spodbuja razvoj celovitih rešitev za ogrevanje, hlajenje in dobavo elektrike na podlagi kombinirane toplote in energije ter učinkovite uporabe obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj predlaga strategijo za izboljšanje učinkovitosti na trgu toplotne energije, da bi podprla učinkovito lokalno infrastrukturo, na primer ogrevanje in hlajenje na daljavo, ki spodbuja razvoj celovitih rešitev za ogrevanje, hlajenje in dobavo elektrike na podlagi kombinirane toplote in energije ter učinkovite uporabe obnovljivih virov energije;

| 27. | je prepričan, da bi bili lahko inovativni finančni instrumenti (na primer instrumenti porazdelitve tveganja in posojilne sheme javnih bank) pomembni pripomočki za podpiranje naložb v energetsko infrastrukturo, energetsko učinkovitost ter projekte obnovljivih virov energije ter za raziskave in razvoj novih energetskih tehnologij, s ciljem podpiranja prehoda na trajnostno gospodarstvo; zato poziva Komisijo, naj vedno bolj dopolnjuje in nadomešča običajna posojila z omenjenimi shemami ter spodbuja države članice k uporabi takšnih novih finančnih instrumentov; opozarja v zvezi s tem na pozitivne izkušnje z drugimi podobnimi instrumenti; izrecno podpira predlog, naj se sredstva proračuna EU uporabijo kot jamstva za posojila, da se spodbudijo javne in zasebne naložbe; |
| --- | --- |

27.

je prepričan, da bi bili lahko inovativni finančni instrumenti (na primer instrumenti porazdelitve tveganja in posojilne sheme javnih bank) pomembni pripomočki za podpiranje naložb v energetsko infrastrukturo, energetsko učinkovitost ter projekte obnovljivih virov energije ter za raziskave in razvoj novih energetskih tehnologij, s ciljem podpiranja prehoda na trajnostno gospodarstvo; zato poziva Komisijo, naj vedno bolj dopolnjuje in nadomešča običajna posojila z omenjenimi shemami ter spodbuja države članice k uporabi takšnih novih finančnih instrumentov; opozarja v zvezi s tem na pozitivne izkušnje z drugimi podobnimi instrumenti; izrecno podpira predlog, naj se sredstva proračuna EU uporabijo kot jamstva za posojila, da se spodbudijo javne in zasebne naložbe;

| 28. | meni, da bi morala EU preusmeriti davčno obremenitev z dela na dejavnosti, ki škodljivo vplivajo na okolje, kot je poudarila Komisija v strategiji EU 2020; poziva Komisijo, naj v skladu s tem pregleda direktivo o obdavčitvi energije; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi morala EU preusmeriti davčno obremenitev z dela na dejavnosti, ki škodljivo vplivajo na okolje, kot je poudarila Komisija v strategiji EU 2020; poziva Komisijo, naj v skladu s tem pregleda direktivo o obdavčitvi energije;

| 29. | meni, da je bistveno, da se prihodnje financiranje naložb v energijo osredotoči na projekte, ki zagotavljajo ustvarjanje največje možnega števila novih delovnih mest; |
| --- | --- |

29.

meni, da je bistveno, da se prihodnje financiranje naložb v energijo osredotoči na projekte, ki zagotavljajo ustvarjanje največje možnega števila novih delovnih mest;

| 30. | poudarja, da bodo lahko nekatere države članice potrebovale podporo Unije pri večjih naložbah v infrastrukturo, vključno z naložbami v električna in distribucijska omrežja, zlasti za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z energijo in doseganje podnebnih in okoljskih ciljev, če trgi naložb ne morejo zagotoviti sami, |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bodo lahko nekatere države članice potrebovale podporo Unije pri večjih naložbah v infrastrukturo, vključno z naložbami v električna in distribucijska omrežja, zlasti za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z energijo in doseganje podnebnih in okoljskih ciljev, če trgi naložb ne morejo zagotoviti sami,

| 31. | poudarja, da tržno povezovanje zahteva boljšo uporabo obstoječih funkcionalnih omrežij na podlagi čezmejnega usklajevanja tržnih ureditev in razvoja skupnih evropskih shem za upravljanje povezav; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da tržno povezovanje zahteva boljšo uporabo obstoječih funkcionalnih omrežij na podlagi čezmejnega usklajevanja tržnih ureditev in razvoja skupnih evropskih shem za upravljanje povezav;

| 32. | ugotavlja, da je za zagotovitev skladnosti nacionalnih programov razvoja električnih omrežij z desetletnim načrtom razvoja omrežja odgovorna Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je za zagotovitev skladnosti nacionalnih programov razvoja električnih omrežij z desetletnim načrtom razvoja omrežja odgovorna Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev;

| 33. | poudarja, da so številne mlajše države članice posebej ranljive v primeru motenj zunanje oskrbe z energijo in potrebujejo posebno pomoč Unije pri zagotavljanju stalne oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da so številne mlajše države članice posebej ranljive v primeru motenj zunanje oskrbe z energijo in potrebujejo posebno pomoč Unije pri zagotavljanju stalne oskrbe z energijo;

| 34. | pozdravlja ustanovitev delovne skupine za pametna omrežja znotraj Komisije in priporoča, naj upošteva mnenja vseh zainteresiranih strani; poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotavlja redna poročila o napredku dela te skupine; glede na sklepe delovne skupine poudarja, da bi morala Komisija na ravni EU zagotoviti ugoden regulativni okvir za pametna omrežja, ki bi zagotavljal ustrezne pobude za omrežne operaterje, da bi vlagali v operativno učinkovitost, in ki bi določal evropske enotne standarde za razvoj pametnih omrežij, s čimer se bi olajšal prehod na trajnostno gospodarstvo; nadalje podpira pilotne projekte za inovativne tehnologije za komunikacije, avtomatizacijo in nadzor omrežij; ponovno opozarja na določbe v zvezi s pametnimi števci v direktivah 2009/72/ES in 2009/73/ES; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja ustanovitev delovne skupine za pametna omrežja znotraj Komisije in priporoča, naj upošteva mnenja vseh zainteresiranih strani; poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotavlja redna poročila o napredku dela te skupine; glede na sklepe delovne skupine poudarja, da bi morala Komisija na ravni EU zagotoviti ugoden regulativni okvir za pametna omrežja, ki bi zagotavljal ustrezne pobude za omrežne operaterje, da bi vlagali v operativno učinkovitost, in ki bi določal evropske enotne standarde za razvoj pametnih omrežij, s čimer se bi olajšal prehod na trajnostno gospodarstvo; nadalje podpira pilotne projekte za inovativne tehnologije za komunikacije, avtomatizacijo in nadzor omrežij; ponovno opozarja na določbe v zvezi s pametnimi števci v direktivah 2009/72/ES in 2009/73/ES;

| 35. | podpira pilotne projekte za uvedbo pametnih števcev – na primer v sklopu pobude strateškega energetskega tehnološkega načrta „pametna mesta“ – če so potrošniki in uporabniki z nizkimi dohodki zaščiteni in je zasebnost zagotovljena; |
| --- | --- |

35.

podpira pilotne projekte za uvedbo pametnih števcev – na primer v sklopu pobude strateškega energetskega tehnološkega načrta „pametna mesta“ – če so potrošniki in uporabniki z nizkimi dohodki zaščiteni in je zasebnost zagotovljena;

| 36. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predloži analizo o prihodnosti trga s plinom v svetu in v EU, vključno z vplivom že načrtovanih projektov za plinsko infrastrukturo (kot so projekti, razviti v sklopu južnega koridorja), novih terminalov utekočinjenega zemeljskega plina, vplivom plina iz skrilavca na plinski trg ZDA (zlasti o potrebah po uvozu utekočinjenega zemeljskega plina) in vpliv možnih sprememb pri plinu iz skrilavca v EU na prihodnjo zanesljivost oskrbe s plinom in cene; je prepričan, da bi morala analiza odražati in imeti za izhodišče sedanje stanje razvoja infrastrukture in cilje EU na področju emisij CO2 do leta 2020; poudarja, da se je treba posvetovati z vsemi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predloži analizo o prihodnosti trga s plinom v svetu in v EU, vključno z vplivom že načrtovanih projektov za plinsko infrastrukturo (kot so projekti, razviti v sklopu južnega koridorja), novih terminalov utekočinjenega zemeljskega plina, vplivom plina iz skrilavca na plinski trg ZDA (zlasti o potrebah po uvozu utekočinjenega zemeljskega plina) in vpliv možnih sprememb pri plinu iz skrilavca v EU na prihodnjo zanesljivost oskrbe s plinom in cene; je prepričan, da bi morala analiza odražati in imeti za izhodišče sedanje stanje razvoja infrastrukture in cilje EU na področju emisij CO2 do leta 2020; poudarja, da se je treba posvetovati z vsemi zainteresiranimi stranmi;

Boljše izkoriščanje potenciala energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije EU

| 37. | meni, da bi morali biti energetska učinkovitost in varčevanje z energijo prednostni nalogi katere koli prihodnje strategije, saj predstavljata stroškovno učinkovito rešitev zmanjšanja odvisnosti EU od energije in boj proti podnebnim spremembam, prispevek k ustvarjanju novih delovnih mest in gospodarski konkurenčnosti ter preprečevanje povišanja cen in računov za energijo, s čimer se zmanjšuje energetska revščina; poziva Komisijo in države članice, naj energetsko učinkovitost postavijo na vrh agende EU ter poziva k pospešitvi izvajanja obstoječe zakonodaje ter Komisijo k pravočasnemu sprejetju akcijskega načrta o energetski učinkovitosti; zato meni, da bi bilo treba zakonodajo izvajati na način, ki upošteva že dosežen napredek v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi morali biti energetska učinkovitost in varčevanje z energijo prednostni nalogi katere koli prihodnje strategije, saj predstavljata stroškovno učinkovito rešitev zmanjšanja odvisnosti EU od energije in boj proti podnebnim spremembam, prispevek k ustvarjanju novih delovnih mest in gospodarski konkurenčnosti ter preprečevanje povišanja cen in računov za energijo, s čimer se zmanjšuje energetska revščina; poziva Komisijo in države članice, naj energetsko učinkovitost postavijo na vrh agende EU ter poziva k pospešitvi izvajanja obstoječe zakonodaje ter Komisijo k pravočasnemu sprejetju akcijskega načrta o energetski učinkovitosti; zato meni, da bi bilo treba zakonodajo izvajati na način, ki upošteva že dosežen napredek v nekaterih državah članicah;

| 38. | pozdravlja pregled akcijskega načrta o energetski učinkovitosti; poziva Komisijo, naj upošteva mnenje Parlamenta; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja pregled akcijskega načrta o energetski učinkovitosti; poziva Komisijo, naj upošteva mnenje Parlamenta;

| 39. | poudarja, da informacijska in komunikacijska tehnologija lahko prevzame (in tudi mora prevzeti) pomembno vlogo pri spodbujanju odgovorne porabe energije v gospodinjstvih, prometu, pridobivanju energije in proizvodnji; meni, da lahko pametni števci, učinkovita razsvetljava, računalništvo v oblaku in porazdeljena programska oprema preoblikujejo vzorce uporabe energije; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da informacijska in komunikacijska tehnologija lahko prevzame (in tudi mora prevzeti) pomembno vlogo pri spodbujanju odgovorne porabe energije v gospodinjstvih, prometu, pridobivanju energije in proizvodnji; meni, da lahko pametni števci, učinkovita razsvetljava, računalništvo v oblaku in porazdeljena programska oprema preoblikujejo vzorce uporabe energije;

| 40. | je prepričan, da bi se morala energetska učinkovitost in varčevanje z energijo tudi osredotočiti na celotno verigo povpraševanja in ponudbe energije, vključno s transformacijo, prenosom, distribucijo in oskrbo, poleg porabe podjetij, gospodinjstev in sektorja prometa; |
| --- | --- |

40.

je prepričan, da bi se morala energetska učinkovitost in varčevanje z energijo tudi osredotočiti na celotno verigo povpraševanja in ponudbe energije, vključno s transformacijo, prenosom, distribucijo in oskrbo, poleg porabe podjetij, gospodinjstev in sektorja prometa;

| 41. | podpira razvoj ustrezno delujočega trga za energetske storitve in uvedbo nadaljnjih tržnih mehanizmov z namenom izboljšanja energetske učinkovitosti kot načina za spodbujanje konkurenčnosti gospodarstva EU; |
| --- | --- |

41.

podpira razvoj ustrezno delujočega trga za energetske storitve in uvedbo nadaljnjih tržnih mehanizmov z namenom izboljšanja energetske učinkovitosti kot načina za spodbujanje konkurenčnosti gospodarstva EU;

| 42. | meni tudi, da bi morali nameniti več pozornosti energetskemu izkoristku izdelkov, ki rabijo energijo; spodbuja Komisijo, naj v celoti izvede direktivo o okoljsko primerni zasnovi, na primer z vključitvijo več proizvodov in z uporabo dinamičnih načinov določanja standardov, da se zagotovi določitev ambicioznih ciljev in njihovo redno posodabljanje; |
| --- | --- |

42.

meni tudi, da bi morali nameniti več pozornosti energetskemu izkoristku izdelkov, ki rabijo energijo; spodbuja Komisijo, naj v celoti izvede direktivo o okoljsko primerni zasnovi, na primer z vključitvijo več proizvodov in z uporabo dinamičnih načinov določanja standardov, da se zagotovi določitev ambicioznih ciljev in njihovo redno posodabljanje;

| 43. | poziva Komisijo, naj predstavi oceno izvajanja veljavne zakonodaje; meni, da če ocena pokaže nezadostno izvajanje splošne strategije o energetski učinkovitosti in se zato ocenjuje, da EU do leta 2020 ne bo dosegla svojega cilja na področju energetske učinkovitosti, bi moral akcijski načrt za energetsko učinkovitost vključevati zavezo Komisije, da predlaga nadaljnje ukrepe EU za države članice, kot so na primer posamezni cilji na področju energetske učinkovitosti, ki ustrezajo vsaj 20 % prihrankov energije na ravni EU v skladu z glavnimi cilji EU do leta 2020 in ki upoštevajo relativne izhodiščne pozicije in nacionalne razmere, vsaka država članica pa bi morala vnaprej potrditi nacionalni akcijski načrt za energetsko učinkovitost; meni, da bi se morali takšni dodatni ukrepi izkazati kot potrebni, pošteni in merljivi ter imeti učinkovit in neposreden vpliv na izvajanje nacionalnih načrtov za energetsko učinkovitost; poziva Komisijo in države članice, naj se dogovorijo o skupni metodologiji merjenja ciljev nacionalne energetske učinkovitosti in spremljanja napredka pri doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj predstavi oceno izvajanja veljavne zakonodaje; meni, da če ocena pokaže nezadostno izvajanje splošne strategije o energetski učinkovitosti in se zato ocenjuje, da EU do leta 2020 ne bo dosegla svojega cilja na področju energetske učinkovitosti, bi moral akcijski načrt za energetsko učinkovitost vključevati zavezo Komisije, da predlaga nadaljnje ukrepe EU za države članice, kot so na primer posamezni cilji na področju energetske učinkovitosti, ki ustrezajo vsaj 20 % prihrankov energije na ravni EU v skladu z glavnimi cilji EU do leta 2020 in ki upoštevajo relativne izhodiščne pozicije in nacionalne razmere, vsaka država članica pa bi morala vnaprej potrditi nacionalni akcijski načrt za energetsko učinkovitost; meni, da bi se morali takšni dodatni ukrepi izkazati kot potrebni, pošteni in merljivi ter imeti učinkovit in neposreden vpliv na izvajanje nacionalnih načrtov za energetsko učinkovitost; poziva Komisijo in države članice, naj se dogovorijo o skupni metodologiji merjenja ciljev nacionalne energetske učinkovitosti in spremljanja napredka pri doseganju teh ciljev;

| 44. | podpira upravljanje na več ravneh in decentraliziran pristop k energetski politiki in energetski učinkovitosti, vključno s konvencijo županov in nadaljnjim razvojem pobude za pametna mesta; poudarja potrebo po verodostojnem financiranju, vključno s pobudami od spodaj navzgor in vključitvi mest in regij; poudarja, da bi uskladitev prihodnje kohezijske politike in uporabe njenih skladov s strategijo EU 2020 zagotovila ključne izvedbene mehanizme za pametno in trajnostno rast v državah članicah in regijah; |
| --- | --- |

44.

podpira upravljanje na več ravneh in decentraliziran pristop k energetski politiki in energetski učinkovitosti, vključno s konvencijo županov in nadaljnjim razvojem pobude za pametna mesta; poudarja potrebo po verodostojnem financiranju, vključno s pobudami od spodaj navzgor in vključitvi mest in regij; poudarja, da bi uskladitev prihodnje kohezijske politike in uporabe njenih skladov s strategijo EU 2020 zagotovila ključne izvedbene mehanizme za pametno in trajnostno rast v državah članicah in regijah;

| 45. | je prepričan, da Evropa zaostaja za svojimi mednarodnimi partnericami pri razvoju vseh možnosti, ki jih ponuja tehnologija za energijo iz biomase; spodbuja Komisijo in države članice, naj pripravijo osnutek medsektorske politike v zvezi z biomaso, ki bo vzpostavil trajnostni trg za biomaso iz kmetijstva, kmetijskih odpadkov in gozdarstva, ter hkrati preprečil povečanje emisij in izgubo biotske raznovrstnosti; priznava, da je sedaj na voljo trajnostna tehnologija druge generacije; poziva Komisijo, naj predlaga politični okvir in podpre nadaljnjo promocijo uvajanja trajnostne druge generacije biogoriv v Evropi; |
| --- | --- |

45.

je prepričan, da Evropa zaostaja za svojimi mednarodnimi partnericami pri razvoju vseh možnosti, ki jih ponuja tehnologija za energijo iz biomase; spodbuja Komisijo in države članice, naj pripravijo osnutek medsektorske politike v zvezi z biomaso, ki bo vzpostavil trajnostni trg za biomaso iz kmetijstva, kmetijskih odpadkov in gozdarstva, ter hkrati preprečil povečanje emisij in izgubo biotske raznovrstnosti; priznava, da je sedaj na voljo trajnostna tehnologija druge generacije; poziva Komisijo, naj predlaga politični okvir in podpre nadaljnjo promocijo uvajanja trajnostne druge generacije biogoriv v Evropi;

| 46. | poziva Komisijo, naj analizira zadevne nacionalne akcijske načrte v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, ki so jih predstavile države članice; poziva Komisijo, naj ukrepa, če določene države članice potrebujejo pomoč pri izboljšanju svojih načrtov, in naj z uporabo vseh svojih pristojnosti zagotovi, da bodo države članice spoštovale svojo pravno obveznost in uresničile svoj nacionalni cilj; opozarja, da mehanizmi sodelovanja, predvideni v direktivi, državam članicam omogočajo doseganje njihovih ciljev; nadalje poziva Komisijo, naj vzpostavi platformo za sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi in tako olajša izmenjavo informacij in ugotavljanje primerov najboljše prakse na področju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj analizira zadevne nacionalne akcijske načrte v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, ki so jih predstavile države članice; poziva Komisijo, naj ukrepa, če določene države članice potrebujejo pomoč pri izboljšanju svojih načrtov, in naj z uporabo vseh svojih pristojnosti zagotovi, da bodo države članice spoštovale svojo pravno obveznost in uresničile svoj nacionalni cilj; opozarja, da mehanizmi sodelovanja, predvideni v direktivi, državam članicam omogočajo doseganje njihovih ciljev; nadalje poziva Komisijo, naj vzpostavi platformo za sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi in tako olajša izmenjavo informacij in ugotavljanje primerov najboljše prakse na področju obnovljivih virov energije;

| 47. | priznava pomembno vlogo reverzibilnih črpalnih hidroelektrarn kot učinkovitih, zanesljivih in okolju prijaznih virov električne energije za pomožne storitve in storitve za izravnavanje odstopanj; |
| --- | --- |

47.

priznava pomembno vlogo reverzibilnih črpalnih hidroelektrarn kot učinkovitih, zanesljivih in okolju prijaznih virov električne energije za pomožne storitve in storitve za izravnavanje odstopanj;

| 48. | je prepričan, da bi bilo treba za zagotovitev učinkovite uvedbe obnovljivih virov energije, uporabiti prožnostne mehanizme iz direktive o obnovljivih virih energije ter uskladiti pogoje za priklop v omrežje, da se zagotovijo enako donosni pogoji za obnovljive vire energije (na primer tarifno plačilo stroškov za priklop); je prepričan, da bi se lahko srednjeročno oblikovale regionalne skupine trgov z obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

48.

je prepričan, da bi bilo treba za zagotovitev učinkovite uvedbe obnovljivih virov energije, uporabiti prožnostne mehanizme iz direktive o obnovljivih virih energije ter uskladiti pogoje za priklop v omrežje, da se zagotovijo enako donosni pogoji za obnovljive vire energije (na primer tarifno plačilo stroškov za priklop); je prepričan, da bi se lahko srednjeročno oblikovale regionalne skupine trgov z obnovljivimi viri energije;

| 49. | poziva k bolj učinkovitemu uvajanju obnovljivih virov energije znotraj EU, ob hkratnem prizadevanju, da se na dolgi rok vzpostavi sistem vseevropskih spodbud za obnovljive vire energije, ki bo omogočil uvedbo specifičnih vrst obnovljivih virov energije v delih EU, kjer so ti najbolj učinkoviti, s čimer se bodo zmanjšali stroški njihove promocije in zagotovila učinkovita dodelitev sredstev; je prepričan, da bi morali biti obnovljivi viri energije dolgoročno del ustrezno delujočega in integriranega notranjega energetskega trga EU; |
| --- | --- |

49.

poziva k bolj učinkovitemu uvajanju obnovljivih virov energije znotraj EU, ob hkratnem prizadevanju, da se na dolgi rok vzpostavi sistem vseevropskih spodbud za obnovljive vire energije, ki bo omogočil uvedbo specifičnih vrst obnovljivih virov energije v delih EU, kjer so ti najbolj učinkoviti, s čimer se bodo zmanjšali stroški njihove promocije in zagotovila učinkovita dodelitev sredstev; je prepričan, da bi morali biti obnovljivi viri energije dolgoročno del ustrezno delujočega in integriranega notranjega energetskega trga EU;

| 50. | meni, da bi bilo treba razviti srednjeročno vizijo za reševanje osrednjega vprašanja celovitega vključevanja energije iz obnovljivih virov na trg; v zvezi s tem poudarja, da mora biti vsako usklajevanje dobro zasnovano, da ne bi izkrivilo obstoječih nacionalnih trgov; meni, da je usklajena shema podpore pogojena z dobro delujočim in neizkrivljenim notranjim energetskim trgom ter enakimi pogoji; je prepričan, da bi morala vsaka nadaljnja politika temeljiti na tistih mehanizmih podpore, ki so se izkazali za učinkovite pri doseganju ciljev, hkrati pa so zagotovili širšo geografsko in tehnološko raznolikost ter ohranili zaupanje investitorjev; |
| --- | --- |

50.

meni, da bi bilo treba razviti srednjeročno vizijo za reševanje osrednjega vprašanja celovitega vključevanja energije iz obnovljivih virov na trg; v zvezi s tem poudarja, da mora biti vsako usklajevanje dobro zasnovano, da ne bi izkrivilo obstoječih nacionalnih trgov; meni, da je usklajena shema podpore pogojena z dobro delujočim in neizkrivljenim notranjim energetskim trgom ter enakimi pogoji; je prepričan, da bi morala vsaka nadaljnja politika temeljiti na tistih mehanizmih podpore, ki so se izkazali za učinkovite pri doseganju ciljev, hkrati pa so zagotovili širšo geografsko in tehnološko raznolikost ter ohranili zaupanje investitorjev;

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj v svoje nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost vključijo finančne in fiskalne instrumente za energetsko učinkovitost (zlasti v zvezi z izboljšanji na stavbah) ter obravnavajo energetsko učinkovitost in energetsko infrastrukturo kot prednostni nalogi prihodnjega večletnega finančnega okvira; meni, da je inteligentna uporaba sredstev – na primer banke zelene infrastrukture za financiranje z zasebnim kapitalom ter enostaven in ciljno usmerjen dostop do sredstev EU – ključna za povečanje finančnega vzvoda sredstev EU, da se poveča energetska učinkovitost; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice, naj v svoje nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost vključijo finančne in fiskalne instrumente za energetsko učinkovitost (zlasti v zvezi z izboljšanji na stavbah) ter obravnavajo energetsko učinkovitost in energetsko infrastrukturo kot prednostni nalogi prihodnjega večletnega finančnega okvira; meni, da je inteligentna uporaba sredstev – na primer banke zelene infrastrukture za financiranje z zasebnim kapitalom ter enostaven in ciljno usmerjen dostop do sredstev EU – ključna za povečanje finančnega vzvoda sredstev EU, da se poveča energetska učinkovitost;

Zagotavljanje varnosti oskrbe z energijo

| 52. | je prepričan, da bi morala Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje zagotoviti enotno stališče Unije glede zunanje energetske politike; poleg tega meni, da bi morala EU izkoristiti svoje nove pristojnosti in si dejavno prizadevati za določitev obsega sodelovanja s tretjimi državami na področju ublažitve podnebnih sprememb in varovanja okolja ter sodelovanje okrepiti; |
| --- | --- |

52.

je prepričan, da bi morala Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje zagotoviti enotno stališče Unije glede zunanje energetske politike; poleg tega meni, da bi morala EU izkoristiti svoje nove pristojnosti in si dejavno prizadevati za določitev obsega sodelovanja s tretjimi državami na področju ublažitve podnebnih sprememb in varovanja okolja ter sodelovanje okrepiti;

| 53. | meni, da mora EU zagotoviti močno in skladno mednarodno razsežnost svoje energetske politike in vključiti vprašanja energije v svojo zunanjo politiko in aktivnosti; je prepričan, da bi morala visoka predstavnica Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko izraziti močno diplomatsko podporo energetski politiki EU z namenom izboljšanja zanesljivosti oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

53.

meni, da mora EU zagotoviti močno in skladno mednarodno razsežnost svoje energetske politike in vključiti vprašanja energije v svojo zunanjo politiko in aktivnosti; je prepričan, da bi morala visoka predstavnica Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko izraziti močno diplomatsko podporo energetski politiki EU z namenom izboljšanja zanesljivosti oskrbe z energijo;

| 54. | meni, da bi se bilo treba kratkoročno in srednjeročno prednostno posvetiti razvoju strateške energetske infrastrukture ter razširiti odnose z osrednjimi dobavitelji in tranzitnimi državami; meni, da je najbolj učinkovito in trajnostno dolgoročno rešitev mogoče doseči z izvajanjem ukrepov za energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo ter z uporabo domačih trajnostnih energetskih virov; |
| --- | --- |

54.

meni, da bi se bilo treba kratkoročno in srednjeročno prednostno posvetiti razvoju strateške energetske infrastrukture ter razširiti odnose z osrednjimi dobavitelji in tranzitnimi državami; meni, da je najbolj učinkovito in trajnostno dolgoročno rešitev mogoče doseči z izvajanjem ukrepov za energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo ter z uporabo domačih trajnostnih energetskih virov;

| 55. | meni, da bi morali biti vsi zunanji cevovodi in druga energetska omrežja, ki vstopajo na ozemlje Evropske unije, urejeni s transparentnimi medvladnimi sporazumi in bi zanje morali veljati predpisi notranjega trga, vključno s predpisi o dostopu tretjih oseb, klavzulami o namembnosti, predpisi o nadzoru nad dodelitvijo in upravljanju ozkih grl, trajanju pogodb in določili „vzemi ali plačaj“; poziva Komisijo, naj zagotovi, da so sedanji in prihodnji cevovodi in poslovni dogovori v skladu z evropsko energetsko zakonodajo in naj ukrepa, če je to potrebno; |
| --- | --- |

55.

meni, da bi morali biti vsi zunanji cevovodi in druga energetska omrežja, ki vstopajo na ozemlje Evropske unije, urejeni s transparentnimi medvladnimi sporazumi in bi zanje morali veljati predpisi notranjega trga, vključno s predpisi o dostopu tretjih oseb, klavzulami o namembnosti, predpisi o nadzoru nad dodelitvijo in upravljanju ozkih grl, trajanju pogodb in določili „vzemi ali plačaj“; poziva Komisijo, naj zagotovi, da so sedanji in prihodnji cevovodi in poslovni dogovori v skladu z evropsko energetsko zakonodajo in naj ukrepa, če je to potrebno;

| 56. | meni, da bi morala EU dosledno upoštevati zakonodajo in spodbujati delovanje v skladu z njo, kar zadeva energetsko solidarnost in spoštovanje konkurenčnih pravil ter pravil skupnega trga, obenem pa ne bi smela popustiti pri navskrižnem interesu posameznih evropskih držav, zlasti izvoznikov plina na evropske trge; |
| --- | --- |

56.

meni, da bi morala EU dosledno upoštevati zakonodajo in spodbujati delovanje v skladu z njo, kar zadeva energetsko solidarnost in spoštovanje konkurenčnih pravil ter pravil skupnega trga, obenem pa ne bi smela popustiti pri navskrižnem interesu posameznih evropskih držav, zlasti izvoznikov plina na evropske trge;

| 57. | poziva k nadaljnji razširitvi članstva v Energetski skupnosti na več sosednjih držav EU, zlasti na države vzhodnega partnerstva; poudarja, da bi morala Komisija zagotoviti in uveljaviti pravočasno in dosledno izvajanje predpisov EU na področju energije s strani držav članic podpisnic pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, zlasti s pogojevanjem razpoložljivosti sredstev EU z izpolnjevanjem obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe; |
| --- | --- |

57.

poziva k nadaljnji razširitvi članstva v Energetski skupnosti na več sosednjih držav EU, zlasti na države vzhodnega partnerstva; poudarja, da bi morala Komisija zagotoviti in uveljaviti pravočasno in dosledno izvajanje predpisov EU na področju energije s strani držav članic podpisnic pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, zlasti s pogojevanjem razpoložljivosti sredstev EU z izpolnjevanjem obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe;

| 58. | meni, da bi bilo treba okrepiti poglavje o energiji, ki zajema politično in tehnološko sodelovanje in ki je vključeno v vsak sporazum s sosednjimi državami, zlasti s spodbujanjem programov energetske učinkovitosti in predpisov notranjega trga; meni, da bi moral Svet Komisiji podeliti pristojnost za začetek pogajanj za preoblikovanje veljavnega memoranduma dogovorov o vprašanjih v zvezi z energijo v pravno zavezujoča besedila; poudarja, da bi bilo treba v dialog o energiji vključiti spoštovanje človekovih pravic in socialna razsežnost; |
| --- | --- |

58.

meni, da bi bilo treba okrepiti poglavje o energiji, ki zajema politično in tehnološko sodelovanje in ki je vključeno v vsak sporazum s sosednjimi državami, zlasti s spodbujanjem programov energetske učinkovitosti in predpisov notranjega trga; meni, da bi moral Svet Komisiji podeliti pristojnost za začetek pogajanj za preoblikovanje veljavnega memoranduma dogovorov o vprašanjih v zvezi z energijo v pravno zavezujoča besedila; poudarja, da bi bilo treba v dialog o energiji vključiti spoštovanje človekovih pravic in socialna razsežnost;

| 59. | poziva Komisijo, naj prek tovrstnih sporazumov pospeši proces sprejemanja pravil glede varnosti in energetske učinkovitosti za proizvodnjo, prenos, tranzit, skladiščenje in predelavo/prečiščevanje uvožene in izvožene energije, ki bodo skladna z zakonodajo EU, naj na ravni Svetovne trgovinske organizacije predlaga globalne standarde, ki bi spodbudili odprto in pravično trgovino z zanesljivimi in obnovljivimi viri energije ter nove inovativne energetske tehnologije; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj prek tovrstnih sporazumov pospeši proces sprejemanja pravil glede varnosti in energetske učinkovitosti za proizvodnjo, prenos, tranzit, skladiščenje in predelavo/prečiščevanje uvožene in izvožene energije, ki bodo skladna z zakonodajo EU, naj na ravni Svetovne trgovinske organizacije predlaga globalne standarde, ki bi spodbudili odprto in pravično trgovino z zanesljivimi in obnovljivimi viri energije ter nove inovativne energetske tehnologije;

| 60. | pozdravlja udeležbo Rusije na srečanjih konference podpisnic energetske listine; poziva Komisijo, naj si prizadeva za razširitev pogodbe na več držav in naj v okviru foruma konference podpisnic energetske listine deluje v smeri sporazumne rešitve, na podlagi katere bo Rusija sprejela načela energetske listine in njene protokole v celoti; kljub temu poudarja, da bi moral biti vsak sporazum v skladu s predpisi notranjega trga EU; poudarja, da bi morala biti energija osrednja tema sporazuma, ki naj bi nasledil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo, in da bi moral biti ta nov sporazum usmeritev in temelj za doslednost in skladnost v posameznih odnosih držav članic z Rusijo |
| --- | --- |

60.

pozdravlja udeležbo Rusije na srečanjih konference podpisnic energetske listine; poziva Komisijo, naj si prizadeva za razširitev pogodbe na več držav in naj v okviru foruma konference podpisnic energetske listine deluje v smeri sporazumne rešitve, na podlagi katere bo Rusija sprejela načela energetske listine in njene protokole v celoti; kljub temu poudarja, da bi moral biti vsak sporazum v skladu s predpisi notranjega trga EU; poudarja, da bi morala biti energija osrednja tema sporazuma, ki naj bi nasledil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo, in da bi moral biti ta nov sporazum usmeritev in temelj za doslednost in skladnost v posameznih odnosih držav članic z Rusijo

| 61. | poziva Komisijo in Svet, naj tesno sodelujeta z Natom, da se zagotovi usklajenost strategij Unije in Nata za zanesljivo oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo in Svet, naj tesno sodelujeta z Natom, da se zagotovi usklajenost strategij Unije in Nata za zanesljivo oskrbo z energijo;

| 62. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se uredba o zanesljivosti oskrbe s plinom po začetku njene veljavnosti izvaja v celoti; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se uredba o zanesljivosti oskrbe s plinom po začetku njene veljavnosti izvaja v celoti;

| 63. | poziva Komisijo in zadevne države članice naj nadaljujejo z izvajanjem projekta EU za izgradnjo južnega plinskega koridorja, zlasti projekta Nabucco, ki bi lahko znatno izboljšal zanesljivost oskrbe s plinom v Evropski uniji; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Evropskemu svetu poroča o ukrepih, sprejetih v tem postopku; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in zadevne države članice naj nadaljujejo z izvajanjem projekta EU za izgradnjo južnega plinskega koridorja, zlasti projekta Nabucco, ki bi lahko znatno izboljšal zanesljivost oskrbe s plinom v Evropski uniji; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Evropskemu svetu poroča o ukrepih, sprejetih v tem postopku;

| 64. | poziva k posebnemu dialogu z državami kaspijske regije in pozdravlja delo v okviru kaspijskega razvojnega sodelovanja; v zvezi s tem podpira dialog o strategiji EU za črnomorsko regijo in poudarja pomen vseh energetskih vprašanj, ki so predmet dialoga med EU in državami te regije; |
| --- | --- |

64.

poziva k posebnemu dialogu z državami kaspijske regije in pozdravlja delo v okviru kaspijskega razvojnega sodelovanja; v zvezi s tem podpira dialog o strategiji EU za črnomorsko regijo in poudarja pomen vseh energetskih vprašanj, ki so predmet dialoga med EU in državami te regije;

| 65. | poziva Komisijo in države članice k spodbujanju pobud DESERTEC in TRANSGREEN v okviru načrta za sončno energijo v Sredozemlju, da se poveča zanesljivost oskrbe in spodbudi razvoj zadevnih držav s podporo sočnih elektrarn in drugih tehnologij obnovljivih virov energije v Severni Afriki ter se jih poveže z evropskim omrežjem, če je to ekonomsko izvedljivo in ne ogroža sistema EU za trgovanje z emisijami; meni, da bi bilo treba v celoti izkoristiti instrumente sodelovanja, določene v direktivi o uvozu obnovljivih virov energije iz tretjih držav; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo in države članice k spodbujanju pobud DESERTEC in TRANSGREEN v okviru načrta za sončno energijo v Sredozemlju, da se poveča zanesljivost oskrbe in spodbudi razvoj zadevnih držav s podporo sočnih elektrarn in drugih tehnologij obnovljivih virov energije v Severni Afriki ter se jih poveže z evropskim omrežjem, če je to ekonomsko izvedljivo in ne ogroža sistema EU za trgovanje z emisijami; meni, da bi bilo treba v celoti izkoristiti instrumente sodelovanja, določene v direktivi o uvozu obnovljivih virov energije iz tretjih držav;

| 66. | ponovno poudarja, da je v pristojnosti držav članic, da odločijo o svoji specifični mešanici energetskih virov, pri čemer si prizadevajo zmanjšati emisije ogljika in odvisnost od goriv, katerih cene so izpostavljene nihanjem; poudarja, da bi morale države članice in Komisija zagotoviti uporabo najvišjih varnostnih standardov v novih in sedanjih jedrskih elektrarnah, tako znotraj kot izven Unije; |
| --- | --- |

66.

ponovno poudarja, da je v pristojnosti držav članic, da odločijo o svoji specifični mešanici energetskih virov, pri čemer si prizadevajo zmanjšati emisije ogljika in odvisnost od goriv, katerih cene so izpostavljene nihanjem; poudarja, da bi morale države članice in Komisija zagotoviti uporabo najvišjih varnostnih standardov v novih in sedanjih jedrskih elektrarnah, tako znotraj kot izven Unije;

| 67. | meni, da bi se morale raziskave na področju jedrske fuzije kot vira energije v prihodnosti nadaljevati, če so izpolnjena proračunska načela; |
| --- | --- |

67.

meni, da bi se morale raziskave na področju jedrske fuzije kot vira energije v prihodnosti nadaljevati, če so izpolnjena proračunska načela;

| 68. | je prepričan, da bi bila uvedba minimalnih standardov EU za odobritev in potrditev zasnov novih jedrskih elektrarn koristna pri zagotavljanju najvišjih možnih standardov varnosti te tehnologije v tistih državah članicah, ki so v svojo energetsko mešanico vključile jedrsko energijo; meni, da bi bilo treba pri izgradnji novih elektrarn vedno uporabiti najboljšo tehnologijo, ki je na voljo; poziva tudi k nadaljnjim ukrepom EU za spodbujanje uvedbe standardov na področju trajnostnega upravljanja z radioaktivnimi odpadki; |
| --- | --- |

68.

je prepričan, da bi bila uvedba minimalnih standardov EU za odobritev in potrditev zasnov novih jedrskih elektrarn koristna pri zagotavljanju najvišjih možnih standardov varnosti te tehnologije v tistih državah članicah, ki so v svojo energetsko mešanico vključile jedrsko energijo; meni, da bi bilo treba pri izgradnji novih elektrarn vedno uporabiti najboljšo tehnologijo, ki je na voljo; poziva tudi k nadaljnjim ukrepom EU za spodbujanje uvedbe standardov na področju trajnostnega upravljanja z radioaktivnimi odpadki;

| 69. | spodbuja in podpira izgradnjo terminalov za utekočinjen zemeljski plin in povezave med njimi, zlasti v državah, ki jih motnje v oskrbi s plinom najbolj prizadenejo, če se opravi analiza stroškov in koristi ter prepreči izkrivljanje konkurence in diskriminacija; poudarja, da je treba povečati evropsko floto za prevoz utekočinjenega zemeljskega plina, s čimer se bo v EU okrepila zanesljiva oskrba z energijo; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije za krepitev sodelovanja z zalivskimi državami in državami Bližnjega vzhoda v zvezi z vprašanji energije; |
| --- | --- |

69.

spodbuja in podpira izgradnjo terminalov za utekočinjen zemeljski plin in povezave med njimi, zlasti v državah, ki jih motnje v oskrbi s plinom najbolj prizadenejo, če se opravi analiza stroškov in koristi ter prepreči izkrivljanje konkurence in diskriminacija; poudarja, da je treba povečati evropsko floto za prevoz utekočinjenega zemeljskega plina, s čimer se bo v EU okrepila zanesljiva oskrba z energijo; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije za krepitev sodelovanja z zalivskimi državami in državami Bližnjega vzhoda v zvezi z vprašanji energije;

| 70. | meni, da imajo nekateri podeželski deli Evrope posebne potrebe pri preskrbi z energijo, in zato poziva države članice, naj te potrebe upoštevajo in odstranijo ovire, vključno z davčnimi ovirami, za lokalno proizvodnjo električne energije, na primer za mikro soproizvodnjo električne energije in toplote; |
| --- | --- |

70.

meni, da imajo nekateri podeželski deli Evrope posebne potrebe pri preskrbi z energijo, in zato poziva države članice, naj te potrebe upoštevajo in odstranijo ovire, vključno z davčnimi ovirami, za lokalno proizvodnjo električne energije, na primer za mikro soproizvodnjo električne energije in toplote;

| 71. | meni, da strategija omejevanja uporabe črnega premoga v državah članicah EU ne sme okrepiti uvoznega monopola za plin; omejevanje uporabe črnega premoga v energetskem sektorju je treba pogojevati z učinkovito raznovrstnostjo oskrbe s plinom v državah članicah, da bi se izognili krepitvi monopolov na surovine; |
| --- | --- |

71.

meni, da strategija omejevanja uporabe črnega premoga v državah članicah EU ne sme okrepiti uvoznega monopola za plin; omejevanje uporabe črnega premoga v energetskem sektorju je treba pogojevati z učinkovito raznovrstnostjo oskrbe s plinom v državah članicah, da bi se izognili krepitvi monopolov na surovine;

Spodbujanje raziskav in razvoja ter inovacij na področju energije

| 72. | poziva k podrobnemu spremljanju izvajanja strateškega energetskega tehnološkega načrta in ugotavljanju ovir za mobilizacijo javnih in zasebnih naložb; pozdravlja nedavni napredek pri zagonu prvih štirih evropskih industrijskih pobud in skupnih raziskovalnih pobud; poziva, naj se druge pobude čim prej začnejo ter poziva Svet naj sprosti potrebna sredstva; poziva Komisijo, naj zagotovi zainteresiranim stranem pregledne informacije o možnostih financiranja pobud strateškega energetskega tehnološkega načrta; |
| --- | --- |

72.

poziva k podrobnemu spremljanju izvajanja strateškega energetskega tehnološkega načrta in ugotavljanju ovir za mobilizacijo javnih in zasebnih naložb; pozdravlja nedavni napredek pri zagonu prvih štirih evropskih industrijskih pobud in skupnih raziskovalnih pobud; poziva, naj se druge pobude čim prej začnejo ter poziva Svet naj sprosti potrebna sredstva; poziva Komisijo, naj zagotovi zainteresiranim stranem pregledne informacije o možnostih financiranja pobud strateškega energetskega tehnološkega načrta;

| 73. | pozdravlja napredek pri uvedbi skupnih tehnoloških pobud; poziva Komisijo, naj predlaga nove, dopolnilne evropske industrijske pobude kot del strateškega energetskega tehnološkega načrta, da se izkoristi velik potencial drugih vrst tehnologij obnovljivih virov energije, na primer geotermalne in solarno-termalne energije ter energije vode in oceana, ter naj vključi obstoječe obnovljive vire energije za gretje in hlajenje; poudarja, da je treba za financiranje teh pobud sprostiti sredstva v proračunu EU; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja napredek pri uvedbi skupnih tehnoloških pobud; poziva Komisijo, naj predlaga nove, dopolnilne evropske industrijske pobude kot del strateškega energetskega tehnološkega načrta, da se izkoristi velik potencial drugih vrst tehnologij obnovljivih virov energije, na primer geotermalne in solarno-termalne energije ter energije vode in oceana, ter naj vključi obstoječe obnovljive vire energije za gretje in hlajenje; poudarja, da je treba za financiranje teh pobud sprostiti sredstva v proračunu EU;

| 74. | podpira razvoj stroškovno učinkovitih novih tehnologij za napovedovanje sprememb v proizvodnji električne energije, upravljanje povpraševanja, prenos in shranjevanje električne energije (vključno z uporabo vodikovih in drugih gorivnih celic), kar bi omogočilo povečanje povpraševanja in izboljšalo prilagodljivost sistema z veliko stopnjo obnovljivih virov energije in električnih vozil; |
| --- | --- |

74.

podpira razvoj stroškovno učinkovitih novih tehnologij za napovedovanje sprememb v proizvodnji električne energije, upravljanje povpraševanja, prenos in shranjevanje električne energije (vključno z uporabo vodikovih in drugih gorivnih celic), kar bi omogočilo povečanje povpraševanja in izboljšalo prilagodljivost sistema z veliko stopnjo obnovljivih virov energije in električnih vozil;

| 75. | poudarja, da so usposobljeni in kvalificirani delavci pomembni za sektor plina in električne energije; zato poziva Komisijo, naj v posvetovanju z zadevnimi socialnimi partnerji preuči, kako obravnavati in spodbujati poklicno izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da so usposobljeni in kvalificirani delavci pomembni za sektor plina in električne energije; zato poziva Komisijo, naj v posvetovanju z zadevnimi socialnimi partnerji preuči, kako obravnavati in spodbujati poklicno izobraževanje in usposabljanje;

| 76. | poudarja, da bi morala biti Evropa vodilna na področju razvoja spletnih tehnologij in nizkoogljičnih aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije, povezanih z energijo; meni, da je treba za boljše spodbujanje inovacij odpraviti odvečno birokracijo za prosilce; poziva Komisijo, naj s preoblikovanjem postopkov okvirnega programa odpravi birokracijo; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da bi morala biti Evropa vodilna na področju razvoja spletnih tehnologij in nizkoogljičnih aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije, povezanih z energijo; meni, da je treba za boljše spodbujanje inovacij odpraviti odvečno birokracijo za prosilce; poziva Komisijo, naj s preoblikovanjem postopkov okvirnega programa odpravi birokracijo;

| 77. | poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira okolju prijazne pilotne projekte v EU za izkoriščanje nekonvencionalnih domačih virov energije; poziva Komisijo naj pomaga državam članicam pri izvajanju geoloških študij, da se ugotovi raven razpoložljivih zalog plina iz skrilavca v Uniji ter analizira in oceni ekonomska in okoljska vzdržnost domačega plina iz skrilavca; poziva, naj se ta informacija vključi v vsako prihodnjo dolgoročno strategijo Unije; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira okolju prijazne pilotne projekte v EU za izkoriščanje nekonvencionalnih domačih virov energije; poziva Komisijo naj pomaga državam članicam pri izvajanju geoloških študij, da se ugotovi raven razpoložljivih zalog plina iz skrilavca v Uniji ter analizira in oceni ekonomska in okoljska vzdržnost domačega plina iz skrilavca; poziva, naj se ta informacija vključi v vsako prihodnjo dolgoročno strategijo Unije;

| 78. | meni, da so nekatere države, kot je Kitajska, določile strateško vlogo razvoju domače industrije obnovljive energije, namenjene izvozu, in so zato podprle lokalna podjetja tako, da so jim zagotovile lahek dostop do cenovno ugodnega kapitala in infrastrukture; poziva Komisijo, naj sprejme politični okvir, ki bo spodbujal konkurenčnost in privlačnost evropskega naložbenega okolja za pridobivanje obnovljive energije; |
| --- | --- |

78.

meni, da so nekatere države, kot je Kitajska, določile strateško vlogo razvoju domače industrije obnovljive energije, namenjene izvozu, in so zato podprle lokalna podjetja tako, da so jim zagotovile lahek dostop do cenovno ugodnega kapitala in infrastrukture; poziva Komisijo, naj sprejme politični okvir, ki bo spodbujal konkurenčnost in privlačnost evropskega naložbenega okolja za pridobivanje obnovljive energije;

| 79. | je prepričan, da so v prehodni fazi, ki bo vodila v nastanek trajnostnega gospodarstva do leta 2050, konvencionalni in nekonvencionalni naravni plini potreben vir energije, ki nudi hitro in stroškovno učinkovito zmanjševanje emisij; cilj raziskav in razvoja bi morali biti čistejši plini; |
| --- | --- |

79.

je prepričan, da so v prehodni fazi, ki bo vodila v nastanek trajnostnega gospodarstva do leta 2050, konvencionalni in nekonvencionalni naravni plini potreben vir energije, ki nudi hitro in stroškovno učinkovito zmanjševanje emisij; cilj raziskav in razvoja bi morali biti čistejši plini;

| 80. | podpira nadaljnje sodelovanje med državami članicami in Komisijo glede zagotavljanja potrebnih pobud za razvoj trajnostnega trga biomase, ob upoštevanju pomembnih vprašanj biotske raznovrstnosti in proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

80.

podpira nadaljnje sodelovanje med državami članicami in Komisijo glede zagotavljanja potrebnih pobud za razvoj trajnostnega trga biomase, ob upoštevanju pomembnih vprašanj biotske raznovrstnosti in proizvodnje hrane;

| 81. | je prepričan, da bi morale biti raziskave in razvoj na področju inovacij energetske tehnologije, ki se zlasti osredotočajo na nove, čiste, trajnostne in učinkovite energetske tehnologije, osrednja prednostna naloga novega osmega programa za raziskave in razvoj; izrecno poziva države članice in Komisijo, naj v prihodnjem proračunskem okviru in večletnem finančnem okviru prednostno obravnava to področje politike; poudarja, da bi morale metode dodeljevanja odražati različne sposobnosti držav članic na področju raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

81.

je prepričan, da bi morale biti raziskave in razvoj na področju inovacij energetske tehnologije, ki se zlasti osredotočajo na nove, čiste, trajnostne in učinkovite energetske tehnologije, osrednja prednostna naloga novega osmega programa za raziskave in razvoj; izrecno poziva države članice in Komisijo, naj v prihodnjem proračunskem okviru in večletnem finančnem okviru prednostno obravnava to področje politike; poudarja, da bi morale metode dodeljevanja odražati različne sposobnosti držav članic na področju raziskav in razvoja;

| 82. | poziva Komisijo, naj v energetsko strategijo vključi trajnostni prevoz na način, ki bo v celoti izkoristil potencial vseh različnih tehnologij, vključno z ustreznim regulativnim okvirom in akcijskim načrtom o zelenih vozilih, podporo tehnološkim raziskavam in razvoju, odpravo ovir za uporabo novih tehnologij na področju goriv, vzpostavitvijo skupnih standardov (na primer za železniški promet in električna vozila), ambicioznimi standardi za motorje na fosilna goriva, uvajanjem zelenih prometnih koridorjev po Evropi in vključitvijo načinov prevoza; posebno pozornost je treba nameniti električnim vozilom in zagotoviti, da jih je lahko voziti in napajati po vsej Evropi ter da je njihova povečana uporaba kombinirana z razvojem inteligentnih električnih in shranjevalnih sistemov, visoko stopnjo proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije ter uporabo kombinirane toplote in energije; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj v energetsko strategijo vključi trajnostni prevoz na način, ki bo v celoti izkoristil potencial vseh različnih tehnologij, vključno z ustreznim regulativnim okvirom in akcijskim načrtom o zelenih vozilih, podporo tehnološkim raziskavam in razvoju, odpravo ovir za uporabo novih tehnologij na področju goriv, vzpostavitvijo skupnih standardov (na primer za železniški promet in električna vozila), ambicioznimi standardi za motorje na fosilna goriva, uvajanjem zelenih prometnih koridorjev po Evropi in vključitvijo načinov prevoza; posebno pozornost je treba nameniti električnim vozilom in zagotoviti, da jih je lahko voziti in napajati po vsej Evropi ter da je njihova povečana uporaba kombinirana z razvojem inteligentnih električnih in shranjevalnih sistemov, visoko stopnjo proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije ter uporabo kombinirane toplote in energije;

| 83. | opozarja, da bi morale raziskave na področju energije prispevati ne samo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in večji zanesljivosti oskrbe z energijo, temveč tudi povečati konkurenčnost evropske industrije; je v zvezi s tem prepričan, da so prizadevanja za standardizacijo, ki vključuje strateške partnerje EU (na primer Kitajsko, Japonsko, Indijo, Rusijo in ZDA) na področju novih nizkoogljičnih energetskih tehnologij, vključno z električnimi vozili, ključna za zagotovitev trgovanja evropskih inovacij na mednarodnem trgu; spodbuja EU in njene mednarodne partnerje, naj zagotovijo učinkovit in pravičen prenos tehnologije in si prizadevajo za odpiranje trga za zelene tehnologije, pri čemer je dolgoročni cilj je odprava carinskih dajatev za zelene tehnologije; |
| --- | --- |

83.

opozarja, da bi morale raziskave na področju energije prispevati ne samo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in večji zanesljivosti oskrbe z energijo, temveč tudi povečati konkurenčnost evropske industrije; je v zvezi s tem prepričan, da so prizadevanja za standardizacijo, ki vključuje strateške partnerje EU (na primer Kitajsko, Japonsko, Indijo, Rusijo in ZDA) na področju novih nizkoogljičnih energetskih tehnologij, vključno z električnimi vozili, ključna za zagotovitev trgovanja evropskih inovacij na mednarodnem trgu; spodbuja EU in njene mednarodne partnerje, naj zagotovijo učinkovit in pravičen prenos tehnologije in si prizadevajo za odpiranje trga za zelene tehnologije, pri čemer je dolgoročni cilj je odprava carinskih dajatev za zelene tehnologije;

| 84. | meni, da bi bile raziskave na področju nadomestkov za klasične surovine in gradbene materiale, ki bi zahtevali manj energetsko intenzivno proizvodnjo, učinkovit način za zmanjšanje porabe energije; |
| --- | --- |

84.

meni, da bi bile raziskave na področju nadomestkov za klasične surovine in gradbene materiale, ki bi zahtevali manj energetsko intenzivno proizvodnjo, učinkovit način za zmanjšanje porabe energije;

Koristi potrošnikov in državljanov naj bodo v središču energetske politike EU

| 85. | poudarja pomembnost pametnih števcev kot sredstva za pomoč potrošnikom pri bolj učinkovitem spremljanju svojih največjih stopenj potrošnje ter pri izboljšanju energetske učinkovitosti znotraj njihovih domov; meni, da projekti pametnih števcev in energetski projekti na splošno zahtevajo kampanje osveščanja in izobraževalne programe o energetski učinkovitosti, s katerimi bi državljanom razložili koristi zanje; poudarja, da je obveščanje javnosti o koristih pametnih števcev ključno za uspeh le-teh; poudarja, da je Parlament pozval k cilju, da se do leta 2015 v 50 % domov v Evropi namesti pametne števce, države članice pa morajo do leta 2020 zagotoviti, da ima vsaj 80 % potrošnikov nameščene pametne meritvene sisteme (10); |
| --- | --- |

85.

poudarja pomembnost pametnih števcev kot sredstva za pomoč potrošnikom pri bolj učinkovitem spremljanju svojih največjih stopenj potrošnje ter pri izboljšanju energetske učinkovitosti znotraj njihovih domov; meni, da projekti pametnih števcev in energetski projekti na splošno zahtevajo kampanje osveščanja in izobraževalne programe o energetski učinkovitosti, s katerimi bi državljanom razložili koristi zanje; poudarja, da je obveščanje javnosti o koristih pametnih števcev ključno za uspeh le-teh; poudarja, da je Parlament pozval k cilju, da se do leta 2015 v 50 % domov v Evropi namesti pametne števce, države članice pa morajo do leta 2020 zagotoviti, da ima vsaj 80 % potrošnikov nameščene pametne meritvene sisteme (10);

| 86. | meni, da lahko obveščen potrošnik in državljan z zavestnimi odločitvami vpliva na trg; zato pozdravlja pobude, kot je Evropski forum za jedrsko energijo (ENEF), v okviru katerega razpravlja širok spekter zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

86.

meni, da lahko obveščen potrošnik in državljan z zavestnimi odločitvami vpliva na trg; zato pozdravlja pobude, kot je Evropski forum za jedrsko energijo (ENEF), v okviru katerega razpravlja širok spekter zainteresiranih strani;

| 87. | meni, da bi potrošniki lahko imeli precejšnje koristi od nadgrajevanja toplotnih sistemov v stavbah ter recikliranja materialov in energije iz komunalnih in industrijskih odpadkov; |
| --- | --- |

87.

meni, da bi potrošniki lahko imeli precejšnje koristi od nadgrajevanja toplotnih sistemov v stavbah ter recikliranja materialov in energije iz komunalnih in industrijskih odpadkov;

| 88. | podpira pobude za olajšanje prilagoditve potreb po človeških virih prehodu na energetsko mešanico z nizko vsebnostjo CO2; |
| --- | --- |

88.

podpira pobude za olajšanje prilagoditve potreb po človeških virih prehodu na energetsko mešanico z nizko vsebnostjo CO2;

| 89. | poziva Komisijo, naj spremlja in poroča Parlamentu o izvajanju tretjega svežnja o notranjem energetskem trgu v zvezi z nacionalnimi ukrepi za preprečevanje pomanjkanja energije in opominja države članice na njihove obveznosti v okviru obstoječih pravnih določb; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo, naj spremlja in poroča Parlamentu o izvajanju tretjega svežnja o notranjem energetskem trgu v zvezi z nacionalnimi ukrepi za preprečevanje pomanjkanja energije in opominja države članice na njihove obveznosti v okviru obstoječih pravnih določb;

| 90. | spodbuja sprejem najvišjega možnega varnostnega okvira za vse energetske industrije, vključno z nadaljevanjem programov za sodelovanje med državami članicami, da bi se zmanjšalo nezaupanje širše družbe in prispevalo k boljšemu sprejemu s strani javnosti; poziva hkrati k izboljšanju javne ozaveščenosti glede pomena ustrezne preskrbe z električno energijo in potrebe po novi infrastrukturi za pridobivanje električne energije in njen prenos; podpira kampanje za krepitev ozaveščenosti potrošnikov o možnostih, ki jih imajo na razpolago za varčevanje z energijo v vsakdanjem življenju, in obstoječih mehanizmih, kot so storitve svetovanja o energiji, z namenom spremeniti vedenjski vzorec; |
| --- | --- |

90.

spodbuja sprejem najvišjega možnega varnostnega okvira za vse energetske industrije, vključno z nadaljevanjem programov za sodelovanje med državami članicami, da bi se zmanjšalo nezaupanje širše družbe in prispevalo k boljšemu sprejemu s strani javnosti; poziva hkrati k izboljšanju javne ozaveščenosti glede pomena ustrezne preskrbe z električno energijo in potrebe po novi infrastrukturi za pridobivanje električne energije in njen prenos; podpira kampanje za krepitev ozaveščenosti potrošnikov o možnostih, ki jih imajo na razpolago za varčevanje z energijo v vsakdanjem življenju, in obstoječih mehanizmih, kot so storitve svetovanja o energiji, z namenom spremeniti vedenjski vzorec;

| 91. | ugotavlja, da delež odjemalcev, ki letno zamenjajo dobavitelja, niha med državami članicami od 0 do 20 %; poudarja, da težave pri primerjanju tržnih ponudb in pomanjkanje informacij predstavljajo ovire za menjavo dobavitelja in učinkovito konkurenco na trgu na drobno; opozarja, da je v okviru tretjega energetskega svežnja obveznost nacionalnih regulativnih organov, da zagotovijo, da so ukrepi za zaščito potrošnikov iz direktiv učinkoviti in da se izvajajo; |
| --- | --- |

91.

ugotavlja, da delež odjemalcev, ki letno zamenjajo dobavitelja, niha med državami članicami od 0 do 20 %; poudarja, da težave pri primerjanju tržnih ponudb in pomanjkanje informacij predstavljajo ovire za menjavo dobavitelja in učinkovito konkurenco na trgu na drobno; opozarja, da je v okviru tretjega energetskega svežnja obveznost nacionalnih regulativnih organov, da zagotovijo, da so ukrepi za zaščito potrošnikov iz direktiv učinkoviti in da se izvajajo;

| 92. | opominja energetski sektor na njegove obveznosti v okviru tretjega energetskega svežnja v zvezi z izdajo jasnih in razumljivih računov porabe električne energije; je prepričan, da predloge računov, ki jih je pripravil forum Komisije za državljane o energiji, predstavljajo minimalne standardne informacije, ki se zahtevajo za vsak račun o porabi električne energije, in bi se morale uporabljati kot podlaga za pregledne račune o porabi električne energije v celotni Uniji; |
| --- | --- |

92.

opominja energetski sektor na njegove obveznosti v okviru tretjega energetskega svežnja v zvezi z izdajo jasnih in razumljivih računov porabe električne energije; je prepričan, da predloge računov, ki jih je pripravil forum Komisije za državljane o energiji, predstavljajo minimalne standardne informacije, ki se zahtevajo za vsak račun o porabi električne energije, in bi se morale uporabljati kot podlaga za pregledne račune o porabi električne energije v celotni Uniji;

| 93. | da bi bili dolgoročni cilji laže dosegljivi in stroškovno učinkovitejši, spodbuja Komisijo in države članice, naj resno pretehtajo možnost, da bi se za leto 2020 premaknile k cilju 30-odstotnega zmanjšanja CO2 ter tako zagotovile, da bo trgovanje z emisijami delovalo kot katalizator za naložbe v čistejše proizvodne procese in energetske vire; |
| --- | --- |

93.

da bi bili dolgoročni cilji laže dosegljivi in stroškovno učinkovitejši, spodbuja Komisijo in države članice, naj resno pretehtajo možnost, da bi se za leto 2020 premaknile k cilju 30-odstotnega zmanjšanja CO2 ter tako zagotovile, da bo trgovanje z emisijami delovalo kot katalizator za naložbe v čistejše proizvodne procese in energetske vire;

| 94. | poudarja, da mora nova energetska politika podpirati dolgoročni cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v EU za 80 do 95 % do leta 2050; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da mora nova energetska politika podpirati dolgoročni cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v EU za 80 do 95 % do leta 2050;

| 95. | v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj zbere analize dolgoročnih dejavnosti, tudi na področju ponudbe in povpraševanja, pa tudi realnih tveganj in stroškov v primeru izpada oskrbe, v primerjavi z zmogljivostmi za shranjevanje, raznolikostjo oskrbe in njihovimi stroški; analize bi morale vključevati tudi dolgoročna strateška gibanja in gibanja na področju energetske politike v EU ter nenazadnje ocene, kako se lahko EU izogne prekinitvam oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

95.

v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj zbere analize dolgoročnih dejavnosti, tudi na področju ponudbe in povpraševanja, pa tudi realnih tveganj in stroškov v primeru izpada oskrbe, v primerjavi z zmogljivostmi za shranjevanje, raznolikostjo oskrbe in njihovimi stroški; analize bi morale vključevati tudi dolgoročna strateška gibanja in gibanja na področju energetske politike v EU ter nenazadnje ocene, kako se lahko EU izogne prekinitvam oskrbe z energijo;

| 96. | meni, glede na prihodnji vrh v Cancunu, da bi morala biti EU vodilna v prizadevanjih za celosten, pravno zavezujoč in ambiciozen sporazum, kar bo jasno pokazalo, da EU lahko zastopa enotno stališče ter utrdilo njeno vodilno vlogo; v zvezi s tem spodbuja Komisijo in države članice, naj ponovno preučijo svoj predhodni predlog kot del mednarodnega sporazuma o zastavljenem zmanjšanju emisij CO2, da bo doseganje dolgoročnih ciljev lažje in stroškovno bolj učinkovito; |
| --- | --- |

96.

meni, glede na prihodnji vrh v Cancunu, da bi morala biti EU vodilna v prizadevanjih za celosten, pravno zavezujoč in ambiciozen sporazum, kar bo jasno pokazalo, da EU lahko zastopa enotno stališče ter utrdilo njeno vodilno vlogo; v zvezi s tem spodbuja Komisijo in države članice, naj ponovno preučijo svoj predhodni predlog kot del mednarodnega sporazuma o zastavljenem zmanjšanju emisij CO2, da bo doseganje dolgoročnih ciljev lažje in stroškovno bolj učinkovito;

*

* *

| 97. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

97.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 16.

(2)  UL L 211, 14.8.2009.

(3)  UL L 140, 5.6.2009.

(4)  UL C 219E, 28.8.2008, str. 206.

(5)  UL L 200, 31.7.2009, str. 31.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0064.

(7)  9744/10.

(8)  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

(9)  UL L 52, 21.2.2004, str. 50.

(10)  Samoiniciativno poročilo Parlamenta z dne 25 marca 2010 o novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu (2009/2225(INI)) in samoiniciativno poročilo Parlamenta z dne 14 aprila 2010 o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (2009/2228(INI)).

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/77

---

Četrtek, 25. november 2010Priprave na konferenco o podnebnih spremembah v Cancunu (29. november - 10. december 2010)

P7_TA(2010)0442

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o konferenci o podnebnih spremembah v Cancunu (COP16)

2012/C 99 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) ter Kjotskega protokola h konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) ter Kjotskega protokola h konvenciji,

| — | ob upoštevanju petnajste konference pogodbenic UNFCCC (COP 15) in pete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic kjotskega protokola (COP/MOP5) od 7. do 18. decembra 2009 v Københavnu na Danskem, ter københavnskega dogovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petnajste konference pogodbenic UNFCCC (COP 15) in pete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic kjotskega protokola (COP/MOP5) od 7. do 18. decembra 2009 v Københavnu na Danskem, ter københavnskega dogovora,

| — | ob upoštevanju šestnajste konference pogodbenic (COP 16) v okviru UNFCCC in šeste konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP6), ki bosta potekali od 29. novembra do 10. decembra 2010 v Cancunu v Mehiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestnajste konference pogodbenic (COP 16) v okviru UNFCCC in šeste konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP6), ki bosta potekali od 29. novembra do 10. decembra 2010 v Cancunu v Mehiki,

| — | ob upoštevanju svežnja EU za podnebne spremembe in energijo iz decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja EU za podnebne spremembe in energijo iz decembra 2008,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije KOM(2010)0265, v katerem je predstavljena analiza možnosti, da se preseže ciljno 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter ocena tveganja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU ter sporočila komisije KOM(2010)0086 o mednarodni podnebni politiki po Københavnu: takojšnje ukrepanje za ponovno oživitev globalnih ukrepov glede podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije KOM(2010)0265, v katerem je predstavljena analiza možnosti, da se preseže ciljno 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter ocena tveganja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU ter sporočila komisije KOM(2010)0086 o mednarodni podnebni politiki po Københavnu: takojšnje ukrepanje za ponovno oživitev globalnih ukrepov glede podnebnih sprememb,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta, predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije z dne 20. decembra 2005 o razvojni politiki Evropske unije: Evropsko soglasje, zlasti točk 22, 38, 75, 76 in 105 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta, predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije z dne 20. decembra 2005 o razvojni politiki Evropske unije: Evropsko soglasje, zlasti točk 22, 38, 75, 76 in 105 (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 17. novembra 2009 in svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in „novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 17. novembra 2009 in svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in „novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus“ (3),

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki postavlja razvojne cilje tisočletja kot skupne cilje mednarodne skupnosti za izkoreninjenje revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki postavlja razvojne cilje tisočletja kot skupne cilje mednarodne skupnosti za izkoreninjenje revščine,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti resolucij z dne 4. februarja 2009 o „2050: Prihodnost se začenja danes - priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (4) in z dne 10. februarja 2010 o izidih konference o podnebnih spremembah v Københavnu (COP15) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti resolucij z dne 4. februarja 2009 o „2050: Prihodnost se začenja danes - priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (4) in z dne 10. februarja 2010 o izidih konference o podnebnih spremembah v Københavnu (COP15) (5),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 115 poslovnika in izjav Sveta in Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 115 poslovnika in izjav Sveta in Komisije,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker so znanstveni dokazi za podnebne spremembe in njihove posledice nedvoumni, kar pomeni, da so za spoprijem s tem svetovnim izzivom nujni hitri, usklajeni in ambiciozni ukrepi na mednarodni ravni, |
| --- | --- |

A.

ker so znanstveni dokazi za podnebne spremembe in njihove posledice nedvoumni, kar pomeni, da so za spoprijem s tem svetovnim izzivom nujni hitri, usklajeni in ambiciozni ukrepi na mednarodni ravni,

| B. | ker so države v razvoju najmanj prispevale k podnebnim spremembam, vendar jih te najbolj prizadenejo; ker so zaradi podnebnih sprememb mednarodne naložbe za zmanjšanje revščine tvegane, s čimer je ogroženo tudi doseganje razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

B.

ker so države v razvoju najmanj prispevale k podnebnim spremembam, vendar jih te najbolj prizadenejo; ker so zaradi podnebnih sprememb mednarodne naložbe za zmanjšanje revščine tvegane, s čimer je ogroženo tudi doseganje razvojnih ciljev tisočletja,

| C. | ker je treba po skopih rezultatih konference o podnebju v Københavnu povrniti zaupanje v mednarodna pogajanja o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

C.

ker je treba po skopih rezultatih konference o podnebju v Københavnu povrniti zaupanje v mednarodna pogajanja o podnebnih spremembah,

| D. | ker so se razvite države, države v vzponu in države v razvoju, ki skupaj povzročijo več kot 80 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, obvezale//zavezale k zmanjšanju emisij v okviru sporazuma iz Københavna, |
| --- | --- |

D.

ker so se razvite države, države v vzponu in države v razvoju, ki skupaj povzročijo več kot 80 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, obvezale//zavezale k zmanjšanju emisij v okviru sporazuma iz Københavna,

| E. | ker te obveznosti/zaveze ne bodo zadostovale za doseganje splošnega cilja omejitve skupne povprečne letne temperature na površini na največ 2 °C (t.i. cilj o 2 °C), |
| --- | --- |

E.

ker te obveznosti/zaveze ne bodo zadostovale za doseganje splošnega cilja omejitve skupne povprečne letne temperature na površini na največ 2 °C (t.i. cilj o 2 °C),

| F. | ker te zaveze niso bile dane v okviru sistema, ki bi zajemal pravne ukrepe za zagotavljanje skladnosti ali zadostnega merjenja, poročanja ali preverjanja, |
| --- | --- |

F.

ker te zaveze niso bile dane v okviru sistema, ki bi zajemal pravne ukrepe za zagotavljanje skladnosti ali zadostnega merjenja, poročanja ali preverjanja,

| G. | ker bodo nastali ogromni okoljski in gospodarski stroški, če cilj 2 °C ne bo dosežen; ker med drugim bo več kot 40 % vrstam grozilo izumrtje, več milijonov ljudi bo razseljenih zaradi dvigovanja morske gladine in pogostejših skrajnih vremenskih pojavov, pridelek bo manjši, cene hrane bodo višje, svetovni gospodarski prihodki pa se bodo zmanjšali za najmanj 3 %, |
| --- | --- |

G.

ker bodo nastali ogromni okoljski in gospodarski stroški, če cilj 2 °C ne bo dosežen; ker med drugim bo več kot 40 % vrstam grozilo izumrtje, več milijonov ljudi bo razseljenih zaradi dvigovanja morske gladine in pogostejših skrajnih vremenskih pojavov, pridelek bo manjši, cene hrane bodo višje, svetovni gospodarski prihodki pa se bodo zmanjšali za najmanj 3 %,

| H. | ker je uradno poročilo (6) izključilo, da bi medvladni forum o podnebnih spremembah (IPPC) naredil napake, ki bi ogrozile glavni zaključek v poročilu iz leta 2007 o morebitnih regionalnih vplivih podnebnih sprememb v prihodnosti, |
| --- | --- |

H.

ker je uradno poročilo (6) izključilo, da bi medvladni forum o podnebnih spremembah (IPPC) naredil napake, ki bi ogrozile glavni zaključek v poročilu iz leta 2007 o morebitnih regionalnih vplivih podnebnih sprememb v prihodnosti,

| I. | ker po ocenah medvladnega foruma o podnebnih spremembah 20 % toplogrednih plinov nastane zaradi krčenja gozdov in drugih sprememb namembnosti zemljišč, |
| --- | --- |

I.

ker po ocenah medvladnega foruma o podnebnih spremembah 20 % toplogrednih plinov nastane zaradi krčenja gozdov in drugih sprememb namembnosti zemljišč,

| J. | ker mora biti eden ključnih ciljev EU pojasnitev, da je za pospešitev inovacij ter povečanje njihove predstavitve in uporabe, kar bi vsem državam omogočilo dostop do trajnostnih tehnologij po razumnih cenah, pa tudi višji življenjski standard za večji delež svetovne populacije, potrebno globalno preoblikovanje tehnologije in tehnološkega sodelovanja, |
| --- | --- |

J.

ker mora biti eden ključnih ciljev EU pojasnitev, da je za pospešitev inovacij ter povečanje njihove predstavitve in uporabe, kar bi vsem državam omogočilo dostop do trajnostnih tehnologij po razumnih cenah, pa tudi višji življenjski standard za večji delež svetovne populacije, potrebno globalno preoblikovanje tehnologije in tehnološkega sodelovanja,

| K. | ker mednarodni partnerji EU na področju podnebnih sprememb dajejo poudarek energetski učinkovitosti, ker obstajajo težave pri opredelitvi mednarodnih ciljev emisij in ker cilji glede energetske učinkovitosti prinašajo gospodarske prednosti; |
| --- | --- |

K.

ker mednarodni partnerji EU na področju podnebnih sprememb dajejo poudarek energetski učinkovitosti, ker obstajajo težave pri opredelitvi mednarodnih ciljev emisij in ker cilji glede energetske učinkovitosti prinašajo gospodarske prednosti;

Splošni cilj COP16 in stališče EU

| 1. | poziva voditelje držav in vlad po vsem svetu, naj med pogajanji dokažejo dejansko politično vodstvo in pripravljenost ter temu vprašanju namenijo največjo prednost; obžaluje, da do sedaj pri pripravah na Cancun ni bil dosežen večji napredek; |
| --- | --- |

1.

poziva voditelje držav in vlad po vsem svetu, naj med pogajanji dokažejo dejansko politično vodstvo in pripravljenost ter temu vprašanju namenijo največjo prednost; obžaluje, da do sedaj pri pripravah na Cancun ni bil dosežen večji napredek;

| 2. | poudarja, da se je treba v Cancunu sporazumeti o pomembnih ukrepih, ki bodo utrli pot sklenitvi obsežnega mednarodnega sporazuma za obdobje po letu 2012 v Južni Afriki leta 2011, ki bi morali biti v skladu s ciljem 2 °C; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da se je treba v Cancunu sporazumeti o pomembnih ukrepih, ki bodo utrli pot sklenitvi obsežnega mednarodnega sporazuma za obdobje po letu 2012 v Južni Afriki leta 2011, ki bi morali biti v skladu s ciljem 2 °C;

| 3. | poziva Evropsko unijo, naj znova prevzame vodilno vlogo v pogajanjih o podnebju in naj dejavno prispeva k bolj tvorni in pregledni konferenci o podnebju v Cancunu; v skladu s tem močno spodbuja Komisijo in države članice, da odpravijo svoja razhajanja glede rabe zemljišč, spreminjanja njihove namembnosti in gozdarstva (LULUCF) in dodatnih enot dodeljene količine (AAU), da nastopijo enotno in v pogajanjih COP-16 pokažejo visoko raven ambicioznosti ter izboljšajo svoje notranje postopke odločanja, da se bodo lahko hitreje odzivale na razvoj dogodkov med pogajanji, bolj strateško ukrepale in bile bolj odzivne do tretjih držav; |
| --- | --- |

3.

poziva Evropsko unijo, naj znova prevzame vodilno vlogo v pogajanjih o podnebju in naj dejavno prispeva k bolj tvorni in pregledni konferenci o podnebju v Cancunu; v skladu s tem močno spodbuja Komisijo in države članice, da odpravijo svoja razhajanja glede rabe zemljišč, spreminjanja njihove namembnosti in gozdarstva (LULUCF) in dodatnih enot dodeljene količine (AAU), da nastopijo enotno in v pogajanjih COP-16 pokažejo visoko raven ambicioznosti ter izboljšajo svoje notranje postopke odločanja, da se bodo lahko hitreje odzivale na razvoj dogodkov med pogajanji, bolj strateško ukrepale in bile bolj odzivne do tretjih držav;

| 4. | poudarja, kako pomemben je pregleden postopek sprejemanja odločitev in zagotavljanja informacij glede stanja pogajanj, zlasti v zadnjih urah dela COP-16 na visoki ravni, ter poziva Evropsko unijo, naj omogoči svojemu glavnemu pogajalcu nekaj prožnosti za odzivanje na razvoj dogodkov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, kako pomemben je pregleden postopek sprejemanja odločitev in zagotavljanja informacij glede stanja pogajanj, zlasti v zadnjih urah dela COP-16 na visoki ravni, ter poziva Evropsko unijo, naj omogoči svojemu glavnemu pogajalcu nekaj prožnosti za odzivanje na razvoj dogodkov;

| 5. | poziva Evropsko unijo, naj javno in nedvoumno potrdi svojo močno zavezanost kjotskemu protokolu ter naj dejavno in konstruktivno spodbuja nadaljevanje dela pri obeh skupinah, skupini za dodatne zveze pogodbenic iz Priloge 1 v okviru kjotskega protokola (AWG-KP) in ad hoc delovni skupini za dolgoročno sodelovanje v okviru Konvencije (AWG-LCA), ter vključi politične smernice københavnskega dogovora; zato zahteva, da Evropska unija pred konferenco v Cancunu javno izjavi, da je pripravljena nadaljevati z drugim zavezujočim obdobjem po kjotskem protokolu (2013–2020) na podlagi ustreznega cilja in prizna, da je potreben primerljiv napredek pri obeh pogajalskih temah, da se omogoči mednarodni sporazum za obdobje po letu 2010, ki bi dosegel cilj 2 °C; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko unijo, naj javno in nedvoumno potrdi svojo močno zavezanost kjotskemu protokolu ter naj dejavno in konstruktivno spodbuja nadaljevanje dela pri obeh skupinah, skupini za dodatne zveze pogodbenic iz Priloge 1 v okviru kjotskega protokola (AWG-KP) in ad hoc delovni skupini za dolgoročno sodelovanje v okviru Konvencije (AWG-LCA), ter vključi politične smernice københavnskega dogovora; zato zahteva, da Evropska unija pred konferenco v Cancunu javno izjavi, da je pripravljena nadaljevati z drugim zavezujočim obdobjem po kjotskem protokolu (2013–2020) na podlagi ustreznega cilja in prizna, da je potreben primerljiv napredek pri obeh pogajalskih temah, da se omogoči mednarodni sporazum za obdobje po letu 2010, ki bi dosegel cilj 2 °C;

| 6. | poziva EU in njene države članice, naj opredelijo in izvajajo načelo „pravičnosti glede podnebja“; zato se zavzema za klavzulo pravičnosti v prihodnjih mednarodnih pogajanjih o podnebju; vztraja, da bi se največja krivica zgodila, če svet ne bi mogel omejiti podnebnih sprememb, ker bo to zlasti prizadelo revne ljudi v revnih državah; |
| --- | --- |

6.

poziva EU in njene države članice, naj opredelijo in izvajajo načelo „pravičnosti glede podnebja“; zato se zavzema za klavzulo pravičnosti v prihodnjih mednarodnih pogajanjih o podnebju; vztraja, da bi se največja krivica zgodila, če svet ne bi mogel omejiti podnebnih sprememb, ker bo to zlasti prizadelo revne ljudi v revnih državah;

| 7. | ker so vplivi podnebnih sprememb v državah v razvoju različni, predlaga, da bi bilo treba ukrepanje in financiranje na tem področju prednostno nameniti državam, ki so za podnebne spremembe najbolj dovzetne in nimajo zmogljivosti za spoprijemanje z njimi; |
| --- | --- |

7.

ker so vplivi podnebnih sprememb v državah v razvoju različni, predlaga, da bi bilo treba ukrepanje in financiranje na tem področju prednostno nameniti državam, ki so za podnebne spremembe najbolj dovzetne in nimajo zmogljivosti za spoprijemanje z njimi;

| 8. | poudarja, da so pogajanja o podnebju zelo nujna, pa tudi, kako pomembno je sprejeti pomembne zaključke v Cancunu, kar zadeva financiranje (obseg, vire in upravljanje), zlasti stopnjo dodatnosti pri financiranju, prilagoditve, gozdarstvo, učinkovitost virov, prenos tehnologije (ob upoštevanju sedanjih načel o pravicah intelektualne lastnine), spremljanje, poročanje in preverjanje, ter pomen zagotavljanja popolne preglednosti nad hitrim začetkom izvajanja ter močne politične zavezanosti temu; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so pogajanja o podnebju zelo nujna, pa tudi, kako pomembno je sprejeti pomembne zaključke v Cancunu, kar zadeva financiranje (obseg, vire in upravljanje), zlasti stopnjo dodatnosti pri financiranju, prilagoditve, gozdarstvo, učinkovitost virov, prenos tehnologije (ob upoštevanju sedanjih načel o pravicah intelektualne lastnine), spremljanje, poročanje in preverjanje, ter pomen zagotavljanja popolne preglednosti nad hitrim začetkom izvajanja ter močne politične zavezanosti temu;

| 9. | v zvezi s kjotskim protokolom poudarja, kako pomembno je doseči sporazum o pravilih rabe zemljišč, spremembi namembnosti zemljišč in gozdarstvu, prožnem mehanizmu ter zajetju novih sektorjev in plinov; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s kjotskim protokolom poudarja, kako pomembno je doseči sporazum o pravilih rabe zemljišč, spremembi namembnosti zemljišč in gozdarstvu, prožnem mehanizmu ter zajetju novih sektorjev in plinov;

| 10. | priznava, da bi lahko dodatne enote dodeljene količine ter raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo oslabili okoljsko celovitost Kjotskega protokola, če ta vprašanja ne bodo ustrezno obravnavana, ter poziva ostale pogodbenice, naj preučijo možnosti, ki so na voljo; |
| --- | --- |

10.

priznava, da bi lahko dodatne enote dodeljene količine ter raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo oslabili okoljsko celovitost Kjotskega protokola, če ta vprašanja ne bodo ustrezno obravnavana, ter poziva ostale pogodbenice, naj preučijo možnosti, ki so na voljo;

| 11. | poziva k sporazumu v Cancunu o strogih pravilih glede rabe zemljišč, spreminjanja njihove namembnosti in gozdarstvu, ki bodo krepila raven ambicij pogodbenic iz Priloge I in bodo oblikovana tako, da bodo zagotovila zmanjšanje emisij iz gozdarstva in rabe zemljišč, zahtevala, da bodo pogodbenice iz Priloge I odgovorne za vsako povečanje emisij zaradi rabe zemljišč, spreminjanja njihove namembnosti in gozdarstva, in bodo skladna z obstoječimi zavezami partneric za varstvo in povečanje ponorov in zbiralnikov toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

11.

poziva k sporazumu v Cancunu o strogih pravilih glede rabe zemljišč, spreminjanja njihove namembnosti in gozdarstvu, ki bodo krepila raven ambicij pogodbenic iz Priloge I in bodo oblikovana tako, da bodo zagotovila zmanjšanje emisij iz gozdarstva in rabe zemljišč, zahtevala, da bodo pogodbenice iz Priloge I odgovorne za vsako povečanje emisij zaradi rabe zemljišč, spreminjanja njihove namembnosti in gozdarstva, in bodo skladna z obstoječimi zavezami partneric za varstvo in povečanje ponorov in zbiralnikov toplogrednih plinov;

| 12. | meni, da bi se morale dejavnosti prihodnje „diplomacije EU za podnebje“ osredotočiti na odločno politično sodelovanje s tretjimi državami, politike za vzpostavitev učinkovitih mehanizmov za mednarodno sodelovanje o podnebnih spremembah znotraj konference UNFCCC in zunaj nje ter sodelovanje na področju podnebja s tretjimi državami, da se zagotovi praktična podpora nizkoogljičnemu, podnebju prilagojenemu razvoju po svetu; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi se morale dejavnosti prihodnje „diplomacije EU za podnebje“ osredotočiti na odločno politično sodelovanje s tretjimi državami, politike za vzpostavitev učinkovitih mehanizmov za mednarodno sodelovanje o podnebnih spremembah znotraj konference UNFCCC in zunaj nje ter sodelovanje na področju podnebja s tretjimi državami, da se zagotovi praktična podpora nizkoogljičnemu, podnebju prilagojenemu razvoju po svetu;

| 13. | poudarja, da sta ohranjanje biotske raznovrstnosti in uporaba ekosistemskega pristopa najučinkovitejši in cenovno najugodnejši strategiji za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; ponovno potrjuje svoje stališče, da odzivi za blažitev in prilagajanje ne morejo biti izključno tehnološki; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da sta ohranjanje biotske raznovrstnosti in uporaba ekosistemskega pristopa najučinkovitejši in cenovno najugodnejši strategiji za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; ponovno potrjuje svoje stališče, da odzivi za blažitev in prilagajanje ne morejo biti izključno tehnološki;

Obveznosti za zmanjševanje emisij

| 14. | ponovno poudarja, da je po znanstvenih dokazih medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) mogoče cilj o 2 °C doseči le, če svetovne emisije toplogrednih plinov dosežejo vrhunec najpozneje leta 2015 in se do leta 2050 zmanjšajo vsaj za 50 % v primerjavi s stopnjo iz leta 1990, nato pa se še naprej zmanjšujejo; |
| --- | --- |

14.

ponovno poudarja, da je po znanstvenih dokazih medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) mogoče cilj o 2 °C doseči le, če svetovne emisije toplogrednih plinov dosežejo vrhunec najpozneje leta 2015 in se do leta 2050 zmanjšajo vsaj za 50 % v primerjavi s stopnjo iz leta 1990, nato pa se še naprej zmanjšujejo;

| 15. | poziva vse mednarodne partnerje, tudi ZDA in Kitajsko, naj ponudijo bolj ambiciozne obveznosti za zmanjšanje emisij na podlagi načela o skupnih, a različnih odgovornostih, da se zagotovi skladnost s ciljem 2 °C; |
| --- | --- |

15.

poziva vse mednarodne partnerje, tudi ZDA in Kitajsko, naj ponudijo bolj ambiciozne obveznosti za zmanjšanje emisij na podlagi načela o skupnih, a različnih odgovornostih, da se zagotovi skladnost s ciljem 2 °C;

| 16. | ponavlja, da je treba v primerjavi z ravnijo iz leta 1990 sprejeti cilj 30 % zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za Evropsko unijo za leto 2020 v interesu prihodnje gospodarske rasti Evropske unije; |
| --- | --- |

16.

ponavlja, da je treba v primerjavi z ravnijo iz leta 1990 sprejeti cilj 30 % zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za Evropsko unijo za leto 2020 v interesu prihodnje gospodarske rasti Evropske unije;

| 17. | pozdravlja sporočilo Komisije in njeno analizo tega, kar je potrebno za dosego 30-odstotnega zmanjšanja; podpira zamisel, izraženo v sporočilu, da je ne glede na izid mednarodnih pogajanj v interesu EU, da si prizadeva doseči cilj zmanjšanja emisij za več kot 20 %, ker bo to spodbudilo zelena delovna mesta, rast in varnost; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja sporočilo Komisije in njeno analizo tega, kar je potrebno za dosego 30-odstotnega zmanjšanja; podpira zamisel, izraženo v sporočilu, da je ne glede na izid mednarodnih pogajanj v interesu EU, da si prizadeva doseči cilj zmanjšanja emisij za več kot 20 %, ker bo to spodbudilo zelena delovna mesta, rast in varnost;

| 18. | opozarja, da je zmanjšanje emisij zaradi recesije povzročilo, da se je letni strošek za uresničitev cilja 20-odstotnega zmanjšanja emisij do leta 2020 znižal za tretjino, in sicer od 70 na 48 milijard EUR, in da je po sedanjih ocenah za 30-odstotno zmanjšanje potrebnih 11 milijard EUR več kot za uresničitev prvotnega cilja 20-odstotnega zmanjšanja, kar je dodatni strošek v višini manj kot 0,1 % vrednosti gospodarstva v EU; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je zmanjšanje emisij zaradi recesije povzročilo, da se je letni strošek za uresničitev cilja 20-odstotnega zmanjšanja emisij do leta 2020 znižal za tretjino, in sicer od 70 na 48 milijard EUR, in da je po sedanjih ocenah za 30-odstotno zmanjšanje potrebnih 11 milijard EUR več kot za uresničitev prvotnega cilja 20-odstotnega zmanjšanja, kar je dodatni strošek v višini manj kot 0,1 % vrednosti gospodarstva v EU;

| 19. | ugotavlja, da je cilj 2 °C mogoče doseči le, če bodo tudi države v razvoju kot skupina, zlasti bolj razvite med njimi, do leta 2020 dosegle znatno in količinsko opredeljivo odstopanje pod sedanjo predvideno stopnjo rasti emisij, približno 15 do 30 % pod običajno predvidenimi vrednostmi in da bo to zahtevalo finančno, tehnično in tehnološko podporo razvitih držav za krepitev zmogljivosti; priznava, da bodo za to, da bi bili doseženi cilji glede nižje temperature, potrebne više ravni podpore; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je cilj 2 °C mogoče doseči le, če bodo tudi države v razvoju kot skupina, zlasti bolj razvite med njimi, do leta 2020 dosegle znatno in količinsko opredeljivo odstopanje pod sedanjo predvideno stopnjo rasti emisij, približno 15 do 30 % pod običajno predvidenimi vrednostmi in da bo to zahtevalo finančno, tehnično in tehnološko podporo razvitih držav za krepitev zmogljivosti; priznava, da bodo za to, da bi bili doseženi cilji glede nižje temperature, potrebne više ravni podpore;

| 20. | poudarja, da bodo posledice podnebnih sprememb najhuje prizadele države v razvoju, zato je v njihovem velikem interesu, da prispevajo k uspešni sklenitvi mednarodnega sporazuma; pozdravlja zelo visoko zastavljene zaveze nekaterih držav v razvoju, na primer Kostarike in Maldivov, ter nekaterih držav v vzponu, na primer Mehike in Brazilije, in obžaluje, da druge države v vzponu še ne sledijo temu zgledu; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bodo posledice podnebnih sprememb najhuje prizadele države v razvoju, zato je v njihovem velikem interesu, da prispevajo k uspešni sklenitvi mednarodnega sporazuma; pozdravlja zelo visoko zastavljene zaveze nekaterih držav v razvoju, na primer Kostarike in Maldivov, ter nekaterih držav v vzponu, na primer Mehike in Brazilije, in obžaluje, da druge države v vzponu še ne sledijo temu zgledu;

| 21. | ugotavlja, da je boj proti podnebnim spremembam najbolj osredotočen na mesta, saj urbana območja proizvedejo 75 % emisij ogljikovega dioksida; zato izraža pohvalo zavezi evropskih mest, ki so podpisala konvencijo županov; pozdravlja zavezo mest za boj proti podnebnim spremembam; priznava prizadevanja v številnih evropskih mestih na področju prometa in mobilnosti; poudarja, da je treba nadaljevati to pot in iskati okolju prijaznejše možnosti, ki bodo izboljšale kakovost življenja ljudi, hkrati pa zagotoviti potrebno usklajenost prizadevanj na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni odločanja; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je boj proti podnebnim spremembam najbolj osredotočen na mesta, saj urbana območja proizvedejo 75 % emisij ogljikovega dioksida; zato izraža pohvalo zavezi evropskih mest, ki so podpisala konvencijo županov; pozdravlja zavezo mest za boj proti podnebnim spremembam; priznava prizadevanja v številnih evropskih mestih na področju prometa in mobilnosti; poudarja, da je treba nadaljevati to pot in iskati okolju prijaznejše možnosti, ki bodo izboljšale kakovost življenja ljudi, hkrati pa zagotoviti potrebno usklajenost prizadevanj na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni odločanja;

Financiranje

| 22. | opozarja, da so se razvite države s københavnskim dogovorom zavezale, da bodo v obdobju od 2010 do 2012 zbrale nova in dodatna sredstva v višini vsaj 30 milijard USD, do leta 2020 pa 100 milijard na leto, ki bodo namenjena predvsem ogroženim in najmanj razvitim državam; spodbuja Evropsko unijo, naj omogoči ustanovitev zelenega podnebnega sklada, ki bo od leta 2020 na leto razpolagal s 100 milijardami USD; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da so se razvite države s københavnskim dogovorom zavezale, da bodo v obdobju od 2010 do 2012 zbrale nova in dodatna sredstva v višini vsaj 30 milijard USD, do leta 2020 pa 100 milijard na leto, ki bodo namenjena predvsem ogroženim in najmanj razvitim državam; spodbuja Evropsko unijo, naj omogoči ustanovitev zelenega podnebnega sklada, ki bo od leta 2020 na leto razpolagal s 100 milijardami USD;

| 23. | opozarja, da bi moral biti skupni prispevek EU k prizadevanjem držav v razvoju za blažitev in njihovim potrebam po prilagajanju dodatek, ki ne bi smel biti nižji od 30 000 milijonov EUR na leto do leta 2020; ta znesek pa se lahko poviša z novimi spoznanji o resnosti podnebnih sprememb in obsegom s tem povezanih stroškov; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da bi moral biti skupni prispevek EU k prizadevanjem držav v razvoju za blažitev in njihovim potrebam po prilagajanju dodatek, ki ne bi smel biti nižji od 30 000 milijonov EUR na leto do leta 2020; ta znesek pa se lahko poviša z novimi spoznanji o resnosti podnebnih sprememb in obsegom s tem povezanih stroškov;

| 24. | meni, da sta hitro izvajanje in njegov hiter začetek bistvena za vzpostavitev zaupanja pred konferenco v Cancunu in po njej; poudarja, da je treba nameniti 7,2 milijarde EUR, kakor so se zavezale EU in njene države članice, kot nova in dodatna sredstva v proračun uradne razvojne pomoči, enakomerno porazdeljena med prilagajanje in blažitev, ter poziva Evropsko unijo, naj pod vodstvom generalnega direktorata Komisije za podnebne ukrepe zagotovi popolno preglednost pri oddaji usklajenih poročil o izvajanju v Cancunu in kasneje vsako leto; |
| --- | --- |

24.

meni, da sta hitro izvajanje in njegov hiter začetek bistvena za vzpostavitev zaupanja pred konferenco v Cancunu in po njej; poudarja, da je treba nameniti 7,2 milijarde EUR, kakor so se zavezale EU in njene države članice, kot nova in dodatna sredstva v proračun uradne razvojne pomoči, enakomerno porazdeljena med prilagajanje in blažitev, ter poziva Evropsko unijo, naj pod vodstvom generalnega direktorata Komisije za podnebne ukrepe zagotovi popolno preglednost pri oddaji usklajenih poročil o izvajanju v Cancunu in kasneje vsako leto;

| 25. | poudarja, da mora spremljanje, poročanje in preverjanje financ vsebovati pravično skupno osnovo, po kateri bodo prispevki šteli kot novi in dodatni; priporoča, da bi bila ta osnova dolgoročna zaveza o zagotovitvi 0,7 % bruto nacionalnega prihodka (BNP) za uradno razvojno pomoč ali drugi ustrezni nacionalni cilji, če so višji od tega; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da mora spremljanje, poročanje in preverjanje financ vsebovati pravično skupno osnovo, po kateri bodo prispevki šteli kot novi in dodatni; priporoča, da bi bila ta osnova dolgoročna zaveza o zagotovitvi 0,7 % bruto nacionalnega prihodka (BNP) za uradno razvojno pomoč ali drugi ustrezni nacionalni cilji, če so višji od tega;

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo svoje zaveze in zajamčijo, da bodo sredstva za prilagajanje in omilitev izplačana poleg ciljne stopnje 0,7 % za uradno razvojno pomoč, ter opredelijo, kolikšen delež obljubljene vsote bo zagotovljen z javnim financiranjem; nadalje poudarja, da je treba uporabiti vse razpoložljive domače in tuje vire, kar bo prispevalo k uresničitvi tega cilja; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo svoje zaveze in zajamčijo, da bodo sredstva za prilagajanje in omilitev izplačana poleg ciljne stopnje 0,7 % za uradno razvojno pomoč, ter opredelijo, kolikšen delež obljubljene vsote bo zagotovljen z javnim financiranjem; nadalje poudarja, da je treba uporabiti vse razpoložljive domače in tuje vire, kar bo prispevalo k uresničitvi tega cilja;

| 27. | vztraja, da je treba na področju financiranja blažitve in prilagajanja prek novih mehanizmov upoštevati in izvajati sprejeta načela razvojne politike, kakršno je dobro upravljanje in demokratična udeležba pri odločanju; vztraja tudi, da morajo države prejemnice dokazati, da je denar porabljen za prijavljene in potrjene projekte; |
| --- | --- |

27.

vztraja, da je treba na področju financiranja blažitve in prilagajanja prek novih mehanizmov upoštevati in izvajati sprejeta načela razvojne politike, kakršno je dobro upravljanje in demokratična udeležba pri odločanju; vztraja tudi, da morajo države prejemnice dokazati, da je denar porabljen za prijavljene in potrjene projekte;

| 28. | opominja, da bi morali udeleženci pogajanj na 16. konferenci o podnebnih spremembah upoštevati državno lastništvo, učinkovito porabo virov in povečanje učinka, hkrati pa zagotoviti financiranje za najbolj ogrožene države in skupnosti, da bi izboljšali dotok finančnih sredstev in naložb; |
| --- | --- |

28.

opominja, da bi morali udeleženci pogajanj na 16. konferenci o podnebnih spremembah upoštevati državno lastništvo, učinkovito porabo virov in povečanje učinka, hkrati pa zagotoviti financiranje za najbolj ogrožene države in skupnosti, da bi izboljšali dotok finančnih sredstev in naložb;

Spremljanje, poročanje in preverjanje

| 29. | pozdravlja določbe sporazuma iz Københavna o spremljanju, poročanju in preverjanju ter o mednarodnih posvetovanjih analizi ter poziva Evropsko unijo, naj sodeluje z vsemi stranmi pri izdelavi smernic za izvajanje določb, ki bodo sprejete v Cancunu; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja določbe sporazuma iz Københavna o spremljanju, poročanju in preverjanju ter o mednarodnih posvetovanjih analizi ter poziva Evropsko unijo, naj sodeluje z vsemi stranmi pri izdelavi smernic za izvajanje določb, ki bodo sprejete v Cancunu;

| 30. | priznava, da pri merjenju doslejšnje dozdevne uspešnosti EU pri zmanjševanju emisij CO2 ni upoštevan prenos industrijske proizvodnje prek njenih meja; ugotavlja, da je lahko dejansko zmanjšanje emisij CO2 zaradi porabe v EU znatno manjše, kot zdaj kažejo številke, in meni, da je treba ta razkorak upoštevati tako pri razvoju prihodnje politike EU kot pri mednarodnih pogajanjih; |
| --- | --- |

30.

priznava, da pri merjenju doslejšnje dozdevne uspešnosti EU pri zmanjševanju emisij CO2 ni upoštevan prenos industrijske proizvodnje prek njenih meja; ugotavlja, da je lahko dejansko zmanjšanje emisij CO2 zaradi porabe v EU znatno manjše, kot zdaj kažejo številke, in meni, da je treba ta razkorak upoštevati tako pri razvoju prihodnje politike EU kot pri mednarodnih pogajanjih;

Sodelovanje z državami v razvoju in prilagajanje

| 31. | poudarja zgodovinsko odgovornost, ki jo nosijo razvite države za nepopravljive podnebne spremembe, ter opozarja, da so dolžne pomagati državam v razvoju in najmanj razvitim državam pri prilagajanju nanje, tudi z zagotavljanjem finančne podpore nacionalnim prilagoditvenim akcijskim programom kot pomembnim instrumentom za prilagajanje podnebnim spremembam, ki spodbujajo odgovornosti držav; |
| --- | --- |

31.

poudarja zgodovinsko odgovornost, ki jo nosijo razvite države za nepopravljive podnebne spremembe, ter opozarja, da so dolžne pomagati državam v razvoju in najmanj razvitim državam pri prilagajanju nanje, tudi z zagotavljanjem finančne podpore nacionalnim prilagoditvenim akcijskim programom kot pomembnim instrumentom za prilagajanje podnebnim spremembam, ki spodbujajo odgovornosti držav;

| 32. | priznava, da je proaktivno prilagajanje neizbežnim posledicam podnebnih sprememb pomembno, zlasti na tistih svetovnih območjih, ki jih podnebne spremembe še posebej prizadevajo, in za zaščito najbolj ogroženih skupin v družbi, zato poziva k sporazumu v Cancunu, ki bo vključeval odločne politične in finančne zaveze, da bi zadevnim državam v razvoju pomagali razvijati zmogljivosti; |
| --- | --- |

32.

priznava, da je proaktivno prilagajanje neizbežnim posledicam podnebnih sprememb pomembno, zlasti na tistih svetovnih območjih, ki jih podnebne spremembe še posebej prizadevajo, in za zaščito najbolj ogroženih skupin v družbi, zato poziva k sporazumu v Cancunu, ki bo vključeval odločne politične in finančne zaveze, da bi zadevnim državam v razvoju pomagali razvijati zmogljivosti;

| 33. | pozdravlja odločitev iz Københavna o oblikovanju tehnološkega mehanizma; poziva EU in države članice, naj okrepijo svoja obstoječa partnerstva na področju podnebja z državami v razvoju in sklenejo nova partnerstva tam, kjer še ne obstajajo, ter tako zagotovijo večjo finančno podporo razvoju in prenosu tehnologije, soglasje o pravicah intelektualne lastnine in okrepitev institucionalnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja odločitev iz Københavna o oblikovanju tehnološkega mehanizma; poziva EU in države članice, naj okrepijo svoja obstoječa partnerstva na področju podnebja z državami v razvoju in sklenejo nova partnerstva tam, kjer še ne obstajajo, ter tako zagotovijo večjo finančno podporo razvoju in prenosu tehnologije, soglasje o pravicah intelektualne lastnine in okrepitev institucionalnih zmogljivosti;

| 34. | poudarja, da je razvojni vidik za številne dražbe v razvoju in države v vzponu bistvenega pomena; priznava, da bi moral ta cilj v pogajanjih imeti vidnejšo vlogo, in ponavlja zavezo EU, da bo podpirala manj razvite države na njihovi poti do višjega življenjskega standarda; poudarja, da je mogoče višji standard zagotoviti z izbiranjem bolj trajnostnih rešitev; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je razvojni vidik za številne dražbe v razvoju in države v vzponu bistvenega pomena; priznava, da bi moral ta cilj v pogajanjih imeti vidnejšo vlogo, in ponavlja zavezo EU, da bo podpirala manj razvite države na njihovi poti do višjega življenjskega standarda; poudarja, da je mogoče višji standard zagotoviti z izbiranjem bolj trajnostnih rešitev;

| 35. | poudarja, da držav, ki niso navedene v prilogi I, ne moremo obravnavati kot skupino, saj imajo drugačne zmogljivosti za vlaganje v blaženje in uravnavanje podnebnih sprememb ter za prilagajanje nanje; poleg tega poudarja, da so nekatere od teh držav že zdaj velike proizvajalke emisij CO2 in emisije pri njih izredno hitro naraščajo; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da držav, ki niso navedene v prilogi I, ne moremo obravnavati kot skupino, saj imajo drugačne zmogljivosti za vlaganje v blaženje in uravnavanje podnebnih sprememb ter za prilagajanje nanje; poleg tega poudarja, da so nekatere od teh držav že zdaj velike proizvajalke emisij CO2 in emisije pri njih izredno hitro naraščajo;

| 36. | poudarja, da morata biti zagotavljanje skladnosti politike in vključevanje okoljskih vprašanj v razvojne projekte jedro učinkovite strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo omilitev; še posebej vztraja, da je treba spodbujati razvojne poti, ki so naklonjene bolj raznolikim in decentraliziranim gospodarstvom; obenem globoko obžaluje, da EU ni bila bolj uspešna pri vključevanju okoljskih vprašanj v razvojno sodelovanje in druge sektorske evropske politike; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da morata biti zagotavljanje skladnosti politike in vključevanje okoljskih vprašanj v razvojne projekte jedro učinkovite strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo omilitev; še posebej vztraja, da je treba spodbujati razvojne poti, ki so naklonjene bolj raznolikim in decentraliziranim gospodarstvom; obenem globoko obžaluje, da EU ni bila bolj uspešna pri vključevanju okoljskih vprašanj v razvojno sodelovanje in druge sektorske evropske politike;

| 37. | opominja, da velik delež toplogrednih plinov v državah v razvoju izhaja iz sprememb v namembnosti zemljišč in kmetijstvu; poziva EU, naj se zavzema za
  trajnostno
  kmetovanje, zlasti v najmanj razvitih državah, saj prispeva k blaženju podnebnih sprememb in revščine, ker lokalnim skupnostim omogoča bolj raznolike vire prihodkov; |
| --- | --- |

37.

opominja, da velik delež toplogrednih plinov v državah v razvoju izhaja iz sprememb v namembnosti zemljišč in kmetijstvu; poziva EU, naj se zavzema za
  trajnostno
  kmetovanje, zlasti v najmanj razvitih državah, saj prispeva k blaženju podnebnih sprememb in revščine, ker lokalnim skupnostim omogoča bolj raznolike vire prihodkov;

| 38. | poziva EU, naj se zavzame za to, da bi mednarodni forum domorodnih ljudstev postal polnopravna stranka v pogajanjih 16. konference o podnebnih spremembah, saj so posledice podnebnih sprememb, pa tudi učinki mehanizmov za prilagajanje in blažitev, v domorodnih skupnostih še posebej veliki; |
| --- | --- |

38.

poziva EU, naj se zavzame za to, da bi mednarodni forum domorodnih ljudstev postal polnopravna stranka v pogajanjih 16. konference o podnebnih spremembah, saj so posledice podnebnih sprememb, pa tudi učinki mehanizmov za prilagajanje in blažitev, v domorodnih skupnostih še posebej veliki;

| 39. | poudarja, da skupno ukrepanje proti podnebnim spremembam zahteva trdne strukture in postopke vodenja, ki bodo državam v razvoju omogočili večji vpliv, in zato poziva EU, naj prispeva k institucionalni strukturi, ki bo vključujoča, pregledna in pravična, v njenih osrednjih vodstvenih organih pa bodo uravnoteženo zastopane razvite in nerazvite države; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da skupno ukrepanje proti podnebnim spremembam zahteva trdne strukture in postopke vodenja, ki bodo državam v razvoju omogočili večji vpliv, in zato poziva EU, naj prispeva k institucionalni strukturi, ki bo vključujoča, pregledna in pravična, v njenih osrednjih vodstvenih organih pa bodo uravnoteženo zastopane razvite in nerazvite države;

Program za zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju ter dezertifikacija

| 40. | poudarja, da so naravni ponori toplogrednih plinov – gozdovi –
  učinkovito
  sredstvo za blaženje podnebnih sprememb zaradi svojih zmogljivosti za absorpcijo CO2, in poziva pogodbenice, naj priznajo potrebo po ohranjanju gozdov in oblikovanju gozdarske politike, ki bi jo vključili v mednarodni sporazum o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da so naravni ponori toplogrednih plinov – gozdovi –
  učinkovito
  sredstvo za blaženje podnebnih sprememb zaradi svojih zmogljivosti za absorpcijo CO2, in poziva pogodbenice, naj priznajo potrebo po ohranjanju gozdov in oblikovanju gozdarske politike, ki bi jo vključili v mednarodni sporazum o podnebnih spremembah;

| 41. | meni, da je treba zagotoviti znatno finančno podporo ter tehnično in upravno pomoč, da se zaustavi surovo krčenje tropskega gozda najkasneje do leta 2020, in ponavlja, da je javno financiranje najbolj realistično sredstvo glede na ta časovni rok; Evropsko unijo pa poziva, naj ukrepa za sprejetje konkretnih odločitev, tudi posebnih ciljev, za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v Cancunu; |
| --- | --- |

41.

meni, da je treba zagotoviti znatno finančno podporo ter tehnično in upravno pomoč, da se zaustavi surovo krčenje tropskega gozda najkasneje do leta 2020, in ponavlja, da je javno financiranje najbolj realistično sredstvo glede na ta časovni rok; Evropsko unijo pa poziva, naj ukrepa za sprejetje konkretnih odločitev, tudi posebnih ciljev, za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v Cancunu;

| 42. | poziva EU, naj dejavno podpre mehanizem REDD+, da bi omogočili natančnejšo opredelitev dejavnikov, ki povzročajo krčenje gozdov, in zagotovili učinkovito udeležbo domorodnih in lokalnih skupnosti pri spremljanju in poročanju; poziva jo tudi, naj poskrbi za to, da bodo v mehanizmu REDD predvideni zaščitni ukrepi ali kodeks ravnanja, da ne bodo kršene pravice ljudi, ki živijo v gozdovih, in da bo krčenje gozdov učinkovito ustavljeno; |
| --- | --- |

42.

poziva EU, naj dejavno podpre mehanizem REDD+, da bi omogočili natančnejšo opredelitev dejavnikov, ki povzročajo krčenje gozdov, in zagotovili učinkovito udeležbo domorodnih in lokalnih skupnosti pri spremljanju in poročanju; poziva jo tudi, naj poskrbi za to, da bodo v mehanizmu REDD predvideni zaščitni ukrepi ali kodeks ravnanja, da ne bodo kršene pravice ljudi, ki živijo v gozdovih, in da bo krčenje gozdov učinkovito ustavljeno;

| 43. | podpira uvedbo mehanizma za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov ter povečanje naravnega odstranjevanja emisij toplogrednih plinov, ki bo spodbujalo ohranjanje biotske raznovrstnosti; podpira tudi vlogo ohranjanja in trajnostnega upravljanja gozdov ter povečanje zalog ogljika v gozdovih v državah v razvoju (REDD+); |
| --- | --- |

43.

podpira uvedbo mehanizma za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov ter povečanje naravnega odstranjevanja emisij toplogrednih plinov, ki bo spodbujalo ohranjanje biotske raznovrstnosti; podpira tudi vlogo ohranjanja in trajnostnega upravljanja gozdov ter povečanje zalog ogljika v gozdovih v državah v razvoju (REDD+);

| 44. | obžaluje, da financiranje programa REDD temelji na tako široki opredelitvi gozdov, da velja tudi za monokulturne nasade ene neavtohtone vrste; meni, da lahko taka opredelitev preusmeri financiranje od tako potrebnega varstva starih in prvobitnih gozdov k novim komercialnim nasadom (ali omogoči sprevrženo spodbudo za to); |
| --- | --- |

44.

obžaluje, da financiranje programa REDD temelji na tako široki opredelitvi gozdov, da velja tudi za monokulturne nasade ene neavtohtone vrste; meni, da lahko taka opredelitev preusmeri financiranje od tako potrebnega varstva starih in prvobitnih gozdov k novim komercialnim nasadom (ali omogoči sprevrženo spodbudo za to);

| 45. | zato poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo v pomožnem organu za znanstveno in tehnološko svetovanje ter drugih mednarodnih telesih in dosežejo novo opredelitev gozdov v OZN na podlagi bioma, ki bi odsevala velike razlike v biotski raznovrstnosti ter vrednost ogljika v različnih biomih, pri tem pa jasno razlikovala med avtohtonimi gozdovi in gozdovi, v katerih prevladujejo drevesne monokulture in neavtohtone vrste; |
| --- | --- |

45.

zato poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo v pomožnem organu za znanstveno in tehnološko svetovanje ter drugih mednarodnih telesih in dosežejo novo opredelitev gozdov v OZN na podlagi bioma, ki bi odsevala velike razlike v biotski raznovrstnosti ter vrednost ogljika v različnih biomih, pri tem pa jasno razlikovala med avtohtonimi gozdovi in gozdovi, v katerih prevladujejo drevesne monokulture in neavtohtone vrste;

| 46. | meni, da je treba povečati sinergije med tremi konvencijami iz Ria o biotski raznovrstnosti (CBD), o podnebnih spremembah (UNFCCC) in o dezertifikaciji (UNCCD); poziva Komisijo in države članice, naj dejavno podprejo zamisel o srečanju treh konvencij iz Ria na visoki ravni kot dela srečanja na vrhu Rio+ 20 leta 2012; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba povečati sinergije med tremi konvencijami iz Ria o biotski raznovrstnosti (CBD), o podnebnih spremembah (UNFCCC) in o dezertifikaciji (UNCCD); poziva Komisijo in države članice, naj dejavno podprejo zamisel o srečanju treh konvencij iz Ria na visoki ravni kot dela srečanja na vrhu Rio+ 20 leta 2012;

| 47. | poudarja, da resolucija generalne skupščine Združenih narodov z dne 28. julija 2010 priznava dostop do pitne vode kot človekovo pravico, in poziva k posebni zaščiti vode kot elementa, ki je zlasti občutljiv za posledice podnebnih sprememb, ki bi lahko povzročile zmanjšanje količine in kakovosti razpoložljive vode, zlasti pitne; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da resolucija generalne skupščine Združenih narodov z dne 28. julija 2010 priznava dostop do pitne vode kot človekovo pravico, in poziva k posebni zaščiti vode kot elementa, ki je zlasti občutljiv za posledice podnebnih sprememb, ki bi lahko povzročile zmanjšanje količine in kakovosti razpoložljive vode, zlasti pitne;

Preoblikovanje v trajnostno gospodarstvo in industrijo

| 48. | poudarja, da mnoge države iz različnih razlogov hitro napredujejo proti novemu trajnostnemu gospodarstvu: zaradi varstva podnebja, pomanjkanja in učinkovite porabe virov, zanesljive oskrbe z energijo, inovacij in konkurenčnosti; se zaveda obsežnosti načrtov za spodbuditev gospodarstva, namenjenih energetskemu prehodu v državah, kot so na primer ZDA in Kitajska; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da mnoge države iz različnih razlogov hitro napredujejo proti novemu trajnostnemu gospodarstvu: zaradi varstva podnebja, pomanjkanja in učinkovite porabe virov, zanesljive oskrbe z energijo, inovacij in konkurenčnosti; se zaveda obsežnosti načrtov za spodbuditev gospodarstva, namenjenih energetskemu prehodu v državah, kot so na primer ZDA in Kitajska;

| 49. | poziva k sporazumu, s katerim bi industrijskim dejavnostim, ki proizvajajo veliko ogljikovih emisij, zagotovili enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni; poudarja, kako pomemben bi bil zavezujoč mednarodni sporazum za konkurenčnost industrije v državah članicah EU; iz tega razloga poudarja pomembnost akcijskega načrta z Balija; |
| --- | --- |

49.

poziva k sporazumu, s katerim bi industrijskim dejavnostim, ki proizvajajo veliko ogljikovih emisij, zagotovili enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni; poudarja, kako pomemben bi bil zavezujoč mednarodni sporazum za konkurenčnost industrije v državah članicah EU; iz tega razloga poudarja pomembnost akcijskega načrta z Balija;

Trajnostno gospodarstvo in tehnološko sodelovanje

| 50. | meni, da bi morala Evropska unija ne glede na napredek pri mednarodnih pogajanjih nujno sprejeti politike in instrumente, potrebne za spodbujanje razvoja svojega gospodarstva v bolj trajnostno, nizkoogljično in bi učinkoviteje izrabljalo vire, ter bi s tem blažila podnebne spremembe, zboljšala kakovost zraka in okolja, okrepila zdravstvene standarde, spodbudila zanesljivost oskrbe z energijo, ustvarila nova delovna mesta in zagotovila, da bo gospodarstvo EU postalo najkonkurenčnejše in najbolj trajnostno gospodarstvo v svetu, kjer bodo naložbe vedno bolj usmerjene v čistejše tehnologije; |
| --- | --- |

50.

meni, da bi morala Evropska unija ne glede na napredek pri mednarodnih pogajanjih nujno sprejeti politike in instrumente, potrebne za spodbujanje razvoja svojega gospodarstva v bolj trajnostno, nizkoogljično in bi učinkoviteje izrabljalo vire, ter bi s tem blažila podnebne spremembe, zboljšala kakovost zraka in okolja, okrepila zdravstvene standarde, spodbudila zanesljivost oskrbe z energijo, ustvarila nova delovna mesta in zagotovila, da bo gospodarstvo EU postalo najkonkurenčnejše in najbolj trajnostno gospodarstvo v svetu, kjer bodo naložbe vedno bolj usmerjene v čistejše tehnologije;

| 51. | opozarja, da so podnebne spremembe svetovni izziv, za katerega ni posplošene politične in tehnološke rešitve, da pa bi kombinacija obstoječih možnosti in bistveno povečanje učinkovitosti na vseh področjih gospodarstva in družbe tako v razvitih državah kot tudi v državah v razvoju prispevala k rešitvi težav z viri in njihovo porazdelitvijo ter utrla pot tretji industrijski revoluciji; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da so podnebne spremembe svetovni izziv, za katerega ni posplošene politične in tehnološke rešitve, da pa bi kombinacija obstoječih možnosti in bistveno povečanje učinkovitosti na vseh področjih gospodarstva in družbe tako v razvitih državah kot tudi v državah v razvoju prispevala k rešitvi težav z viri in njihovo porazdelitvijo ter utrla pot tretji industrijski revoluciji;

| 52. | poudarja, da bi lahko sporazum omogočil potrebno spodbudo za „trajnostni New Deal“ in dal zagon gospodarski rasti, spodbudil okoljsko trajnostne tehnologije, povečal energetsko učinkovitost v gradbeništvu in prometu, zmanjšal porabo energije ter zagotovil zaposlenost ter socialno in gospodarsko kohezijo tako v razvitih državah kot v državah v razvoju; v zvezi s tem spominja na zaveze, ki jih je EU že sprejela; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da bi lahko sporazum omogočil potrebno spodbudo za „trajnostni New Deal“ in dal zagon gospodarski rasti, spodbudil okoljsko trajnostne tehnologije, povečal energetsko učinkovitost v gradbeništvu in prometu, zmanjšal porabo energije ter zagotovil zaposlenost ter socialno in gospodarsko kohezijo tako v razvitih državah kot v državah v razvoju; v zvezi s tem spominja na zaveze, ki jih je EU že sprejela;

| 53. | opozarja na sporazum skupine G-20 o podnebni politiki, po katerem naj bi postopoma opustili subvencije za fosilna goriva, in poziva Komisijo, naj oblikuje predloge za evropsko strategijo za izvajanje tega sporazuma s časovnim načrtom in po potrebi mehanizmi za socialna nadomestila; |
| --- | --- |

53.

opozarja na sporazum skupine G-20 o podnebni politiki, po katerem naj bi postopoma opustili subvencije za fosilna goriva, in poziva Komisijo, naj oblikuje predloge za evropsko strategijo za izvajanje tega sporazuma s časovnim načrtom in po potrebi mehanizmi za socialna nadomestila;

Raziskave in tehnologija

| 54. | je prepričan, da je potrebna svetovna preobrazba tehnologije in tehnološkega sodelovanja, tako da bodo vse države dobile dostop do trajnostnih tehnologij; poudarja, da bi moral vsak prihodnji sporazum omogočiti delujoče mehanizme za dostop do čistih tehnologij; |
| --- | --- |

54.

je prepričan, da je potrebna svetovna preobrazba tehnologije in tehnološkega sodelovanja, tako da bodo vse države dobile dostop do trajnostnih tehnologij; poudarja, da bi moral vsak prihodnji sporazum omogočiti delujoče mehanizme za dostop do čistih tehnologij;

| 55. | meni, da je nov pristop k tehnološkemu sodelovanju nujno potreben za pospešitev inovacij ter njihove uporabe, da bi se vsem državam omogočil dostop do cenovno ugodnih okoljskih tehnologij; |
| --- | --- |

55.

meni, da je nov pristop k tehnološkemu sodelovanju nujno potreben za pospešitev inovacij ter njihove uporabe, da bi se vsem državam omogočil dostop do cenovno ugodnih okoljskih tehnologij;

| 56. | ugotavlja, da bodo inovacije bistvene za doseganje potrebnih sprememb, saj boj proti podnebnim spremembam zahteva zmanjšanje emisij ter našega skupnega ekološkega odtisa; inovacije morajo zato biti trajnostne, okolju prijazne, socialne, pravične in cenovno ugodne; |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da bodo inovacije bistvene za doseganje potrebnih sprememb, saj boj proti podnebnim spremembam zahteva zmanjšanje emisij ter našega skupnega ekološkega odtisa; inovacije morajo zato biti trajnostne, okolju prijazne, socialne, pravične in cenovno ugodne;

| 57. | poudarja, da bi bila lahko mreža centrov za podnebne inovacije kot del tega mehanizma koristno sredstvo spodbujanja tehnološkega razvoja, sodelovanja, razširjanja znanja in inovacij; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da bi bila lahko mreža centrov za podnebne inovacije kot del tega mehanizma koristno sredstvo spodbujanja tehnološkega razvoja, sodelovanja, razširjanja znanja in inovacij;

| 58. | poudarja, da sta razvoj in uporaba prodornih tehnologij ključ boja proti podnebnim spremembam, pa tudi pri prepričevanju naših partnerjev po vsem svetu o tem, da je zmanjševanje emisij izvedljivo tudi brez zmanjševanja konkurenčnosti in izgubljanja delovnih mest; poziva Komisijo, naj oceni različne načine za zagotavljanje spodbud za podnebju prijazne inovacije, na primer z nagrajevanjem naprednih podjetij; poziva k mednarodni zavezi, da bi povečali naložbe s področja raziskav in razvoja v prodorne tehnologije v zadevnih sektorjih; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da sta razvoj in uporaba prodornih tehnologij ključ boja proti podnebnim spremembam, pa tudi pri prepričevanju naših partnerjev po vsem svetu o tem, da je zmanjševanje emisij izvedljivo tudi brez zmanjševanja konkurenčnosti in izgubljanja delovnih mest; poziva Komisijo, naj oceni različne načine za zagotavljanje spodbud za podnebju prijazne inovacije, na primer z nagrajevanjem naprednih podjetij; poziva k mednarodni zavezi, da bi povečali naložbe s področja raziskav in razvoja v prodorne tehnologije v zadevnih sektorjih;

| 59. | ugotavlja, da znanstvene revije podpirajo osnovno misel, da je treba globalno segrevanje, ki ga povzroča človek, rešiti z zmanjševanjem emisij CO2 in drugih toplogrednih plinov; poudarja, da je potrebnih več raziskovalnih prizadevanj na področjih, kot sta obseg in časovni razpon dvigovanja temperature na regionalni in lokalni ravni, pa tudi o vplivu rabe zemljišč, sajastih in drugih finih delcev ter ustreznih ukrepih za prilagajanje; |
| --- | --- |

59.

ugotavlja, da znanstvene revije podpirajo osnovno misel, da je treba globalno segrevanje, ki ga povzroča človek, rešiti z zmanjševanjem emisij CO2 in drugih toplogrednih plinov; poudarja, da je potrebnih več raziskovalnih prizadevanj na področjih, kot sta obseg in časovni razpon dvigovanja temperature na regionalni in lokalni ravni, pa tudi o vplivu rabe zemljišč, sajastih in drugih finih delcev ter ustreznih ukrepih za prilagajanje;

| 60. | meni, da so podnebne spremembe zelo zapleteno vprašanje, ki vključuje veliko znanstvenih panog, in da je treba politične odločitve na tem področju močno podpreti z znanstvenimi utemeljitvami; zato poziva Komisijo, naj Evropski parlament stalno obvešča o vseh novih pomembnih inovacijah ali razvoju; |
| --- | --- |

60.

meni, da so podnebne spremembe zelo zapleteno vprašanje, ki vključuje veliko znanstvenih panog, in da je treba politične odločitve na tem področju močno podpreti z znanstvenimi utemeljitvami; zato poziva Komisijo, naj Evropski parlament stalno obvešča o vseh novih pomembnih inovacijah ali razvoju;

| 61. | poudarja, da bi moral proračun EU okrepiti raziskave, inovacije in uporabo tehnologije, da bi bolje odražal stremljenje EU k boju proti podnebnim spremembam in k premiku proti trajnostnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da bi moral proračun EU okrepiti raziskave, inovacije in uporabo tehnologije, da bi bolje odražal stremljenje EU k boju proti podnebnim spremembam in k premiku proti trajnostnemu gospodarstvu;

Energija, energetska učinkovitost in učinkovitost virov

| 62. | poudarja, da dve milijardi ljudi po vsem svetu še vedno nima dostopa do trajnostne in cenovno ugodne energije; poudarja, da je treba obravnavati vprašanje energetske revščine na način, ki je skladen s cilji podnebne politike; opominja, da so na voljo energetske tehnologije, ki zadevajo svetovno varstvo okolja in lokalne razvojne potrebe; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da dve milijardi ljudi po vsem svetu še vedno nima dostopa do trajnostne in cenovno ugodne energije; poudarja, da je treba obravnavati vprašanje energetske revščine na način, ki je skladen s cilji podnebne politike; opominja, da so na voljo energetske tehnologije, ki zadevajo svetovno varstvo okolja in lokalne razvojne potrebe;

| 63. | obžaluje, da potencial za varčevanje z energijo na mednarodni ravni, pa tudi v EU, ni ustrezno obravnavan; poudarja, da bosta varčevanje z energijo in izboljšanje energetske učinkovitosti privarčevala vire, zmanjšala emisije, povečala zanesljivost oskrbe, ustvarila nova delovna mesta in povečala konkurenčnost gospodarstev; poziva EU, naj v mednarodnih pogajanjih nameni več pozornosti varčevanju z energijo; |
| --- | --- |

63.

obžaluje, da potencial za varčevanje z energijo na mednarodni ravni, pa tudi v EU, ni ustrezno obravnavan; poudarja, da bosta varčevanje z energijo in izboljšanje energetske učinkovitosti privarčevala vire, zmanjšala emisije, povečala zanesljivost oskrbe, ustvarila nova delovna mesta in povečala konkurenčnost gospodarstev; poziva EU, naj v mednarodnih pogajanjih nameni več pozornosti varčevanju z energijo;

| 64. | poziva EU, naj v mednarodnih pogajanjih nameni več pozornosti varčevanju z energijo; v zvezi s tem ugotavlja in močno obžaluje, da EU ni na pravi poti do uresničitve cilja o 20-odstotnem energetskem prihranku do leta 2020, ki so ga postavili voditelji držav in vlad, saj je bil sprejet pristop, ki ni zavezujoč; zato poziva EU, naj bo za zgled, Komisijo pa, naj predlaga nove ukrepe za zagotovitev uresničevanja tega cilja, da Evropa ne bo zaostajala z inovacijami na področju učinkovitosti v svetovnem okviru; |
| --- | --- |

64.

poziva EU, naj v mednarodnih pogajanjih nameni več pozornosti varčevanju z energijo; v zvezi s tem ugotavlja in močno obžaluje, da EU ni na pravi poti do uresničitve cilja o 20-odstotnem energetskem prihranku do leta 2020, ki so ga postavili voditelji držav in vlad, saj je bil sprejet pristop, ki ni zavezujoč; zato poziva EU, naj bo za zgled, Komisijo pa, naj predlaga nove ukrepe za zagotovitev uresničevanja tega cilja, da Evropa ne bo zaostajala z inovacijami na področju učinkovitosti v svetovnem okviru;

| 65. | poudarja, kako pomembno je združiti boj proti podnebnim spremembam z zavezo za zmanjšanje našega celotnega ekološkega odtisa, ob prizadevanju za ohranjanje naravnih virov, saj so ekološko inovativne tehnologije in nadomestne možnosti za nizkoogljično energijo odvisne od omejenih virov; |
| --- | --- |

65.

poudarja, kako pomembno je združiti boj proti podnebnim spremembam z zavezo za zmanjšanje našega celotnega ekološkega odtisa, ob prizadevanju za ohranjanje naravnih virov, saj so ekološko inovativne tehnologije in nadomestne možnosti za nizkoogljično energijo odvisne od omejenih virov;

Mednarodna trgovina

| 66. | ob upoštevanju preambule k sporazumu STO ter člena XX (b), (d) in (g) sporazuma GATT poudarja, da mednarodna trgovina ne sme povzročati izčrpavanja naravnih virov; v povezavi s pogajanji STO in dvostranskimi trgovinskimi sporazumi vztraja, da liberalizacija trgovine, zlasti z naravnimi surovinami, ne sme ogrožati trajnostnega gospodarjenja z viri; |
| --- | --- |

66.

ob upoštevanju preambule k sporazumu STO ter člena XX (b), (d) in (g) sporazuma GATT poudarja, da mednarodna trgovina ne sme povzročati izčrpavanja naravnih virov; v povezavi s pogajanji STO in dvostranskimi trgovinskimi sporazumi vztraja, da liberalizacija trgovine, zlasti z naravnimi surovinami, ne sme ogrožati trajnostnega gospodarjenja z viri;

| 67. | opozarja, da bi bila lahko EU zgled z zmanjšanjem ovir, kot so carine in druge dajatve, za trgovanje z zelenimi tehnologijami ter okolju in podnebju prijaznimi izdelki ter spodbujanjem okoljskih dobrin in storitev, ter v zvezi s tem opozarja na akcijski načrt z Balija in københavnski zeleni podnebni sklad; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da bi bila lahko EU zgled z zmanjšanjem ovir, kot so carine in druge dajatve, za trgovanje z zelenimi tehnologijami ter okolju in podnebju prijaznimi izdelki ter spodbujanjem okoljskih dobrin in storitev, ter v zvezi s tem opozarja na akcijski načrt z Balija in københavnski zeleni podnebni sklad;

Svetovni trg z ogljikom

| 68. | poziva EU in njene svetovne partnerje, naj v neposredni prihodnosti poiščejo najučinkovitejši način spodbujanja povezav med sistemom EU za trgovanje z emisijami in drugimi sistemi trgovanja z emisijami, katerih namen je svetovni trg ogljika, kar bi zagotovilo bolj raznolike možnosti postopnega zmanjševanja, večji trg, večjo likvidnost, preglednost in učinkovitejše razporejanje virov; |
| --- | --- |

68.

poziva EU in njene svetovne partnerje, naj v neposredni prihodnosti poiščejo najučinkovitejši način spodbujanja povezav med sistemom EU za trgovanje z emisijami in drugimi sistemi trgovanja z emisijami, katerih namen je svetovni trg ogljika, kar bi zagotovilo bolj raznolike možnosti postopnega zmanjševanja, večji trg, večjo likvidnost, preglednost in učinkovitejše razporejanje virov;

| 69. | poudarja pa, da morajo vsa tovrstna prizadevanja izhajati iz nauka nedavne finančne krize ter pomanjkljivosti evropskega sistema za trgovanje z emisijami, da bi dosegli preglednost, preprečili špekulacije in zagotovili dejansko zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

69.

poudarja pa, da morajo vsa tovrstna prizadevanja izhajati iz nauka nedavne finančne krize ter pomanjkljivosti evropskega sistema za trgovanje z emisijami, da bi dosegli preglednost, preprečili špekulacije in zagotovili dejansko zmanjšanje emisij;

| 70. | poziva EU in njene partnerje, naj v neposredni prihodnosti predlagajo omejitve za zlorabe mednarodnih dobropisov iz projektov na področju industrijskih plinov, vključno z uničevanjem HFC-23 v sistemih trgovanja z emisijami po letu 2012, zlasti v projektih mehanizma čistega razvoja in prihodnjih sektorskih tržnih mehanizmih; zato jih tudi poziva, naj spodbujajo napredne države v razvoju, da bi z ustreznimi lastnimi ukrepi prispevale k prizadevanjem za globalno zmanjšanje emisij, začenši z možnostmi zmanjševanja emisij z najnižjimi stroški; |
| --- | --- |

70.

poziva EU in njene partnerje, naj v neposredni prihodnosti predlagajo omejitve za zlorabe mednarodnih dobropisov iz projektov na področju industrijskih plinov, vključno z uničevanjem HFC-23 v sistemih trgovanja z emisijami po letu 2012, zlasti v projektih mehanizma čistega razvoja in prihodnjih sektorskih tržnih mehanizmih; zato jih tudi poziva, naj spodbujajo napredne države v razvoju, da bi z ustreznimi lastnimi ukrepi prispevale k prizadevanjem za globalno zmanjšanje emisij, začenši z možnostmi zmanjševanja emisij z najnižjimi stroški;

| 71. | poudarja, da na svetovnih konkurenčnih trgih tveganje selitve ogljikovih virov zbuja velike pomisleke v nekaterih sektorjih, ki so pomembna sestavina splošne industrijske proizvodne verige – vključno s proizvodi za boj proti podnebnim spremembam; poziva Komisijo, naj nadalje analizira to tveganje in predlaga ustrezne učinkovite ukrepe, da bi ohranili mednarodno konkurenčnost evropskega gospodarstva, obenem pa poskrbeli, da se ogljikov odtis EU ne bo povečal; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da na svetovnih konkurenčnih trgih tveganje selitve ogljikovih virov zbuja velike pomisleke v nekaterih sektorjih, ki so pomembna sestavina splošne industrijske proizvodne verige – vključno s proizvodi za boj proti podnebnim spremembam; poziva Komisijo, naj nadalje analizira to tveganje in predlaga ustrezne učinkovite ukrepe, da bi ohranili mednarodno konkurenčnost evropskega gospodarstva, obenem pa poskrbeli, da se ogljikov odtis EU ne bo povečal;

| 72. | poziva k reformi projektno osnovanih mehanizmov, kot sta mehanizem čistega razvoja in skupno izvajanje, tako da se uvedejo strogi standardi kakovosti projektov, ki bodo zagotovili spoštovanje človekovih pravic in zanesljivo, preverljivo in dejansko dodatno zmanjšanje emisij, ki bo podprlo tudi trajnostni razvoj v državah v razvoju; poleg tega se strinja s stališčem Komisije, da se je treba dogovoriti o sektorskih mehanizmih za gospodarsko naprednejše države v razvoju za obdobje po letu 2012, mehanizem čistega razvoja pa bi moral ostati na voljo najmanj razvitim državam; |
| --- | --- |

72.

poziva k reformi projektno osnovanih mehanizmov, kot sta mehanizem čistega razvoja in skupno izvajanje, tako da se uvedejo strogi standardi kakovosti projektov, ki bodo zagotovili spoštovanje človekovih pravic in zanesljivo, preverljivo in dejansko dodatno zmanjšanje emisij, ki bo podprlo tudi trajnostni razvoj v državah v razvoju; poleg tega se strinja s stališčem Komisije, da se je treba dogovoriti o sektorskih mehanizmih za gospodarsko naprednejše države v razvoju za obdobje po letu 2012, mehanizem čistega razvoja pa bi moral ostati na voljo najmanj razvitim državam;

| 73. | vztraja, da morajo EU in države članice izpolniti svoje obveznosti za blažitev predvsem znotraj EU, ter opozarja vse strani, da bi bilo treba uporabo prožnih mehanizmov kar najbolj zmanjšati; |
| --- | --- |

73.

vztraja, da morajo EU in države članice izpolniti svoje obveznosti za blažitev predvsem znotraj EU, ter opozarja vse strani, da bi bilo treba uporabo prožnih mehanizmov kar najbolj zmanjšati;

Mednarodni letalski in pomorski promet

| 74. | opozarja, da je transport sektor, ki po vsem svetu proizvaja največ toplogrednih plinov, in sicer 30 % emisij v razvitih državah ter 23 % emisij v svetovnem merilu; obžaluje premajhen napredek pri obravnavanju letalskega in pomorskega prometa ter vztraja, da je treba vključiti mednarodni letalski in pomorski promet v sporazum v okviru UNFCCC; |
| --- | --- |

74.

opozarja, da je transport sektor, ki po vsem svetu proizvaja največ toplogrednih plinov, in sicer 30 % emisij v razvitih državah ter 23 % emisij v svetovnem merilu; obžaluje premajhen napredek pri obravnavanju letalskega in pomorskega prometa ter vztraja, da je treba vključiti mednarodni letalski in pomorski promet v sporazum v okviru UNFCCC;

| 75. | da bi preprečili povečanje emisij toplogrednih plinov zaradi prometa do leta 2050, poziva Evropsko unijo, naj zagotovi, da se bo v mednarodnih sporazumih upošteval celotni učinek letalskega in pomorskega prometa ter da bodo cilji za zmanjšanje emisij v letalskem in pomorskem sektorju enaki kot v drugih industrijskih sektorjih; |
| --- | --- |

75.

da bi preprečili povečanje emisij toplogrednih plinov zaradi prometa do leta 2050, poziva Evropsko unijo, naj zagotovi, da se bo v mednarodnih sporazumih upošteval celotni učinek letalskega in pomorskega prometa ter da bodo cilji za zmanjšanje emisij v letalskem in pomorskem sektorju enaki kot v drugih industrijskih sektorjih;

| 76. | pozdravlja zavezo letalskih prevoznikov po vsem svetu o izboljšanju gorivnega izkoristka za 1,5 % letno do leta 2020, odtlej naprej pa naj bi dosegli z vidika ogljika nevtralno rast, in o 50-odstotnem zmanjšanju emisij CO2 do leta 2050 glede na vrednosti iz leta 2005; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja zavezo letalskih prevoznikov po vsem svetu o izboljšanju gorivnega izkoristka za 1,5 % letno do leta 2020, odtlej naprej pa naj bi dosegli z vidika ogljika nevtralno rast, in o 50-odstotnem zmanjšanju emisij CO2 do leta 2050 glede na vrednosti iz leta 2005;

| 77. | ugotavlja, da polovico emisij v cestnem prometu povzročijo osebna vozila in da velik delež emisij iz industrije izhaja iz rafiniranja goriv; zaradi vztrajnega naraščanja emisij v cestnem prometu meni, da bi bilo treba še naprej sprejemati ukrepe, na podlagi katerih bi morali proizvajalci izboljšati okoljsko in energetsko učinkovitost vozil; |
| --- | --- |

77.

ugotavlja, da polovico emisij v cestnem prometu povzročijo osebna vozila in da velik delež emisij iz industrije izhaja iz rafiniranja goriv; zaradi vztrajnega naraščanja emisij v cestnem prometu meni, da bi bilo treba še naprej sprejemati ukrepe, na podlagi katerih bi morali proizvajalci izboljšati okoljsko in energetsko učinkovitost vozil;

Delegacija Evropskega parlamenta

| 78. | meni, da ima delegacija EU pomembno vlogo v pogajanjih o spremembah podnebja in da je zato nesprejemljivo, da poslanci Evropskega parlamenta, ki so del te delegacije, na prejšnjih konferencah pogodbenic niso mogli sodelovati na usklajevalnih sestankih EU; kot je bilo maja 2005 določeno v okvirnem sporazumu med Komisijo in Evropskim parlamentom ter potrjeno po ponovnih pogajanjih leta 2009, velja, da mora Komisija, kadar zastopa Evropsko skupnost, na zahtevo Parlamenta omogočiti udeležbo poslancev kot opazovalcev v delegacijah Skupnosti, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih; opozarja, da mora v skladu z Lizbonsko pogodbo (člen 218 PDEU) sporazume med Unijo in tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami odobriti Evropski parlament; pričakuje, da bodo na usklajevalnih sestankih v Cancunu lahko sodelovali vsaj predsedniki delegacije Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

78.

meni, da ima delegacija EU pomembno vlogo v pogajanjih o spremembah podnebja in da je zato nesprejemljivo, da poslanci Evropskega parlamenta, ki so del te delegacije, na prejšnjih konferencah pogodbenic niso mogli sodelovati na usklajevalnih sestankih EU; kot je bilo maja 2005 določeno v okvirnem sporazumu med Komisijo in Evropskim parlamentom ter potrjeno po ponovnih pogajanjih leta 2009, velja, da mora Komisija, kadar zastopa Evropsko skupnost, na zahtevo Parlamenta omogočiti udeležbo poslancev kot opazovalcev v delegacijah Skupnosti, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih; opozarja, da mora v skladu z Lizbonsko pogodbo (člen 218 PDEU) sporazume med Unijo in tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami odobriti Evropski parlament; pričakuje, da bodo na usklajevalnih sestankih v Cancunu lahko sodelovali vsaj predsedniki delegacije Evropskega parlamenta;

*

* *

| 79. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

79.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU.

---

(1)  UL L 8, 13.1.2009, str. 3.

(2)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0174.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0042.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0019.

(6)  ki ga je pripravila nizozemska agencija za presojo vplivov na okolje.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/87 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/87

---

Četrtek, 25. november 2010Razmere v Zahodni Sahari

P7_TA(2010)0443

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari

2012/C 99 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zadevnih resolucij varnostnega sveta Združenih narodov o Zahodni Sahari, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadevnih resolucij varnostnega sveta Združenih narodov o Zahodni Sahari,

| — | ob upoštevanju nedavne resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1920 (2010), ki je podaljšala mandat misije Združenih narodov za organizacijo referenduma v Zahodni Sahari (MINURSO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavne resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1920 (2010), ki je podaljšala mandat misije Združenih narodov za organizacijo referenduma v Zahodni Sahari (MINURSO),

| — | ob upoštevanju zadnjih poročil generalnega sekretarja varnostnemu svetu o stanju glede Zahodne Sahare z dne 14. aprila 2008, 13. aprila 2009 in 6. aprila 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjih poročil generalnega sekretarja varnostnemu svetu o stanju glede Zahodne Sahare z dne 14. aprila 2008, 13. aprila 2009 in 6. aprila 2010,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Maroko ratificiral 3. maja 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Maroko ratificiral 3. maja 1979,

| — | ob upoštevanju evro-sredozemskega pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, zlasti njegovega člena 2, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evro-sredozemskega pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, zlasti njegovega člena 2,

| — | ob upoštevanju izjave EU z dne 7. decembra 2009 o osmem zasedanju pridružitvenega sveta EU-Maroko in skupne izjave prvega vrhunskega srečanja EU-Maroko z dne 7. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU z dne 7. decembra 2009 o osmem zasedanju pridružitvenega sveta EU-Maroko in skupne izjave prvega vrhunskega srečanja EU-Maroko z dne 7. marca 2010,

| — | ob upoštevanju zlasti ugotovitev ad hoc delegacije Parlamenta ob obiskih v Zahodni Sahari septembra 2006 in januarja 2009, v katerih je delegacija pozvala k podaljšanju mandata misije Združenih narodov za organizacijo referenduma v Zahodni Sahari (MINURSO), če se bi s tem strinjale vse zadevne strani, s čimer bi misija pridobila pristojnost za nadzor spoštovanja človekovih pravic v Zahodni Sahari, in v katerih je pozvala Komisijo, prav tako če je primerno, da prek svoje delegacije v Rabatu nadzoruje razmere na področju človekovih pravic v Zahodni Sahari in tja redno pošilja misije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zlasti ugotovitev ad hoc delegacije Parlamenta ob obiskih v Zahodni Sahari septembra 2006 in januarja 2009, v katerih je delegacija pozvala k podaljšanju mandata misije Združenih narodov za organizacijo referenduma v Zahodni Sahari (MINURSO), če se bi s tem strinjale vse zadevne strani, s čimer bi misija pridobila pristojnost za nadzor spoštovanja človekovih pravic v Zahodni Sahari, in v katerih je pozvala Komisijo, prav tako če je primerno, da prek svoje delegacije v Rabatu nadzoruje razmere na področju človekovih pravic v Zahodni Sahari in tja redno pošilja misije,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zahodni Sahari, zlasti resolucije z dne 27. oktobra 2005 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zahodni Sahari, zlasti resolucije z dne 27. oktobra 2005 (1),

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o Zahodni Sahari z dne 10. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o Zahodni Sahari z dne 10. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije z dne 24. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije z dne 24. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je več tisoč Zahodnosaharcev zapustilo svoja mesta in postavilo šotore na obrobju mesta El Ajun ter ustanovilo tabor Gdaim Izik v znak mirnega protesta proti svojemu družbenemu, političnemu in ekonomskem položaju in življenjskim razmeram, |
| --- | --- |

A.

ker je več tisoč Zahodnosaharcev zapustilo svoja mesta in postavilo šotore na obrobju mesta El Ajun ter ustanovilo tabor Gdaim Izik v znak mirnega protesta proti svojemu družbenemu, političnemu in ekonomskem položaju in življenjskim razmeram,

| B. | ker so v skladu s poročanjem opazovalcev Združenih narodov po nekaj tednih našteli približno 15 000 oseb in ker je bil vzpostavljen dialog z oblastmi, |
| --- | --- |

B.

ker so v skladu s poročanjem opazovalcev Združenih narodov po nekaj tednih našteli približno 15 000 oseb in ker je bil vzpostavljen dialog z oblastmi,

| C. | ker so v nedeljo, 24. oktobra 2010, maroške vojaške sile ubile zahodnosaharskega štirinajstletnika Najema El Garija in ranile pet drugih oseb, medtem ko so poskušale doseči tabor na obrobju mesta El Ajun, |
| --- | --- |

C.

ker so v nedeljo, 24. oktobra 2010, maroške vojaške sile ubile zahodnosaharskega štirinajstletnika Najema El Garija in ranile pet drugih oseb, medtem ko so poskušale doseči tabor na obrobju mesta El Ajun,

| D. | ker je bilo 8. novembra 2010 v akciji maroških varnostnih sil, ki so hotele razrušiti protestni tabor Gdaim Izik, ubito neznano število ljudi, med njimi policijsko in varnostno osebje, ker se poroča tudi o velikem številu ranjenih civilistov, saj so varnostne sile za izpraznitev tabora uporabljale solzivec in pendreke, |
| --- | --- |

D.

ker je bilo 8. novembra 2010 v akciji maroških varnostnih sil, ki so hotele razrušiti protestni tabor Gdaim Izik, ubito neznano število ljudi, med njimi policijsko in varnostno osebje, ker se poroča tudi o velikem številu ranjenih civilistov, saj so varnostne sile za izpraznitev tabora uporabljale solzivec in pendreke,

| E. | ker so se ti izgredi zgodili na dan, ko so se je v New Yorku začel tretji krog neuradnih pogovorov o statusu Zahodne Sahare, v katerem so sodelovali Maroko in Fronta Polisario ter državi opazovalki Alžirija in Mavretanija, |
| --- | --- |

E.

ker so se ti izgredi zgodili na dan, ko so se je v New Yorku začel tretji krog neuradnih pogovorov o statusu Zahodne Sahare, v katerem so sodelovali Maroko in Fronta Polisario ter državi opazovalki Alžirija in Mavretanija,

| F. | ker je bil novinarjem, poslancem nacionalnih in regionalnih parlamentov držav članic EU in poslancem Evropskega parlamenta preprečen vstop v mesto El Ajun in v tabor Gdaim Izik, pri čemer so bili nekateri celo izgnani iz El Ajuna, |
| --- | --- |

F.

ker je bil novinarjem, poslancem nacionalnih in regionalnih parlamentov držav članic EU in poslancem Evropskega parlamenta preprečen vstop v mesto El Ajun in v tabor Gdaim Izik, pri čemer so bili nekateri celo izgnani iz El Ajuna,

| G. | ker je španski državljan Babi Hamdaj Bujema v še nepojasnjenih okoliščinah umrl nasilne smrti, |
| --- | --- |

G.

ker je španski državljan Babi Hamdaj Bujema v še nepojasnjenih okoliščinah umrl nasilne smrti,

| H. | ker ostaja po več kot tridesetih letih proces dekolonizacije Zahodne Sahare nedokončan, |
| --- | --- |

H.

ker ostaja po več kot tridesetih letih proces dekolonizacije Zahodne Sahare nedokončan,

| I. | ker je EU še vedno zaskrbljena zaradi zahodnosaharskega konflikta in njegovih posledic za vso regijo, pa tudi zaradi razmer na področju človekovih pravic v Zahodni Sahari, in ker v celoti podpira prizadevanja generalnega sekretarja Združenih narodov in njegovega osebnega odposlanca, da bi poiskali pravično, trajno in za obe strani sprejemljivo politično rešitev, ki bi omogočila samoodločbo prebivalcev Zahodne Sahare, kakor je zapisano v resolucijah Združenih narodov, |
| --- | --- |

I.

ker je EU še vedno zaskrbljena zaradi zahodnosaharskega konflikta in njegovih posledic za vso regijo, pa tudi zaradi razmer na področju človekovih pravic v Zahodni Sahari, in ker v celoti podpira prizadevanja generalnega sekretarja Združenih narodov in njegovega osebnega odposlanca, da bi poiskali pravično, trajno in za obe strani sprejemljivo politično rešitev, ki bi omogočila samoodločbo prebivalcev Zahodne Sahare, kakor je zapisano v resolucijah Združenih narodov,

| J. | ker je več poročil pokazalo, da se naravni viri v Zahodni Sahari izkoriščajo na način, ki lokalnemu prebivalstvu ne prinaša nobenih koristi, |
| --- | --- |

J.

ker je več poročil pokazalo, da se naravni viri v Zahodni Sahari izkoriščajo na način, ki lokalnemu prebivalstvu ne prinaša nobenih koristi,

| 1. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi bistvenega poslabšanja razmer v Zahodni Sahari in ostro obsoja nasilne dogodke, ki so se zgodili ob rušenju tabora Gdaim Izik in v mestu El Ajun; |
| --- | --- |

1.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi bistvenega poslabšanja razmer v Zahodni Sahari in ostro obsoja nasilne dogodke, ki so se zgodili ob rušenju tabora Gdaim Izik in v mestu El Ajun;

| 2. | poziva vse strani, naj ohranijo mirno kri in se vzdržijo vsakršnega nadaljnjega nasilja; |
| --- | --- |

2.

poziva vse strani, naj ohranijo mirno kri in se vzdržijo vsakršnega nadaljnjega nasilja;

| 3. | globoko obžaluje izgube človeških življenj in izraža solidarnost z družinami umrlih, ranjenih in pogrešanih; |
| --- | --- |

3.

globoko obžaluje izgube človeških življenj in izraža solidarnost z družinami umrlih, ranjenih in pogrešanih;

| 4. | ugotavlja, da je maroški parlament oblikoval preiskovalni odbor za preučitev dogodkov, ki so vodili do posredovanja maroških oblasti, vendar meni, da bi bili Združeni narodi najprimernejši organ za izvedbo neodvisne mednarodne preiskave, ki bi pojasnila dogodke, smrti in izginotja; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je maroški parlament oblikoval preiskovalni odbor za preučitev dogodkov, ki so vodili do posredovanja maroških oblasti, vendar meni, da bi bili Združeni narodi najprimernejši organ za izvedbo neodvisne mednarodne preiskave, ki bi pojasnila dogodke, smrti in izginotja;

| 5. | obžaluje napade na svobodo tiska in obveščanja, ki so jih utrpeli številni evropski novinarji, in od Kraljevine Maroko zahteva, da novinarjem, neodvisnim opazovalcem in človekoljubnim organizacijam dovoli prost dostop do Zahodne Sahare in prosto gibanje v njej; obžaluje prepoved vstopa v Zahodno Saharo, ki so jo maroške oblasti uvedle za poslance, novinarje, medije in neodvisne opazovalce; |
| --- | --- |

5.

obžaluje napade na svobodo tiska in obveščanja, ki so jih utrpeli številni evropski novinarji, in od Kraljevine Maroko zahteva, da novinarjem, neodvisnim opazovalcem in človekoljubnim organizacijam dovoli prost dostop do Zahodne Sahare in prosto gibanje v njej; obžaluje prepoved vstopa v Zahodno Saharo, ki so jo maroške oblasti uvedle za poslance, novinarje, medije in neodvisne opazovalce;

| 6. | vztraja, da je treba organe OZN pozvati, naj predlagajo vzpostavitev mehanizma za spremljanje človekovih pravic v Zahodni Sahari; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da je treba organe OZN pozvati, naj predlagajo vzpostavitev mehanizma za spremljanje človekovih pravic v Zahodni Sahari;

| 7. | pozdravlja obnovitev neuradnih srečanj med Marokom in Fronto Polisario pod okriljem osebnega odposlanca generalnega sekretarja Združenih narodov, celo v tako zaostrenih okoliščinah, ter poziva regionalne akterje, naj odigrajo konstruktivno vlogo; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja obnovitev neuradnih srečanj med Marokom in Fronto Polisario pod okriljem osebnega odposlanca generalnega sekretarja Združenih narodov, celo v tako zaostrenih okoliščinah, ter poziva regionalne akterje, naj odigrajo konstruktivno vlogo;

| 8. | potrjuje svojo podporo obnovitvi neuradnih pogovorov med udeleženci v konfliktu, da bi se dosegla pravična, trajna in za obe strani sprejemljiva politična rešitev v skladu z zadevnimi resolucijami varnostnega sveta Združenih narodov; |
| --- | --- |

8.

potrjuje svojo podporo obnovitvi neuradnih pogovorov med udeleženci v konfliktu, da bi se dosegla pravična, trajna in za obe strani sprejemljiva politična rešitev v skladu z zadevnimi resolucijami varnostnega sveta Združenih narodov;

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vsa potrebna humanitarna pomoč s povečanimi sredstvi dodeljena zahodnosaharskim beguncem (po ocenah jih je med 90 000 in 165 000), ki živijo v regiji Tindouf, da se jim pomaga izpolniti osnovne potrebe po hrani, vodi, bivališču in zdravstveni oskrbi ter se izboljšajo njihove življenjske razmere; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vsa potrebna humanitarna pomoč s povečanimi sredstvi dodeljena zahodnosaharskim beguncem (po ocenah jih je med 90 000 in 165 000), ki živijo v regiji Tindouf, da se jim pomaga izpolniti osnovne potrebe po hrani, vodi, bivališču in zdravstveni oskrbi ter se izboljšajo njihove življenjske razmere;

| 10. | izraža zaskrbljenost zaradi zapiranja in domnevnega ustrahovanja zahodnosaharskih zagovornikov človekovih pravic na ozemlju Zahodne Sahare; poziva, naj se z zagovorniki človekovih pravic v zaporih na tem ozemlju ali v Maroku ravna v skladu z mednarodnimi standardi ter naj se jim hitro in pošteno sodi; |
| --- | --- |

10.

izraža zaskrbljenost zaradi zapiranja in domnevnega ustrahovanja zahodnosaharskih zagovornikov človekovih pravic na ozemlju Zahodne Sahare; poziva, naj se z zagovorniki človekovih pravic v zaporih na tem ozemlju ali v Maroku ravna v skladu z mednarodnimi standardi ter naj se jim hitro in pošteno sodi;

| 11. | poziva EU, naj od Kraljevine Maroko zahteva spoštovanje mednarodnega prava pri izkoriščanju naravnih virov v Zahodni Sahari; |
| --- | --- |

11.

poziva EU, naj od Kraljevine Maroko zahteva spoštovanje mednarodnega prava pri izkoriščanju naravnih virov v Zahodni Sahari;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Afriške unije, delegaciji Evropskega parlamenta za odnose z državami Magreba, predsedstvu parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje, parlamentu in vladi Maroka, Fronti Polisario ter parlamentoma in vladama Alžirije in Mavretanije. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Afriške unije, delegaciji Evropskega parlamenta za odnose z državami Magreba, predsedstvu parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje, parlamentu in vladi Maroka, Fronti Polisario ter parlamentoma in vladama Alžirije in Mavretanije.

---

(1)  UL C 272 E, 9.11.2006, str. 582.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/89 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/89

---

Četrtek, 25. november 2010Ukrajina

P7_TA(2010)0444

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Ukrajini

2012/C 99 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhunskem srečanju EU-Ukrajina 22. novembra 2010 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na vrhunskem srečanju EU-Ukrajina 22. novembra 2010 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju končne izjave in priporočil po 15. srečanju odbora za parlamentarno sodelovanje EU-Ukrajina, ki je bilo 4. in 5. novembra 2010 v Kijevu in Odesi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave in priporočil po 15. srečanju odbora za parlamentarno sodelovanje EU-Ukrajina, ki je bilo 4. in 5. novembra 2010 v Kijevu in Odesi,

| — | ob upoštevanju delegacije pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Ukrajina, ki je 31. oktobra 2010 opazovala lokalne in regionalne volitve v Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegacije pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Ukrajina, ki je 31. oktobra 2010 opazovala lokalne in regionalne volitve v Ukrajini,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino, ki je začel veljati 1. marca 1998, in sedanjih pogajanj o pridružitvenem sporazumu, ki bo nadomestil sporazum o partnerstvu in sodelovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino, ki je začel veljati 1. marca 1998, in sedanjih pogajanj o pridružitvenem sporazumu, ki bo nadomestil sporazum o partnerstvu in sodelovanju,

| — | ob upoštevanju 14. srečanja sveta za sodelovanje med EU in Ukrajino, ki je bilo 15. junija 2010 v Luxembourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 14. srečanja sveta za sodelovanje med EU in Ukrajino, ki je bilo 15. junija 2010 v Luxembourgu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o vzhodnem partnerstvu, ki je bilo vzpostavljeno v Pragi 7. maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o vzhodnem partnerstvu, ki je bilo vzpostavljeno v Pragi 7. maja 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov o vzhodnem partnerstvu, ki jih je 25. oktobra 2010 sprejel Svet za splošne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov o vzhodnem partnerstvu, ki jih je 25. oktobra 2010 sprejel Svet za splošne zadeve,

| — | ob upoštevanju resolucije 1755 Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, sprejete 5. oktobra 2010, o delovanju demokratičnih institucij v Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 1755 Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, sprejete 5. oktobra 2010, o delovanju demokratičnih institucij v Ukrajini,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Ukrajini z dne 16. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Ukrajini z dne 16. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega načrta med EU in Ukrajino, ki nadomešča akcijski načrt in ki ga je junija 2009 sprejel svet za sodelovanje med EU in Ukrajino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega načrta med EU in Ukrajino, ki nadomešča akcijski načrt in ki ga je junija 2009 sprejel svet za sodelovanje med EU in Ukrajino,

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki je bil podpisan 18. junija 2007 in je začel veljati 1. januarja 2008, ter dialoga o vizumih med EU in Ukrajino, vzpostavljenega oktobra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki je bil podpisan 18. junija 2007 in je začel veljati 1. januarja 2008, ter dialoga o vizumih med EU in Ukrajino, vzpostavljenega oktobra 2008,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila delovne skupine odbora za parlamentarno sodelovanje EU-Ukrajina z dne 4. novembra 2010 o vizumski politiki med Evropsko unijo in Ukrajino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila delovne skupine odbora za parlamentarno sodelovanje EU-Ukrajina z dne 4. novembra 2010 o vizumski politiki med Evropsko unijo in Ukrajino,

| — | ob upoštevanju sprememb ukrajinske volilne zakonodaje, ki jih je junija 2010 tik pred lokalnimi volitvami v zadnjem trenutku sprejel ukrajinski parlament (vrhovna rada), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb ukrajinske volilne zakonodaje, ki jih je junija 2010 tik pred lokalnimi volitvami v zadnjem trenutku sprejel ukrajinski parlament (vrhovna rada),

| — | ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Ukrajino za obdobje 2011–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Ukrajino za obdobje 2011–2013,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker je Ukrajina evropska država, ki je za EU strateško pomembna; ker ima Ukrajina zaradi svoje velikosti, virov, prebivalstva in zemljepisne lege poseben položaj v Evropi ter je zato ključni dejavnik v tej regiji, |
| --- | --- |

A.

ker je Ukrajina evropska država, ki je za EU strateško pomembna; ker ima Ukrajina zaradi svoje velikosti, virov, prebivalstva in zemljepisne lege poseben položaj v Evropi ter je zato ključni dejavnik v tej regiji,

| B. | ker sta novoizvoljeni ukrajinski predsednik Viktor Janukovič in ukrajinski parlament potrdila odločenost Ukrajine, da se pridruži Evropski uniji, |
| --- | --- |

B.

ker sta novoizvoljeni ukrajinski predsednik Viktor Janukovič in ukrajinski parlament potrdila odločenost Ukrajine, da se pridruži Evropski uniji,

| C. | ker se trdi, da so bile demokratične svoboščine, kot so svoboda zbiranja, izražanja in svoboda medijev, v zadnjih mesecih pod pritiskom, |
| --- | --- |

C.

ker se trdi, da so bile demokratične svoboščine, kot so svoboda zbiranja, izražanja in svoboda medijev, v zadnjih mesecih pod pritiskom,

| D. | ker sodba ukrajinskega ustavnega sodišča z dne 1. oktobra 2010 ponovno vzpostavlja predsedniški sistem vodenja; ker mora ostati vzpostavitev demokratičnega, učinkovitega in trajnega sistema zavor in ravnovesij prednostna naloga, ta proces pa mora biti odprt, vključujoč in dostopen za vse politične skupine in akterje v Ukrajini, |
| --- | --- |

D.

ker sodba ukrajinskega ustavnega sodišča z dne 1. oktobra 2010 ponovno vzpostavlja predsedniški sistem vodenja; ker mora ostati vzpostavitev demokratičnega, učinkovitega in trajnega sistema zavor in ravnovesij prednostna naloga, ta proces pa mora biti odprt, vključujoč in dostopen za vse politične skupine in akterje v Ukrajini,

| E. | ker so 31. oktobra 2010 v Ukrajini potekale lokalne in regionalne volitve v mirnem ozračju in brez incidentov; ker so bile izrečene kritike o nekaterih vidikih priprav teh volitev, zlasti glede volilne zakonodaje, pa tudi postopka sprejemanja zakonodaje in nekaterih vidikov te zakonodaje, |
| --- | --- |

E.

ker so 31. oktobra 2010 v Ukrajini potekale lokalne in regionalne volitve v mirnem ozračju in brez incidentov; ker so bile izrečene kritike o nekaterih vidikih priprav teh volitev, zlasti glede volilne zakonodaje, pa tudi postopka sprejemanja zakonodaje in nekaterih vidikov te zakonodaje,

| F. | ker se po predsedniških volitvah januarja 2010 kažejo vse bolj zaskrbljujoči znaki manjšega spoštovanja do demokracije in pluralizma, kar je razvidno predvsem iz obravnavanja nekaterih nevladnih organizacij in pritožb posameznih novinarjev zaradi pritiska urednikov ali lastnikov medijev, naj o nekaterih dogodkih poročajo ali ne, pa tudi iz povečanega in politično motiviranega delovanja ukrajinske službe državne varnosti ter zlorab upravnih in sodnih sredstev v politične namene, |
| --- | --- |

F.

ker se po predsedniških volitvah januarja 2010 kažejo vse bolj zaskrbljujoči znaki manjšega spoštovanja do demokracije in pluralizma, kar je razvidno predvsem iz obravnavanja nekaterih nevladnih organizacij in pritožb posameznih novinarjev zaradi pritiska urednikov ali lastnikov medijev, naj o nekaterih dogodkih poročajo ali ne, pa tudi iz povečanega in politično motiviranega delovanja ukrajinske službe državne varnosti ter zlorab upravnih in sodnih sredstev v politične namene,

| G. | ker je predstavnica OVSE za svobodo medijev 13. oktobra 2010 izjavila, da je Ukrajina dosegla visoko raven medijske svobode, da pa mora nujno ukrepati, da bi jo obdržala, ter pozvala ukrajinsko vlado, naj se vzdrži vseh poskusov vplivanja na medijske vsebine ali poskusov cenzuriranja, s čimer bi ustregla mednarodnim standardom za medijsko svobodo in standardom OVSE za obveze v zvezi s svobodo medijev, |
| --- | --- |

G.

ker je predstavnica OVSE za svobodo medijev 13. oktobra 2010 izjavila, da je Ukrajina dosegla visoko raven medijske svobode, da pa mora nujno ukrepati, da bi jo obdržala, ter pozvala ukrajinsko vlado, naj se vzdrži vseh poskusov vplivanja na medijske vsebine ali poskusov cenzuriranja, s čimer bi ustregla mednarodnim standardom za medijsko svobodo in standardom OVSE za obveze v zvezi s svobodo medijev,

| H. | ker lahko vzhodno partnerstvo Ukrajini nudi dodatne načine za približevanje Evropi, uspešno pa je lahko le, če bo temeljilo na praktičnih in zanesljivih projektih in bo ustrezno financirano, |
| --- | --- |

H.

ker lahko vzhodno partnerstvo Ukrajini nudi dodatne načine za približevanje Evropi, uspešno pa je lahko le, če bo temeljilo na praktičnih in zanesljivih projektih in bo ustrezno financirano,

| 1. | poudarja, da lahko v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji Ukrajina zaprosi za članstvo v EU kot vsaka evropska država, ki spoštuje načela svobode in demokracije, človekove pravice in temeljne svoboščine ter načela pravne države; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da lahko v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji Ukrajina zaprosi za članstvo v EU kot vsaka evropska država, ki spoštuje načela svobode in demokracije, človekove pravice in temeljne svoboščine ter načela pravne države;

| 2. | poudarja, da je prihodnost Ukrajine evropska, saj ima močne zgodovinske, kulturne in gospodarske vezi z Evropsko unijo in je ena od bistvenih partneric Unije v njeni vzhodni soseščini, ki pomembno vpliva na varnost, stabilnost in blaginjo vse celine; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je prihodnost Ukrajine evropska, saj ima močne zgodovinske, kulturne in gospodarske vezi z Evropsko unijo in je ena od bistvenih partneric Unije v njeni vzhodni soseščini, ki pomembno vpliva na varnost, stabilnost in blaginjo vse celine;

| 3. | pozdravlja soglasne izjave ukrajinskega vlade in političnega opozicije o želji Ukrajine, da krene po poti evropskega povezovanja, ter njeni dolgoročni ambiciji, da postane država članica Evropske unije; opaža, da ta cilj še vedno soglasno podpirajo vsi njeni politični akterji; poziva ukrajinske oblasti, naj vzpostavijo skupni forum za usklajevanje političnega mnenja Ukrajine do Evropske unije, ki naj ga sestavljajo politiki iz vrst vladajoče koalicije in opozicije; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja soglasne izjave ukrajinskega vlade in političnega opozicije o želji Ukrajine, da krene po poti evropskega povezovanja, ter njeni dolgoročni ambiciji, da postane država članica Evropske unije; opaža, da ta cilj še vedno soglasno podpirajo vsi njeni politični akterji; poziva ukrajinske oblasti, naj vzpostavijo skupni forum za usklajevanje političnega mnenja Ukrajine do Evropske unije, ki naj ga sestavljajo politiki iz vrst vladajoče koalicije in opozicije;

| 4. | poudarja, da lokalne in regionalne volitve, ki so bile 31. oktobra 2010, niso oblikovale novega pozitivnega standarda, čeprav so tehnično gledano potekale na urejen način; obžaluje, da je Ukrajina spremenila svojo volilno zakonodajo nekaj mesecev pred lokalnimi in regionalnimi volitvami, zaradi česar ni bilo dovolj časa, da bi zakon izboljšali in se pripravili na ustrezno, demokratično izvajanje volitev; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da lokalne in regionalne volitve, ki so bile 31. oktobra 2010, niso oblikovale novega pozitivnega standarda, čeprav so tehnično gledano potekale na urejen način; obžaluje, da je Ukrajina spremenila svojo volilno zakonodajo nekaj mesecev pred lokalnimi in regionalnimi volitvami, zaradi česar ni bilo dovolj časa, da bi zakon izboljšali in se pripravili na ustrezno, demokratično izvajanje volitev;

| 5. | obžaluje, da volilna komisija ni sprejela zahtevkov opozicijskih strank za prijavo, preden je vladajoča Stranka regij predložila svoj seznam, zato si je ta dejansko zagotovila prvo mesto na seznamih v približno 85 odstotkih volilnih enot; opaža, da zaradi nepravilnosti v volilni zakonodaji, ki ni zagotovila dovolj ukrepov za zaščito pravice uveljavljenih političnih strank do sodelovanja, nekatere stranke, kot je na primer stranka Domovina, v številnih okrožjih niso uspele prijaviti svojih kandidatov ali sodelovati na volitvah; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da volilna komisija ni sprejela zahtevkov opozicijskih strank za prijavo, preden je vladajoča Stranka regij predložila svoj seznam, zato si je ta dejansko zagotovila prvo mesto na seznamih v približno 85 odstotkih volilnih enot; opaža, da zaradi nepravilnosti v volilni zakonodaji, ki ni zagotovila dovolj ukrepov za zaščito pravice uveljavljenih političnih strank do sodelovanja, nekatere stranke, kot je na primer stranka Domovina, v številnih okrožjih niso uspele prijaviti svojih kandidatov ali sodelovati na volitvah;

| 6. | obžaluje, da so volilna pravila še vedno predmet razprav; podpira potrebo po izboljšanju volilnega okvira in meni, da je delo na pripravi osnutka novega volilnega zakonika, opravljeno v sodelovanju z izvedenci Evropske unije in OVSE, spodbudno; je seznanjen, da je bil sedaj osnutek enotnega volilnega zakonika vložen v sprejetje ukrajinskemu parlamentu; poudarja, da je za preglednost volilnega postopka nujen jasen zakonodajni okvir; poziva ukrajinske oblasti, naj zagotovijo, da bo zakonodaja dokončana pravočasno in dovolj zgodaj pred zakonodajnimi volitvami leta 2012; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da so volilna pravila še vedno predmet razprav; podpira potrebo po izboljšanju volilnega okvira in meni, da je delo na pripravi osnutka novega volilnega zakonika, opravljeno v sodelovanju z izvedenci Evropske unije in OVSE, spodbudno; je seznanjen, da je bil sedaj osnutek enotnega volilnega zakonika vložen v sprejetje ukrajinskemu parlamentu; poudarja, da je za preglednost volilnega postopka nujen jasen zakonodajni okvir; poziva ukrajinske oblasti, naj zagotovijo, da bo zakonodaja dokončana pravočasno in dovolj zgodaj pred zakonodajnimi volitvami leta 2012;

| 7. | je zaskrbljen zaradi nedavnih dogodkov, ki bi lahko spodkopali svobodo in pluralizem medijev; poziva oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito teh bistvenih vidikov demokratične družbe ter se vzdržijo vseh poskusov neposrednega ali posrednega nadzora vsebine poročanja nacionalnih medijev; poudarja nujno potrebo po reformi zakonodaje o medijskem sektorju in zato pozdravlja nedavni predlog za vzpostavitev storitev javne radiodifuzije v Ukrajini; pozdravlja tudi javna zagotovila ukrajinskih oblasti, da bo pravni okvir, nujen za vzpostavitev storitev javne radiodifuzije, zaključen do konca leta; obžaluje, da so neodvisnima televizijskima postajama TVi in TV5 odvzeli nekatere oddajniške frekvence; poziva oblasti, naj zagotovijo, da sodni postopki ne bodo povzročili selektivnih odvzemov oddajniških frekvenc in naj preučijo vse sklepe ali imenovanja, ki bi lahko pripeljala do navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen zaradi nedavnih dogodkov, ki bi lahko spodkopali svobodo in pluralizem medijev; poziva oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito teh bistvenih vidikov demokratične družbe ter se vzdržijo vseh poskusov neposrednega ali posrednega nadzora vsebine poročanja nacionalnih medijev; poudarja nujno potrebo po reformi zakonodaje o medijskem sektorju in zato pozdravlja nedavni predlog za vzpostavitev storitev javne radiodifuzije v Ukrajini; pozdravlja tudi javna zagotovila ukrajinskih oblasti, da bo pravni okvir, nujen za vzpostavitev storitev javne radiodifuzije, zaključen do konca leta; obžaluje, da so neodvisnima televizijskima postajama TVi in TV5 odvzeli nekatere oddajniške frekvence; poziva oblasti, naj zagotovijo, da sodni postopki ne bodo povzročili selektivnih odvzemov oddajniških frekvenc in naj preučijo vse sklepe ali imenovanja, ki bi lahko pripeljala do navzkrižja interesov;

| 8. | poziva ukrajinsko vlado, naj zakonodajo o svobodi medijev uskladi s standardi OVSE; odločno ukrepanje v zvezi s tem bi okrepilo verodostojnost Ukrajine kot predsedujoče OVSE za leto 2013; |
| --- | --- |

8.

poziva ukrajinsko vlado, naj zakonodajo o svobodi medijev uskladi s standardi OVSE; odločno ukrepanje v zvezi s tem bi okrepilo verodostojnost Ukrajine kot predsedujoče OVSE za leto 2013;

| 9. | poziva ukrajinske oblasti, naj temeljito preučijo izginotje Vasila Klimentjeva, glavnega urednika časopisa, ki se osredotoča na korupcijo v regiji Harkov; |
| --- | --- |

9.

poziva ukrajinske oblasti, naj temeljito preučijo izginotje Vasila Klimentjeva, glavnega urednika časopisa, ki se osredotoča na korupcijo v regiji Harkov;

| 10. | poudarja potrebo po okrepitvi verodostojnosti, stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti ustanov ter s tem zagotavljanja demokracije in pravne države ter spodbujanja sporazumnega procesa ustavnih reform, ki bo temeljil na jasni delitvi oblasti in vzpostavitvi učinkovitega sistema zavor in ravnovesij med državnimi ustanovami; poudarja, da je sodelovanje z Evropsko komisijo za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija) poglavitno za zagotavljanje popolne skladnosti svežnjev zakonodajnih reform, ki se trenutno oblikujejo, z evropskimi standardi in vrednotami; poziva vse bistvene zainteresirane politične skupine, vključno z vlado in opozicijo, naj sodelujejo v tem procesu, ter poziva ukrajinske oblasti, naj Beneško komisijo zaprosijo za mnenje o končnih različicah predlogov zakonov; |
| --- | --- |

10.

poudarja potrebo po okrepitvi verodostojnosti, stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti ustanov ter s tem zagotavljanja demokracije in pravne države ter spodbujanja sporazumnega procesa ustavnih reform, ki bo temeljil na jasni delitvi oblasti in vzpostavitvi učinkovitega sistema zavor in ravnovesij med državnimi ustanovami; poudarja, da je sodelovanje z Evropsko komisijo za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija) poglavitno za zagotavljanje popolne skladnosti svežnjev zakonodajnih reform, ki se trenutno oblikujejo, z evropskimi standardi in vrednotami; poziva vse bistvene zainteresirane politične skupine, vključno z vlado in opozicijo, naj sodelujejo v tem procesu, ter poziva ukrajinske oblasti, naj Beneško komisijo zaprosijo za mnenje o končnih različicah predlogov zakonov;

| 11. | poziva vse stranke v ukrajinskem parlamentu, naj podpirajo in spodbujajo vzpostavitev učinkovitega sistema zavor in ravnovesij za zakonito delovanje vlade; |
| --- | --- |

11.

poziva vse stranke v ukrajinskem parlamentu, naj podpirajo in spodbujajo vzpostavitev učinkovitega sistema zavor in ravnovesij za zakonito delovanje vlade;

| 12. | poziva oblasti, naj v celoti raziščejo vsa poročila o kršitvah pravic in svoboščin ter odpravijo vse ugotovljene kršitve in tudi raziščejo vlogo ukrajinske varnostne službe pri vmešavanju v demokratični proces; |
| --- | --- |

12.

poziva oblasti, naj v celoti raziščejo vsa poročila o kršitvah pravic in svoboščin ter odpravijo vse ugotovljene kršitve in tudi raziščejo vlogo ukrajinske varnostne službe pri vmešavanju v demokratični proces;

| 13. | poudarja ključno vlogo Ukrajine pri zanesljivi oskrbi Evropske unije z energijo; poudarja pomen dodatne okrepitve sodelovanja med Ukrajino in EU na področju energije; Ukrajino poziva, naj uresniči svoje zaveze iz skupne izjave mednarodne investicijske konference EU-Ukrajina o posodobitvi ukrajinskega sistema za pretok plina; poziva, naj EU in Ukrajina skleneta dodatne sporazume, da bi obema stranema zagotovili zanesljivo oskrbo z energijo, vključno z zanesljivim in raznovrstnim sistemom za pretok plina in nafte; poudarja, da Ukrajina potrebuje pregledne, učinkovite in kakovostne storitve tranzita prek moderniziranega omrežja za transport plina, če želi imeti moderen sistem za pretok plina; poziva Komisijo, naj zagotovi potrebno tehnično pomoč, da bi temeljito izboljšali energetsko učinkovitost ukrajinskega električnega omrežja in okrepili sodelovanje pri reformi plinskega sektorja, s katero bi ga uskladili s standardi EU; |
| --- | --- |

13.

poudarja ključno vlogo Ukrajine pri zanesljivi oskrbi Evropske unije z energijo; poudarja pomen dodatne okrepitve sodelovanja med Ukrajino in EU na področju energije; Ukrajino poziva, naj uresniči svoje zaveze iz skupne izjave mednarodne investicijske konference EU-Ukrajina o posodobitvi ukrajinskega sistema za pretok plina; poziva, naj EU in Ukrajina skleneta dodatne sporazume, da bi obema stranema zagotovili zanesljivo oskrbo z energijo, vključno z zanesljivim in raznovrstnim sistemom za pretok plina in nafte; poudarja, da Ukrajina potrebuje pregledne, učinkovite in kakovostne storitve tranzita prek moderniziranega omrežja za transport plina, če želi imeti moderen sistem za pretok plina; poziva Komisijo, naj zagotovi potrebno tehnično pomoč, da bi temeljito izboljšali energetsko učinkovitost ukrajinskega električnega omrežja in okrepili sodelovanje pri reformi plinskega sektorja, s katero bi ga uskladili s standardi EU;

| 14. | podpira poziv predsednikov držav EU in Ukrajine ob obeleženju 25. obletnice černobilske nesreče v Kijevu, naj se mobilizira vsa pomoč, potrebna za dokončanje zaščite černobilske četrte enote in nadaljnjo razgradnjo preostalih treh enot; poudarja, da je za projekt izgradnje zaščite najpomembnejša preglednost, zlasti glede prihodnjih korakov in do sedaj opravljenih del; |
| --- | --- |

14.

podpira poziv predsednikov držav EU in Ukrajine ob obeleženju 25. obletnice černobilske nesreče v Kijevu, naj se mobilizira vsa pomoč, potrebna za dokončanje zaščite černobilske četrte enote in nadaljnjo razgradnjo preostalih treh enot; poudarja, da je za projekt izgradnje zaščite najpomembnejša preglednost, zlasti glede prihodnjih korakov in do sedaj opravljenih del;

| 15. | meni, da je bil narejen spodbuden napredek pri pogajanjih o pridružitvenem sporazumu EU-Ukrajina, zlasti pri vidiku poglobljenega in razširjenega prostotrgovinskega območja; je seznanjen, da je zaključek pogajanj o sporazumu odvisen od sposobnosti in pripravljenosti Ukrajine, da približa svojo zakone in uredbe zakonodaji Evropske unije; poziva Evropsko komisijo, naj se z Ukrajino dogovori o poglobljenem in razširjenem prostotrgovinskem območju, tako da njegove določbe ne bodo zgolj odprle trgov EU in Ukrajine trgovini v obojestransko korist, temveč tudi podprle modernizacijo ukrajinskega gospodarstva; poudarja, da bi poglobljeno in razširjeno prostotrgovinsko območje Ukrajini zagotovilo postopno vključevanje v notranji trg EU, vključno s širitvijo štirih svoboščin na to državo; poziva Komisijo in Ukrajino, naj hitro napredujeta na tem področju na podlagi ukrajinskih dosežkov kot članice Svetovne trgovinske organizacije; poziva obe strani, naj storita vse potrebno, da se v prvi polovici naslednjega leta sklene končni sporazum; |
| --- | --- |

15.

meni, da je bil narejen spodbuden napredek pri pogajanjih o pridružitvenem sporazumu EU-Ukrajina, zlasti pri vidiku poglobljenega in razširjenega prostotrgovinskega območja; je seznanjen, da je zaključek pogajanj o sporazumu odvisen od sposobnosti in pripravljenosti Ukrajine, da približa svojo zakone in uredbe zakonodaji Evropske unije; poziva Evropsko komisijo, naj se z Ukrajino dogovori o poglobljenem in razširjenem prostotrgovinskem območju, tako da njegove določbe ne bodo zgolj odprle trgov EU in Ukrajine trgovini v obojestransko korist, temveč tudi podprle modernizacijo ukrajinskega gospodarstva; poudarja, da bi poglobljeno in razširjeno prostotrgovinsko območje Ukrajini zagotovilo postopno vključevanje v notranji trg EU, vključno s širitvijo štirih svoboščin na to državo; poziva Komisijo in Ukrajino, naj hitro napredujeta na tem področju na podlagi ukrajinskih dosežkov kot članice Svetovne trgovinske organizacije; poziva obe strani, naj storita vse potrebno, da se v prvi polovici naslednjega leta sklene končni sporazum;

| 16. | poziva ukrajinske oblasti, naj okrepijo prizadevanja za boj proti korupciji; v tej zvezi pričakuje, da bodo pozitivne politične izjave spremljali odločni ukrepi za boj proti korupciji na vseh ravneh na podlagi politične nepristranskosti; poziva k vzpostavitvi enakih pogojev poslovanja in uporabi istih pravil za domače in tuje vlagatelje; v tej zvezi obžaluje pregloboko vpletenost velikih podjetij v politično življenje; |
| --- | --- |

16.

poziva ukrajinske oblasti, naj okrepijo prizadevanja za boj proti korupciji; v tej zvezi pričakuje, da bodo pozitivne politične izjave spremljali odločni ukrepi za boj proti korupciji na vseh ravneh na podlagi politične nepristranskosti; poziva k vzpostavitvi enakih pogojev poslovanja in uporabi istih pravil za domače in tuje vlagatelje; v tej zvezi obžaluje pregloboko vpletenost velikih podjetij v politično življenje;

| 17. | mu jemlje pogum dejstvo, da je ukrajinski parlament sprejel spremembe novega zakona o javnih naročilih, v skladu s katerimi so blago, dela in storitve, ki se zagotovijo za namene evropskega prvenstva v nogometu leta 2012 v Ukrajini, izvzeti iz področja uporabe tega zakona; |
| --- | --- |

17.

mu jemlje pogum dejstvo, da je ukrajinski parlament sprejel spremembe novega zakona o javnih naročilih, v skladu s katerimi so blago, dela in storitve, ki se zagotovijo za namene evropskega prvenstva v nogometu leta 2012 v Ukrajini, izvzeti iz področja uporabe tega zakona;

| 18. | poziva ukrajinski parlament, naj sprejme predlog zakona o dostopu do informacij javnega značaja, v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

18.

poziva ukrajinski parlament, naj sprejme predlog zakona o dostopu do informacij javnega značaja, v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi;

| 19. | pozdravlja akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima za Ukrajino, kot je bilo dogovorjeno na 14. vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino 22. novembra 2010; meni, da je akcijski načrt praktično orodje za nadaljevanje bistvenih reform na ustreznih področjih; zlasti pri utrjevanju pravne države in spoštovanja temeljnih svoboščin; poziva Komisijo, naj ukrajinskim oblastem pomaga pri prizadevanjih za liberalizacijo vizumskega režima; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima za Ukrajino, kot je bilo dogovorjeno na 14. vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino 22. novembra 2010; meni, da je akcijski načrt praktično orodje za nadaljevanje bistvenih reform na ustreznih področjih; zlasti pri utrjevanju pravne države in spoštovanja temeljnih svoboščin; poziva Komisijo, naj ukrajinskim oblastem pomaga pri prizadevanjih za liberalizacijo vizumskega režima;

| 20. | poziva države članice, naj kot srednjeročen cilj odpravijo pristojbine za obravnavo nacionalnih in schengenskih vizumskih vlog za ukrajinske državljane; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj kot srednjeročen cilj odpravijo pristojbine za obravnavo nacionalnih in schengenskih vizumskih vlog za ukrajinske državljane;

| 21. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in Ukrajino pripravi posebne ukrepe, ki bodo veljali v času evropskega nogometnega prvenstva leta 2012, da bi omogočili potovanje imetnikom vstopnic, to posebno priložnost pa izkoristili kot preskusno obdobje pred dokončno odpravo vizumov; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in Ukrajino pripravi posebne ukrepe, ki bodo veljali v času evropskega nogometnega prvenstva leta 2012, da bi omogočili potovanje imetnikom vstopnic, to posebno priložnost pa izkoristili kot preskusno obdobje pred dokončno odpravo vizumov;

| 22. | pozdravlja dejavno sodelovanje Ukrajine v vzhodnem partnerstvu in parlamentarni skupščini Euronest; poziva Svet in Komisijo, naj še dodatno okrepita sodelovanje z Ukrajino glede toka dogodkov v soseščini in zlasti glede razvoja politik za črnomorsko območje; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dejavno sodelovanje Ukrajine v vzhodnem partnerstvu in parlamentarni skupščini Euronest; poziva Svet in Komisijo, naj še dodatno okrepita sodelovanje z Ukrajino glede toka dogodkov v soseščini in zlasti glede razvoja politik za črnomorsko območje;

| 23. | poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje na področju mladinskih in študentskih izmenjav in razvoja programov štipendiranja, kar bi Ukrajincem omogočilo, da se seznanijo z Evropsko unijo in njenimi državami članicami; meni, da bi bilo treba program visokošolskih izmenjav Erasmus razširiti na študente iz šestih vzhodnih partnerskih držav; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje na področju mladinskih in študentskih izmenjav in razvoja programov štipendiranja, kar bi Ukrajincem omogočilo, da se seznanijo z Evropsko unijo in njenimi državami članicami; meni, da bi bilo treba program visokošolskih izmenjav Erasmus razširiti na študente iz šestih vzhodnih partnerskih držav;

| 24. | naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, predsednikoma vlade in parlamenta Ukrajine ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

24.

naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, predsednikoma vlade in parlamenta Ukrajine ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/94

---

Četrtek, 25. november 2010Mednarodna trgovinska politika v okviru zahtev glede podnebnih sprememb

P7_TA(2010)0445

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (2010/2103(INI))

2012/C 99 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročil treh delovnih skupin medvladne skupine strokovnjakov za podnebne spremembe, objavljenih leta 2007 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil treh delovnih skupin medvladne skupine strokovnjakov za podnebne spremembe, objavljenih leta 2007 (1),

| — | ob upoštevanju svežnja ukrepov za boj proti podnebnim spremembam, ki ga je 17. decembra 2008 sprejel Evropski svet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja ukrepov za boj proti podnebnim spremembam, ki ga je 17. decembra 2008 sprejel Evropski svet,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z zasedanja 29. in 30. oktobra 2009 o pogajanjih o podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z zasedanja 29. in 30. oktobra 2009 o pogajanjih o podnebju,

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja OZN o podnebju v Københavnu (Danska) od 7. do 18. decembra 2009 ter o sporazumu s tega srečanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja OZN o podnebju v Københavnu (Danska) od 7. do 18. decembra 2009 ter o sporazumu s tega srečanja,

| — | ob upoštevanju predhodnih resolucij Parlamenta o podnebnih spremembah, zlasti resolucije z dne 10. februarja 2010 o rezultatih vrhunskega srečanja v Københavnu (2) ter resolucije z dne 29. novembra 2007 o trgovini in podnebnih spremembah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih resolucij Parlamenta o podnebnih spremembah, zlasti resolucije z dne 10. februarja 2010 o rezultatih vrhunskega srečanja v Københavnu (2) ter resolucije z dne 29. novembra 2007 o trgovini in podnebnih spremembah (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. maja 2010 o analizi možnosti, da se preseže ciljno 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter oceni tveganja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU (KOM(2010)0265), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. maja 2010 o analizi možnosti, da se preseže ciljno 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter oceni tveganja selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU (KOM(2010)0265),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 19. junija 2010 o trajnosti biogoriv in drugih tekočih biogoriv (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 19. junija 2010 o trajnosti biogoriv in drugih tekočih biogoriv (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. novembra 2008 o pobudi za surovine – zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi (KOM(2008) 0699), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. novembra 2008 o pobudi za surovine – zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi (KOM(2008) 0699),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne trgovinske organizacije in programa Združenih narodov za okolje „Trgovina in podnebne spremembe“ z dne 26. junija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne trgovinske organizacije in programa Združenih narodov za okolje „Trgovina in podnebne spremembe“ z dne 26. junija 2008,

| — | ob upoštevanju končne izjave voditeljev držav in vlad na vrhunskem srečanju skupine G 20 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave voditeljev držav in vlad na vrhunskem srečanju skupine G 20 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu,

| — | ob upoštevanju mednarodne ocene agronomske znanosti in tehnologije za razvoj, objavljene v letu 2008 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne ocene agronomske znanosti in tehnologije za razvoj, objavljene v letu 2008 (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost ter Odbora za razvoj (A7–0310/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost ter Odbora za razvoj (A7–0310/2010),

| A. | ker se je temperatura na Zemlji v zadnjem stoletju povišala in se bo še naprej višala ter ker so gospodarske, socialne in okoljske posledice podnebnega segrevanja že dobile zaskrbljujoče razsežnosti in ker je treba segrevanje omejiti na manj kot 2 °C, |
| --- | --- |

A.

ker se je temperatura na Zemlji v zadnjem stoletju povišala in se bo še naprej višala ter ker so gospodarske, socialne in okoljske posledice podnebnega segrevanja že dobile zaskrbljujoče razsežnosti in ker je treba segrevanje omejiti na manj kot 2 °C,

| B. | ker je dogovor, sprejet na vrhunskem srečanju OZN o podnebju v Københavnu v decembru 2009, neustrezen; ker Evropska unija ni uspela prevzeti vodilne vloge, |
| --- | --- |

B.

ker je dogovor, sprejet na vrhunskem srečanju OZN o podnebju v Københavnu v decembru 2009, neustrezen; ker Evropska unija ni uspela prevzeti vodilne vloge,

| C. | ker je dogovor, sprejet na vrhunskem srečanju OZN o podnebju v Københavnu v decembru 2009, neustrezen in vreden razočaranja, |
| --- | --- |

C.

ker je dogovor, sprejet na vrhunskem srečanju OZN o podnebju v Københavnu v decembru 2009, neustrezen in vreden razočaranja,

| D. | ker vrhunsko srečanje v Cancunu ponuja enkratno priložnost za vsebinski dialog in bi morali v njegovem okviru sprejeti pravno zavezujoče instrumente ter veliko zanesljivejše postopke preverjanja, prav tako bi to srečanje moralo biti pomemben korak k celovitemu in pravno zavezujočemu operativnemu sporazumu, ki bo omogočil omejitev globalnega segrevanja krepko pod 2 °C, |
| --- | --- |

D.

ker vrhunsko srečanje v Cancunu ponuja enkratno priložnost za vsebinski dialog in bi morali v njegovem okviru sprejeti pravno zavezujoče instrumente ter veliko zanesljivejše postopke preverjanja, prav tako bi to srečanje moralo biti pomemben korak k celovitemu in pravno zavezujočemu operativnemu sporazumu, ki bo omogočil omejitev globalnega segrevanja krepko pod 2 °C,

| E. | ker je boj proti podnebnim spremembam konkurenčni dejavnik, saj sta evropski prednostni nalogi na tem področju varčevanje z energijo ter energija iz obnovljivih virov, ki bosta izboljšali zanesljivo oskrbo Unije z energijo in imata velik potencial za gospodarski razvoj, inovacije, regionalni razvoj in ustvarjanje novih delovnih mest, |
| --- | --- |

E.

ker je boj proti podnebnim spremembam konkurenčni dejavnik, saj sta evropski prednostni nalogi na tem področju varčevanje z energijo ter energija iz obnovljivih virov, ki bosta izboljšali zanesljivo oskrbo Unije z energijo in imata velik potencial za gospodarski razvoj, inovacije, regionalni razvoj in ustvarjanje novih delovnih mest,

| F. | ker so nekatere države z energetskimi subvencijami in brez omejitev emisij ogljikovega dioksida v ugodnejšem položaju, |
| --- | --- |

F.

ker so nekatere države z energetskimi subvencijami in brez omejitev emisij ogljikovega dioksida v ugodnejšem položaju,

| G. | ker so zato trgovinski predpisi odločilni v boju proti podnebnim spremembam in ker lahko Unija nanje močno vpliva, saj je največja svetovna trgovska velesila, |
| --- | --- |

G.

ker so zato trgovinski predpisi odločilni v boju proti podnebnim spremembam in ker lahko Unija nanje močno vpliva, saj je največja svetovna trgovska velesila,

| 1. | se veseli, ker je Evropski svet pokazal ambicijo, da do leta 2050 zmanjša evropske emisije toplogrednih plinov za 80 do 95 % glede na leto 1990, kar je potrebno, če želi Unija ponovno prevzeti vodstvo kot mednarodna velesila na področju podnebja, saj so se druge države močno potrudile na področju okolju prijaznega gospodarstva, zlasti prek svoji načrtov za ponovni gospodarski zagon; močno podpira cilj, da se do leta 2020 za 30 % zmanjšajo evropske emisije, kar bi moralo spodbuditi ostale države k sprejetju bolj ambicioznih zavez; |
| --- | --- |

1.

se veseli, ker je Evropski svet pokazal ambicijo, da do leta 2050 zmanjša evropske emisije toplogrednih plinov za 80 do 95 % glede na leto 1990, kar je potrebno, če želi Unija ponovno prevzeti vodstvo kot mednarodna velesila na področju podnebja, saj so se druge države močno potrudile na področju okolju prijaznega gospodarstva, zlasti prek svoji načrtov za ponovni gospodarski zagon; močno podpira cilj, da se do leta 2020 za 30 % zmanjšajo evropske emisije, kar bi moralo spodbuditi ostale države k sprejetju bolj ambicioznih zavez;

| 2. | poziva k sprejetju mednarodno obvezujočega sporazuma o varstvu podnebja in izrecno podpira cilj za zmanjšanje emisij CO2 v EU za 30 % do leta 2020 in dolgoročni cilj EU za zmanjšanje CO2 in ostalih toplogrednih plinov za najmanj 85 % do leta 2050; |
| --- | --- |

2.

poziva k sprejetju mednarodno obvezujočega sporazuma o varstvu podnebja in izrecno podpira cilj za zmanjšanje emisij CO2 v EU za 30 % do leta 2020 in dolgoročni cilj EU za zmanjšanje CO2 in ostalih toplogrednih plinov za najmanj 85 % do leta 2050;

| 3. | poudarja, da morajo razvite države prevzeti vodilno vlogo pri zmanjševanju emisij CO2; meni, da so oblikovanje standardov, označevanje in certificiranje instrumenti z velikim potencialom za zmanjšanje porabe energije in s tem za reševanje vprašanja podnebnih sprememb; meni, da se mehanizem čistega razvoja ni uspel posvetiti potrebam najranljivejših držav; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morajo razvite države prevzeti vodilno vlogo pri zmanjševanju emisij CO2; meni, da so oblikovanje standardov, označevanje in certificiranje instrumenti z velikim potencialom za zmanjšanje porabe energije in s tem za reševanje vprašanja podnebnih sprememb; meni, da se mehanizem čistega razvoja ni uspel posvetiti potrebam najranljivejših držav;

| 4. | trdi, da bi bilo treba spodbujanje obnovljivih energij okrepiti povsod, kjer si vlade držav članic prizadevajo za dosledno politiko in vzpostavijo zavezujoč pravni okvir, ki dolgoročno omogoča sprejetje stopenjskega programa pomoči, ki prispevajo k odprtju trga in vzpostavitvi minimalne infrastrukture, kar je bistvenega pomena v času krize in poslovne negotovosti; |
| --- | --- |

4.

trdi, da bi bilo treba spodbujanje obnovljivih energij okrepiti povsod, kjer si vlade držav članic prizadevajo za dosledno politiko in vzpostavijo zavezujoč pravni okvir, ki dolgoročno omogoča sprejetje stopenjskega programa pomoči, ki prispevajo k odprtju trga in vzpostavitvi minimalne infrastrukture, kar je bistvenega pomena v času krize in poslovne negotovosti;

| 5. | opozarja, da je trgovinska politika instrument za uresničevanje splošnih ciljev Evropske unije in da se v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije trgovinska politika izvaja „v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije“, skladno s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji, pa mora zlasti prispevati k „trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov“; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je trgovinska politika instrument za uresničevanje splošnih ciljev Evropske unije in da se v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije trgovinska politika izvaja „v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije“, skladno s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji, pa mora zlasti prispevati k „trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov“;

| 6. | poudarja, da je trgovinska politika Evropske unije na dvostranski, večstranski in mnogostranski ravni sredstvo in ne sama sebi namen, da mora biti skladna s cilji boja proti podnebnim spremembam ter vnaprej delovati v skladu s sklepi ambicioznega dogovora o podnebju; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je trgovinska politika Evropske unije na dvostranski, večstranski in mnogostranski ravni sredstvo in ne sama sebi namen, da mora biti skladna s cilji boja proti podnebnim spremembam ter vnaprej delovati v skladu s sklepi ambicioznega dogovora o podnebju;

| 7. | meni, da si je treba pravila WTO razlagati in jih razvijati v skladu z obveznostmi, sprejetimi v okviru večstranskih dogovorov o okolju; poziva Komisijo, naj deluje za dosego soglasja pri WTO, da bi sekretariati večstranskih dogovorov o okolju dobili status opazovalcev na vseh sestankih WTO za področja v njihovi pristojnosti ter vlogo svetovalcev v postopkih za urejanje sporov v zvezi z okoljem; poudarja, da je treba določiti nova mednarodna pravila, s katerimi bi odpravili ugodnejši položaj zaradi poceni emisij ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

7.

meni, da si je treba pravila WTO razlagati in jih razvijati v skladu z obveznostmi, sprejetimi v okviru večstranskih dogovorov o okolju; poziva Komisijo, naj deluje za dosego soglasja pri WTO, da bi sekretariati večstranskih dogovorov o okolju dobili status opazovalcev na vseh sestankih WTO za področja v njihovi pristojnosti ter vlogo svetovalcev v postopkih za urejanje sporov v zvezi z okoljem; poudarja, da je treba določiti nova mednarodna pravila, s katerimi bi odpravili ugodnejši položaj zaradi poceni emisij ogljikovega dioksida;

| 8. | obžaluje dejstvo, da sedaj v nobeni od pogodb WTO ni neposrednega sklicevanja na podnebne spremembe, varno oskrbo s hrano in razvojne cilje tisočletja; obsoja razvoj biopiratstva semen, odpornih na podnebne spremembe; meni, da je treba spremeniti pravila Svetovne trgovinske organizacije, da se zagotovi skladnost in doslednost z obvezami iz Kjotskega protokola in večstranskih okoljskih sporazumov; nujno zahteva reformo WTO, s katero bi omogočili razlikovanje proizvodov na podlagi njihovih metod proizvodnje in predelave; |
| --- | --- |

8.

obžaluje dejstvo, da sedaj v nobeni od pogodb WTO ni neposrednega sklicevanja na podnebne spremembe, varno oskrbo s hrano in razvojne cilje tisočletja; obsoja razvoj biopiratstva semen, odpornih na podnebne spremembe; meni, da je treba spremeniti pravila Svetovne trgovinske organizacije, da se zagotovi skladnost in doslednost z obvezami iz Kjotskega protokola in večstranskih okoljskih sporazumov; nujno zahteva reformo WTO, s katero bi omogočili razlikovanje proizvodov na podlagi njihovih metod proizvodnje in predelave;

| 9. | poudarja, ob upoštevanju preambule Svetovne trgovinske organizacije (STO) in členov (b), (d) in (g) Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT), da mednarodna trgovina ne sme voditi v izkoriščanje naravnih virov, ter poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo načelo skupne preference v okviru STO, posebno z ozirom na trajnostne, podnebju prijazne in etično neoporečne izdelke; |
| --- | --- |

9.

poudarja, ob upoštevanju preambule Svetovne trgovinske organizacije (STO) in členov (b), (d) in (g) Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT), da mednarodna trgovina ne sme voditi v izkoriščanje naravnih virov, ter poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo načelo skupne preference v okviru STO, posebno z ozirom na trajnostne, podnebju prijazne in etično neoporečne izdelke;

| 10. | poziva Komisijo in članice WTO, naj si prizadevajo, da bo WTO podala mnenje o pomenu in posledicah podnebnih sprememb in da si bo prizadevala, da njena pravila ne bodo spodkopavala globalnih prizadevanj za boj proti podnebnih spremembam, za njihovo zmanjšanje in za prilagoditev nanje, ampak jih bodo podpirala; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in članice WTO, naj si prizadevajo, da bo WTO podala mnenje o pomenu in posledicah podnebnih sprememb in da si bo prizadevala, da njena pravila ne bodo spodkopavala globalnih prizadevanj za boj proti podnebnih spremembam, za njihovo zmanjšanje in za prilagoditev nanje, ampak jih bodo podpirala;

| 11. | obžaluje, da morajo članice WTO šele najti način, kako vključiti to pogodbo v sistem institucij OZN in v zakonodajo o varovanju okolja, tudi o podnebnih spremembah, ter o socialni pravičnosti in spoštovanju vseh človekovih pravic; vztraja, da morajo imeti obveze in cilji iz večstranskih okoljskih sporazumov, kot je okvirna konvencija OZN o podnebnih spremembah, pa tudi drugih institucij OZN (FAO, ILO, IMO), prednost pred ozkimi razlagami zakonov o trgovini; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da morajo članice WTO šele najti način, kako vključiti to pogodbo v sistem institucij OZN in v zakonodajo o varovanju okolja, tudi o podnebnih spremembah, ter o socialni pravičnosti in spoštovanju vseh človekovih pravic; vztraja, da morajo imeti obveze in cilji iz večstranskih okoljskih sporazumov, kot je okvirna konvencija OZN o podnebnih spremembah, pa tudi drugih institucij OZN (FAO, ILO, IMO), prednost pred ozkimi razlagami zakonov o trgovini;

| 12. | ker je od marakeškega sklepa ministrov članic WTO o trgovini in okolju 15. aprila 1994 minilo že več kot 15 let, poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu najkasneje do polovice 2011 predstavi poročilo, v katerem bo ocenila, v kolikšni meri je odbor WTO za trgovino in okolje izpolnil obveze iz tega sklepa ter kaj je po njenem mnenju še treba storiti, zlasti v zvezi z globalnim dialogom o blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter WTO; |
| --- | --- |

12.

ker je od marakeškega sklepa ministrov članic WTO o trgovini in okolju 15. aprila 1994 minilo že več kot 15 let, poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu najkasneje do polovice 2011 predstavi poročilo, v katerem bo ocenila, v kolikšni meri je odbor WTO za trgovino in okolje izpolnil obveze iz tega sklepa ter kaj je po njenem mnenju še treba storiti, zlasti v zvezi z globalnim dialogom o blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter WTO;

| 13. | poziva Komisijo in države članice STO, da pri pogajanjih STO in pri dvostranskih trgovinskih pogajanjih vztrajajo, da trgovinska liberalizacija, še posebej na področju surovin, ne bo ogrožala trajnostnega upravljanja z viri in da bodo podnebni cilj in cilji za zaščito vrst postali sestavni del sporazumov; zato poziva Komisijo, naj si v okviru STO prizadeva za skupno srečanje trgovinskih in okoljskih ministrov držav članic STO še pred srečanjem pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja leta 2011 v Johannesburgu; opozarja, da je Okvirna konvencija OZN o spremembi podnebja forum, na katerem je treba doseči mednarodni sporazum o soočanju s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice STO, da pri pogajanjih STO in pri dvostranskih trgovinskih pogajanjih vztrajajo, da trgovinska liberalizacija, še posebej na področju surovin, ne bo ogrožala trajnostnega upravljanja z viri in da bodo podnebni cilj in cilji za zaščito vrst postali sestavni del sporazumov; zato poziva Komisijo, naj si v okviru STO prizadeva za skupno srečanje trgovinskih in okoljskih ministrov držav članic STO še pred srečanjem pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja leta 2011 v Johannesburgu; opozarja, da je Okvirna konvencija OZN o spremembi podnebja forum, na katerem je treba doseči mednarodni sporazum o soočanju s podnebnimi spremembami;

| 14. | meni, da je treba nujno začeti javno razpravo o ustanovitvi svetovne okoljske organizacije; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba nujno začeti javno razpravo o ustanovitvi svetovne okoljske organizacije;

Krepiti pozitivno interakcijo med trgovino in varstvom okolja

| 15. | priznava, da lahko trgovinska izmenjava igra pozitivno vlogo pri širjenju blaga in storitev, ki prispevajo k varstvu okolja; meni, da se lahko varstvo podnebja in liberalizacija izmenjav vzajemno krepita z lajšanjem izmenjave okoljskega blaga in storitev, vendar je treba prej določiti seznam tega blaga in storitev glede na stroga okoljska merila ter v sodelovanju z državami članicami WTO; |
| --- | --- |

15.

priznava, da lahko trgovinska izmenjava igra pozitivno vlogo pri širjenju blaga in storitev, ki prispevajo k varstvu okolja; meni, da se lahko varstvo podnebja in liberalizacija izmenjav vzajemno krepita z lajšanjem izmenjave okoljskega blaga in storitev, vendar je treba prej določiti seznam tega blaga in storitev glede na stroga okoljska merila ter v sodelovanju z državami članicami WTO;

| 16. | priznava, da je trgovina pomembno orodje za prenos tehnologij v države v razvoju; poudarja, da je treba zmanjšati ovire za „zeleno“ trgovino, na primer z odpravo tarif na „zeleno“ blago na ravni Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

16.

priznava, da je trgovina pomembno orodje za prenos tehnologij v države v razvoju; poudarja, da je treba zmanjšati ovire za „zeleno“ trgovino, na primer z odpravo tarif na „zeleno“ blago na ravni Svetovne trgovinske organizacije;

| 17. | upa, da bo EU delovala kot zgled in bo zmanjšala ovire, kot so carine in druge dajatve, za trgovanje z zelenimi tehnologijami ter okolju in podnebju prijaznimi izdelki ter da bo na podlagi akcijskega načrta z Balija in københavnskega zelenega podnebnega sklada spodbujala okoljske dobrine in storitve; |
| --- | --- |

17.

upa, da bo EU delovala kot zgled in bo zmanjšala ovire, kot so carine in druge dajatve, za trgovanje z zelenimi tehnologijami ter okolju in podnebju prijaznimi izdelki ter da bo na podlagi akcijskega načrta z Balija in københavnskega zelenega podnebnega sklada spodbujala okoljske dobrine in storitve;

| 18. | poudarja pomen inovacij v okolju prijaznih tehnologijah ter priznava vlogo, ki jo lahko igra trgovinska izmenjava v prenosu teh tehnologij med državami; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen inovacij v okolju prijaznih tehnologijah ter priznava vlogo, ki jo lahko igra trgovinska izmenjava v prenosu teh tehnologij med državami;

| 19. | poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri opredeljevanju najočitnejših ovir za širjenje tehnologij v državah v razvoju, da se tako rešijo podnebne spremembe; |
| --- | --- |

19.

poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri opredeljevanju najočitnejših ovir za širjenje tehnologij v državah v razvoju, da se tako rešijo podnebne spremembe;

| 20. | meni, da lahko različni sistemi nagrajevanja spodbudijo k inovacijam ter da ti sistemi ne spodbujajo prenosa tehnologij na enak način; prav tako ugotavlja, da je treba obravnavati pomisleke v zvezi z zaščito pravic intelektualne lastnine zaradi šibkih političnih institucij in pomanjkanja pravne države, če naj se omogoči, da bodo sistemi pravic intelektualne lastnine lahko prispevali k prenosu tehnologije; zato poziva Komisijo, naj preuči vse sisteme nagrajevanja inovacij, naj upošteva nevarnost, da so nekatere države izključene, ter naj rezultate tega dela vključi v svojo podnebno diplomacijo; |
| --- | --- |

20.

meni, da lahko različni sistemi nagrajevanja spodbudijo k inovacijam ter da ti sistemi ne spodbujajo prenosa tehnologij na enak način; prav tako ugotavlja, da je treba obravnavati pomisleke v zvezi z zaščito pravic intelektualne lastnine zaradi šibkih političnih institucij in pomanjkanja pravne države, če naj se omogoči, da bodo sistemi pravic intelektualne lastnine lahko prispevali k prenosu tehnologije; zato poziva Komisijo, naj preuči vse sisteme nagrajevanja inovacij, naj upošteva nevarnost, da so nekatere države izključene, ter naj rezultate tega dela vključi v svojo podnebno diplomacijo;

| 21. | je zaskrbljen zaradi izkrivljajočega vpliva subvencij za fosilno energijo na svetovno izmenjavo, zaradi njihovega vpliva na podnebje ter zaradi stroškov, ki nastajajo zaradi njih v javnih financah; z naklonjenostjo sprejema obvezo skupine G 20 za postopno odpravo teh subvencij; |
| --- | --- |

21.

je zaskrbljen zaradi izkrivljajočega vpliva subvencij za fosilno energijo na svetovno izmenjavo, zaradi njihovega vpliva na podnebje ter zaradi stroškov, ki nastajajo zaradi njih v javnih financah; z naklonjenostjo sprejema obvezo skupine G 20 za postopno odpravo teh subvencij;

| 22. | želi, da Evropska unija na tem področju sprejme vodilno vlogo v mednarodni skupnosti in poziva Komisijo, naj hitro predlaga razpored za odpravo teh subvencij v Uniji, saj bo tak proces zahteval sprejetje spremljevalnih socialnih in gospodarskih ukrepov; sicer pa opozarja Komisijo in države članice na zahtevo Parlamenta, naj obvestijo Evropski parlament o posojilih, ki jih agencije za izvozna posojila in Evropska investicijska banka odobrijo za projekte, ki imajo negativen vpliv na podnebje; |
| --- | --- |

22.

želi, da Evropska unija na tem področju sprejme vodilno vlogo v mednarodni skupnosti in poziva Komisijo, naj hitro predlaga razpored za odpravo teh subvencij v Uniji, saj bo tak proces zahteval sprejetje spremljevalnih socialnih in gospodarskih ukrepov; sicer pa opozarja Komisijo in države članice na zahtevo Parlamenta, naj obvestijo Evropski parlament o posojilih, ki jih agencije za izvozna posojila in Evropska investicijska banka odobrijo za projekte, ki imajo negativen vpliv na podnebje;

| 23. | nasprotuje subvencioniranju fosilnih goriv in poziva k večji podpori okolju prijaznim in obnovljivim energijam in k raziskavam ter razvoju decentraliziranih energijskih virov, posebno v državah v razvoju; v zvezi s tem opozarja na sporazum G20 o postopni opustitvi subvencij za fosilna goriva in poziva Komisijo, naj pripravi predloge za evropsko strategijo, ki bi to izvajala, in jasen časovni razpored ter po potrebi kompenzacijske mehanizme; |
| --- | --- |

23.

nasprotuje subvencioniranju fosilnih goriv in poziva k večji podpori okolju prijaznim in obnovljivim energijam in k raziskavam ter razvoju decentraliziranih energijskih virov, posebno v državah v razvoju; v zvezi s tem opozarja na sporazum G20 o postopni opustitvi subvencij za fosilna goriva in poziva Komisijo, naj pripravi predloge za evropsko strategijo, ki bi to izvajala, in jasen časovni razpored ter po potrebi kompenzacijske mehanizme;

Pravičnejše cene v mednarodni trgovini in preprečevanje selitve virov CO2

| 24. | opozarja, da lahko liberalizacija izmenjav škoduje varstvu podnebja, če nekatere države iz neaktivnosti na podnebnem področju naredijo konkurenčno prednost; predlaga torej reformo protidampiških pravil WTO zaradi vključitve vprašanja pravične okoljske cene glede na svetovna merila za varstvo podnebja; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da lahko liberalizacija izmenjav škoduje varstvu podnebja, če nekatere države iz neaktivnosti na podnebnem področju naredijo konkurenčno prednost; predlaga torej reformo protidampiških pravil WTO zaradi vključitve vprašanja pravične okoljske cene glede na svetovna merila za varstvo podnebja;

| 25. | obžaluje, da imajo lahko nekatere države s subvencijami, ki vplivajo na ceno energije, in brez omejitev ali kvot za emisije ogljikovega dioksida ugodnejši položaj; zaradi pomanjkanja omejitev za emisije ogljikovega dioksida, ki so zato relativno poceni, se te države niso pripravljene pridružiti večstranskim sporazumom o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da imajo lahko nekatere države s subvencijami, ki vplivajo na ceno energije, in brez omejitev ali kvot za emisije ogljikovega dioksida ugodnejši položaj; zaradi pomanjkanja omejitev za emisije ogljikovega dioksida, ki so zato relativno poceni, se te države niso pripravljene pridružiti večstranskim sporazumom o podnebnih spremembah;

| 26. | vseeno ugotavlja, da pogajanja o podnebju temeljijo na načele skupne, a različne odgovornosti, ter da se slabost podnebne politke v državah v razvoju na splošno razlaga z manjšo finančno ali tehnološko sposobnostjo in ne kot okoljski damping; |
| --- | --- |

26.

vseeno ugotavlja, da pogajanja o podnebju temeljijo na načele skupne, a različne odgovornosti, ter da se slabost podnebne politke v državah v razvoju na splošno razlaga z manjšo finančno ali tehnološko sposobnostjo in ne kot okoljski damping;

| 27. | v zvezi s tem meni, da se je treba previdno lotiti evropske razprave o selitvi industrijskih virov CO2 v sistemu Skupnosti za trgovanje z emisijami in o načinu, kako to popraviti; |
| --- | --- |

27.

v zvezi s tem meni, da se je treba previdno lotiti evropske razprave o selitvi industrijskih virov CO2 v sistemu Skupnosti za trgovanje z emisijami in o načinu, kako to popraviti;

| 28. | opozarja, da je na podlagi zadnjega sporočila Komisije z dne 26. maja 2010 (KOM(2010)0265) o tej temi malo industrijskih sektorjev dejansko izrazito občutljivih na selitev virov CO2, ter meni, da njihova določitev zahteva natančno sektorsko analizo; poziva Komisijo, naj kmalu uporabi tak pristop namesto enakih količinskih meril za vse industrijske sektorje; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je na podlagi zadnjega sporočila Komisije z dne 26. maja 2010 (KOM(2010)0265) o tej temi malo industrijskih sektorjev dejansko izrazito občutljivih na selitev virov CO2, ter meni, da njihova določitev zahteva natančno sektorsko analizo; poziva Komisijo, naj kmalu uporabi tak pristop namesto enakih količinskih meril za vse industrijske sektorje;

| 29. | poudarja, da ne obstaja enotna rešitev za vse gospodarske sektorje, občutljive na selitev virov CO2, ter da sta narava proizvoda ali struktura trga bistveni merili za izbiro razpoložljivih sredstev (brezplačna dodelitev kvot, državna pomoč ali poravnave na mejah); |
| --- | --- |

29.

poudarja, da ne obstaja enotna rešitev za vse gospodarske sektorje, občutljive na selitev virov CO2, ter da sta narava proizvoda ali struktura trga bistveni merili za izbiro razpoložljivih sredstev (brezplačna dodelitev kvot, državna pomoč ali poravnave na mejah);

| 30. | meni, da bi bil večstranski sporazum o podnebju najboljši instrument za zagotovitev internalizacije negativnih zunanjih okoljskih vplivov CO2, vendar pa je možno, da tega ne bo mogoče doseči v bližnji prihodnosti; zato meni, da bi morala Evropska unija za industrijske sektorje, ki so zares izpostavljeni povečanju emisij CO2, še naprej preučevati možnosti za vzpostavitev ustreznih okoljskih orodij, ki se dopolnjujejo z dražbo pravic za CO2 v okviru sistema za trgovanje z emisijami v Skupnosti, zlasti „mehanizma za vključevanje ogljika“ v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije. Takšen mehanizem bi omogočil, da se prepreči tveganje prenašanja emisij CO2 na tretje države; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi bil večstranski sporazum o podnebju najboljši instrument za zagotovitev internalizacije negativnih zunanjih okoljskih vplivov CO2, vendar pa je možno, da tega ne bo mogoče doseči v bližnji prihodnosti; zato meni, da bi morala Evropska unija za industrijske sektorje, ki so zares izpostavljeni povečanju emisij CO2, še naprej preučevati možnosti za vzpostavitev ustreznih okoljskih orodij, ki se dopolnjujejo z dražbo pravic za CO2 v okviru sistema za trgovanje z emisijami v Skupnosti, zlasti „mehanizma za vključevanje ogljika“ v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije. Takšen mehanizem bi omogočil, da se prepreči tveganje prenašanja emisij CO2 na tretje države;

| 31. | izrecno izjavlja, da mejne davčne izravnave ne bi smele delovati kot protekcionističen instrument, temveč kot način za zmanjševanje emisij; |
| --- | --- |

31.

izrecno izjavlja, da mejne davčne izravnave ne bi smele delovati kot protekcionističen instrument, temveč kot način za zmanjševanje emisij;

Spodbujanje razlikovanja med proizvodi glede na njihov vpliv na podnebje

| 32. | meni, da lahko EU kot največji mednarodni trgovinski blok postavlja standarde, ki veljajo za ves svet, ter podpira razvoj in širjenje postopkov za podeljevanje certifikatov ter označevanje, ki upoštevajo socialna in ekološka merila; poudarja pomen uspešnega dela mednarodnih neprofitnih organizacij pri razvoju in spodbujanju ustreznih označb in certifikatov in izrecno zagovarja njihovo širšo uporabo; |
| --- | --- |

32.

meni, da lahko EU kot največji mednarodni trgovinski blok postavlja standarde, ki veljajo za ves svet, ter podpira razvoj in širjenje postopkov za podeljevanje certifikatov ter označevanje, ki upoštevajo socialna in ekološka merila; poudarja pomen uspešnega dela mednarodnih neprofitnih organizacij pri razvoju in spodbujanju ustreznih označb in certifikatov in izrecno zagovarja njihovo širšo uporabo;

| 33. | opozarja, da okvir WTO omogoča sprejetje ukrepov za ocenjevanje trgovine (če je treba), ki bodo sorazmerni in ne bodo diskriminirali držav, kjer so enaki proizvodni pogoji; vendar opaža, da so nujna pojasnila, da bi se ti ukrepi lahko izvajali na osnovi podnebnih meril, ki se nanašajo na proizvodne postopke in metode za te proizvode; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da okvir WTO omogoča sprejetje ukrepov za ocenjevanje trgovine (če je treba), ki bodo sorazmerni in ne bodo diskriminirali držav, kjer so enaki proizvodni pogoji; vendar opaža, da so nujna pojasnila, da bi se ti ukrepi lahko izvajali na osnovi podnebnih meril, ki se nanašajo na proizvodne postopke in metode za te proizvode;

| 34. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za ponovni začetek razprave znotraj WTO o proizvodnih postopkih in metodah ter možnosti, da se podobni proizvodi ločijo glede na njihov ogljični in energetski odtis ali glede na tehnološka merila; meni, da bi države članice WTO lahko sprejele tako pobudo, če bi jo spremljali še ukrepi za lažji prenos tehnologij; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za ponovni začetek razprave znotraj WTO o proizvodnih postopkih in metodah ter možnosti, da se podobni proizvodi ločijo glede na njihov ogljični in energetski odtis ali glede na tehnološka merila; meni, da bi države članice WTO lahko sprejele tako pobudo, če bi jo spremljali še ukrepi za lažji prenos tehnologij;

| 35. | vendar želi, da sedanje pomanjkanje jasnosti o proizvodnih postopkih in metodah znotraj WTO ne pripelje Unije k statičnosti, ravno obratno, morala bi izkoristiti svoj manevrski prostor; |
| --- | --- |

35.

vendar želi, da sedanje pomanjkanje jasnosti o proizvodnih postopkih in metodah znotraj WTO ne pripelje Unije k statičnosti, ravno obratno, morala bi izkoristiti svoj manevrski prostor;

| 36. | poudarja, da si je treba prizadevati za to, da se bodo škodljivi vplivi na okolje, ki so posledica trgovine, odražali v cenah in da se bo izvajalo načelo „onesnaževalec plača“; poziva k uskladitvi sistemov označevanja in informiranja v zvezi z okoljskimi standardi; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da si je treba prizadevati za to, da se bodo škodljivi vplivi na okolje, ki so posledica trgovine, odražali v cenah in da se bo izvajalo načelo „onesnaževalec plača“; poziva k uskladitvi sistemov označevanja in informiranja v zvezi z okoljskimi standardi;

| 37. | se torej veseli, ker je Evropska unija uvedla trajnostna meril za agrogoriva, proizvedena v Uniji in uvožena; zahteva, naj Evropska komisija preuči, ali je tak pristop možno razširiti tudi na biomaso in kmetijske proizvode; zahteva, naj se upoštevajo posredne spremembe uporabe tal za agrogoriva, in pričakuje, da bo Komisija pred koncem leta 2010 pripravila predlog v skladu s svojimi obvezami do Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

37.

se torej veseli, ker je Evropska unija uvedla trajnostna meril za agrogoriva, proizvedena v Uniji in uvožena; zahteva, naj Evropska komisija preuči, ali je tak pristop možno razširiti tudi na biomaso in kmetijske proizvode; zahteva, naj se upoštevajo posredne spremembe uporabe tal za agrogoriva, in pričakuje, da bo Komisija pred koncem leta 2010 pripravila predlog v skladu s svojimi obvezami do Evropskega parlamenta;

| 38. | se zavzema za razvoj pravih, obvezujočih trajnostnih meril in standardov za proizvodnjo biogoriv in biomase, ki bodo upoštevali izpust toplogrednih plinov in majhnih delcev pri posredni spremembi rabe zemljišč in v celotnem proizvodnem ciklu; poudarja, da mora imeti zagotovitev zanesljive oskrbe s hrano za prebivalstvo prednost pred proizvodnjo biogoriv in da je treba trajnost politike in prakse rabe tal nujno bolj celostno obravnavati; |
| --- | --- |

38.

se zavzema za razvoj pravih, obvezujočih trajnostnih meril in standardov za proizvodnjo biogoriv in biomase, ki bodo upoštevali izpust toplogrednih plinov in majhnih delcev pri posredni spremembi rabe zemljišč in v celotnem proizvodnem ciklu; poudarja, da mora imeti zagotovitev zanesljive oskrbe s hrano za prebivalstvo prednost pred proizvodnjo biogoriv in da je treba trajnost politike in prakse rabe tal nujno bolj celostno obravnavati;

| 39. | meni, da je treba nujno določiti stroge standarde za trajnost mednarodne trgovine z biogorivi, saj imajo protisloven okoljski in družbeni učinek; |
| --- | --- |

39.

meni, da je treba nujno določiti stroge standarde za trajnost mednarodne trgovine z biogorivi, saj imajo protisloven okoljski in družbeni učinek;

| 40. | pozdravlja sklenitev evropskega sporazuma o nezakonitostih v zvezi z lesom in neučakano pričakuje napredek pri sporazumih o prostovoljnem partnerstvu; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja sklenitev evropskega sporazuma o nezakonitostih v zvezi z lesom in neučakano pričakuje napredek pri sporazumih o prostovoljnem partnerstvu;

Liberalizacija izmenjav ne sme ogroziti ambiciozne politike o podnebju

| 41. | je zaskrbljen, ker želi Komisija v trgovinske sporazume vključiti liberalizacijo trgovine z lesom, zlasti ukinitev omejevanja izvoza lesa, kljub visokemu tveganju krčenja gozdov in negativnim posledicam za podnebje, biotsko raznovrstnost, razvoj in lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

41.

je zaskrbljen, ker želi Komisija v trgovinske sporazume vključiti liberalizacijo trgovine z lesom, zlasti ukinitev omejevanja izvoza lesa, kljub visokemu tveganju krčenja gozdov in negativnim posledicam za podnebje, biotsko raznovrstnost, razvoj in lokalno prebivalstvo;

| 42. | zlasti poudarja, da je treba uskladiti cilje glede okolja, biotske raznovrstnosti in pogojev za trgovanje, da bi zagotovili na primer učinkovit boj proti krčenju; |
| --- | --- |

42.

zlasti poudarja, da je treba uskladiti cilje glede okolja, biotske raznovrstnosti in pogojev za trgovanje, da bi zagotovili na primer učinkovit boj proti krčenju;

| 43. | meni, da morajo novi mednarodni sporazumi o varovanju podnebja vsebovati trdna zagotovila za zmanjšanje škodljivih okoljskih vplivov mednarodne trgovine z lesom in izkoreninjenja krčenja gozdov, katerega obseg je razlog za skrb; |
| --- | --- |

43.

meni, da morajo novi mednarodni sporazumi o varovanju podnebja vsebovati trdna zagotovila za zmanjšanje škodljivih okoljskih vplivov mednarodne trgovine z lesom in izkoreninjenja krčenja gozdov, katerega obseg je razlog za skrb;

Popolna vključitev prevoza v problematiko trgovina-podnebje

| 44. | obžaluje, da sedanji trgovinski sistem vodi v globalno delitev dela in proizvodnje, kar pomeni močno obremenitev prometa, ki ne nosi lastnih okoljskih stroškov; želi, da se podnebni stroški mednarodnega prevoza internalizirajo v ceno z uvedbo pristojbin ali s sistemom izmenjave plačljivih kvot; se veseli prihodnje vključitve letalstva v evropski sistem trgovanja z emisijami in pričakuje od Komisije podobno pobudo za pomorski promet do leta 2011 z začetkom veljavnosti v letu 2013, če se bo izkazalo, da je do takrat nemogoče vzpostaviti mehanizem na svetovni ravni; obžaluje, da ni obdavčitve na porabljeno gorivo za čezmorski prevoz blaga; zagovarja uvedbo davka na to gorivo in te proizvode, zlasti na proizvode, ki se jih prevaža po zraku; pričakuje tudi, da Komisija sprejme pobudo za ponovno presojo o pomoči, dodeljeni za najbolj onesnažujoče načine prevoza, kot je ukinitev pristojbine za energijo iz kerozina; |
| --- | --- |

44.

obžaluje, da sedanji trgovinski sistem vodi v globalno delitev dela in proizvodnje, kar pomeni močno obremenitev prometa, ki ne nosi lastnih okoljskih stroškov; želi, da se podnebni stroški mednarodnega prevoza internalizirajo v ceno z uvedbo pristojbin ali s sistemom izmenjave plačljivih kvot; se veseli prihodnje vključitve letalstva v evropski sistem trgovanja z emisijami in pričakuje od Komisije podobno pobudo za pomorski promet do leta 2011 z začetkom veljavnosti v letu 2013, če se bo izkazalo, da je do takrat nemogoče vzpostaviti mehanizem na svetovni ravni; obžaluje, da ni obdavčitve na porabljeno gorivo za čezmorski prevoz blaga; zagovarja uvedbo davka na to gorivo in te proizvode, zlasti na proizvode, ki se jih prevaža po zraku; pričakuje tudi, da Komisija sprejme pobudo za ponovno presojo o pomoči, dodeljeni za najbolj onesnažujoče načine prevoza, kot je ukinitev pristojbine za energijo iz kerozina;

| 45. | ugotavlja, da bi lahko znatno zmanjšali emisije CO2 v mednarodni trgovini; poziva, naj bodo stroški, ki nastanejo ob prevozu, in okoljski stroški, vračunani v ceno izdelkov (internalizacija zunanjih stroškov), predvsem z vključitvijo ladijskega prevoza, ki predstavlja 90 % prevoza v mednarodni trgovini, v evropski sistem za trgovanje z emisijami; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da bi lahko znatno zmanjšali emisije CO2 v mednarodni trgovini; poziva, naj bodo stroški, ki nastanejo ob prevozu, in okoljski stroški, vračunani v ceno izdelkov (internalizacija zunanjih stroškov), predvsem z vključitvijo ladijskega prevoza, ki predstavlja 90 % prevoza v mednarodni trgovini, v evropski sistem za trgovanje z emisijami;

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi v okviru Mednarodne pomorske organizacije dosegle pravno obvezujoč sporazum o zmanjšanju emisij ladij; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo in države članice, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi v okviru Mednarodne pomorske organizacije dosegle pravno obvezujoč sporazum o zmanjšanju emisij ladij;

| 47. | meni, da je pomembno, da mednarodne zaveze glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov veljajo tudi za mednarodni zračni in pomorski promet; |
| --- | --- |

47.

meni, da je pomembno, da mednarodne zaveze glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov veljajo tudi za mednarodni zračni in pomorski promet;

| 48. | poudarja, da porast izpustov CO2, povezana s prometom in mednarodno trgovino, spodkopava učinkovitost strategije EU o podnebnih spremembah; meni, da to govori v prid prehodu iz izvozno usmerjene razvojne strategije na notranji endogeni razvoj, temelječ na raznovrstni in lokalni porabi ter proizvodnji v državah v razvoju; opozarja, da bi takšna strategija ugodno vplivala na zaposlovanje v EU in v državah v razvoju; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da porast izpustov CO2, povezana s prometom in mednarodno trgovino, spodkopava učinkovitost strategije EU o podnebnih spremembah; meni, da to govori v prid prehodu iz izvozno usmerjene razvojne strategije na notranji endogeni razvoj, temelječ na raznovrstni in lokalni porabi ter proizvodnji v državah v razvoju; opozarja, da bi takšna strategija ugodno vplivala na zaposlovanje v EU in v državah v razvoju;

| 49. | meni, da dokler ne bodo podnebni stroški vključeni v ceno prevoza, je treba spodbujati trajnostno lokalno proizvodnjo, zlasti z boljšim obveščanjem potrošnikov; |
| --- | --- |

49.

meni, da dokler ne bodo podnebni stroški vključeni v ceno prevoza, je treba spodbujati trajnostno lokalno proizvodnjo, zlasti z boljšim obveščanjem potrošnikov;

Povečanje usklajenosti med trgovino in podnebjem

| 50. | zahteva, da se zato, da se zagotovi skladnost med trgovinsko in podnebno politiko, pripravi ogljično bilanco trgovinske politike, da se morebiti ta politka spremeni zaradi izboljšanja bilance, ter naj se v primeru negativne bilance za podnebje obvezno sprejmejo nadomestni ukrepi (politično, tehnološko in finančno sodelovanje); |
| --- | --- |

50.

zahteva, da se zato, da se zagotovi skladnost med trgovinsko in podnebno politiko, pripravi ogljično bilanco trgovinske politike, da se morebiti ta politka spremeni zaradi izboljšanja bilance, ter naj se v primeru negativne bilance za podnebje obvezno sprejmejo nadomestni ukrepi (politično, tehnološko in finančno sodelovanje);

| 51. | poziva EU, naj se v dvostranskih in regionalnih trgovinskih sporazumih uporabi izčrpne okoljske določbe kot razvojno orodje, z dajanjem poudarka potrebi po pravilnem izvajanju okoljskih klavzul in mehanizmov za sodelovanje, da se spodbudi prenos tehnologije, tehnično podporo in izgradnjo zmogljivosti; |
| --- | --- |

51.

poziva EU, naj se v dvostranskih in regionalnih trgovinskih sporazumih uporabi izčrpne okoljske določbe kot razvojno orodje, z dajanjem poudarka potrebi po pravilnem izvajanju okoljskih klavzul in mehanizmov za sodelovanje, da se spodbudi prenos tehnologije, tehnično podporo in izgradnjo zmogljivosti;

| 52. | poziva Komisijo, naj v trgovinske sporazume, sklenjene z državami, ki niso članice EU, vključi okoljske klavzule, s posebnim poudarkom na zmanjšanju emisij CO2 in prenosu tehnologije z nizkimi emisijami; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj v trgovinske sporazume, sklenjene z državami, ki niso članice EU, vključi okoljske klavzule, s posebnim poudarkom na zmanjšanju emisij CO2 in prenosu tehnologije z nizkimi emisijami;

| 53. | pozdravlja vključitev podnebnih sprememb v oceno učinka trgovine na trajnostni razvoj v trgovinskih sporazumih; vendar opozarja, da ocena učinka trgovine na trajnostni razvoj kaže, da bodo nekateri sporazumi, kot je evrosredozemski sporazum o prosti trgovini, imeli neugodne vplive na podnebje, ki se pred njihovo sklenitvijo niso obravnavali; meni, da trgovinski sporazumi nikakor ne smejo ovirati večstranskih okoljskih sporazumov; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja vključitev podnebnih sprememb v oceno učinka trgovine na trajnostni razvoj v trgovinskih sporazumih; vendar opozarja, da ocena učinka trgovine na trajnostni razvoj kaže, da bodo nekateri sporazumi, kot je evrosredozemski sporazum o prosti trgovini, imeli neugodne vplive na podnebje, ki se pred njihovo sklenitvijo niso obravnavali; meni, da trgovinski sporazumi nikakor ne smejo ovirati večstranskih okoljskih sporazumov;

| 54. | meni, da je treba okoljska merila vključiti v reformo sistema preferencialov (GSP); |
| --- | --- |

54.

meni, da je treba okoljska merila vključiti v reformo sistema preferencialov (GSP);

| 55. | meni, da bi morala Komisija slediti usklajenemu okviru pri svojih strategijah pogajanja glede trgovinske in okoljske politike, da partnerji ne bi imeli nobenega razloga za skrb glede trgovinskih ovir, hkrati pa bi zagotovila skladnost s svojimi obvezujočimi cilji za boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

55.

meni, da bi morala Komisija slediti usklajenemu okviru pri svojih strategijah pogajanja glede trgovinske in okoljske politike, da partnerji ne bi imeli nobenega razloga za skrb glede trgovinskih ovir, hkrati pa bi zagotovila skladnost s svojimi obvezujočimi cilji za boj proti podnebnim spremembam;

| 56. | meni, da bi EU morala voditi „okoljsko diplomacijo“ v trgovinskih odnosih z državami, ki jih ne obvezujejo večstranski sporazumi o varstvu okolja; |
| --- | --- |

56.

meni, da bi EU morala voditi „okoljsko diplomacijo“ v trgovinskih odnosih z državami, ki jih ne obvezujejo večstranski sporazumi o varstvu okolja;

Usklajenost med trgovino in podnebjem v Evropski uniji s stališča držav v razvoju

| 57. | priznava, da lahko države partnerke vidijo usklajevanje evropske trgovinske in podnebne politike kot način, da zmanjšamo svoj uvoz in povečamo svoj izvoz; |
| --- | --- |

57.

priznava, da lahko države partnerke vidijo usklajevanje evropske trgovinske in podnebne politike kot način, da zmanjšamo svoj uvoz in povečamo svoj izvoz;

| 58. | vztraja, da se je treba s temi državami pogajati o vseh ukrepih, ki jih Unija lahko sprejme, zlasti poravnave na mejah, ter o tem, da mora Unija spoštovati svoje obveze v zvezi s pomočjo za podnebje, ki jih ima do držav razvoju; |
| --- | --- |

58.

vztraja, da se je treba s temi državami pogajati o vseh ukrepih, ki jih Unija lahko sprejme, zlasti poravnave na mejah, ter o tem, da mora Unija spoštovati svoje obveze v zvezi s pomočjo za podnebje, ki jih ima do držav razvoju;

| 59. | zato je zaskrbljen, da bo „zgodnje“ financiranje, ki so ga evropske države obljubile na vrhunskem srečanju o podnebju v Københavnu, delno prihajalo iz obveznosti v okviru javne pomoči za razvoj in bo dano v obliki posojil, kar je v nasprotju z zahtevami Parlamenta; zahteva, naj Komisija izvede poročilo o tem financiranju, da bo mogoče soditi o ujemanju med resničnostjo, sprejetimi obvezami in zahtevami Parlamenta; poziva tudi k boljšemu usklajevanju financiranja glede na njegovo vsebinsko in geografsko uporabo; |
| --- | --- |

59.

zato je zaskrbljen, da bo „zgodnje“ financiranje, ki so ga evropske države obljubile na vrhunskem srečanju o podnebju v Københavnu, delno prihajalo iz obveznosti v okviru javne pomoči za razvoj in bo dano v obliki posojil, kar je v nasprotju z zahtevami Parlamenta; zahteva, naj Komisija izvede poročilo o tem financiranju, da bo mogoče soditi o ujemanju med resničnostjo, sprejetimi obvezami in zahtevami Parlamenta; poziva tudi k boljšemu usklajevanju financiranja glede na njegovo vsebinsko in geografsko uporabo;

| 60. | opozarja na obljubo industrializiranih držav, med katerimi so države članice Unije, da bodo razmislile o inovativnem financiranju boja proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

60.

opozarja na obljubo industrializiranih držav, med katerimi so države članice Unije, da bodo razmislile o inovativnem financiranju boja proti podnebnim spremembam;

| 61. | je prepričan, da mora boj proti podnebnim spremembam temeljiti na načelu solidarnosti med industrijskimi državami in državami v razvoju ter po možnosti na tesnejšem sodelovanju med OZN, WTO in drugimi institucijami Breton Woodsa; poziva, da se skupaj z državami v razvoju, državami v vzponu in razvitimi državami oblikuje globalni pristop za trgovanje z emisijami ter obdavčitev energij in emisij toplogrednih plinov, da bi po eni strani preprečili selitve podjetij (selitev virov CO2) in po drugi strani generirali finančna sredstva za boj proti podnebnim spremembam ter za zmanjšanje njihovih posledic in prilagoditev tem posledicam; |
| --- | --- |

61.

je prepričan, da mora boj proti podnebnim spremembam temeljiti na načelu solidarnosti med industrijskimi državami in državami v razvoju ter po možnosti na tesnejšem sodelovanju med OZN, WTO in drugimi institucijami Breton Woodsa; poziva, da se skupaj z državami v razvoju, državami v vzponu in razvitimi državami oblikuje globalni pristop za trgovanje z emisijami ter obdavčitev energij in emisij toplogrednih plinov, da bi po eni strani preprečili selitve podjetij (selitev virov CO2) in po drugi strani generirali finančna sredstva za boj proti podnebnim spremembam ter za zmanjšanje njihovih posledic in prilagoditev tem posledicam;

| 62. | poudarja, da bo vse pogostejši prenos tehnologije v države v razvoju kot sredstvo za reševanje selitve virov CO2 bistven del podnebne ureditve po letu 2012; obžaluje, da prenos tehnologije predstavlja le majhen delež uradne razvojne pomoči; poziva države članice, naj zagotovijo dodatno tehnično in finančno pomoč za države v razvoju, da se bodo soočile s posledicami podnebnih sprememb in izpolnile podnebne standarde, ter vključijo vnaprejšnje presoje vpliva razvoja standardov, označevanja in certificiranja; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da bo vse pogostejši prenos tehnologije v države v razvoju kot sredstvo za reševanje selitve virov CO2 bistven del podnebne ureditve po letu 2012; obžaluje, da prenos tehnologije predstavlja le majhen delež uradne razvojne pomoči; poziva države članice, naj zagotovijo dodatno tehnično in finančno pomoč za države v razvoju, da se bodo soočile s posledicami podnebnih sprememb in izpolnile podnebne standarde, ter vključijo vnaprejšnje presoje vpliva razvoja standardov, označevanja in certificiranja;

*

* *

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu in Komisiji, nacionalnim parlamentom, izvršni sekretarki okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah in 16. konferenci pogodbenic (COP 16). |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu in Komisiji, nacionalnim parlamentom, izvršni sekretarki okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah in 16. konferenci pogodbenic (COP 16).

---

(1)  Climate Change 2007: Synthesis Report; avtorja Rajendra K. Pachauri in Andy Reisinger, Ženeva 2007, http://www.ipcc.ch/pdf/assessment-report/ar4/syr/ar4_syr.pdf; in poročila delovnih skupin: The Physical Science Basis, prispevek delovne skupine I, avtorji S. Solomon, D. Qin, M. Manning, Z. Chen, M. Marquis, K. Averyt, M. Tignor in H.L. Miller, Jr.; Impacts, Adaptation and Vulnerability, prispevek delovne skupine II, avtorji M. Parry, O. Canziani, J. Palutikof, P. van der Linden in C. Hanson; Mitigation of Climate Change, prispevek delovne skupine III, avtorji B. Metz, O. Davidson, P. Bosch, R. Dave in L. Meyer.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0019.

(3)  UL C 297 E, 20.11.2008, str. 193.

(4)  UL C 160, 19.6.2010, str. 1 in 8.

(5)  http://www.agassessment.org/

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/101

---

Četrtek, 25. november 2010Družbena odgovornost gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih

P7_TA(2010)0446

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2009/2201(INI))

2012/C 99 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 12, 21, 28, 29, 30, in 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 12, 21, 28, 29, 30, in 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3 in 6 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3 in 6 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja, tristranske deklaracije o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike Mednarodne organizacije dela (ILO), kodeksov ravnanja, sprejetih pod okriljem mednarodnih organizacij, kot so Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo, Svetovna zdravstvena organizacija in Svetovna banka, in prizadevanj pod pokroviteljstvom Konference ZN o trgovini in razvoju v zvezi z dejavnostmi podjetij v državah v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja, tristranske deklaracije o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike Mednarodne organizacije dela (ILO), kodeksov ravnanja, sprejetih pod okriljem mednarodnih organizacij, kot so Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo, Svetovna zdravstvena organizacija in Svetovna banka, in prizadevanj pod pokroviteljstvom Konference ZN o trgovini in razvoju v zvezi z dejavnostmi podjetij v državah v razvoju,

| — | ob upoštevanju pobude ZN za globalni dogovor, ki se je začela septembra 2000, poročila generalnega sekretarja ZN z naslovom „Globalnemu partnerstvu naproti – okrepljeno sodelovanje med Združenimi narodi in vsemi zadevnimi partnerji, zlasti zasebnim sektorjem“ z dne 10. avgusta 2005 (05–45706 (E) 020905), izjave pobude za globalni dogovor in pobude za globalno poročanje z dne 9. oktobra 2006, in načel ZN o odgovornih naložbah, ki so začela veljati januarja 2006 in jih usklajujeta pobuda za financiranje programa ZN za okolje in pobuda ZN za globalni dogovor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude ZN za globalni dogovor, ki se je začela septembra 2000, poročila generalnega sekretarja ZN z naslovom „Globalnemu partnerstvu naproti – okrepljeno sodelovanje med Združenimi narodi in vsemi zadevnimi partnerji, zlasti zasebnim sektorjem“ z dne 10. avgusta 2005 (05–45706 (E) 020905), izjave pobude za globalni dogovor in pobude za globalno poročanje z dne 9. oktobra 2006, in načel ZN o odgovornih naložbah, ki so začela veljati januarja 2006 in jih usklajujeta pobuda za financiranje programa ZN za okolje in pobuda ZN za globalni dogovor,

| — | ob upoštevanju pravil o odgovornosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij v zvezi s človekovimi pravicami, ki so jih Združeni narodi sprejeli decembra 2003 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravil o odgovornosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij v zvezi s človekovimi pravicami, ki so jih Združeni narodi sprejeli decembra 2003 (1),

| — | ob upoštevanju pobude za globalno poročanje iz leta 1997 (2) in posodobljenih smernic G3 za pripravo poročil o trajnostnem razvoju, objavljenih 5. oktobra 2006, ter smernic G4, ki se jih trenutno pripravlja v okviru pobude za globalno poročanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude za globalno poročanje iz leta 1997 (2) in posodobljenih smernic G3 za pripravo poročil o trajnostnem razvoju, objavljenih 5. oktobra 2006, ter smernic G4, ki se jih trenutno pripravlja v okviru pobude za globalno poročanje,

| — | ob upoštevanju izida vrha Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, zlasti poziva k sprejetju pobud o vprašanju družbene odgovornosti gospodarskih družb, in sklepov Sveta z dne 3. decembra 2002 o nadaljnjem spremljanju sklepov vrha (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida vrha Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, zlasti poziva k sprejetju pobud o vprašanju družbene odgovornosti gospodarskih družb, in sklepov Sveta z dne 3. decembra 2002 o nadaljnjem spremljanju sklepov vrha (3),

| — | ob upoštevanju poročila visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice o odgovornosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij pri spoštovanju človekovih pravic z dne 15. februarja 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice o odgovornosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij pri spoštovanju človekovih pravic z dne 15. februarja 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN za področje človekovih pravic ter nadnacionalnih družb in drugih podjetij z naslovom „Spodbujanje in varovanje vseh človekovih pravic – državljanskih, političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih, vključno s pravico do razvoja“ z dne 7. aprila 2008 (A/HRC/8/5 2008), in priprav na prihodnje poročilo, predvideno za leto 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN za področje človekovih pravic ter nadnacionalnih družb in drugih podjetij z naslovom „Spodbujanje in varovanje vseh človekovih pravic – državljanskih, političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih, vključno s pravico do razvoja“ z dne 7. aprila 2008 (A/HRC/8/5 2008), in priprav na prihodnje poročilo, predvideno za leto 2011,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja za področje človekovih pravic in nadnacionalnih družb ter drugih podjetij z naslovom: Podjetništvo in človekove pravice: nadaljnji ukrepi za operacionalizacijo okvira za „varovanje, spoštovanje in pomoč“ z dne 9. aprila 2010, (A/HRC/14/27), ki ga je pripravil John Ruggie, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja za področje človekovih pravic in nadnacionalnih družb ter drugih podjetij z naslovom: Podjetništvo in človekove pravice: nadaljnji ukrepi za operacionalizacijo okvira za „varovanje, spoštovanje in pomoč“ z dne 9. aprila 2010, (A/HRC/14/27), ki ga je pripravil John Ruggie,

| — | ob upoštevanju referenčnih sistemov in postopkov certificiranja ter označevanja za ravnanje podjetij na področju trajnostnega razvoja, podnebnih sprememb ali zmanjšanja revščine, kot so standard SA 8000 v zvezi s prepovedjo dela otrok ter standardi francoskega združenja za standardizacijo AFNOR in Mednarodne organizacije za standardizacijo na področju trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju referenčnih sistemov in postopkov certificiranja ter označevanja za ravnanje podjetij na področju trajnostnega razvoja, podnebnih sprememb ali zmanjšanja revščine, kot so standard SA 8000 v zvezi s prepovedjo dela otrok ter standardi francoskega združenja za standardizacijo AFNOR in Mednarodne organizacije za standardizacijo na področju trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju procesa Kimberley za nadzor nad trgovino s surovimi diamanti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju procesa Kimberley za nadzor nad trgovino s surovimi diamanti,

| — | ob upoštevanju pobud, ki so jih sprožile posamezne države članice za spodbujanje družbene odgovornosti gospodarskih družb zlasti ustanovitve vladnega centra za družbeno odgovornost gospodarskih družb na Danskem, ki usklajuje vladne zakonodajne pobude v korist te odgovornosti in pripravlja praktična orodja za gospodarske družbe (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobud, ki so jih sprožile posamezne države članice za spodbujanje družbene odgovornosti gospodarskih družb zlasti ustanovitve vladnega centra za družbeno odgovornost gospodarskih družb na Danskem, ki usklajuje vladne zakonodajne pobude v korist te odgovornosti in pripravlja praktična orodja za gospodarske družbe (4),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, deklaracije ZN o pravicah avtohtonega prebivalstva, ki je bila sprejeta z resolucijo generalne skupščine št. 61/295 13. septembra 2007, ter Konvencije ZN o otrokovih pravicah iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, deklaracije ZN o pravicah avtohtonega prebivalstva, ki je bila sprejeta z resolucijo generalne skupščine št. 61/295 13. septembra 2007, ter Konvencije ZN o otrokovih pravicah iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju mednarodnih sporazumov o okolju, kot so Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (1987), Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja (1999), Kartagenski protokol o biološki varnosti (2000) in Kjotski protokol (1997), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih sporazumov o okolju, kot so Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (1987), Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja (1999), Kartagenski protokol o biološki varnosti (2000) in Kjotski protokol (1997),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. marca 2003 o zeleni knjigi o spodbujanju evropskega okvira za družbeno odgovornost gospodarskih družb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. marca 2003 o zeleni knjigi o spodbujanju evropskega okvira za družbeno odgovornost gospodarskih družb,

| — | ob upoštevanju končnega poročila in priporočil Foruma evropskih interesnih skupin za družbeno odgovornost gospodarskih družb z dne 29. junija 2004, vključno s sedmim priporočilom za ukrepe, namenjene določanju ustreznega pravnega okvira, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila in priporočil Foruma evropskih interesnih skupin za družbeno odgovornost gospodarskih družb z dne 29. junija 2004, vključno s sedmim priporočilom za ukrepe, namenjene določanju ustreznega pravnega okvira,

| — | ob upoštevanju Bruseljske konvencije iz leta 1968, konsolidirane z Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (5) in zelene knjige Komisije z dne 21. aprila 2009 o reviziji uredbe (ES) št. 44/2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bruseljske konvencije iz leta 1968, konsolidirane z Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (5) in zelene knjige Komisije z dne 21. aprila 2009 o reviziji uredbe (ES) št. 44/2001,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o spodbujanju evropskega okvira za družbeno odgovornost gospodarskih družb (KOM(2001)0366), ki je bila naknadno vključena v belo knjigo o sporočilu Komisije v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb: prispevek podjetij k trajnostnemu razvoju, KOM(2002)0347, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o spodbujanju evropskega okvira za družbeno odgovornost gospodarskih družb (KOM(2001)0366), ki je bila naknadno vključena v belo knjigo o sporočilu Komisije v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb: prispevek podjetij k trajnostnemu razvoju, KOM(2002)0347,

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije 2001/453/ES z dne 30. maja 2001 o prepoznavanju, merjenju in razkritju okoljskih vprašanj v letnih računovodskih izkazih in letnih poročilih podjetij (6) (pod številko dokumenta C(2001)1495), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije 2001/453/ES z dne 30. maja 2001 o prepoznavanju, merjenju in razkritju okoljskih vprašanj v letnih računovodskih izkazih in letnih poročilih podjetij (6) (pod številko dokumenta C(2001)1495),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2004 o socialni razsežnosti globalizacije – prispevek politike EU k razširitvi koristi na vse (KOM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2004 o socialni razsežnosti globalizacije – prispevek politike EU k razširitvi koristi na vse (KOM(2004)0383),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. marca 2006 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Izvajanje partnerstva za rast in delovna mesta: Evropa – središče odličnosti za družbeno odgovornost gospodarskih družb“ (KOM(2006)0136), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. marca 2006 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Izvajanje partnerstva za rast in delovna mesta: Evropa – središče odličnosti za družbeno odgovornost gospodarskih družb“ (KOM(2006)0136),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. maja 2006 z naslovom „Spodbujanje dostojnega dela za vse – prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu“ (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. maja 2006 z naslovom „Spodbujanje dostojnega dela za vse – prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu“ (KOM(2006)0249),

| — | ob upoštevanju splošnega sistema preferencialov (GSP), ki velja od 1. januarja 2006 in dovoljuje brezcarinski dostop ali znižanje carin za veliko število proizvodov ter vključuje tudi nove spodbude za ogrožene države s posebnimi trgovinskimi, finančnimi ali razvojnimi potrebami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega sistema preferencialov (GSP), ki velja od 1. januarja 2006 in dovoljuje brezcarinski dostop ali znižanje carin za veliko število proizvodov ter vključuje tudi nove spodbude za ogrožene države s posebnimi trgovinskimi, finančnimi ali razvojnimi potrebami,

| — | ob upoštevanju poglavja 13 sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Južno Korejo, podpisanega oktobra 2009, v skladu s katerim si pogodbenici prizadevata „olajšati in spodbujati trgovino z blagom, ki prispeva k trajnostnemu razvoju, vključno z blagom, ki je predmet shem, kot je pravična in etična trgovina, ter blagom, pri katerem je pomembna družbena odgovornost gospodarskih družb“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja 13 sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Južno Korejo, podpisanega oktobra 2009, v skladu s katerim si pogodbenici prizadevata „olajšati in spodbujati trgovino z blagom, ki prispeva k trajnostnemu razvoju, vključno z blagom, ki je predmet shem, kot je pravična in etična trgovina, ter blagom, pri katerem je pomembna družbena odgovornost gospodarskih družb“,

| — | ob upoštevanju člena 270(3) sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem, podpisanega marca 2010, v skladu s katerim so se pogodbenice dogovorile, da bodo spodbujale dobre poslovne običaje, povezane z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb, in člena 270 (4) v skladu s katerim izjavljajo, da lahko prožni in prostovoljni mehanizmi, ki temeljijo na spodbudah, prispevajo k usklajenosti poslovnih praks s cilji trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 270(3) sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem, podpisanega marca 2010, v skladu s katerim so se pogodbenice dogovorile, da bodo spodbujale dobre poslovne običaje, povezane z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb, in člena 270 (4) v skladu s katerim izjavljajo, da lahko prožni in prostovoljni mehanizmi, ki temeljijo na spodbudah, prispevajo k usklajenosti poslovnih praks s cilji trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 3. decembra 2001 o nadaljnjem spremljanju zelene knjige o družbeni odgovornosti gospodarskih družb (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 3. decembra 2001 o nadaljnjem spremljanju zelene knjige o družbeni odgovornosti gospodarskih družb (7),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 6. februarja 2003 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 6. februarja 2003 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb (8),

| — | Ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/600/ES z dne 12. julija 2005 o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic, ki države članice poziva, naj spodbuja prizadevanja za razvoj družbene odgovornosti gospodarskih družb (9), |
| --- | --- |

—

Ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/600/ES z dne 12. julija 2005 o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic, ki države članice poziva, naj spodbuja prizadevanja za razvoj družbene odgovornosti gospodarskih družb (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o delu otrok z dne 14. junija 2010 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o delu otrok z dne 14. junija 2010 (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (11),

| — | ob upoštevanju direktive 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o letnih in konsolidiranih računovodskih izrazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktive 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o letnih in konsolidiranih računovodskih izrazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic (12),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 1999 o standardih EU za evropska podjetja, ki poslujejo v državah v razvoju: evropskemu kodeksu ravnanja nasproti (14), v katerem priporoča vzpostavitev evropskega modela kodeksa ravnanja, podprtega z evropskim mehanizmom za spremljanje; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 1999 o standardih EU za evropska podjetja, ki poslujejo v državah v razvoju: evropskemu kodeksu ravnanja nasproti (14), v katerem priporoča vzpostavitev evropskega modela kodeksa ravnanja, podprtega z evropskim mehanizmom za spremljanje;

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2001 o odprtosti in demokraciji mednarodne trgovine (15), s katero poziva WTO k potrditvi temeljnih delavskih standardov Mednarodne organizacije dela (ILO) in k sprejetju sklepov te organizacije, vključno s pozivi k uporabi sankcij v primeru resnih kršitev temeljnih delavskih standardov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2001 o odprtosti in demokraciji mednarodne trgovine (15), s katero poziva WTO k potrditvi temeljnih delavskih standardov Mednarodne organizacije dela (ILO) in k sprejetju sklepov te organizacije, vključno s pozivi k uporabi sankcij v primeru resnih kršitev temeljnih delavskih standardov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2002 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Spodbujanje temeljnih delavskih standardov in izboljšanje socialnega upravljanja v kontekstu globalizacije“ (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2002 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Spodbujanje temeljnih delavskih standardov in izboljšanje socialnega upravljanja v kontekstu globalizacije“ (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. maja 2003 o sporočilu Komisije v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb: prispevek podjetij k trajnostnemu razvoju (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. maja 2003 o sporočilu Komisije v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb: prispevek podjetij k trajnostnemu razvoju (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2005 o izkoriščanju otrok v državah v razvoju s posebnim poudarkom na delu otrok (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2005 o izkoriščanju otrok v državah v razvoju s posebnim poudarkom na delu otrok (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2005 o socialni razsežnosti globalizacije (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2005 o socialni razsežnosti globalizacije (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o pravični trgovini in razvoju (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o pravični trgovini in razvoju (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2007 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: novo partnerstvo (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2007 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: novo partnerstvo (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (22), ki poziva k vključevanju delavskih standardov v trgovinske sporazume Evropske unije, zlasti dvostranske, da bi spodbudili dostojno delo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (22), ki poziva k vključevanju delavskih standardov v trgovinske sporazume Evropske unije, zlasti dvostranske, da bi spodbudili dostojno delo,

| — | ob upoštevanju predstavitve „Družbena odgovornost gospodarskih družb v mednarodni trgovini“, ki jo je organiziral Evropski parlament dne 23. februarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve „Družbena odgovornost gospodarskih družb v mednarodni trgovini“, ki jo je organiziral Evropski parlament dne 23. februarja 2010,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0317/2010),

| A. | ker so podjetja in njihove podružnice eden od glavnih akterjev gospodarske globalizacije in mednarodne trgovine, |
| --- | --- |

A.

ker so podjetja in njihove podružnice eden od glavnih akterjev gospodarske globalizacije in mednarodne trgovine,

| B. | ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja iz leta 2000 in posodobljene različice teh priporočil iz leta 2010, ki jih vlade naslavljajo na družbe in v katerih so določeni prostovoljni standardi odgovornega ravnanja, skladnega z veljavno zakonodajo, zlasti s področja zaposlovanja, odnosov s socialnimi partnerji, človekovih pravic, okolja, interesov potrošnikov, boja proti korupciji in izogibanja davkom, |
| --- | --- |

B.

ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja iz leta 2000 in posodobljene različice teh priporočil iz leta 2010, ki jih vlade naslavljajo na družbe in v katerih so določeni prostovoljni standardi odgovornega ravnanja, skladnega z veljavno zakonodajo, zlasti s področja zaposlovanja, odnosov s socialnimi partnerji, človekovih pravic, okolja, interesov potrošnikov, boja proti korupciji in izogibanja davkom,

| C. | ker naj bi tristranska deklaracija Mednarodne organizacije dela o večnacionalnih podjetjih usmerjala vlade, večnacionalna podjetja in delavce na področjih, kot so zaposlovanje, usposabljanje, pogoji dela ter poslovni odnosi, in ker vključuje tudi zavezo držav, da bodo spoštovale in spodbujale štiri temeljne delavske standarde: svobodo združevanja in pravico do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb; odpravo vseh oblik prisilnega dela; odpravo otroškega dela; in odpravo diskriminacije pri zaposlovanju, |
| --- | --- |

C.

ker naj bi tristranska deklaracija Mednarodne organizacije dela o večnacionalnih podjetjih usmerjala vlade, večnacionalna podjetja in delavce na področjih, kot so zaposlovanje, usposabljanje, pogoji dela ter poslovni odnosi, in ker vključuje tudi zavezo držav, da bodo spoštovale in spodbujale štiri temeljne delavske standarde: svobodo združevanja in pravico do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb; odpravo vseh oblik prisilnega dela; odpravo otroškega dela; in odpravo diskriminacije pri zaposlovanju,

| D. | ker globalni dogovor Združenih narodov, ki ga sestavlja deset načel, od podjetij zahteva, naj v svojem vplivnem območju sprejmejo, podpirajo in uresničujejo kot sklop temeljnih vrednot s področja človekovih pravic, temeljnih delavskih standardov, okolja in boja proti korupciji, h katerim se družbe prostovoljno zavežejo in jih vključijo v svoje poslovno delovanje, |
| --- | --- |

D.

ker globalni dogovor Združenih narodov, ki ga sestavlja deset načel, od podjetij zahteva, naj v svojem vplivnem območju sprejmejo, podpirajo in uresničujejo kot sklop temeljnih vrednot s področja človekovih pravic, temeljnih delavskih standardov, okolja in boja proti korupciji, h katerim se družbe prostovoljno zavežejo in jih vključijo v svoje poslovno delovanje,

| E. | ker potekajo dejavnosti za posodobitev smernic OECD za večnacionalna podjetja, zlasti kar zadeva izboljšanje delovanja nacionalnih „kontaktnih točk“ in sistema odgovornosti v dobavnih verigah, |
| --- | --- |

E.

ker potekajo dejavnosti za posodobitev smernic OECD za večnacionalna podjetja, zlasti kar zadeva izboljšanje delovanja nacionalnih „kontaktnih točk“ in sistema odgovornosti v dobavnih verigah,

| F. | ker mednarodni referenčni sistemi – kot so pobuda za globalno poročanje ali mehanizmi postopkov certificiranja in označevanja, kot na primer standard ISO 14 001 ali, konkretneje, nedavno uvedeni standard ISO 26 000, ki so bili oblikovani kot smernice za vse vrste organizacij –, gospodarskim družbam pomagajo pri ocenjevanju gospodarskih, socialnih in okoljskih posledic svojega delovanja, v kar je zajet tudi trajnostni razvoj, vendar so ti referenčni sistemi učinkoviti le, če se ustrezno izvajajo in preverjajo, |
| --- | --- |

F.

ker mednarodni referenčni sistemi – kot so pobuda za globalno poročanje ali mehanizmi postopkov certificiranja in označevanja, kot na primer standard ISO 14 001 ali, konkretneje, nedavno uvedeni standard ISO 26 000, ki so bili oblikovani kot smernice za vse vrste organizacij –, gospodarskim družbam pomagajo pri ocenjevanju gospodarskih, socialnih in okoljskih posledic svojega delovanja, v kar je zajet tudi trajnostni razvoj, vendar so ti referenčni sistemi učinkoviti le, če se ustrezno izvajajo in preverjajo,

| G. | ker je družbena odgovornost gospodarskih družb, izražena s standardom ISO 26 000, opredeljena kot odgovornost določene organizacije za posledice, ki jih imajo njene odločitve ali dejavnosti na družbo in okolje, in pomeni pregledno in etnično ravnanje, ki prispeva k trajnostnemu razvoju, vključno z zdravjem in blaginjo ljudi, upošteva pričakovanja zainteresiranih strani, spoštuje veljavne zakone in mednarodne norme, in je vključena v vse elemente organizacije in njene odnose, organizacija pa ima tudi podporo velikega dela civilne družbe in mednarodnega sindikalnega gibanja, |
| --- | --- |

G.

ker je družbena odgovornost gospodarskih družb, izražena s standardom ISO 26 000, opredeljena kot odgovornost določene organizacije za posledice, ki jih imajo njene odločitve ali dejavnosti na družbo in okolje, in pomeni pregledno in etnično ravnanje, ki prispeva k trajnostnemu razvoju, vključno z zdravjem in blaginjo ljudi, upošteva pričakovanja zainteresiranih strani, spoštuje veljavne zakone in mednarodne norme, in je vključena v vse elemente organizacije in njene odnose, organizacija pa ima tudi podporo velikega dela civilne družbe in mednarodnega sindikalnega gibanja,

| H. | ker je Evropska komisija v svojem sporočilu iz leta 2006 zastavila cilj, v skladu s katerim naj bi Evropska unija postala središče odličnosti za družbeno odgovornost gospodarskih družb, kjer je ta odgovornost predstavljena kot vidik evropskega družbenega modela in sredstvo za varovanje solidarnosti, kohezije in enakih možnosti v vse večji svetovni konkurenci, |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska komisija v svojem sporočilu iz leta 2006 zastavila cilj, v skladu s katerim naj bi Evropska unija postala središče odličnosti za družbeno odgovornost gospodarskih družb, kjer je ta odgovornost predstavljena kot vidik evropskega družbenega modela in sredstvo za varovanje solidarnosti, kohezije in enakih možnosti v vse večji svetovni konkurenci,

| I. | ker se upošteva poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o spremljanju trga za trgovino in distribucijo, z naslovom „Za učinkovitejši in pravičnejši notranji trg za trgovino in distribucijo do leta 2020“ (KOM(2010)0355), in njegovo prilogo, ki navaja da „; ima potrošnik marsikdaj le malo informacij o socialni odgovornosti posameznih trgovcev. Zato se pri nakupih ne more odločati na podlagi dobre obveščenosti“, |
| --- | --- |

I.

ker se upošteva poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o spremljanju trga za trgovino in distribucijo, z naslovom „Za učinkovitejši in pravičnejši notranji trg za trgovino in distribucijo do leta 2020“ (KOM(2010)0355), in njegovo prilogo, ki navaja da „; ima potrošnik marsikdaj le malo informacij o socialni odgovornosti posameznih trgovcev. Zato se pri nakupih ne more odločati na podlagi dobre obveščenosti“,

| J. | ker je v skladu s pogodbami treba voditi skupno trgovinsko politiko skladno z vsemi cilji Evropske unije, tudi s socialnimi in okoljskimi cilji ter cilji razvojne pomoči, |
| --- | --- |

J.

ker je v skladu s pogodbami treba voditi skupno trgovinsko politiko skladno z vsemi cilji Evropske unije, tudi s socialnimi in okoljskimi cilji ter cilji razvojne pomoči,

| K. | ker Evropska unija trgovinskim partnericam že danes pogojuje odobritev nekaterih trgovinskih preferencialov z ratifikacijo temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela in ker si že od leta 2006 prizadeva za večje spoštovanje dostojnega dela na vseh področjih zunanje politike, tudi skupne trgovinske politike, |
| --- | --- |

K.

ker Evropska unija trgovinskim partnericam že danes pogojuje odobritev nekaterih trgovinskih preferencialov z ratifikacijo temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela in ker si že od leta 2006 prizadeva za večje spoštovanje dostojnega dela na vseh področjih zunanje politike, tudi skupne trgovinske politike,

| L. | ker zdaj dvostranski dogovori Evropske unije o prosti trgovini vsebujejo poglavje, posvečeno trajnostnemu razvoju, ki vključuje tudi okoljske in socialne cilje, ter spoštovanju pravil na tem področju, |
| --- | --- |

L.

ker zdaj dvostranski dogovori Evropske unije o prosti trgovini vsebujejo poglavje, posvečeno trajnostnemu razvoju, ki vključuje tudi okoljske in socialne cilje, ter spoštovanju pravil na tem področju,

| M. | ker je nespoštovanje načel družbene odgovornosti gospodarskih družb oblika socialnega in okoljskega dampinga, predvsem na račun podjetij in delavcev v Evropi, ki so dolžni spoštovati višje delavske, okoljske in davčne standarde, |
| --- | --- |

M.

ker je nespoštovanje načel družbene odgovornosti gospodarskih družb oblika socialnega in okoljskega dampinga, predvsem na račun podjetij in delavcev v Evropi, ki so dolžni spoštovati višje delavske, okoljske in davčne standarde,

| N. | ker bi moralo biti normalno, da evropske gospodarske družbe, ki preselijo svoje proizvodne enote v države z nizkimi plačami in manj strogimi okoljskimi obveznostmi, odgovarjajo, pred pristojnimi sodišči, za morebitno okoljsko in socialno škodo ali druge negativne zunanje učinke, ki jih njihove podružnice povzročijo v teh državah in zaradi katerih trpijo lokalne skupnosti, |
| --- | --- |

N.

ker bi moralo biti normalno, da evropske gospodarske družbe, ki preselijo svoje proizvodne enote v države z nizkimi plačami in manj strogimi okoljskimi obveznostmi, odgovarjajo, pred pristojnimi sodišči, za morebitno okoljsko in socialno škodo ali druge negativne zunanje učinke, ki jih njihove podružnice povzročijo v teh državah in zaradi katerih trpijo lokalne skupnosti,

| O. | ker obstaja veliko različnih vrst odnosov med matično družbo in njenimi podružnicami na eni strani ter med gospodarsko družbo in njenimi dobavitelji na drugi; in ker je treba na mednarodni ravni opredeliti pojma „področje vpliva“ in „skrbni pregled“, |
| --- | --- |

O.

ker obstaja veliko različnih vrst odnosov med matično družbo in njenimi podružnicami na eni strani ter med gospodarsko družbo in njenimi dobavitelji na drugi; in ker je treba na mednarodni ravni opredeliti pojma „področje vpliva“ in „skrbni pregled“,

| P. | ker gospodarske družbe niso neposredno podrejene mednarodnemu pravu in ker mednarodni sporazumi, zlasti na področju človekovih pravic, delovnega prava in varstva okolja, obvezujejo države podpisnice, ne pa neposredno tudi gospodarskih družb s sedežem na njihovem ozemlju; ker bi morale te države zagotoviti, da podjetja s sedežem na njihovem ozemlju spoštujejo pravne obveznosti in opravljajo skrbni pregled, ter zanje predvideti primerne in ustrezne kazni, če tega ne storijo, |
| --- | --- |

P.

ker gospodarske družbe niso neposredno podrejene mednarodnemu pravu in ker mednarodni sporazumi, zlasti na področju človekovih pravic, delovnega prava in varstva okolja, obvezujejo države podpisnice, ne pa neposredno tudi gospodarskih družb s sedežem na njihovem ozemlju; ker bi morale te države zagotoviti, da podjetja s sedežem na njihovem ozemlju spoštujejo pravne obveznosti in opravljajo skrbni pregled, ter zanje predvideti primerne in ustrezne kazni, če tega ne storijo,

| Q. | ker sta temeljni pravici do učinkovitega pravnega sredstva ter nepristranskega sodišča določeni tudi s členom 47 Listine EU o temeljnih pravicah in členom 8 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

Q.

ker sta temeljni pravici do učinkovitega pravnega sredstva ter nepristranskega sodišča določeni tudi s členom 47 Listine EU o temeljnih pravicah in členom 8 Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| R. | ker je treba upoštevati načelo pravosodnega sodelovanja, kot ga potrjujeta Bruseljska konvencija in Uredba (ES) št. 44/2001, in ker poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje korake v zvezi z napredkom iz zelene knjige, ki predlaga možnosti ukrepanja glede vprašanja esktrateritorialnosti, zlasti razširitev področja uporabe uredbe na spore, v katere so vpletene tožene stranke iz tretjih držav, |
| --- | --- |

R.

ker je treba upoštevati načelo pravosodnega sodelovanja, kot ga potrjujeta Bruseljska konvencija in Uredba (ES) št. 44/2001, in ker poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje korake v zvezi z napredkom iz zelene knjige, ki predlaga možnosti ukrepanja glede vprašanja esktrateritorialnosti, zlasti razširitev področja uporabe uredbe na spore, v katere so vpletene tožene stranke iz tretjih držav,

| S. | ker je v poglavju 13 sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Južno Korejo ter v členu 270(3) večstranskega sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem omenjena družbena odgovornost gospodarskih družb, to še ne in ne v celoti upošteva pomena družbene odgovornosti gospodarskih družb za cilj EU v zvezi z zaščito okolja in socialnih ter človekovih pravic, ker kljub temu, da družbe stalno kršijo človekove pravice, delavske standarde ali okoljska določila, čeprav cilji predvidevajo ravno nasprotno, to v praksi ne vpliva na nadaljevanje teh sporazumov, |
| --- | --- |

S.

ker je v poglavju 13 sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Južno Korejo ter v členu 270(3) večstranskega sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem omenjena družbena odgovornost gospodarskih družb, to še ne in ne v celoti upošteva pomena družbene odgovornosti gospodarskih družb za cilj EU v zvezi z zaščito okolja in socialnih ter človekovih pravic, ker kljub temu, da družbe stalno kršijo človekove pravice, delavske standarde ali okoljska določila, čeprav cilji predvidevajo ravno nasprotno, to v praksi ne vpliva na nadaljevanje teh sporazumov,

| T. | ker so se dosedanji sporazumi o družbeni odgovornosti gospodarskih družb izkazali za nezadostne, zlasti v rudarskem sektorju, |
| --- | --- |

T.

ker so se dosedanji sporazumi o družbeni odgovornosti gospodarskih družb izkazali za nezadostne, zlasti v rudarskem sektorju,

| U. | ker je treba upoštevati že veljavno zakonodajo Unije na področju mikro, malih in srednjih podjetij ter zlasti priporočilo št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 in akt za mala podjetja v Evropi, ki je bil sprejet junija 2008, |
| --- | --- |

U.

ker je treba upoštevati že veljavno zakonodajo Unije na področju mikro, malih in srednjih podjetij ter zlasti priporočilo št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 in akt za mala podjetja v Evropi, ki je bil sprejet junija 2008,

| V. | ker je družbena odgovornost gospodarskih družb koncept, v skladu s katerim podjetja pri oblikovanju poslovnih strategij prostovoljno upoštevajo tudi družbena in okoljska vprašanja v splošno korist interesnih skupin, pri čemer se dejavno vključujejo v javno politiko kot pomemben vidik družbene spremembe na podlagi vrednot, |
| --- | --- |

V.

ker je družbena odgovornost gospodarskih družb koncept, v skladu s katerim podjetja pri oblikovanju poslovnih strategij prostovoljno upoštevajo tudi družbena in okoljska vprašanja v splošno korist interesnih skupin, pri čemer se dejavno vključujejo v javno politiko kot pomemben vidik družbene spremembe na podlagi vrednot,

| W. | ker je družbena odgovornost gospodarskih družb ključna sestavina evropskega socialnega modela, ki ga je še okrepil začetek veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije, še zlasti njena horizontalna socialna klavzula, in ker je bila potreba po spodbujanju družbene odgovornosti gospodarskih družb v sporočilu Evropske komisije o strategiji EU 2020 priznana kot pomemben element zagotavljanja trajnega zaupanja pri zaposlenih in potrošnikih, |
| --- | --- |

W.

ker je družbena odgovornost gospodarskih družb ključna sestavina evropskega socialnega modela, ki ga je še okrepil začetek veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije, še zlasti njena horizontalna socialna klavzula, in ker je bila potreba po spodbujanju družbene odgovornosti gospodarskih družb v sporočilu Evropske komisije o strategiji EU 2020 priznana kot pomemben element zagotavljanja trajnega zaupanja pri zaposlenih in potrošnikih,

| X. | ker družbena odgovornost gospodarskih družb močno vpliva na razvoj človekovih pravic v državah v razvoju, |
| --- | --- |

X.

ker družbena odgovornost gospodarskih družb močno vpliva na razvoj človekovih pravic v državah v razvoju,

| Y. | ker družbena odgovornost gospodarskih družb ne sme nadomestiti držav oziroma jih opravičiti odgovornosti pri zagotavljanju osnovnih javnih storitev, |
| --- | --- |

Y.

ker družbena odgovornost gospodarskih družb ne sme nadomestiti držav oziroma jih opravičiti odgovornosti pri zagotavljanju osnovnih javnih storitev,

| Z. | ker lahko družbena odgovornost gospodarskih družb igra ključno vlogo pri izboljšanju življenjskega standarda v prikrajšanih skupnostih, |
| --- | --- |

Z.

ker lahko družbena odgovornost gospodarskih družb igra ključno vlogo pri izboljšanju življenjskega standarda v prikrajšanih skupnostih,

| AA. | ker imajo sindikati pomembno vlogo pri spodbujanju družbene odgovornosti gospodarskih družb, saj delavci najbolje poznajo položaj gospodarskih družb, kjer so zaposleni, |
| --- | --- |

AA.

ker imajo sindikati pomembno vlogo pri spodbujanju družbene odgovornosti gospodarskih družb, saj delavci najbolje poznajo položaj gospodarskih družb, kjer so zaposleni,

| AB. | ker je treba družbeno odgovornost gospodarskih družb obravnavati vzporedno in v odnosu z reformami upravljanja podjetij, |
| --- | --- |

AB.

ker je treba družbeno odgovornost gospodarskih družb obravnavati vzporedno in v odnosu z reformami upravljanja podjetij,

| AC. | ker je treba upoštevati vlogo malih in srednjih podjetij na enotnem evropskem trgu in rezultate projektov za spodbujanje uveljavitve prakse družbene odgovornosti gospodarskih družb, med drugim malih in srednjih, ki jih financira Komisija, |
| --- | --- |

AC.

ker je treba upoštevati vlogo malih in srednjih podjetij na enotnem evropskem trgu in rezultate projektov za spodbujanje uveljavitve prakse družbene odgovornosti gospodarskih družb, med drugim malih in srednjih, ki jih financira Komisija,

| AD. | ker družbena odgovornost gospodarskih družb na eni strani in socialne in okoljske klavzule v trgovinskih sporazumih na drugih služijo istemu namenu: in sicer gospodarstvo, ki upošteva človeške potrebe in okolje ter bolj pravično, socialno uravnoteženo in humano globalizacijo, ki učinkovito služi trajnostnemu razvoju, |
| --- | --- |

AD.

ker družbena odgovornost gospodarskih družb na eni strani in socialne in okoljske klavzule v trgovinskih sporazumih na drugih služijo istemu namenu: in sicer gospodarstvo, ki upošteva človeške potrebe in okolje ter bolj pravično, socialno uravnoteženo in humano globalizacijo, ki učinkovito služi trajnostnemu razvoju,

| AE. | ker do sedaj pravila trgovanja in družbena odgovornost gospodarskih družb skoraj niso bila povezana, vendar bi z uspešnim združevanjem pravil trgovanja in ciljev družbene odgovornosti gospodarskih družb lahko veliko pridobili, |
| --- | --- |

AE.

ker do sedaj pravila trgovanja in družbena odgovornost gospodarskih družb skoraj niso bila povezana, vendar bi z uspešnim združevanjem pravil trgovanja in ciljev družbene odgovornosti gospodarskih družb lahko veliko pridobili,

| 1. | ugotavlja, da so globalni izzivi zaradi finančne krize in njenih družbenih posledic še zaostrili, in po celem svetu spodbudili razpravo o potrebi po novem ureditvenem pristopu in vprašanjih glede upravljanja svetovnega gospodarstva, vključno z mednarodno trgovino; meni, da bi morala nova in učinkovitejša pravila, ki se bolje uveljavljajo v praksi, prispevati k oblikovanju bolj trajnostnih politik, ki bi v resnici upoštevale socialna in okoljska vprašanja; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so globalni izzivi zaradi finančne krize in njenih družbenih posledic še zaostrili, in po celem svetu spodbudili razpravo o potrebi po novem ureditvenem pristopu in vprašanjih glede upravljanja svetovnega gospodarstva, vključno z mednarodno trgovino; meni, da bi morala nova in učinkovitejša pravila, ki se bolje uveljavljajo v praksi, prispevati k oblikovanju bolj trajnostnih politik, ki bi v resnici upoštevale socialna in okoljska vprašanja;

| 2. | ugotavlja tudi, da globalizacija povečuje pritisk konkurence med državami pri privabljanju tujih vlagateljev in konkurenco med podjetji, zaradi česar je včasih prišlo do hudih zlorab na področju človekovih pravic, delovnopravnih pravic in okoljske škode, da bi pritegnile trgovino in vlagatelje; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja tudi, da globalizacija povečuje pritisk konkurence med državami pri privabljanju tujih vlagateljev in konkurenco med podjetji, zaradi česar je včasih prišlo do hudih zlorab na področju človekovih pravic, delovnopravnih pravic in okoljske škode, da bi pritegnile trgovino in vlagatelje;

| 3. | opozarja, da so načela, ki opredeljujejo družbeno odgovornost gospodarskih družb, v celoti priznana na mednarodni ravni (priznavajo jih Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, Mednarodna organizacija dela in Združeni narodi), obravnavajo pa odgovorno ravnanje, ki se pričakuje od podjetij, in na prvem mestu spoštovanje veljavnih predpisov, zlasti na področju zaposlovanja, družbenih odnosov, človekovih pravic, okolja, interesov potrošnikov ter preglednosti, ki so jo podjetja dolžna potrošnikom, boja proti korupciji in obdavčitve; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da so načela, ki opredeljujejo družbeno odgovornost gospodarskih družb, v celoti priznana na mednarodni ravni (priznavajo jih Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, Mednarodna organizacija dela in Združeni narodi), obravnavajo pa odgovorno ravnanje, ki se pričakuje od podjetij, in na prvem mestu spoštovanje veljavnih predpisov, zlasti na področju zaposlovanja, družbenih odnosov, človekovih pravic, okolja, interesov potrošnikov ter preglednosti, ki so jo podjetja dolžna potrošnikom, boja proti korupciji in obdavčitve;

| 4. | opozarja, da je spodbujanje družbene odgovornosti gospodarskih družb eden od ciljev, ki jih podpira Evropska unija, in da Evropska komisija meni, da mora Unija zagotoviti, da njena zunanja politika učinkovito prispeva k trajnostnemu in socialnemu razvoju v teh državah ter da je ravnanje evropskih gospodarskih družb, ne glede na to, v katerih državah vlagajo in delujejo, v skladu z evropskimi vrednotami in mednarodno dogovorjenimi normami; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je spodbujanje družbene odgovornosti gospodarskih družb eden od ciljev, ki jih podpira Evropska unija, in da Evropska komisija meni, da mora Unija zagotoviti, da njena zunanja politika učinkovito prispeva k trajnostnemu in socialnemu razvoju v teh državah ter da je ravnanje evropskih gospodarskih družb, ne glede na to, v katerih državah vlagajo in delujejo, v skladu z evropskimi vrednotami in mednarodno dogovorjenimi normami;

| 5. | opozarja, da bi morali biti cilji skupne trgovinske politike popolnoma usklajeni s splošnimi cilji Evropske unije; opozarja, da se mora v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije skupna trgovinska politika EU „izvajati v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije“, in da mora skladno s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji, med drugim prispevati k „trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, vključno s spoštovanjem načel Ustanovne listine Združenih narodov“; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da bi morali biti cilji skupne trgovinske politike popolnoma usklajeni s splošnimi cilji Evropske unije; opozarja, da se mora v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije skupna trgovinska politika EU „izvajati v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije“, in da mora skladno s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji, med drugim prispevati k „trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, vključno s spoštovanjem načel Ustanovne listine Združenih narodov“;

| 6. | meni, da bi morala Evropska komisija preučiti možnost za oblikovanje usklajene opredelitve odnosov med gospodarsko družbo, ki velja za matično družbo, in vsemi družbami, ki so z njo v razmerju odvisnosti, naj gre za hčerinske družbe, dobavitelje ali podizvajalce, da bi na ta način opredelili pravno odgovornost posameznih družb; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morala Evropska komisija preučiti možnost za oblikovanje usklajene opredelitve odnosov med gospodarsko družbo, ki velja za matično družbo, in vsemi družbami, ki so z njo v razmerju odvisnosti, naj gre za hčerinske družbe, dobavitelje ali podizvajalce, da bi na ta način opredelili pravno odgovornost posameznih družb;

| 7. | meni, da mora glede na pomembno vlogo, ki jo imajo velika podjetja, njihova hčerinske družbe in njihove dobavne verige v mednarodni trgovini, družbena in okoljska odgovornost gospodarskih družb postati ena od dimenzij trgovinskih sporazumov Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

meni, da mora glede na pomembno vlogo, ki jo imajo velika podjetja, njihova hčerinske družbe in njihove dobavne verige v mednarodni trgovini, družbena in okoljska odgovornost gospodarskih družb postati ena od dimenzij trgovinskih sporazumov Evropske unije;

| 8. | meni, da bi morala družbena odgovornost gospodarskih družb, ki zadeva ravnanje družb, dopolnjevati socialne klavzule v trgovinskih sporazumih, hkrati pa bo moč trgovinskih sporazumov podpirala družbeno odgovornost gospodarskih družb, zlasti zaradi sistema nadzora, ki je s sporazumi vzpostavljen za uresničevanje vodilnih načel; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morala družbena odgovornost gospodarskih družb, ki zadeva ravnanje družb, dopolnjevati socialne klavzule v trgovinskih sporazumih, hkrati pa bo moč trgovinskih sporazumov podpirala družbeno odgovornost gospodarskih družb, zlasti zaradi sistema nadzora, ki je s sporazumi vzpostavljen za uresničevanje vodilnih načel;

| 9. | zahteva, da se načela in obveznosti na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb upoštevajo in vključijo v prihodnje sporočilo Komisije o novi evropski trgovinski politiki v okviru strategije Evropa 2020, v sporočilo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki ga pripravlja za leto 2011, in v ukrepe Komisije v okviru njene trgovinske politike; |
| --- | --- |

9.

zahteva, da se načela in obveznosti na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb upoštevajo in vključijo v prihodnje sporočilo Komisije o novi evropski trgovinski politiki v okviru strategije Evropa 2020, v sporočilo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki ga pripravlja za leto 2011, in v ukrepe Komisije v okviru njene trgovinske politike;

| 10. | meni, da je družbena odgovornost gospodarskih družb učinkovito orodje za izboljšanje konkurenčnosti, veščin, priložnosti za usposabljanje, varnosti pri delu in delovnega okolja, za zaščito pravic delavcev ter pravic lokalnih in domorodnih skupnosti ter za spodbujanje trajnostne okoljske politike in izmenjavo dobre prakse na lokalni, nacionalni, evropski in svetovni ravni, ne pa more nadomestiti niti delovnopravnih predpisov niti splošnih in sektorskih kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

10.

meni, da je družbena odgovornost gospodarskih družb učinkovito orodje za izboljšanje konkurenčnosti, veščin, priložnosti za usposabljanje, varnosti pri delu in delovnega okolja, za zaščito pravic delavcev ter pravic lokalnih in domorodnih skupnosti ter za spodbujanje trajnostne okoljske politike in izmenjavo dobre prakse na lokalni, nacionalni, evropski in svetovni ravni, ne pa more nadomestiti niti delovnopravnih predpisov niti splošnih in sektorskih kolektivnih pogodb;

| 11. | poziva podjetja, naj sprejmejo družbeno odgovornost gospodarskih družb ter tako zavarujejo telesno integriteto, varnost, fizično in psihično zdravje ter delavske in človekove pravice ne samo svojih zaposlenih, temveč tudi delavcev na splošno, in sicer z vplivom, ki ga uveljavljajo v širšem krogu svojih sodelavcev, poudarja pomen podpore in spodbujanja širitve takšnih praks v malih in srednjih podjetjih ter brzdanja njihovih upravnih stroškov in obremenitev; |
| --- | --- |

11.

poziva podjetja, naj sprejmejo družbeno odgovornost gospodarskih družb ter tako zavarujejo telesno integriteto, varnost, fizično in psihično zdravje ter delavske in človekove pravice ne samo svojih zaposlenih, temveč tudi delavcev na splošno, in sicer z vplivom, ki ga uveljavljajo v širšem krogu svojih sodelavcev, poudarja pomen podpore in spodbujanja širitve takšnih praks v malih in srednjih podjetjih ter brzdanja njihovih upravnih stroškov in obremenitev;

| 12. | poudarja, da bi morala družbena odgovornost gospodarskih družb posegati na nova področja, kot so organizacija dela, enake možnosti, socialna vključenost, ukrepi proti diskriminaciji ter razvoj vseživljenjskega učenja in usposabljanja; poudarja, da bi morala družbena odgovornost gospodarskih družb na primer vključevati kakovost delovnih mest, enakost pri plačilu in možnostih poklicnega razvoja ter spodbujanje inovativnih projektov, da bi tako prispevala k prehodu v trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi morala družbena odgovornost gospodarskih družb posegati na nova področja, kot so organizacija dela, enake možnosti, socialna vključenost, ukrepi proti diskriminaciji ter razvoj vseživljenjskega učenja in usposabljanja; poudarja, da bi morala družbena odgovornost gospodarskih družb na primer vključevati kakovost delovnih mest, enakost pri plačilu in možnostih poklicnega razvoja ter spodbujanje inovativnih projektov, da bi tako prispevala k prehodu v trajnostno gospodarstvo;

| 13. | toplo priporoča državam članicam in Evropski uniji, naj spodbujajo izvajanje dobre prakse družbene odgovornosti pri vseh podjetjih, ne glede na to, kje ta opravljajo svoje dejavnosti, ter naj pospešujejo širjenje zgledov iz prakse, ki izhajajo iz pobud za družbeno odgovornost gospodarskih družb, še posebej pa naj bolje obveščajo o rezultatih takšnih pobud; |
| --- | --- |

13.

toplo priporoča državam članicam in Evropski uniji, naj spodbujajo izvajanje dobre prakse družbene odgovornosti pri vseh podjetjih, ne glede na to, kje ta opravljajo svoje dejavnosti, ter naj pospešujejo širjenje zgledov iz prakse, ki izhajajo iz pobud za družbeno odgovornost gospodarskih družb, še posebej pa naj bolje obveščajo o rezultatih takšnih pobud;

| 14. | ugotavlja, da je treba program družbene odgovornosti gospodarskih družb prilagoditi posebnim potrebam regij in posameznih držav, da bi prispevali k izboljšanju trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je treba program družbene odgovornosti gospodarskih družb prilagoditi posebnim potrebam regij in posameznih držav, da bi prispevali k izboljšanju trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja;

| 15. | meni, da je verodostojnost prostovoljnih pobud za družbeno odgovornost gospodarskih družb odvisna od vključitve mednarodno sprejetih standardov in načel, kot je pobuda za globalno poročanje III, ter vzpostavitve preglednega in neodvisnega nadzora in preverjanja akterjev v podjetju; |
| --- | --- |

15.

meni, da je verodostojnost prostovoljnih pobud za družbeno odgovornost gospodarskih družb odvisna od vključitve mednarodno sprejetih standardov in načel, kot je pobuda za globalno poročanje III, ter vzpostavitve preglednega in neodvisnega nadzora in preverjanja akterjev v podjetju;

| 16. | meni, da bi bilo treba pozornost nameniti dejavnemu vključevanju vseh interesnih skupin v podjetju, usposabljanju vodstvenih delavcev, razvoju civilne družbe in zlasti spodbujanju ozaveščenosti potrošnikov; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bilo treba pozornost nameniti dejavnemu vključevanju vseh interesnih skupin v podjetju, usposabljanju vodstvenih delavcev, razvoju civilne družbe in zlasti spodbujanju ozaveščenosti potrošnikov;

| 17. | meni, da je treba gojiti in širiti kulturo družbene odgovornosti gospodarskih družb, in sicer z izobraževanjem in usposabljanjem, tako v okviru podjetij kot tudi višjega in univerzitetnega izobraževanja na področjih, ki obravnavajo predvsem javno upravo; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba gojiti in širiti kulturo družbene odgovornosti gospodarskih družb, in sicer z izobraževanjem in usposabljanjem, tako v okviru podjetij kot tudi višjega in univerzitetnega izobraževanja na področjih, ki obravnavajo predvsem javno upravo;

| 18. | je prepričan, da so socialni dialog in evropski sveti delavcev imeli konstruktivno vlogo pri razvoju najboljše prakse v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb; |
| --- | --- |

18.

je prepričan, da so socialni dialog in evropski sveti delavcev imeli konstruktivno vlogo pri razvoju najboljše prakse v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb;

| 19. | je trdno prepričan, da bi morali družbeni odgovornosti gospodarskih družb več pozornosti nameniti v evropskih smernicah za zaposlovanje. |
| --- | --- |

19.

je trdno prepričan, da bi morali družbeni odgovornosti gospodarskih družb več pozornosti nameniti v evropskih smernicah za zaposlovanje.

Vključevanje družbene odgovornosti gospodarskih družb v splošna sistema preferencialov GSP in GSP+

| 20. | zahteva vključitev načel družbene odgovornosti gospodarskih družb v zakonodajo o GSP ter GSP+ ob njenem naslednjem pregledu; zahteva od Komisije, naj poskrbi, da bodo nadnacionalne družbe, najsi imajo sedež v Evropski uniji ali ne, ki imajo hčerinske družbe ali dobavne verige v državah, vključenih v splošni sistem preferencialov, zlasti GSP+, spoštovale nacionalne in mednarodne zakonske zahteve na področju človekovih pravic, socialnih standardov in okoljske zakonodaje; želi, da se od Evropske unije in držav podpisnic in uporabnic splošnega sistema preferencialov zahteva, naj poskrbijo za to, da gospodarske družbe izpolnjujejo te zahteve, zahteva, da to spoštovanje postane obveznost v splošnem sistemu preferencialov; |
| --- | --- |

20.

zahteva vključitev načel družbene odgovornosti gospodarskih družb v zakonodajo o GSP ter GSP+ ob njenem naslednjem pregledu; zahteva od Komisije, naj poskrbi, da bodo nadnacionalne družbe, najsi imajo sedež v Evropski uniji ali ne, ki imajo hčerinske družbe ali dobavne verige v državah, vključenih v splošni sistem preferencialov, zlasti GSP+, spoštovale nacionalne in mednarodne zakonske zahteve na področju človekovih pravic, socialnih standardov in okoljske zakonodaje; želi, da se od Evropske unije in držav podpisnic in uporabnic splošnega sistema preferencialov zahteva, naj poskrbijo za to, da gospodarske družbe izpolnjujejo te zahteve, zahteva, da to spoštovanje postane obveznost v splošnem sistemu preferencialov;

| 21. | meni, da je pri prenovi sistema GSP+ treba prepovedati tudi sporazume z državo gostiteljico, ki se popolnoma nepregledno sklepajo med nekaterimi večnacionalnimi podjetji in državami gostiteljicami, vključenimi v sistem GSP+, da bi se podjetja izognila zakonskim zahtevam v tej državi, saj so sporazumi v očitnem nasprotju z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb; |
| --- | --- |

21.

meni, da je pri prenovi sistema GSP+ treba prepovedati tudi sporazume z državo gostiteljico, ki se popolnoma nepregledno sklepajo med nekaterimi večnacionalnimi podjetji in državami gostiteljicami, vključenimi v sistem GSP+, da bi se podjetja izognila zakonskim zahtevam v tej državi, saj so sporazumi v očitnem nasprotju z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb;

Nove presoje vplivov

| 22. | poziva Komisijo, naj izboljša model presoje vplivov na trajnostni razvoj, da bi ustrezno odražal gospodarske, družbene in, človekove in okoljske posledice trgovinskih pogajanj, vključno s cilji omilitve podnebnih sprememb; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe glede trgovinskih sporazumov z državami partnericami EU, in sicer tako, da pred podpisom takega sporazuma in po njem izvede študije presoje vplivov, ter pri tem upošteva zlasti ranljive sektorje; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj izboljša model presoje vplivov na trajnostni razvoj, da bi ustrezno odražal gospodarske, družbene in, človekove in okoljske posledice trgovinskih pogajanj, vključno s cilji omilitve podnebnih sprememb; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe glede trgovinskih sporazumov z državami partnericami EU, in sicer tako, da pred podpisom takega sporazuma in po njem izvede študije presoje vplivov, ter pri tem upošteva zlasti ranljive sektorje;

| 23. | poudarja, da je treba po uveljavitvi Lizbonske pogodbe Parlament popolnoma obveščati o tem, kako se ugotovitve presoj vpliva sporazumov na trajnostni razvoj vključujejo v pogajanja pred njihovo sklenitvijo in katera poglavja teh sporazumov so spremenjena v izogib negativnih posledic, ugotovljenih s presojo vpliva na trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba po uveljavitvi Lizbonske pogodbe Parlament popolnoma obveščati o tem, kako se ugotovitve presoj vpliva sporazumov na trajnostni razvoj vključujejo v pogajanja pred njihovo sklenitvijo in katera poglavja teh sporazumov so spremenjena v izogib negativnih posledic, ugotovljenih s presojo vpliva na trajnostni razvoj;

| 24. | zahteva od Evropske komisije, naj izvede oceno učinkov, ki jih imajo trgovinski sporazumi na mala in srednja evropska podjetja (test MSP), zlasti na področju odgovornosti gospodarskih družb, v skladu z aktom za mala podjetja; |
| --- | --- |

24.

zahteva od Evropske komisije, naj izvede oceno učinkov, ki jih imajo trgovinski sporazumi na mala in srednja evropska podjetja (test MSP), zlasti na področju odgovornosti gospodarskih družb, v skladu z aktom za mala podjetja;

Določbe o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v vseh trgovinskih sporazumih Evropske unije

| 25. | na splošno predlaga tudi, naj prihodnji trgovinski sporazumi, o katerih se pogaja EU, vsebujejo poglavje o trajnostnem razvoju, ki vsebuje klavzulo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki deloma temelji na posodobitvi smernic OECD o večnacionalnih podjetjih iz leta 2010; |
| --- | --- |

25.

na splošno predlaga tudi, naj prihodnji trgovinski sporazumi, o katerih se pogaja EU, vsebujejo poglavje o trajnostnem razvoju, ki vsebuje klavzulo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki deloma temelji na posodobitvi smernic OECD o večnacionalnih podjetjih iz leta 2010;

| 26. | predlaga, naj „določba o družbeni odgovornosti gospodarskih družb“ vsebuje:






  (a) | vzajemno zavezanost obeh strani k spodbujanju mednarodno dogovorjenih instrumentov družbene odgovornosti gospodarskih družb v okviru sporazuma in trgovinskih izmenjav; |
| --- | --- | --- |

26.

predlaga, naj „določba o družbeni odgovornosti gospodarskih družb“ vsebuje:

(a)

vzajemno zavezanost obeh strani k spodbujanju mednarodno dogovorjenih instrumentov družbene odgovornosti gospodarskih družb v okviru sporazuma in trgovinskih izmenjav;

| (b) | spodbude podjetjem, da se sprejmejo zaveze področju družbene odgovornosti, ki bodo usklajene v pogajanjih z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, tudi sindikati, organizacijami potrošnikov, lokalnimi skupnostmi in združenji civilne družbe; |
| --- | --- |

(b)

spodbude podjetjem, da se sprejmejo zaveze področju družbene odgovornosti, ki bodo usklajene v pogajanjih z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, tudi sindikati, organizacijami potrošnikov, lokalnimi skupnostmi in združenji civilne družbe;

| (c) | uvedbo „kontaktnih točk“, kot so tiste, ki že obstajajo v okviru OECD, za spodbujanje obveščanja o družbeni odgovornosti gospodarskih družb in preglednosti ter sprejemanje morebitnih pritožb o primerih nespoštovanja družbene odgovornosti gospodarskih družb, v sodelovanju s civilno družbo in njihovo posredovanje pristojnim organom; |
| --- | --- |

(c)

uvedbo „kontaktnih točk“, kot so tiste, ki že obstajajo v okviru OECD, za spodbujanje obveščanja o družbeni odgovornosti gospodarskih družb in preglednosti ter sprejemanje morebitnih pritožb o primerih nespoštovanja družbene odgovornosti gospodarskih družb, v sodelovanju s civilno družbo in njihovo posredovanje pristojnim organom;

| (d) | zahtevo, ki upošteva posebne razmere in zmogljivosti malih in srednjih podjetij v okviru priporočil 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 in skladno z načelom dajanja prednosti malim podjetjem, da podjetja vsaj vsaki dve leti ali vsaka tri leta objavijo svoja poročila o družbeni odgovornosti gospodarskih družb. Meni, da bo ta zahteva povečala preglednost, poročanje in spodbudila vidnost in verodostojnost praks družbene odgovornosti gospodarskih družb, tako da bodo podatki o tem ciljno usmerjeni in dani na razpolago vsem akterjem, vključno s potrošniki, vlagatelji in širši javnosti; |
| --- | --- |

(d)

zahtevo, ki upošteva posebne razmere in zmogljivosti malih in srednjih podjetij v okviru priporočil 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 in skladno z načelom dajanja prednosti malim podjetjem, da podjetja vsaj vsaki dve leti ali vsaka tri leta objavijo svoja poročila o družbeni odgovornosti gospodarskih družb. Meni, da bo ta zahteva povečala preglednost, poročanje in spodbudila vidnost in verodostojnost praks družbene odgovornosti gospodarskih družb, tako da bodo podatki o tem ciljno usmerjeni in dani na razpolago vsem akterjem, vključno s potrošniki, vlagatelji in širši javnosti;

| (e) | obvezno skrbnost podjetij in poslovnih skupin, tj. tj. obveznost, da sprejmejo preventivne ukrepe za odkrivanje in preprečevanje kršitev človekovih in okoljskih pravic, korupcije ali davčne utaje, tudi v svojih podružnicah in dobavnih verigah, skratka na celotnem področju njihovega vpliva; |
| --- | --- |

(e)

obvezno skrbnost podjetij in poslovnih skupin, tj. tj. obveznost, da sprejmejo preventivne ukrepe za odkrivanje in preprečevanje kršitev človekovih in okoljskih pravic, korupcije ali davčne utaje, tudi v svojih podružnicah in dobavnih verigah, skratka na celotnem področju njihovega vpliva;

| (f) | obveznost gospodarskih družb, da se zavežejo k svobodnemu, odprtemu in informiranemu predhodnemu posvetovanju z lokalnimi in neodvisnimi zainteresiranimi stranmi pred začetkom projekta, ki bi imel vpliv na lokalno skupnost; |
| --- | --- |

(f)

obveznost gospodarskih družb, da se zavežejo k svobodnemu, odprtemu in informiranemu predhodnemu posvetovanju z lokalnimi in neodvisnimi zainteresiranimi stranmi pred začetkom projekta, ki bi imel vpliv na lokalno skupnost;

| (g) | posebno pozornost vplivu zaposlovanja otrok in praks v zvezi z otroškim delom; |
| --- | --- |

(g)

posebno pozornost vplivu zaposlovanja otrok in praks v zvezi z otroškim delom;

| 27. | meni, da bi morale klavzulo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb spremljati druge določbe; meni, da:






  (a) | bi morale pristojne oblasti v primeru dokazanih kršitev obveznosti v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb imeti možnost opraviti preiskave, v primeru resne kršitve obveznosti pa bi podpisnici lahko javno obsodili odgovorne; |
| --- | --- | --- |

27.

meni, da bi morale klavzulo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb spremljati druge določbe; meni, da:

(a)

bi morale pristojne oblasti v primeru dokazanih kršitev obveznosti v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb imeti možnost opraviti preiskave, v primeru resne kršitve obveznosti pa bi podpisnici lahko javno obsodili odgovorne;

| (b) | bi si morali obe podpisnici prizadevati za spodbujanje nadnacionalnega pravosodnega sodelovanja, za lažji dostop do sodnega varstva za žrtve ukrepov gospodarskih družb v območju njihovega vpliva, in ob upoštevanju tega cilja podpirati razvoj ustreznih sodnih postopkov ter kaznovati kršenje zakona s strani gospodarskih družb ter izvensodne mehanizme reševanja sporov; |
| --- | --- |

(b)

bi si morali obe podpisnici prizadevati za spodbujanje nadnacionalnega pravosodnega sodelovanja, za lažji dostop do sodnega varstva za žrtve ukrepov gospodarskih družb v območju njihovega vpliva, in ob upoštevanju tega cilja podpirati razvoj ustreznih sodnih postopkov ter kaznovati kršenje zakona s strani gospodarskih družb ter izvensodne mehanizme reševanja sporov;

| 28. | predlaga, da se znotraj programa krepitve pravosodja kot del dvostranskih sporazumov EU sprejmejo ukrepi za izobraževanje sodnikov in sodišč, ki se ukvarjajo z gospodarskim pravom o vprašanjih človekovih pravic in spoštovanju mednarodnih konvencij o delavskih pravicah in okolju; |
| --- | --- |

28.

predlaga, da se znotraj programa krepitve pravosodja kot del dvostranskih sporazumov EU sprejmejo ukrepi za izobraževanje sodnikov in sodišč, ki se ukvarjajo z gospodarskim pravom o vprašanjih človekovih pravic in spoštovanju mednarodnih konvencij o delavskih pravicah in okolju;

| 29. | predlaga, da se ustanovi skupni parlamentarni nadzorni odbor za vsak sporazum o prosti trgovini, v katerem se bodo izmenjevale informacije in bo potekal dialog med poslanci Evropskega parlamenta in poslanci iz partnerskih držav; dodaja, da bi lahko ti nadzorni odbori nadzorovali tudi izvajanje poglavja o trajnostnem razvoju in določbe o družbeni odgovornosti gospodarskih družb in oblikovali priporočila skupnemu odboru sporazuma o prosti trgovini, zlasti v zvezi s presojami vplivov in dokazanimi primeri kršenja človekovih in delavskih pravic ter okoljskih sporazumov; |
| --- | --- |

29.

predlaga, da se ustanovi skupni parlamentarni nadzorni odbor za vsak sporazum o prosti trgovini, v katerem se bodo izmenjevale informacije in bo potekal dialog med poslanci Evropskega parlamenta in poslanci iz partnerskih držav; dodaja, da bi lahko ti nadzorni odbori nadzorovali tudi izvajanje poglavja o trajnostnem razvoju in določbe o družbeni odgovornosti gospodarskih družb in oblikovali priporočila skupnemu odboru sporazuma o prosti trgovini, zlasti v zvezi s presojami vplivov in dokazanimi primeri kršenja človekovih in delavskih pravic ter okoljskih sporazumov;

| 30. | predlaga ustanovitev rednega foruma za primerjave, v katerem bi lahko podpisnice planetarne pogodbe ZN javnosti predstavile svoje programe družbene odgovornosti gospodarskih družb in vzpostavile način primerjave za potrošnike ter ustvarile kulturo visokih standardov in medsebojnih pregledov. Taka preglednost bi spodbudila podjetja, da bodisi prostovoljno dosegajo višje standarde družbene odgovornosti gospodarskih družb ali se soočijo s stroški nadzora medijev in javnosti; |
| --- | --- |

30.

predlaga ustanovitev rednega foruma za primerjave, v katerem bi lahko podpisnice planetarne pogodbe ZN javnosti predstavile svoje programe družbene odgovornosti gospodarskih družb in vzpostavile način primerjave za potrošnike ter ustvarile kulturo visokih standardov in medsebojnih pregledov. Taka preglednost bi spodbudila podjetja, da bodisi prostovoljno dosegajo višje standarde družbene odgovornosti gospodarskih družb ali se soočijo s stroški nadzora medijev in javnosti;

Spodbujanje družbene odgovornosti gospodarskih družb v trgovinski politiki na večstranski ravni

| 31. | poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje družbene odgovornosti gospodarskih družb v trgovinsko politiko na večstranski ravni, v mednarodne forume, ki podpirajo družbeno odgovornost gospodarskih družb, zlasti OECD in Mednarodno organizacijo dela, pa tudi v pogovore v WTO o nadaljnjem delovanju po krogu iz Dohe; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje družbene odgovornosti gospodarskih družb v trgovinsko politiko na večstranski ravni, v mednarodne forume, ki podpirajo družbeno odgovornost gospodarskih družb, zlasti OECD in Mednarodno organizacijo dela, pa tudi v pogovore v WTO o nadaljnjem delovanju po krogu iz Dohe;

| 32. | poziva, naj se v okviru teh forumov razišče oblikovanje mednarodne konvencije, ki bo opredelila odgovornost držav gostiteljic (23) in držav izvora (24) in prispevala k boju proti kršitvam človekovih pravic, za katere so odgovorne multinacionalke, ter k izvajanju načela esktrateritorialnosti; |
| --- | --- |

32.

poziva, naj se v okviru teh forumov razišče oblikovanje mednarodne konvencije, ki bo opredelila odgovornost držav gostiteljic (23) in držav izvora (24) in prispevala k boju proti kršitvam človekovih pravic, za katere so odgovorne multinacionalke, ter k izvajanju načela esktrateritorialnosti;

| 33. | poziva Komisijo, naj podpre razvoj novih odnosov med večstranskimi organizacijami, pristojnimi za uveljavljanje delavskih in okoljskih standardov, in WTO, da bi se zagotovila večja usklajenost med politikami mednarodne trgovine in cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj podpre razvoj novih odnosov med večstranskimi organizacijami, pristojnimi za uveljavljanje delavskih in okoljskih standardov, in WTO, da bi se zagotovila večja usklajenost med politikami mednarodne trgovine in cilji trajnostnega razvoja;

| 34. | ponovno poziva k oblikovanju odbora za trgovino in dostojno delo v WTO po vzoru odbora za trgovino in okolje, v katerem bi bilo mogoče razpravljati o vprašanjih delavskih standardov, zlasti kar zadeva delo otrok, in družbene odgovornosti gospodarskih družb v zvezi z mednarodno trgovino; znova predlaga, naj se prilagodi postopek za reševanje sporov, tako da v primerih morebitnih kršitev mednarodnih okoljskih ali delavskih sporazumov posebne skupine (odbori) ali pritožbeni organ lahko pozval ustrezno mednarodno organizacijo, naj poda svoje mnenje, ki bi se nato objavilo; |
| --- | --- |

34.

ponovno poziva k oblikovanju odbora za trgovino in dostojno delo v WTO po vzoru odbora za trgovino in okolje, v katerem bi bilo mogoče razpravljati o vprašanjih delavskih standardov, zlasti kar zadeva delo otrok, in družbene odgovornosti gospodarskih družb v zvezi z mednarodno trgovino; znova predlaga, naj se prilagodi postopek za reševanje sporov, tako da v primerih morebitnih kršitev mednarodnih okoljskih ali delavskih sporazumov posebne skupine (odbori) ali pritožbeni organ lahko pozval ustrezno mednarodno organizacijo, naj poda svoje mnenje, ki bi se nato objavilo;

*

* *

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, Ekonomsko-socialnemu odboru, parlamentom držav članic, parlamentarni konferenci o WTO in mednarodni konferenci o delu. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, Ekonomsko-socialnemu odboru, parlamentom držav članic, parlamentarni konferenci o WTO in mednarodni konferenci o delu.

---

(1)  Dokument ZN E/CN.4/Sub.2/2003/12/Rev.2(2003).

(2)  www.globalreporting.org

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0866694.pdf?OpenElement

(4)  http://www.csrgov.dk

(5)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(6)  UL L 156, 13.6.2001, str. 33.

(7)  UL C 86, 10.4.2002, str. 3.

(8)  UL C 39, 18.2.2003, str. 3.

(9)  UL L 205, 6.8.2005, str. 21.

(10)  10937/1/10.

(11)  UL L 114, 24.4.2001, str. 1.

(12)  UL L 178, 17.7.2003, str. 16.

(13)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

(14)  UL C 104, 14.4.1999, str. 180.

(15)  UL C 112 E, 9.5.2002, str. 326.

(16)  UL C 271 E, 12.11.2003, str. 598.

(17)  UL C 67 E, 17.3.2004, str. 73.

(18)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 84.

(19)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 65.

(20)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 865.

(21)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 45.

(22)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(23)  Države, v katerih imajo sedež podjetja, ki so v razmerju odvisnosti od matične družbe.

(24)  Države, v katerih imajo sedež matične družbe.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/112

---

Četrtek, 25. november 2010Pravila o konkurenci za horizontalno sodelovanje

P7_TA(2010)0447

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o reviziji pravil o konkurenci za horizontalno sodelovanje

2012/C 99 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 101(1) in (3), 103(1) in 105(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju „PDEU“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 101(1) in (3), 103(1) in 105(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju „PDEU“),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2821/71 z dne 20. decembra 1971 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2821/71 z dne 20. decembra 1971 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2658/2000 z dne 29. novembra 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe pri skupinah sporazumov o specializaciji (2) (uredba o skupinskih izjemah sporazumov o specializaciji, v nadaljevanju „skupinska izjema o specializaciji“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2658/2000 z dne 29. novembra 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe pri skupinah sporazumov o specializaciji (2) (uredba o skupinskih izjemah sporazumov o specializaciji, v nadaljevanju „skupinska izjema o specializaciji“),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2659/2000 z dne 29. novembra 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (3) (uredba o skupinskih izjemah sporazumov o raziskavah in razvoju, v nadaljevanju „skupinska izjema o raziskavah in razvoju“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2659/2000 z dne 29. novembra 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (3) (uredba o skupinskih izjemah sporazumov o raziskavah in razvoju, v nadaljevanju „skupinska izjema o raziskavah in razvoju“),

| — | ob upoštevanju osnutka Uredbe Komisije o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine sporazumov o specializaciji (nova uredba o skupinskih izjemah sporazumov o specializaciji, v nadaljevanju „osnutek nove skupinske izjeme o specializaciji“), objavljenega 4. maja 2010 in dostopnega na spletni strani Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Uredbe Komisije o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine sporazumov o specializaciji (nova uredba o skupinskih izjemah sporazumov o specializaciji, v nadaljevanju „osnutek nove skupinske izjeme o specializaciji“), objavljenega 4. maja 2010 in dostopnega na spletni strani Komisije,

| — | ob upoštevanju osnutka Uredbe Komisije o izvajanju člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (nova uredba o skupinskih izjemah sporazumov o raziskavah in razvoju, v nadaljevanju „osnutek nove skupinske izjeme o raziskavah in razvoju“), objavljenega 4. maja 2010 in dostopnega na spletni strani Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Uredbe Komisije o izvajanju člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (nova uredba o skupinskih izjemah sporazumov o raziskavah in razvoju, v nadaljevanju „osnutek nove skupinske izjeme o raziskavah in razvoju“), objavljenega 4. maja 2010 in dostopnega na spletni strani Komisije,

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije o smernicah o uporabi člena 81 Pogodbe ES za sporazume o horizontalnem sodelovanju (v nadaljevanju „horizontalne smernice“) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije o smernicah o uporabi člena 81 Pogodbe ES za sporazume o horizontalnem sodelovanju (v nadaljevanju „horizontalne smernice“) (4),

| — | ob upoštevanju osnutka sporočila Komisije o smernicah o uporabi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije za sporazume o horizontalnem sodelovanju (v nadaljevanju „osnutek novih horizontalnih smernic“), objavljenega 4. maja 2010 in dostopnega na spletni strani Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporočila Komisije o smernicah o uporabi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije za sporazume o horizontalnem sodelovanju (v nadaljevanju „osnutek novih horizontalnih smernic“), objavljenega 4. maja 2010 in dostopnega na spletni strani Komisije,

| — | ob upoštevanju prispevkov, ki so jih različne zainteresirane strani poslale Komisiji v obdobju javnih posvetovanj in ki so bili objavljeni na spletni strani Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov, ki so jih različne zainteresirane strani poslale Komisiji v obdobju javnih posvetovanj in ki so bili objavljeni na spletni strani Komisije,

| — | ob upoštevanju razprave med komisarjem Almunio in člani Odbora za ekonomske in monetarne zadeve z dne 6. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave med komisarjem Almunio in člani Odbora za ekonomske in monetarne zadeve z dne 6. julija 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o poročilu o politiki konkurence za leto 2008 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o poročilu o politiki konkurence za leto 2008 (5),

| — | ob upoštevanju vprašanja, naslovljenega na Komisijo 28. septembra 2010, o reviziji pravil o konkurenci za horizontalno sodelovanje (O-0131/2010 – B7-0565/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja, naslovljenega na Komisijo 28. septembra 2010, o reviziji pravil o konkurenci za horizontalno sodelovanje (O-0131/2010 – B7-0565/2010),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker bodo skupinske izjeme o specializaciji ter o raziskavah in razvoju prenehale veljati 31. decembra 2010; ker je Komisija začela postopek pregleda uredb in njihovih spremljajočih smernic, |
| --- | --- |

A.

ker bodo skupinske izjeme o specializaciji ter o raziskavah in razvoju prenehale veljati 31. decembra 2010; ker je Komisija začela postopek pregleda uredb in njihovih spremljajočih smernic,

| B. | ker so bile od sprejetja dveh uredb in horizontalnih smernic uvedene pomembne zakonodajne spremembe, zlasti sprejetje posodobitvenega svežnja v letu 2003, s katerim je bilo za podjetja določeno, da morajo sami opraviti oceno sklenjenih sporazumov, |
| --- | --- |

B.

ker so bile od sprejetja dveh uredb in horizontalnih smernic uvedene pomembne zakonodajne spremembe, zlasti sprejetje posodobitvenega svežnja v letu 2003, s katerim je bilo za podjetja določeno, da morajo sami opraviti oceno sklenjenih sporazumov,

| C. | ker je Komisija v zadnjih letih pridobila izkušnje pri izvajanju teh pravil in je zdaj pripravljen nov sveženj pravil, ki izhajajo iz sodne prakse Komisije in Sodišča ter jih je treba kodificirati, |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija v zadnjih letih pridobila izkušnje pri izvajanju teh pravil in je zdaj pripravljen nov sveženj pravil, ki izhajajo iz sodne prakse Komisije in Sodišča ter jih je treba kodificirati,

| D. | ker je dobra praksa tudi učiti se iz izkušenj nacionalnih organov za konkurenco v EU in organov za konkurenco po vsem svetu; ker je zlasti v okviru sedanje gospodarske krize priporočljivo poskušati doseči dogovor o konvergenčnih pravilih konkurence po vsem svetu, saj se številni sporazumi in prakse obravnavajo z različnimi pravnimi sistemi na področju konkurence, |
| --- | --- |

D.

ker je dobra praksa tudi učiti se iz izkušenj nacionalnih organov za konkurenco v EU in organov za konkurenco po vsem svetu; ker je zlasti v okviru sedanje gospodarske krize priporočljivo poskušati doseči dogovor o konvergenčnih pravilih konkurence po vsem svetu, saj se številni sporazumi in prakse obravnavajo z različnimi pravnimi sistemi na področju konkurence,

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija začela dve različni javni posvetovanji v povezavi z revizijo konkurenčnih pravil, ki se uporabljajo za sporazume o horizontalnem sodelovanju; poudarja, da je treba v procesu sprejemanja odločitev čim bolj prisluhniti stališčem interesnih skupin in jih tudi obravnavati, da bi dosegli realističen in uravnotežen regulativni okvir; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija začela dve različni javni posvetovanji v povezavi z revizijo konkurenčnih pravil, ki se uporabljajo za sporazume o horizontalnem sodelovanju; poudarja, da je treba v procesu sprejemanja odločitev čim bolj prisluhniti stališčem interesnih skupin in jih tudi obravnavati, da bi dosegli realističen in uravnotežen regulativni okvir;

| 2. | poziva Komisijo, naj na koncu postopka revizije jasno navede, kako je upoštevala prispevke interesnih skupin; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj na koncu postopka revizije jasno navede, kako je upoštevala prispevke interesnih skupin;

| 3. | spoštuje dejstvo, da je Komisija na začetni stopnji Parlamentu poslala osnutek pravil; spodbuja Komisijo, naj s Parlamentom še naprej proaktivno sodeluje v duhu odprtosti; pozdravlja, da je komisar Almunia pokazal pripravljenost za razpravo o osnutku pravil s poslanci Odbora za ekonomske in monetarne zadeve; |
| --- | --- |

3.

spoštuje dejstvo, da je Komisija na začetni stopnji Parlamentu poslala osnutek pravil; spodbuja Komisijo, naj s Parlamentom še naprej proaktivno sodeluje v duhu odprtosti; pozdravlja, da je komisar Almunia pokazal pripravljenost za razpravo o osnutku pravil s poslanci Odbora za ekonomske in monetarne zadeve;

| 4. | opozarja na pomembnost pravne varnosti; spoštuje dejstvo, da je Komisija za drugo javno posvetovanje pripravila pogosto zastavljena vprašanja, da bi poudarila največje spremembe, predlagane v osnutku pravil; poziva Komisijo, naj po sprejetju končnega novega regulativnega okvira pripravi povzetek in nova pogosto zastavljena vprašanja, da bi končni okvir podrobno razložila tržnim akterjem; |
| --- | --- |

4.

opozarja na pomembnost pravne varnosti; spoštuje dejstvo, da je Komisija za drugo javno posvetovanje pripravila pogosto zastavljena vprašanja, da bi poudarila največje spremembe, predlagane v osnutku pravil; poziva Komisijo, naj po sprejetju končnega novega regulativnega okvira pripravi povzetek in nova pogosto zastavljena vprašanja, da bi končni okvir podrobno razložila tržnim akterjem;

| 5. | poudarja pomembnost dveh uredb o skupinskih izjemah na področju horizontalnega sodelovanja za analizo sporazumov, ki spadajo v njun obseg področja; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomembnost dveh uredb o skupinskih izjemah na področju horizontalnega sodelovanja za analizo sporazumov, ki spadajo v njun obseg področja;

| 6. | opaža, da čeprav pristop na podlagi varnega območja, ki temelji na tržnih deležih, ni popoln, odraža gospodarsko dejstvo ter je enostaven za razumevanje in uporabo; se strinja, da horizontalni sporazumi ponavadi sprožijo več skrbi v povezavi s konkurenco kot vertikalni sporazumi; zato razume, da Komisija brani bolj omejujoč pristop do določanja mejnega tržnega deleža glede horizontalnih sporazumov; |
| --- | --- |

6.

opaža, da čeprav pristop na podlagi varnega območja, ki temelji na tržnih deležih, ni popoln, odraža gospodarsko dejstvo ter je enostaven za razumevanje in uporabo; se strinja, da horizontalni sporazumi ponavadi sprožijo več skrbi v povezavi s konkurenco kot vertikalni sporazumi; zato razume, da Komisija brani bolj omejujoč pristop do določanja mejnega tržnega deleža glede horizontalnih sporazumov;

| 7. | vendar opaža, da večina sporazumov o horizontalnem sodelovanju ni vključenih v področje uporabe teh dveh uredb o skupinskih izjemah; poziva Komisijo, naj analizira, ali bi vzpostavitev nove posebne uredbe o skupinskih izjemah za obravnavo posebnih vrst horizontalnih sporazumov, razen za raziskave in razvoj ter za specializacije, koristila zainteresiranim stranem in cilju ohranjanja učinkovite konkurence; če bo zaključek analize pozitiven, poziva Komisijo, naj si po posvetovanju s Parlamentom prizadeva za ustrezno dovoljenje Sveta za sprejetje teh novih vrst uredb za skupinske izjeme; |
| --- | --- |

7.

vendar opaža, da večina sporazumov o horizontalnem sodelovanju ni vključenih v področje uporabe teh dveh uredb o skupinskih izjemah; poziva Komisijo, naj analizira, ali bi vzpostavitev nove posebne uredbe o skupinskih izjemah za obravnavo posebnih vrst horizontalnih sporazumov, razen za raziskave in razvoj ter za specializacije, koristila zainteresiranim stranem in cilju ohranjanja učinkovite konkurence; če bo zaključek analize pozitiven, poziva Komisijo, naj si po posvetovanju s Parlamentom prizadeva za ustrezno dovoljenje Sveta za sprejetje teh novih vrst uredb za skupinske izjeme;

| 8. | meni, da so za podjetja horizontalne smernice uporabno orodje za analizo in samoocenjevanje z visoko razvitim gospodarskim pristopom, s katerimi lahko preverijo, ali določen sporazum o horizontalnem sodelovanju krši člen 101(1) PDEU ali ne; |
| --- | --- |

8.

meni, da so za podjetja horizontalne smernice uporabno orodje za analizo in samoocenjevanje z visoko razvitim gospodarskim pristopom, s katerimi lahko preverijo, ali določen sporazum o horizontalnem sodelovanju krši člen 101(1) PDEU ali ne;

| 9. | zato ceni, da nove horizontalne smernice odražajo potrebo po samoocenjevanju iz Uredbe (ES) št. 1/2003 in zagotavljajo jasna navodila za zapletene ureditve, kot so mešane družbe in sporazumi, ki krijejo več načinov sodelovanja; a meni, da tak pristop ne sme pripeljati do bolj zapletenega regulativnega okvira; |
| --- | --- |

9.

zato ceni, da nove horizontalne smernice odražajo potrebo po samoocenjevanju iz Uredbe (ES) št. 1/2003 in zagotavljajo jasna navodila za zapletene ureditve, kot so mešane družbe in sporazumi, ki krijejo več načinov sodelovanja; a meni, da tak pristop ne sme pripeljati do bolj zapletenega regulativnega okvira;

| 10. | glede tega opozarja na načelo boljše ureditve za izboljšanje kakovosti priprave zakonodaje in ureditev, predvsem z uporabo jasnega in natančnega načina izražanja; podpira zelo jasne smernice, ki jih je lahko razumeti, in zato po potrebi tudi vključitev bolj konkretnih primerov, kot so zahtevale številne interesne skupine; |
| --- | --- |

10.

glede tega opozarja na načelo boljše ureditve za izboljšanje kakovosti priprave zakonodaje in ureditev, predvsem z uporabo jasnega in natančnega načina izražanja; podpira zelo jasne smernice, ki jih je lahko razumeti, in zato po potrebi tudi vključitev bolj konkretnih primerov, kot so zahtevale številne interesne skupine;

| 11. | v novem osnutku horizontalnih smernic pozdravlja novo poglavje o izmenjavi informacij; opaža, da je to pri odnosu med konkurenti občutljivo vprašanje in da je za podjetja bistveno, da lahko opredelijo informacije, ki se lahko izmenjujejo, brez ustvarjanja omejujočih učinkov na konkurenco, zlasti glede na sedanji okvir samoocenjevanja iz sporazumov; |
| --- | --- |

11.

v novem osnutku horizontalnih smernic pozdravlja novo poglavje o izmenjavi informacij; opaža, da je to pri odnosu med konkurenti občutljivo vprašanje in da je za podjetja bistveno, da lahko opredelijo informacije, ki se lahko izmenjujejo, brez ustvarjanja omejujočih učinkov na konkurenco, zlasti glede na sedanji okvir samoocenjevanja iz sporazumov;

| 12. | pozdravlja revizijo poglavja o standardizaciji v osnutku novih horizontalnih smernic in poudarek, ki ga imajo v njih okoljski vidiki; poudarja jasne koristi preglednega procesa določanja standardov; zato ceni določbe za obravnavanje prirojene negotovosti obstoja pravic intelektualne lastnine v tem smislu ter komercialne pogoje, ki bi bili sprejeti za njihovo licenciranje; meni, da je pri sprejetju standardov zelo pomembno preprečiti spore; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja revizijo poglavja o standardizaciji v osnutku novih horizontalnih smernic in poudarek, ki ga imajo v njih okoljski vidiki; poudarja jasne koristi preglednega procesa določanja standardov; zato ceni določbe za obravnavanje prirojene negotovosti obstoja pravic intelektualne lastnine v tem smislu ter komercialne pogoje, ki bi bili sprejeti za njihovo licenciranje; meni, da je pri sprejetju standardov zelo pomembno preprečiti spore;

| 13. | poudarja, da je treba spoštovati pravice intelektualne lastnine, ki odločilno prispevajo k inovacijam; opominja, da je zmogljivost za inovacije bistveni element gradnje konkurenčnega gospodarstva in izpolnjevanja ciljev EU 2020; podpira preprečevanje vseh zlorab pravic intelektualne lastnine, med drugim z zakonodajo o konkurenci; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba spoštovati pravice intelektualne lastnine, ki odločilno prispevajo k inovacijam; opominja, da je zmogljivost za inovacije bistveni element gradnje konkurenčnega gospodarstva in izpolnjevanja ciljev EU 2020; podpira preprečevanje vseh zlorab pravic intelektualne lastnine, med drugim z zakonodajo o konkurenci;

| 14. | meni pa, da je treba to vprašanje obravnavati v širšem vsebinskem regulativnem okviru in ne le v okviru politike konkurence; poudarja, da je treba to poglavje novega osnutka horizontalnih smernic obravnavati kot del integriranega regulativnega okvira o varstvu pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

14.

meni pa, da je treba to vprašanje obravnavati v širšem vsebinskem regulativnem okviru in ne le v okviru politike konkurence; poudarja, da je treba to poglavje novega osnutka horizontalnih smernic obravnavati kot del integriranega regulativnega okvira o varstvu pravic intelektualne lastnine;

| 15. | se strinja s Komisijo, da morajo vse strani, ki se bodo pridružile sporazumu o raziskavah in razvoju, pred tem razkriti vse svoje veljavne in še neodločene pravice o intelektualni lastnini, če so te pomembne za druge strani pri uporabi rezultatov sporazuma; |
| --- | --- |

15.

se strinja s Komisijo, da morajo vse strani, ki se bodo pridružile sporazumu o raziskavah in razvoju, pred tem razkriti vse svoje veljavne in še neodločene pravice o intelektualni lastnini, če so te pomembne za druge strani pri uporabi rezultatov sporazuma;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 285, 29.12.1971, str. 46.

(2)  UL L 304, 5.12.2000, str. 3.

(3)  UL L 304, 5.12.2000, str. 7.

(4)  UL C 3, 6.1.2001, str. 2.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0050.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/115 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/115

---

Četrtek, 25. november 2010Irak - zlasti smrtna kazen (vključno s primerom Tarika Aziza) in napadi na krščanske skupnosti

P7_TA(2010)0448

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Iraku: smrtna kazen (zlasti primer Tarika Aziza) in napadi na krščanske skupnosti

2012/C 99 E/21

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Iraku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Iraku,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odpravi smrtne kazni, zlasti resolucije z dne 26. aprila 2007 o pobudi za vsesplošni moratorij za smrtno kazen (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odpravi smrtne kazni, zlasti resolucije z dne 26. aprila 2007 o pobudi za vsesplošni moratorij za smrtno kazen (1),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 62/149 z dne 18. decembra 2007, ki poziva k moratoriju za izvajanje smrtne kazni, in resolucije generalne skupščine Združenih narodov 63/168 z dne 18. decembra 2008, ki poziva k izvajanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 62/149 iz leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 62/149 z dne 18. decembra 2007, ki poziva k moratoriju za izvajanje smrtne kazni, in resolucije generalne skupščine Združenih narodov 63/168 z dne 18. decembra 2008, ki poziva k izvajanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 62/149 iz leta 2007,

| — | ob upoštevanju govora podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton na plenarnem zasedanju 16. junija 2010 o politiki na področju človekovih pravic, v katerem je tudi poudarila, da je odprava smrtne kazni po vsem svetu prednostna naloga EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton na plenarnem zasedanju 16. junija 2010 o politiki na področju človekovih pravic, v katerem je tudi poudarila, da je odprava smrtne kazni po vsem svetu prednostna naloga EU,

| — | ob upoštevanju končne izjave, sprejete na 4. svetovnem kongresu proti smrtni kazni, ki je potekal v Ženevi od 24. do 26. februarja 2010, s katero so pozvali k vsesplošni odpravi smrtne kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave, sprejete na 4. svetovnem kongresu proti smrtni kazni, ki je potekal v Ženevi od 24. do 26. februarja 2010, s katero so pozvali k vsesplošni odpravi smrtne kazni,

| — | ob upoštevanju člena 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepov, ki jih je Svet sprejel 16. novembra 2009, o svobodi veroizpovedi in prepričanja, v katerih je poudaril strateški pomen te svobode in boja proti verski nestrpnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov, ki jih je Svet sprejel 16. novembra 2009, o svobodi veroizpovedi in prepričanja, v katerih je poudaril strateški pomen te svobode in boja proti verski nestrpnosti,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o Iraku, zlasti tiste z dne 1. novembra 2010, ki jo je dala po napadu vernikov v cerkvi odrešitve v Bagdadu v Iraku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o Iraku, zlasti tiste z dne 1. novembra 2010, ki jo je dala po napadu vernikov v cerkvi odrešitve v Bagdadu v Iraku,

| — | ob upoštevanju svojih letnih poročil o stanju človekovih pravic po svetu in svojih prejšnjih resolucij o verskih manjšinah po svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih letnih poročil o stanju človekovih pravic po svetu in svojih prejšnjih resolucij o verskih manjšinah po svetu,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

Smrtna kazen (vključno s primerom Tarika Aziza)

| A. | ker je 26. oktobra 2010 iraško vrhovno sodišče na smrt obsodilo nekdanjega namestnika premiera Tarika Aziza, starega 74 let, skupaj z nekdanjim notranjim ministrom Sadunom Šakirjem in nekdanjim osebnim tajnikom Sadama Huseina Abedom Hamudom; ker bo kazen verjetno izvedena v tridesetih dneh, če bo pritožba zoper njo zavrnjena, |
| --- | --- |

A.

ker je 26. oktobra 2010 iraško vrhovno sodišče na smrt obsodilo nekdanjega namestnika premiera Tarika Aziza, starega 74 let, skupaj z nekdanjim notranjim ministrom Sadunom Šakirjem in nekdanjim osebnim tajnikom Sadama Huseina Abedom Hamudom; ker bo kazen verjetno izvedena v tridesetih dneh, če bo pritožba zoper njo zavrnjena,

| B. | ker je bil Tarik Aziz v predhodnem sojenju obsojen na 22 let zapora v samici, dejansko pa je to dosmrtna kazen zaradi njegovega slabega zdravstvenega stanja, v zaporu ga je namreč nekajkrat zadela kap, poleg tega oboleva na pljučih, prestal pa je tudi operacijo možganskega strdka, |
| --- | --- |

B.

ker je bil Tarik Aziz v predhodnem sojenju obsojen na 22 let zapora v samici, dejansko pa je to dosmrtna kazen zaradi njegovega slabega zdravstvenega stanja, v zaporu ga je namreč nekajkrat zadela kap, poleg tega oboleva na pljučih, prestal pa je tudi operacijo možganskega strdka,

| C. | ker je iraški predsednik Džalal Talabani izjavil, da ne bo podpisal usmrtitve Tarika Aziza; ker mora predsednik na podlagi iraške ustave ratificirati smrtno kazen, kljub temu pa obstajajo mehanizmi, da se jo izvrši prek parlamenta, |
| --- | --- |

C.

ker je iraški predsednik Džalal Talabani izjavil, da ne bo podpisal usmrtitve Tarika Aziza; ker mora predsednik na podlagi iraške ustave ratificirati smrtno kazen, kljub temu pa obstajajo mehanizmi, da se jo izvrši prek parlamenta,

| D. | ker bo smrtna obsodba Tarika Aziza le malo prispevala k zmanjšanju nasilja v Iraku in ker je v Iraku nujno potrebna nacionalna sprava, |
| --- | --- |

D.

ker bo smrtna obsodba Tarika Aziza le malo prispevala k zmanjšanju nasilja v Iraku in ker je v Iraku nujno potrebna nacionalna sprava,

| E. | ker je EU odločno zavezana k popolni odpravi smrtne kazni in si prizadeva, da bi bilo to načelo splošno sprejeto, |
| --- | --- |

E.

ker je EU odločno zavezana k popolni odpravi smrtne kazni in si prizadeva, da bi bilo to načelo splošno sprejeto,

| F. | ker je smrtna kazen najbolj kruta, nehumana in ponižujoča kazen, ki je v nasprotju s pravico do življenja, ki je vključena v Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, in je oblika mučenja, ki za države, ki spoštujejo človekove pravice, ni sprejemljiva, |
| --- | --- |

F.

ker je smrtna kazen najbolj kruta, nehumana in ponižujoča kazen, ki je v nasprotju s pravico do življenja, ki je vključena v Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, in je oblika mučenja, ki za države, ki spoštujejo človekove pravice, ni sprejemljiva,

Napadi na krščanske skupnosti

| G. | ker sta bila 22. novembra 2010 v Mosulu ubita dva iraška kristjana; ker je bilo v iraški prestolnici Bagdad 10. novembra 2010 v seriji bombnih in samomorilskih napadov na krščanska območja ubitih vsaj pet ljudi; in ker so se ti napadi zgodili po tem, ko so 31. oktobra 2010 islamski skrajneži zavzeli sirsko katoliško katedralo v Bagdadu in ubili več kot 50 vernikov, |
| --- | --- |

G.

ker sta bila 22. novembra 2010 v Mosulu ubita dva iraška kristjana; ker je bilo v iraški prestolnici Bagdad 10. novembra 2010 v seriji bombnih in samomorilskih napadov na krščanska območja ubitih vsaj pet ljudi; in ker so se ti napadi zgodili po tem, ko so 31. oktobra 2010 islamski skrajneži zavzeli sirsko katoliško katedralo v Bagdadu in ubili več kot 50 vernikov,

| H. | ker je skupina islamskih skrajnežev Irak islamska država, ki naj bi bila del mednarodnega terorističnega gibanja Al Kajda, prevzela odgovornost za poboj in napovedala nadaljnje napade na kristjane, |
| --- | --- |

H.

ker je skupina islamskih skrajnežev Irak islamska država, ki naj bi bila del mednarodnega terorističnega gibanja Al Kajda, prevzela odgovornost za poboj in napovedala nadaljnje napade na kristjane,

| I. | ker člen 10 iraške ustave vlado zavezuje, da zagotovi in ohrani svetost svetišč in verskih objektov; ker je v členu 43 navedeno, da pripadniki vseh verskih skupnost svobodno izvajajo verske obrede in upravljajo svoje verske institucije, |
| --- | --- |

I.

ker člen 10 iraške ustave vlado zavezuje, da zagotovi in ohrani svetost svetišč in verskih objektov; ker je v členu 43 navedeno, da pripadniki vseh verskih skupnost svobodno izvajajo verske obrede in upravljajo svoje verske institucije,

| J. | ker je nekaj sto tisoč kristjanov zaradi ponavljajočih se napadov na njihove skupnosti in cerkve zapustilo državo; ker so se morali mnogi Asirci (Kaldejci, Sirijci in druge krščanskime manjšine), ki so ostali v Iraku, razseliti znotraj države, da so ubežali nasilju, ki so ga nad njimi izvajali skrajneži, |
| --- | --- |

J.

ker je nekaj sto tisoč kristjanov zaradi ponavljajočih se napadov na njihove skupnosti in cerkve zapustilo državo; ker so se morali mnogi Asirci (Kaldejci, Sirijci in druge krščanskime manjšine), ki so ostali v Iraku, razseliti znotraj države, da so ubežali nasilju, ki so ga nad njimi izvajali skrajneži,

| K. | ker Asirci (Kaldejci, Sirijci in druge krščanske manjšine) pripadajo staremu domorodnemu prebivalstvu, ki je ranljivo na preganjanje in prisilno izseljevanje, in ker je nevarnost, da bo njihova kultura v Iraku izumrla, |
| --- | --- |

K.

ker Asirci (Kaldejci, Sirijci in druge krščanske manjšine) pripadajo staremu domorodnemu prebivalstvu, ki je ranljivo na preganjanje in prisilno izseljevanje, in ker je nevarnost, da bo njihova kultura v Iraku izumrla,

| L. | ker se v Iraku še vedno zelo očitno kršijo človekove pravice, zlasti etničnih in verskih manjšin; ker morajo vse družbe zagotavljati varnost in spoštovati pravice vseh manjšin, vključno z verskimi skupnostmi, |
| --- | --- |

L.

ker se v Iraku še vedno zelo očitno kršijo človekove pravice, zlasti etničnih in verskih manjšin; ker morajo vse družbe zagotavljati varnost in spoštovati pravice vseh manjšin, vključno z verskimi skupnostmi,

| M. | ker je EU večkrat izrazila svojo zavezo svobodnemu mišljenju, svobodi vesti in verski svobodi in poudarila nalogo vlad, da zagotovijo te svoboščine, |
| --- | --- |

M.

ker je EU večkrat izrazila svojo zavezo svobodnemu mišljenju, svobodi vesti in verski svobodi in poudarila nalogo vlad, da zagotovijo te svoboščine,

Smrtna kazen (vključno s primerom Tarika Aziza)

| 1. | poudarja svoje dolgoletno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in v vseh okoliščinah, vključno z vojnimi zločini, zločini zoper človeštvo in genocidom, in še enkrat poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva k uveljavljanju človeškega dostojanstva in postopnemu razvoju človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

poudarja svoje dolgoletno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in v vseh okoliščinah, vključno z vojnimi zločini, zločini zoper človeštvo in genocidom, in še enkrat poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva k uveljavljanju človeškega dostojanstva in postopnemu razvoju človekovih pravic;

| 2. | zato globoko obžaluje, da je iraško vrhovno sodišča izreklo smrtno kazen Tariku Azizu, Sadunu Šakirju in Abedu Hamud; vendar poudarja, da je treba po načelu pravne države in predpisanem postopku zagotoviti, da bodo tisti, ki so kršili človekove pravice, vključno z (nekdanjimi) politiki, za svoja dejanja odgovarjali; |
| --- | --- |

2.

zato globoko obžaluje, da je iraško vrhovno sodišča izreklo smrtno kazen Tariku Azizu, Sadunu Šakirju in Abedu Hamud; vendar poudarja, da je treba po načelu pravne države in predpisanem postopku zagotoviti, da bodo tisti, ki so kršili človekove pravice, vključno z (nekdanjimi) politiki, za svoja dejanja odgovarjali;

| 3. | poziva iraške oblasti, naj ponovno pretehtajo odločitev in ne izvršijo smrtne obsodbe, ki jo je izreklo vrhovno sodišče; pozdravlja razglasitev predsednika Talabija, da ne namerava podpisati izvršitve smrtne kazni; |
| --- | --- |

3.

poziva iraške oblasti, naj ponovno pretehtajo odločitev in ne izvršijo smrtne obsodbe, ki jo je izreklo vrhovno sodišče; pozdravlja razglasitev predsednika Talabija, da ne namerava podpisati izvršitve smrtne kazni;

| 4. | spodbuja iraško vlado, naj podpiše in ratificira drugi neobvezni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, ki obravnava odpravo smrtne kazni v vseh okoliščinah, in poziva k takojšnjemu moratoriju za usmrtitve; |
| --- | --- |

4.

spodbuja iraško vlado, naj podpiše in ratificira drugi neobvezni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, ki obravnava odpravo smrtne kazni v vseh okoliščinah, in poziva k takojšnjemu moratoriju za usmrtitve;

| 5. | poudarja, da ostaja odprava smrtne kazni eden od glavnih političnih ciljev EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da ostaja odprava smrtne kazni eden od glavnih političnih ciljev EU na področju človekovih pravic;

Napadi na krščanske skupnosti

| 6. | je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih napadov na kristjane in druge verske skupnosti v Iraku ter zaradi zlorabe vere s strani tistih, ki so zakrivili ta dejanja, in jih ostro obsoja; |
| --- | --- |

6.

je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih napadov na kristjane in druge verske skupnosti v Iraku ter zaradi zlorabe vere s strani tistih, ki so zakrivili ta dejanja, in jih ostro obsoja;

| 7. | poziva iraške oblasti, naj korenito povečajo prizadevanja za zaščito kristjanov in drugih ranljivih manjšin, okrepijo boj proti medetničnemu nasilju in naj si kar se da prizadevajo, da bodo krivci za svoja dejanja odgovarjali v skladu z načelom pravne države in mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

7.

poziva iraške oblasti, naj korenito povečajo prizadevanja za zaščito kristjanov in drugih ranljivih manjšin, okrepijo boj proti medetničnemu nasilju in naj si kar se da prizadevajo, da bodo krivci za svoja dejanja odgovarjali v skladu z načelom pravne države in mednarodnimi standardi;

| 8. | ponovno potrjuje svojo popolno podporo prebivalcem Iraka in poziva vse iraške politične instance k medsebojnemu sodelovanju proti grožnji nasilja in terorizma; poudarja, da je treba zagotoviti pravico vseh verskih skupin do zbiranja in svobodnega izpovedovanja svoje vere; obžaluje, da so cilji napadov namerno lokacije, kjer se zbirajo civilisti, vključno z verskimi objekti; ostro obsoja vse nasilne napade na cerkve in druge verske objekte in poziva države EU in mednarodno skupnost, naj okrepijo boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

8.

ponovno potrjuje svojo popolno podporo prebivalcem Iraka in poziva vse iraške politične instance k medsebojnemu sodelovanju proti grožnji nasilja in terorizma; poudarja, da je treba zagotoviti pravico vseh verskih skupin do zbiranja in svobodnega izpovedovanja svoje vere; obžaluje, da so cilji napadov namerno lokacije, kjer se zbirajo civilisti, vključno z verskimi objekti; ostro obsoja vse nasilne napade na cerkve in druge verske objekte in poziva države EU in mednarodno skupnost, naj okrepijo boj proti terorizmu;

| 9. | izraža solidarnost z družinami žrtev in je prepričan, da bodo Iračani še naprej odločno nasprotovali vsem naporom ekstremistov, da bi zanetili versko nestrpnost; |
| --- | --- |

9.

izraža solidarnost z družinami žrtev in je prepričan, da bodo Iračani še naprej odločno nasprotovali vsem naporom ekstremistov, da bi zanetili versko nestrpnost;

| 10. | pozdravlja izjavo iraškega ministrstva za zunanje zadeve z dne 2. novembra 2010, s katero je pozvalo specializirane organe in vse varnostne sile, naj odločno nasprotujejo vsem poskusom ločevanja iraških državljanov na podlagi veroizpovedi ali rasne pripadnosti in naj zagotovijo varnost Iračanov in zaščitijo verske prakse; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja izjavo iraškega ministrstva za zunanje zadeve z dne 2. novembra 2010, s katero je pozvalo specializirane organe in vse varnostne sile, naj odločno nasprotujejo vsem poskusom ločevanja iraških državljanov na podlagi veroizpovedi ali rasne pripadnosti in naj zagotovijo varnost Iračanov in zaščitijo verske prakse;

| 11. | poziva Svet in Komisijo, zlasti podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, naj ob upoštevanju, da se pripravlja prvi sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom, prednostno obravnavata problem varnosti kristjanov znotraj iraških meja; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet in Komisijo, zlasti podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, naj ob upoštevanju, da se pripravlja prvi sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom, prednostno obravnavata problem varnosti kristjanov znotraj iraških meja;

*

* *

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/ visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, vladam držav Združenih narodov ter iraški vladi in pralamentu. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/ visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, vladam držav Združenih narodov ter iraški vladi in pralamentu.

---

(1)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 775.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/118 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/118

---

Četrtek, 25. november 2010Tibet - načrti, da bi kitajščina postala glavni jezik poučevanja

P7_TA(2010)0449

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Tibetu – načrti, da postane kitajščina glavni učni jezik

2012/C 99 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski in Tibetu, zlasti svoje resolucije o Tibetu z dne 10. aprila 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski in Tibetu, zlasti svoje resolucije o Tibetu z dne 10. aprila 2008 (1),

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker so spoštovanje človekovih pravic ter svoboda identitete, kulture in vere temeljna načela Evropske unije in prednostna naloga njene zunanje politike, |
| --- | --- |

A.

ker so spoštovanje človekovih pravic ter svoboda identitete, kulture in vere temeljna načela Evropske unije in prednostna naloga njene zunanje politike,

| B. | ker je Ljudska republika Kitajska izrazila željo po skladnih odnosih med vsemi 56 narodnostnimi manjšinami, |
| --- | --- |

B.

ker je Ljudska republika Kitajska izrazila željo po skladnih odnosih med vsemi 56 narodnostnimi manjšinami,

| C. | ker je 19. oktobra 2010 približno 1 000 študentov tibetanske narodnosti korakalo skozi Tongren, znan tudi kot Rebkong, in mirno protestiralo proti načrtu za uvedbo mandarinske kitajščine kot glavnega učnega jezika v šolah v tej regiji; ker so se 23. oktobra 2010 demonstracije razširile v provinco Kingai in v Peking, kjer je protestiralo 400 tibetanskih študentov univerze Minsu, |
| --- | --- |

C.

ker je 19. oktobra 2010 približno 1 000 študentov tibetanske narodnosti korakalo skozi Tongren, znan tudi kot Rebkong, in mirno protestiralo proti načrtu za uvedbo mandarinske kitajščine kot glavnega učnega jezika v šolah v tej regiji; ker so se 23. oktobra 2010 demonstracije razširile v provinco Kingai in v Peking, kjer je protestiralo 400 tibetanskih študentov univerze Minsu,

| D. | ker je tibetanščina kot eden od štirih najstarejših in najizvirnejših azijskih jezikov glavni usmerjevalec tibetanske identitete, kulture in vere, hkrati pa skupaj s tibetansko kulturo kot celoto tudi nenadomestljiv del svetovne dediščine; ker je ta jezik, ki priča o zgodovinsko bogati civilizaciji, temeljna in nenadomestljiva sestavina tibetanske identitete, kulture in vere, |
| --- | --- |

D.

ker je tibetanščina kot eden od štirih najstarejših in najizvirnejših azijskih jezikov glavni usmerjevalec tibetanske identitete, kulture in vere, hkrati pa skupaj s tibetansko kulturo kot celoto tudi nenadomestljiv del svetovne dediščine; ker je ta jezik, ki priča o zgodovinsko bogati civilizaciji, temeljna in nenadomestljiva sestavina tibetanske identitete, kulture in vere,

| E. | ker jeziki izražajo socialno in kulturno držo skupnosti, ker skupni jezik skupnosti temeljno opredeljuje kulturo ter ker jeziki prenašajo zelo specifično družbene in kulturne oblike ravnanja in načine razmišljanja, |
| --- | --- |

E.

ker jeziki izražajo socialno in kulturno držo skupnosti, ker skupni jezik skupnosti temeljno opredeljuje kulturo ter ker jeziki prenašajo zelo specifično družbene in kulturne oblike ravnanja in načine razmišljanja,

| F. | ker je bilo določeno, da je za Tibetance dvojezični pouk v materinščini najučinkovitejša pot k uspešni dvojezičnosti in je bil delež sprejema tibetanskih srednješolcev v tibetanski regiji na višjo šolo zaradi tega „modela 1 politike dvojezičnega izobraževanja“ vedno najvišji, |
| --- | --- |

F.

ker je bilo določeno, da je za Tibetance dvojezični pouk v materinščini najučinkovitejša pot k uspešni dvojezičnosti in je bil delež sprejema tibetanskih srednješolcev v tibetanski regiji na višjo šolo zaradi tega „modela 1 politike dvojezičnega izobraževanja“ vedno najvišji,

| G. | ker tibetanščino v vseh osnovnih, srednjih in višjih šolah v vseh območjih pod pristojnostjo tibetanske avtonomne regionalne vlade postopoma nadomešča kitajščina in uradni dokumenti običajno niso na voljo v tibetanščini, |
| --- | --- |

G.

ker tibetanščino v vseh osnovnih, srednjih in višjih šolah v vseh območjih pod pristojnostjo tibetanske avtonomne regionalne vlade postopoma nadomešča kitajščina in uradni dokumenti običajno niso na voljo v tibetanščini,

| H. | ker bi spremembe izobraževalne politike omejile uporabo tibetanščine v šoli, saj bi bili vsi učbeniki in predmeti v mandarinski kitajščini, razen pri pouku tibetanščine in angleščine, |
| --- | --- |

H.

ker bi spremembe izobraževalne politike omejile uporabo tibetanščine v šoli, saj bi bili vsi učbeniki in predmeti v mandarinski kitajščini, razen pri pouku tibetanščine in angleščine,

| I. | ker je Ljudska republika Kitajska 13. septembra 2007 skupaj z drugimi 142 državami glasovala za sprejetje deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonega prebivalstva, ki v 14. členu navaja, da imajo avtohtona ljudstva pravico ustanavljati svoje izobraževalne sisteme in institucije, ki zagotavljajo izobraževanje v njihovih jezikih na način, ki ustreza metodam poučevanja in učenja v njihovi kulturi, |
| --- | --- |

I.

ker je Ljudska republika Kitajska 13. septembra 2007 skupaj z drugimi 142 državami glasovala za sprejetje deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonega prebivalstva, ki v 14. členu navaja, da imajo avtohtona ljudstva pravico ustanavljati svoje izobraževalne sisteme in institucije, ki zagotavljajo izobraževanje v njihovih jezikih na način, ki ustreza metodam poučevanja in učenja v njihovi kulturi,

| J. | ker zaradi prevlade kitajščine narašča bojazen o obetih za službo med diplomanti tibetanskih regij, saj glede na peticijo, ki so jo podpisali učitelji in študentje, večina tibetanskih študentov nikoli ni bila v kitajsko govorečem okolju in se zato niso sposobni sporazumevati v kitajščini, |
| --- | --- |

J.

ker zaradi prevlade kitajščine narašča bojazen o obetih za službo med diplomanti tibetanskih regij, saj glede na peticijo, ki so jo podpisali učitelji in študentje, večina tibetanskih študentov nikoli ni bila v kitajsko govorečem okolju in se zato niso sposobni sporazumevati v kitajščini,

| 1. | obsoja vedno hujše represivne ukrepe proti uveljavljanju kulturne, jezikovne, verske in drugih temeljnih pravic v Tibetu, in poudarja, da je treba ohraniti ter zavarovati svojstveno kulturno, versko in narodno identiteto šestih milijonov Tibetancev ter obravnavati zaskrbljenost zaradi represije in marginalizacije tibetanščine, na kateri temelji tibetanska identiteta; |
| --- | --- |

1.

obsoja vedno hujše represivne ukrepe proti uveljavljanju kulturne, jezikovne, verske in drugih temeljnih pravic v Tibetu, in poudarja, da je treba ohraniti ter zavarovati svojstveno kulturno, versko in narodno identiteto šestih milijonov Tibetancev ter obravnavati zaskrbljenost zaradi represije in marginalizacije tibetanščine, na kateri temelji tibetanska identiteta;

| 2. | je seznanjen z zaskrbljenostjo zaradi poskusov razvrednotenja tibetanščine in poudarja, da mora biti prvi jezik tibetanščina, če naj bo dvojezično izobraževanje uspešno; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z zaskrbljenostjo zaradi poskusov razvrednotenja tibetanščine in poudarja, da mora biti prvi jezik tibetanščina, če naj bo dvojezično izobraževanje uspešno;

| 3. | poziva kitajske oblasti, naj izvajajo 4. člen Ustave Ljudske republike Kitajske in 10. člen Zakona o regionalni narodni avtonomiji, ki vsem narodom zagotavljajo pravico, da uporabljajo in razvijajo svoj jezik, tako govorjenega kot pisnega, |
| --- | --- |

3.

poziva kitajske oblasti, naj izvajajo 4. člen Ustave Ljudske republike Kitajske in 10. člen Zakona o regionalni narodni avtonomiji, ki vsem narodom zagotavljajo pravico, da uporabljajo in razvijajo svoj jezik, tako govorjenega kot pisnega,

| 4. | poziva kitajske oblasti, naj podprejo resnično dvojezično jezikovno politiko, pri kateri bodo vsi predmeti, tudi matematika in naravoslovje, lahko poučevani v tibetanščini, povečan bo pouk kitajščine in lokalni organi in skupnosti bodo imeli pristojnost sprejemati odločitve o učnem jeziku; |
| --- | --- |

4.

poziva kitajske oblasti, naj podprejo resnično dvojezično jezikovno politiko, pri kateri bodo vsi predmeti, tudi matematika in naravoslovje, lahko poučevani v tibetanščini, povečan bo pouk kitajščine in lokalni organi in skupnosti bodo imeli pristojnost sprejemati odločitve o učnem jeziku;

| 5. | meni, da ima vsaka narodna manjšina pravico ohranjati svoj jezik in zapise; meni, da bo pravičen sistem dvojezičnega izobraževanja prispeval k boljšemu sodelovanju in razumevanju, ko se bodo Tibetanci učili kitajsko, hkrati pa se bo pripadnike ljudstva Han, ki živi na področju Tibeta, spodbudilo k učenju tibetanščine; |
| --- | --- |

5.

meni, da ima vsaka narodna manjšina pravico ohranjati svoj jezik in zapise; meni, da bo pravičen sistem dvojezičnega izobraževanja prispeval k boljšemu sodelovanju in razumevanju, ko se bodo Tibetanci učili kitajsko, hkrati pa se bo pripadnike ljudstva Han, ki živi na področju Tibeta, spodbudilo k učenju tibetanščine;

| 6. | poudarja, da bo z uvedbo kitajščine kot prvega učnega jezika zelo trpela kakovost izobraževanja za veliko večino tibetanskih srednješolcev in bi bilo treba zato šolske predmete, kakor je tudi najprimerneje, poučevati samo v maternem, tibetanskem jeziku; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bo z uvedbo kitajščine kot prvega učnega jezika zelo trpela kakovost izobraževanja za veliko večino tibetanskih srednješolcev in bi bilo treba zato šolske predmete, kakor je tudi najprimerneje, poučevati samo v maternem, tibetanskem jeziku;

| 7. | poziva kitajske oblasti, naj ukrenejo vse, kar je v njihovi moči, da zmanjšajo neugoden jezikovni in kulturni položaj Tibetancev pri zaposlovanju v mestu, vendar tako, da ne bosta ogrožena tibetanski jezik in kultura; |
| --- | --- |

7.

poziva kitajske oblasti, naj ukrenejo vse, kar je v njihovi moči, da zmanjšajo neugoden jezikovni in kulturni položaj Tibetancev pri zaposlovanju v mestu, vendar tako, da ne bosta ogrožena tibetanski jezik in kultura;

| 8. | poziva Evropsko komisijo, visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj pozovejo kitajsko vlado k zagotovitvi spoštovanja pravice do mirnega izražanja študentov in da bodo zadevne oblasti obravnavale njihove pritožbe vsebinsko in primerno, ter da se bodo ustrezno izvajali predpisi o študiju, uporabi in razvoju tibetanščine iz leta 2002 v skladu z Zakonom o regionalni narodni avtonomiji; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropsko komisijo, visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj pozovejo kitajsko vlado k zagotovitvi spoštovanja pravice do mirnega izražanja študentov in da bodo zadevne oblasti obravnavale njihove pritožbe vsebinsko in primerno, ter da se bodo ustrezno izvajali predpisi o študiju, uporabi in razvoju tibetanščine iz leta 2002 v skladu z Zakonom o regionalni narodni avtonomiji;

| 9. | poziva Komisijo, naj poroča o uporabi sklada, ki je bil v okviru proračuna za leto 2009 zahtevan za podporo tibetanski civilni družbi na Kitajskem in v izgnanstvu (1 milijon EUR), ter poudarja, da je treba ohraniti tibetansko kulturo, zlasti v izgnanstvu; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj poroča o uporabi sklada, ki je bil v okviru proračuna za leto 2009 zahtevan za podporo tibetanski civilni družbi na Kitajskem in v izgnanstvu (1 milijon EUR), ter poudarja, da je treba ohraniti tibetansko kulturo, zlasti v izgnanstvu;

| 10. | znova poziva Kitajsko, naj ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ter obžaluje pogosto diskriminatorno obravnavo narodnih in verskih manjšin na Kitajskem; |
| --- | --- |

10.

znova poziva Kitajsko, naj ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ter obžaluje pogosto diskriminatorno obravnavo narodnih in verskih manjšin na Kitajskem;

| 11. | poziva kitajske oblasti, naj predstavnikom tujih medijev omogočijo vstop v Tibet, med drugim tudi na tibetanska območja zunaj avtonomne regije Tibet, in odpravijo sistem posebnih dovolilnic; |
| --- | --- |

11.

poziva kitajske oblasti, naj predstavnikom tujih medijev omogočijo vstop v Tibet, med drugim tudi na tibetanska območja zunaj avtonomne regije Tibet, in odpravijo sistem posebnih dovolilnic;

| 12. | poziva diplomatske predstavnike EU v Pekingu, naj obiščejo to regijo in poročajo Svetu in visoki predstavnici/podpredsednici o trenutnih razmerah, kar zadeva vprašanje izobraževanja in pouka; |
| --- | --- |

12.

poziva diplomatske predstavnike EU v Pekingu, naj obiščejo to regijo in poročajo Svetu in visoki predstavnici/podpredsednici o trenutnih razmerah, kar zadeva vprašanje izobraževanja in pouka;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske ter njegovi svetosti dalajlami. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske ter njegovi svetosti dalajlami.

---

(1)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 5.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/120 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/120

---

Četrtek, 25. november 2010Burma - potekanje volitev in izpustitev vodje opozicije Aung San Suu Kyi

P7_TA(2010)0450

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o Burmi – izvedba volitev in izpustitev vodje opozicije Aung San Suu Kyi

2012/C 99 E/23

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi, med katerimi je bila zadnja sprejeta 20. maja 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi, med katerimi je bila zadnja sprejeta 20. maja 2010 (1),

| — | ob upoštevanju členov 18 do 21 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 18 do 21 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 25 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 25 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva EU z dne 23. februarja 2010, v kateri je pozvalo k vseobsegajočemu dialogu med oblastmi in demokratičnimi silami v Burmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva EU z dne 23. februarja 2010, v kateri je pozvalo k vseobsegajočemu dialogu med oblastmi in demokratičnimi silami v Burmi,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Jerzyja Buzka z dne 11. marca 2010 o novi volilni zakonodaji v Burmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Jerzyja Buzka z dne 11. marca 2010 o novi volilni zakonodaji v Burmi,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika na 16. vrhunskem srečanju ASEAN v Hanoju 9. aprila 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika na 16. vrhunskem srečanju ASEAN v Hanoju 9. aprila 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Burmi na 3009. seji Sveta za zunanje zadeve v Luxembourgu 26. aprila 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Burmi na 3009. seji Sveta za zunanje zadeve v Luxembourgu 26. aprila 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Evrospkega sveta, izjave o Burmi, z dne 19. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evrospkega sveta, izjave o Burmi, z dne 19. junija 2010,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN o položaju človekovih pravic v Burmi z dne 28. avgusta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN o položaju človekovih pravic v Burmi z dne 28. avgusta 2009,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN Ban Ki Muna v Bangkoku z dne 26. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN Ban Ki Muna v Bangkoku z dne 26. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju predsednikove izjave o 8. srečanju Azija – Evropa oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predsednikove izjave o 8. srečanju Azija – Evropa oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN o položaju človekovih pravic v Burmi z dne 15. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN o položaju človekovih pravic v Burmi z dne 15. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice z dne 7. novembra 2010 o volitvah v Burmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice z dne 7. novembra 2010 o volitvah v Burmi,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN in predsednika Evropskega parlamenta Jerzyja Buzka z dne 8. novembra 2010 o burmanskih volitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN in predsednika Evropskega parlamenta Jerzyja Buzka z dne 8. novembra 2010 o burmanskih volitvah,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN z dne 13. novembra 2010 o osvoboditvi Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja ZN z dne 13. novembra 2010 o osvoboditvi Aung San Suu Kyi,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega sveta in visoke predstavnice z dne 13. novembra 2010 o osvoboditvi Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega sveta in visoke predstavnice z dne 13. novembra 2010 o osvoboditvi Aung San Suu Kyi,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. novembra 2010 o Burmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. novembra 2010 o Burmi,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je bila 13. novembra 2010 zvečer, manj kot teden dni po izvedbi spornih državnih volitev, Aung San Suu Kyi izpuščena iz hišnega pripora, potem ko je preživela 15 od zadnjih 21 let v hišnem priporu, |
| --- | --- |

A.

ker je bila 13. novembra 2010 zvečer, manj kot teden dni po izvedbi spornih državnih volitev, Aung San Suu Kyi izpuščena iz hišnega pripora, potem ko je preživela 15 od zadnjih 21 let v hišnem priporu,

| B. | ker je Burma 7. novembra 2010 izvedla svoje prve državne volitve v več kot dvajsetih letih; ker je na prejšnjih volitvah leta 1990 zmagala Nacionalna liga za demokracijo (NLD), ki jo je vodila Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

B.

ker je Burma 7. novembra 2010 izvedla svoje prve državne volitve v več kot dvajsetih letih; ker je na prejšnjih volitvah leta 1990 zmagala Nacionalna liga za demokracijo (NLD), ki jo je vodila Aung San Suu Kyi,

| C. | ker so zadnje volitve temeljile na sporni ustavi, uvedeni leta 2008, ki zagotavlja burmanski vojski četrtino vseh parlamentarnih sedežev, in na katerih je v skladu s pričakovanju zmagala vojaško podprta Stranka unije za solidarnost in razvoj (USDP), |
| --- | --- |

C.

ker so zadnje volitve temeljile na sporni ustavi, uvedeni leta 2008, ki zagotavlja burmanski vojski četrtino vseh parlamentarnih sedežev, in na katerih je v skladu s pričakovanju zmagala vojaško podprta Stranka unije za solidarnost in razvoj (USDP),

| D. | ker so burmanske oblasti sprejele številne nove zakone med pripravami na volitve 7. novembra, ki omejujejo svobodo govora in kritiko vlade, uvajajo stroge omejitve političnih in kampanjskih dejavnosti političnih strank in zatirajo notranje pozive za izpustitev političnih zapornikov, ter ker volitve niso izpolnile mednarodnih standardov, |
| --- | --- |

D.

ker so burmanske oblasti sprejele številne nove zakone med pripravami na volitve 7. novembra, ki omejujejo svobodo govora in kritiko vlade, uvajajo stroge omejitve političnih in kampanjskih dejavnosti političnih strank in zatirajo notranje pozive za izpustitev političnih zapornikov, ter ker volitve niso izpolnile mednarodnih standardov,

| E. | ker je Stranka unije za solidarnost in razvoj (USDP), ki podpira hunto, lahko razporedila kandidate v skoraj vseh volilnih okrožjih, medtem ko so bile prodemokratične stranke, kot je Nacionalna demokratična sila, omejene na razporeditev kandidatov le v nekaj okrožjih, predvsem zato ker so imele na voljo malo časa za zbiranje sredstev za volitve ali ustrezno organizacijo, |
| --- | --- |

E.

ker je Stranka unije za solidarnost in razvoj (USDP), ki podpira hunto, lahko razporedila kandidate v skoraj vseh volilnih okrožjih, medtem ko so bile prodemokratične stranke, kot je Nacionalna demokratična sila, omejene na razporeditev kandidatov le v nekaj okrožjih, predvsem zato ker so imele na voljo malo časa za zbiranje sredstev za volitve ali ustrezno organizacijo,

| F. | ker se je Nacionalna liga za demokracijo (NLD) odločila, da bo zaradi postavljenih pogojev glede udeležbe bojkotirala volitve; ker je bila Nacionalna liga za demokracijo 6. maja 2010 po zakonu razpuščena, potem ko se ni uspela prijaviti za volitve, |
| --- | --- |

F.

ker se je Nacionalna liga za demokracijo (NLD) odločila, da bo zaradi postavljenih pogojev glede udeležbe bojkotirala volitve; ker je bila Nacionalna liga za demokracijo 6. maja 2010 po zakonu razpuščena, potem ko se ni uspela prijaviti za volitve,

| G. | ker so volitve potekale v ozračju strahu, ustrahovanja in ravnodušja in ker je bilo stotisočem burmanskih državljanov, tudi budističnim menihom in političnim zapornikom, prepovedano glasovanje ali udeležba na volitvah, |
| --- | --- |

G.

ker so volitve potekale v ozračju strahu, ustrahovanja in ravnodušja in ker je bilo stotisočem burmanskih državljanov, tudi budističnim menihom in političnim zapornikom, prepovedano glasovanje ali udeležba na volitvah,

| H. | ker je bilo veliko pritožb tako glede podlage kakor izvedbe volitev, tajno glasovanje ni bilo zaščiteno, nad državnimi uradniki se je izvajala prisila in vojska si je prizadevala, da bi prisilila etnično manjšino – Karene, da volijo za stranke, ki jih podpira hunta, |
| --- | --- |

H.

ker je bilo veliko pritožb tako glede podlage kakor izvedbe volitev, tajno glasovanje ni bilo zaščiteno, nad državnimi uradniki se je izvajala prisila in vojska si je prizadevala, da bi prisilila etnično manjšino – Karene, da volijo za stranke, ki jih podpira hunta,

| I. | ker sporna ustava iz leta 2008 prepoveduje Aung San Suu Kyi, da bi opravljala javno funkcijo, |
| --- | --- |

I.

ker sporna ustava iz leta 2008 prepoveduje Aung San Suu Kyi, da bi opravljala javno funkcijo,

| J. | ker bi izpustitev Aung San Suu Kyi, če ne bo razveljavljena, lahko razumeli kot prvi korak v pravi smeri; vendar so številni izrazili zaskrbljenost glede njene varnosti in ugotavljajo, da jo nadzorujejo službe za državno varnost, |
| --- | --- |

J.

ker bi izpustitev Aung San Suu Kyi, če ne bo razveljavljena, lahko razumeli kot prvi korak v pravi smeri; vendar so številni izrazili zaskrbljenost glede njene varnosti in ugotavljajo, da jo nadzorujejo službe za državno varnost,

| K. | medtem ko je bila Aung San Suu Kyi izpuščena, je še vedno zaprtih več kot 2 200 drugih prodemokratičnih aktivistov ter tudi številni budistični menihi, ki so vodili protivladne proteste leta 2007, in novinarji, ki so poročali o teh protestih, |
| --- | --- |

K.

medtem ko je bila Aung San Suu Kyi izpuščena, je še vedno zaprtih več kot 2 200 drugih prodemokratičnih aktivistov ter tudi številni budistični menihi, ki so vodili protivladne proteste leta 2007, in novinarji, ki so poročali o teh protestih,

| L. | ker burmanska vlada od leta 2003 zavrača vse pobude Združenih narodov in širše mednarodne skupnosti v zvezi s tem, kako prenoviti svoj sedemstopenjski „načrt za demokracijo“, |
| --- | --- |

L.

ker burmanska vlada od leta 2003 zavrača vse pobude Združenih narodov in širše mednarodne skupnosti v zvezi s tem, kako prenoviti svoj sedemstopenjski „načrt za demokracijo“,

| M. | ker burmanska vojska nadaljuje kruto kršenje človekovih pravic civilistov v domovini etnične manjšine Karenov na meji s Tajsko, ta dejanja vključujejo izvensodne usmrtitve, prisilno delo in spolno nasilje, in ker je na tisoče burmanskih beguncev dan po volitvah zaradi spopadov med burmansko vojsko in uporniškimi etničnimi skupinami zbežalo na Tajsko, |
| --- | --- |

M.

ker burmanska vojska nadaljuje kruto kršenje človekovih pravic civilistov v domovini etnične manjšine Karenov na meji s Tajsko, ta dejanja vključujejo izvensodne usmrtitve, prisilno delo in spolno nasilje, in ker je na tisoče burmanskih beguncev dan po volitvah zaradi spopadov med burmansko vojsko in uporniškimi etničnimi skupinami zbežalo na Tajsko,

| N. | ker Burma še naprej številčno in sistematično prisilno novači otroke vojake, |
| --- | --- |

N.

ker Burma še naprej številčno in sistematično prisilno novači otroke vojake,

| O. | ker so Združeni narodi, EU in njene države članice, ZDA ter številne druge vlade po vsem svetu izjavili, da so za dolgoročno rešitev za težave v Burmi bistvenega pomena tristranski pogovori med Aung San Suu Kyi in Nacionalno ligo za demokracijo, predstavniki burmanskih etničnih manjšin in burmanske hunte, in ker burmanska vlada še vedno zavrača sodelovanje v teh pogovorih, |
| --- | --- |

O.

ker so Združeni narodi, EU in njene države članice, ZDA ter številne druge vlade po vsem svetu izjavili, da so za dolgoročno rešitev za težave v Burmi bistvenega pomena tristranski pogovori med Aung San Suu Kyi in Nacionalno ligo za demokracijo, predstavniki burmanskih etničnih manjšin in burmanske hunte, in ker burmanska vlada še vedno zavrača sodelovanje v teh pogovorih,

| P. | ker je EU uvedla stroge ukrepe za burmanski režim od leta 1996, vključno z zamrznitvijo sredstev približno 540 posameznikov in 62 podjetij, prepovedmi potovanj, prepovedjo izvažanja vojaške opreme in nedavno prepovedjo izvažanja opreme za sečnjo in rudarstvo ter uvoza nekaterih vrst lesa, dragih kamnov in mineralov, dokler ne bo resničnih sprememb v smeri demokracije, človekovih pravic, svobode izražanja in pravne države, |
| --- | --- |

P.

ker je EU uvedla stroge ukrepe za burmanski režim od leta 1996, vključno z zamrznitvijo sredstev približno 540 posameznikov in 62 podjetij, prepovedmi potovanj, prepovedjo izvažanja vojaške opreme in nedavno prepovedjo izvažanja opreme za sečnjo in rudarstvo ter uvoza nekaterih vrst lesa, dragih kamnov in mineralov, dokler ne bo resničnih sprememb v smeri demokracije, človekovih pravic, svobode izražanja in pravne države,

| 1. | pozdravlja nedavno izpustitev Aung San Suu Kyi, obžaluje pa, da je bila izpuščena šele po volitvah, tako da ji je bilo med volitvami onemogočeno delovanje za opozicijo; vztraja, da njena svoboda ne sme biti omejena in mora biti brezpogojna; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja nedavno izpustitev Aung San Suu Kyi, obžaluje pa, da je bila izpuščena šele po volitvah, tako da ji je bilo med volitvami onemogočeno delovanje za opozicijo; vztraja, da njena svoboda ne sme biti omejena in mora biti brezpogojna;

| 2. | globoko obžaluje, da vladajoča vojaška hunta v Burmi 7. novembra ni želela svobodnih in poštenih volitev; |
| --- | --- |

2.

globoko obžaluje, da vladajoča vojaška hunta v Burmi 7. novembra ni želela svobodnih in poštenih volitev;

| 3. | obžaluje omejitve, ki jih je vojaška hunta postavila glavnim opozicijskim strankam, in omejitve svobode tiska glede spremljanja volitev in poročanja o njih; |
| --- | --- |

3.

obžaluje omejitve, ki jih je vojaška hunta postavila glavnim opozicijskim strankam, in omejitve svobode tiska glede spremljanja volitev in poročanja o njih;

| 4. | obžaluje, da pri organizaciji glasovanja in štetju glasov ni bilo preglednosti, da je vojaška hunta zavrnila mednarodne opazovalce in da so bili rezultati objavljeni z zamudo; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da pri organizaciji glasovanja in štetju glasov ni bilo preglednosti, da je vojaška hunta zavrnila mednarodne opazovalce in da so bili rezultati objavljeni z zamudo;

| 5. | obžaluje, da nova ustava burmanski vojski zagotavlja vsaj četrtino vseh sedežev v parlamentu, kar je dovolj za veto na ustavne spremembe, in da ji omogoča preklic državljanskih svoboščin in razpustitev parlamenta, kadarkoli bi se ji zdelo potrebno; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da nova ustava burmanski vojski zagotavlja vsaj četrtino vseh sedežev v parlamentu, kar je dovolj za veto na ustavne spremembe, in da ji omogoča preklic državljanskih svoboščin in razpustitev parlamenta, kadarkoli bi se ji zdelo potrebno;

| 6. | opozarja na omejeno udeležbo opozicijskih strank pri glasovanju, saj so morale sprejeti težko odločitev, ali volitve bojkotirati ali ne, in meni, da bi lahko udeležba opozicije in predstavnikov etničnih skupin v nacionalni in regionalnih skupščinah, čeprav le v omejenem obsegu, pomenila začetek normalizacije in priložnost za spremembo; |
| --- | --- |

6.

opozarja na omejeno udeležbo opozicijskih strank pri glasovanju, saj so morale sprejeti težko odločitev, ali volitve bojkotirati ali ne, in meni, da bi lahko udeležba opozicije in predstavnikov etničnih skupin v nacionalni in regionalnih skupščinah, čeprav le v omejenem obsegu, pomenila začetek normalizacije in priložnost za spremembo;

| 7. | ostro obsoja dejstvo, da burmanska vojaška hunta še vedno krši temeljne svoboščine in osnovne demokratične pravice burmanskega ljudstva; |
| --- | --- |

7.

ostro obsoja dejstvo, da burmanska vojaška hunta še vedno krši temeljne svoboščine in osnovne demokratične pravice burmanskega ljudstva;

| 8. | poziva burmansko vlado, naj nemudoma in brezpogojno izpusti še preostalih 2 200 političnih zapornikov ter popolnoma obnovi vse njihove politične pravice; vztraja tudi, naj burmanske oblasti ne izvajajo več politično motiviranih aretacij; |
| --- | --- |

8.

poziva burmansko vlado, naj nemudoma in brezpogojno izpusti še preostalih 2 200 političnih zapornikov ter popolnoma obnovi vse njihove politične pravice; vztraja tudi, naj burmanske oblasti ne izvajajo več politično motiviranih aretacij;

| 9. | odločno poziva burmanski režim, naj odpravi omejitve glede svobode združevanja, gibanja in izražanja, in poziva, naj ukine politično motivirano cenzuro tiska in ustavi politično motivirani nadzor nad internetom in omrežji mobilne telefonije; |
| --- | --- |

9.

odločno poziva burmanski režim, naj odpravi omejitve glede svobode združevanja, gibanja in izražanja, in poziva, naj ukine politično motivirano cenzuro tiska in ustavi politično motivirani nadzor nad internetom in omrežji mobilne telefonije;

| 10. | ostro obsoja nasilje v mestu Mjavadi na zahodu Burme, ki je izbruhnilo po številnih pritožbah o zastraševanju; hudi spopadi med burmansko vojsko in manjšinskimi uporniki so prisilili tisoče ljudi, da so prebegnili na Tajsko; |
| --- | --- |

10.

ostro obsoja nasilje v mestu Mjavadi na zahodu Burme, ki je izbruhnilo po številnih pritožbah o zastraševanju; hudi spopadi med burmansko vojsko in manjšinskimi uporniki so prisilili tisoče ljudi, da so prebegnili na Tajsko;

| 11. | globoko obžaluje, da burmanske oblasti zavračajo vso ponujeno tehnično pomoč in spremljanje Združenih narodov, in obsoja omejitve za tuje medije, ki skušajo poročati iz te države; |
| --- | --- |

11.

globoko obžaluje, da burmanske oblasti zavračajo vso ponujeno tehnično pomoč in spremljanje Združenih narodov, in obsoja omejitve za tuje medije, ki skušajo poročati iz te države;

| 12. | obsoja dejstvo, da je svet za nadzor publikacij zadržal objavo vsaj devetih časnikov in revij, češ da z objavo fotografij o izpustitvi Aung San Suu Kyi niso spoštovali pravil; |
| --- | --- |

12.

obsoja dejstvo, da je svet za nadzor publikacij zadržal objavo vsaj devetih časnikov in revij, češ da z objavo fotografij o izpustitvi Aung San Suu Kyi niso spoštovali pravil;

| 13. | odločno poziva burmanski režim, naj začne razprave z Aung San Suu Kyi in Nacionalno ligo za demokracijo ter s predstavniki manjšin; ob tem pozdravlja prizadevanja generalnega sekretarja Združenih narodov in njegovega posebnega poročevalca za Burmo v zvezi z mediacijo; |
| --- | --- |

13.

odločno poziva burmanski režim, naj začne razprave z Aung San Suu Kyi in Nacionalno ligo za demokracijo ter s predstavniki manjšin; ob tem pozdravlja prizadevanja generalnega sekretarja Združenih narodov in njegovega posebnega poročevalca za Burmo v zvezi z mediacijo;

| 14. | poziva mednarodno skupnost, vključno s Kitajsko, Indijo in Rusijo, ki so glavne trgovinske partnerice Burme, pa tudi združenje ASEAN, naj prenehajo podpirati nedemokratični režim, ki izkorišča svoje ljudstvo in naj izvajajo več pritiska za pozitivne spremembe v tej državi; poleg tega meni, da ustanovna listina ASEAN članicam tega združenja nalaga posebno odgovornost in moralno obvezo, da v primeru sistematičnega kršenja človekovih pravic v kateri državi članici ukrepajo; |
| --- | --- |

14.

poziva mednarodno skupnost, vključno s Kitajsko, Indijo in Rusijo, ki so glavne trgovinske partnerice Burme, pa tudi združenje ASEAN, naj prenehajo podpirati nedemokratični režim, ki izkorišča svoje ljudstvo in naj izvajajo več pritiska za pozitivne spremembe v tej državi; poleg tega meni, da ustanovna listina ASEAN članicam tega združenja nalaga posebno odgovornost in moralno obvezo, da v primeru sistematičnega kršenja človekovih pravic v kateri državi članici ukrepajo;

| 15. | ponovno izraža podporo sklepu Sveta z dne 26. aprila 2010, da bo za še eno leto podaljšal restriktivne ukrepe, predvidene v sedanjem sklepu EU; poziva burmanske oblasti, naj se ustrezno odzovejo in s tem omogočijo, da bi bili ti ukrepi ponovno obravnavani; |
| --- | --- |

15.

ponovno izraža podporo sklepu Sveta z dne 26. aprila 2010, da bo za še eno leto podaljšal restriktivne ukrepe, predvidene v sedanjem sklepu EU; poziva burmanske oblasti, naj se ustrezno odzovejo in s tem omogočijo, da bi bili ti ukrepi ponovno obravnavani;

| 16. | je zaskrbljen zaradi razmer v zaporih in drugih ustanovah za pridržanje, in zaradi nenehnih poročil o slabem ravnanju z zaporniki zaradi ugovora vesti, tudi o mučenju, in zaradi selitev teh zapornikov v izolirane zapore daleč stran od njihovih družin, kjer jim kratijo hrano in zdravila; burmanske oblasti tudi poziva, naj vsem zapornikom nemudoma omogočijo zdravstveno oskrbo in Mednarodnemu odboru Rdečega križa dovolijo obisk vseh zapornikov; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen zaradi razmer v zaporih in drugih ustanovah za pridržanje, in zaradi nenehnih poročil o slabem ravnanju z zaporniki zaradi ugovora vesti, tudi o mučenju, in zaradi selitev teh zapornikov v izolirane zapore daleč stran od njihovih družin, kjer jim kratijo hrano in zdravila; burmanske oblasti tudi poziva, naj vsem zapornikom nemudoma omogočijo zdravstveno oskrbo in Mednarodnemu odboru Rdečega križa dovolijo obisk vseh zapornikov;

| 17. | je globoko zaskrbljen zaradi nadaljevanja oboroženih spopadov na nekaterih območjih in poziva burmansko vlado, naj zaščiti civilno prebivalstvo v vseh delih dežele, vse udeležene strani pa prosi, naj spoštujejo obstoječe dogovore o premirju; |
| --- | --- |

17.

je globoko zaskrbljen zaradi nadaljevanja oboroženih spopadov na nekaterih območjih in poziva burmansko vlado, naj zaščiti civilno prebivalstvo v vseh delih dežele, vse udeležene strani pa prosi, naj spoštujejo obstoječe dogovore o premirju;

| 18. | poziva EU in države članice, naj uporabijo svoj gospodarski in politični vpliv, da bi v Burmi dosegle svobodo in demokracijo; poziva države članice in EU, naj še naprej zagotavljajo sredstva za begunce na tajsko-burmanski meji; |
| --- | --- |

18.

poziva EU in države članice, naj uporabijo svoj gospodarski in politični vpliv, da bi v Burmi dosegle svobodo in demokracijo; poziva države članice in EU, naj še naprej zagotavljajo sredstva za begunce na tajsko-burmanski meji;

| 19. | pozdravlja predsednikovo povabilo Aung San Suu Kyi, naj se udeleži slavnostne podelitve nagrade Saharova decembra v Strasbourgu, in ponavlja vabilo na to slovesnost; poudarja, da če bi se slovesnosti lahko udeležila, ji bo uradno podeljena nagrada Saharova, ki naj bi jo bila dobila leta 1990 za vse, kar je storila za uveljavljanje demokracije in svobode v Burmi; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja predsednikovo povabilo Aung San Suu Kyi, naj se udeleži slavnostne podelitve nagrade Saharova decembra v Strasbourgu, in ponavlja vabilo na to slovesnost; poudarja, da če bi se slovesnosti lahko udeležila, ji bo uradno podeljena nagrada Saharova, ki naj bi jo bila dobila leta 1990 za vse, kar je storila za uveljavljanje demokracije in svobode v Burmi;

| 20. | vztraja, da ji mora burmanski režim in njegove službe omogočiti pravico do izražanja in fizične svobode, vključno z neomejeno pravico do svobodnega in varnega potovanja po Burmi in v tujino ter do povratka v domačo državo; |
| --- | --- |

20.

vztraja, da ji mora burmanski režim in njegove službe omogočiti pravico do izražanja in fizične svobode, vključno z neomejeno pravico do svobodnega in varnega potovanja po Burmi in v tujino ter do povratka v domačo državo;

| 21. | pozdravlja odločitev predsednika Evropskega parlamenta, da če Aung San Suu Kyi ne bi mogla priti v Strasbourg na slavnostno podelitev nagrade Saharova, v Burmo napoti parlamentarno delegacijo, ki ji jo bo podelila; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja odločitev predsednika Evropskega parlamenta, da če Aung San Suu Kyi ne bi mogla priti v Strasbourg na slavnostno podelitev nagrade Saharova, v Burmo napoti parlamentarno delegacijo, ki ji jo bo podelila;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Aung San Suu Kyi, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu odposlancu EU v Burmi, burmanskemu državnemu svetu za mir in razvoj, vladam držav članic združenj ASEAN in ASEM, medparlamentarni skupini Mjanmara v združenju ASEAN, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice in posebnemu poročevalcu Združenih narodov človekove pravice v Burmi. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Aung San Suu Kyi, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu odposlancu EU v Burmi, burmanskemu državnemu svetu za mir in razvoj, vladam držav članic združenj ASEAN in ASEM, medparlamentarni skupini Mjanmara v združenju ASEAN, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice in posebnemu poročevalcu Združenih narodov človekove pravice v Burmi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0196.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/124

---

Četrtek, 25. november 2010Boj proti kolorektalnemu raku v Evropski uniji

P7_TA(2010)0451

Izjava Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o boju proti kolorektalnemu raku v Evropski uniji

2012/C 99 E/24

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 svojega poslovnika,

| A. | ker je v EU vsako leto več kot 400 000 novih in 200 000 smrtnih primerov kolorektalnega raka, tako da je ta bolezen drugi najpogostejši vzrok smrti zaradi raka, |
| --- | --- |

A.

ker je v EU vsako leto več kot 400 000 novih in 200 000 smrtnih primerov kolorektalnega raka, tako da je ta bolezen drugi najpogostejši vzrok smrti zaradi raka,

| B. | ker je kolorektalni rak povezan z dejavniki življenjskega sloga (debelost, premalo gibanja, uživanje alkohola in kajenje), tako da bi za obvladovanjem teh dejavnikov zmanjšali razvoj te oblike raka, |
| --- | --- |

B.

ker je kolorektalni rak povezan z dejavniki življenjskega sloga (debelost, premalo gibanja, uživanje alkohola in kajenje), tako da bi za obvladovanjem teh dejavnikov zmanjšali razvoj te oblike raka,

| C. | ker so v nekaterih državah EU s presejalnimi pregledi že zmanjšali umrljivost zaradi kolorektalnega raka, v drugih pa tovrstni pregledi še niso bili uvedeni, |
| --- | --- |

C.

ker so v nekaterih državah EU s presejalnimi pregledi že zmanjšali umrljivost zaradi kolorektalnega raka, v drugih pa tovrstni pregledi še niso bili uvedeni,

| D. | ker z zgodnjim odkrivanjem te oblike raka ne bi samo zmanjšali sedanje 40-odstotne stopnje umrljivosti, pač pa tudi znatno znižali stroške zdravljenja, |
| --- | --- |

D.

ker z zgodnjim odkrivanjem te oblike raka ne bi samo zmanjšali sedanje 40-odstotne stopnje umrljivosti, pač pa tudi znatno znižali stroške zdravljenja,

| E. | ker Komisija meni, da bi moral biti kolorektalni rak prednostna naloga javnega zdravstva, saj se smrt zaradi te oblike raka lahko prepreči z medicinskimi sredstvi, ki so na voljo v EU, |
| --- | --- |

E.

ker Komisija meni, da bi moral biti kolorektalni rak prednostna naloga javnega zdravstva, saj se smrt zaradi te oblike raka lahko prepreči z medicinskimi sredstvi, ki so na voljo v EU,

| 1. | poziva Komisijo in države članice, naj:






  — | podprejo kampanje ozaveščanja v EU o dejavnikih življenjskega sloga, ki povzročajo kolorektalnega raka, še posebej kampanje, namenjene najstnikom in mladim, |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Komisijo in države članice, naj:

—

podprejo kampanje ozaveščanja v EU o dejavnikih življenjskega sloga, ki povzročajo kolorektalnega raka, še posebej kampanje, namenjene najstnikom in mladim,

| — | spodbujajo izvajanje najboljše prakse glede presejalnih pregledov za kolorektalnega raka v vseh državah EU in naj vsaki dve leti objavijo poročilo o napredku, |
| --- | --- |

—

spodbujajo izvajanje najboljše prakse glede presejalnih pregledov za kolorektalnega raka v vseh državah EU in naj vsaki dve leti objavijo poročilo o napredku,

| — | med prednostne naloge prihodnjih delovnih programov v sedmem okvirnem programu za raziskave in v program EU na področju zdravja vključijo razširjanje raziskav in znanja o presejalnih testih za kolorektalnega raka, |
| --- | --- |

—

med prednostne naloge prihodnjih delovnih programov v sedmem okvirnem programu za raziskave in v program EU na področju zdravja vključijo razširjanje raziskav in znanja o presejalnih testih za kolorektalnega raka,

| — | v skladu s smernicami EU uvedejo presejalne preglede za to obliko raka na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

v skladu s smernicami EU uvedejo presejalne preglede za to obliko raka na nacionalni ravni;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 25. novembra 2010 (P7_PV(2010)11-25(ANN1)).

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/125

---

Četrtek, 25. november 2010Tabor Ašraf

P7_TA(2010)0452

Izjava Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o taboru Ašraf

2012/C 99 E/25

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o človekovih pravicah v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o človekovih pravicah v Iranu,

| — | ob upoštevanju resolucije s 24. aprila 2009 o taboru Ašraf (1), v katerem je nastanjenih 3 400 iranskih disidentov v Iraku, vključno s 1 000 ženskami, vsi pa so zaščitene osebe po 4. ženevski konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije s 24. aprila 2009 o taboru Ašraf (1), v katerem je nastanjenih 3 400 iranskih disidentov v Iraku, vključno s 1 000 ženskami, vsi pa so zaščitene osebe po 4. ženevski konvenciji,

| — | ob upoštevanju odstranitve opozicijske organizacije People's Mujahidin of Iran s črne liste EU leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstranitve opozicijske organizacije People's Mujahidin of Iran s črne liste EU leta 2009,

| — | ob upoštevanju člena 123 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 svojega poslovnika,

| A. | ker je iranski režim številne sorodnike oseb, ki prebivajo v taboru Ašraf, obsodil na smrt, zatem ko so se vrnili z obiska svojih družin v Ašrafu, |
| --- | --- |

A.

ker je iranski režim številne sorodnike oseb, ki prebivajo v taboru Ašraf, obsodil na smrt, zatem ko so se vrnili z obiska svojih družin v Ašrafu,

| B. | ker iraška vlada ne spoštuje resolucije EP in še vedno neusmiljeno oblega tabor, |
| --- | --- |

B.

ker iraška vlada ne spoštuje resolucije EP in še vedno neusmiljeno oblega tabor,

| C. | ker se na prebivalce še vedno izvaja zunanji pritisk pod pretvezo, da je organizacija People's Mujahidin of Iran še vedno na črni listi ZDA, |
| --- | --- |

C.

ker se na prebivalce še vedno izvaja zunanji pritisk pod pretvezo, da je organizacija People's Mujahidin of Iran še vedno na črni listi ZDA,

| D. | ker je julija 2010 prizivno sodišče ZDA v Washingtonu razsodilo v korist organizacije People's Mujahidin of Iran in pozvalo ameriško zunanje ministrstvo, naj ponovno pretehta svojo odločitev, da to organizacijo ohranja na črni listi teroristov, |
| --- | --- |

D.

ker je julija 2010 prizivno sodišče ZDA v Washingtonu razsodilo v korist organizacije People's Mujahidin of Iran in pozvalo ameriško zunanje ministrstvo, naj ponovno pretehta svojo odločitev, da to organizacijo ohranja na črni listi teroristov,

| E. | ker so se sile ZDA in OZN umaknile iz Ašrafa in so prebivalci sedaj izpostavljeni napadom, |
| --- | --- |

E.

ker so se sile ZDA in OZN umaknile iz Ašrafa in so prebivalci sedaj izpostavljeni napadom,

| 1. | poziva visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko Unije, naj ZDA pozove, naj ravnajo tako kot EU in organizacijo People's Mujahidin of Iran odstranijo s svoje črne liste, ter naj pozove OZN, naj nujno zaščiti Ašraf; |
| --- | --- |

1.

poziva visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko Unije, naj ZDA pozove, naj ravnajo tako kot EU in organizacijo People's Mujahidin of Iran odstranijo s svoje črne liste, ter naj pozove OZN, naj nujno zaščiti Ašraf;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (2) posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (2) posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 62.

(2)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 2 k zapisniku z dne 25. novembra 2010 (P7_PV(2010)11-25(ANN2)).

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 23. november 2010

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/126

---

Torek, 23. november 2010Uporaba Solidarnostnega sklada EU: poplave na irskem novembra 2009

P7_TA(2010)0403

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD))

2012/C 99 E/26

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 26 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 26 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku dne 17. julija 2008 o solidarnostnem skladu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku dne 17. julija 2008 o solidarnostnem skladu,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0328/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0328/2010),

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, da ta sklep podpiše skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, da ta sklep podpiše skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

---

Torek, 23. november 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx novembra 2010

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti njegove točke 26,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije („sklad“), da bi pokazala svojo solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele nesreče, |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije („sklad“), da bi pokazala svojo solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele nesreče,

| (2) | medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 dopušča uporabo sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR, |
| --- | --- |

(2)

medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 dopušča uporabo sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR,

| (3) | Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se lahko sredstva sklada uporabijo, |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se lahko sredstva sklada uporabijo,

| (4) | Irska je predložila vlogo za uporabo sklada v zvezi s škodo, ki so jo povzročile hude poplave – |
| --- | --- |

(4)

Irska je predložila vlogo za uporabo sklada v zvezi s škodo, ki so jo povzročile hude poplave –

SPREJELA SKLEP:

Člen 1

V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Solidarnostnega sklada Evropske unije zagotovi znesek 13 022 500 EUR za prevzem obveznosti in plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

2

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/128 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/128

---

Torek, 23. november 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord-Brabant in Zuid Holland, oddelek 18, Nizozemska

P7_TA(2010)0404

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/027 NL/Noord Brabant in Zuid Holland, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD))

2012/C 99 E/27

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0318/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0318/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Nizozemska zaprosila za pomoč za 821 presežnih delavcev v 70 podjetjih v panogi, razvrščeni v oddelek 18 po drugi reviziji NACE (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev podatkov), v dveh sosednjih regijah NUTS II, Nord Brabant in Zuid Holland, |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska zaprosila za pomoč za 821 presežnih delavcev v 70 podjetjih v panogi, razvrščeni v oddelek 18 po drugi reviziji NACE (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev podatkov), v dveh sosednjih regijah NUTS II, Nord Brabant in Zuid Holland,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala vir plačil, ki je alternativa neporabljenim sredstvom Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala vir plačil, ki je alternativa neporabljenim sredstvom Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 23. november 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/027 NL/Noord Brabant in Zuid Holland, oddelek 18, Nizozemska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, vložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, vložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 70 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 po drugi reviziji NACE (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev podatkov), v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II, Noord Brabant (NL41) in Zuid Holland (NL33). Do 11. maja 2010 je bila vloga dopolnjena z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka, kot predvideva člen 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 890 027 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 70 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 po drugi reviziji NACE (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev podatkov), v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II, Noord Brabant (NL41) in Zuid Holland (NL33). Do 11. maja 2010 je bila vloga dopolnjena z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka, kot predvideva člen 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 890 027 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska – |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 2 890 027 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/131 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/131

---

Torek, 23. november 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Drenthe, oddelek 18, Nizozemska

P7_TA(2010)0405

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/030 NL/Drenthe, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD))

2012/C 99 E/28

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1)(medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1)(medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0321/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0321/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 140 presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujeta v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE revizija 2 (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa), v regiji Drenthe na ravni NUTS II; |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 140 presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujeta v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE revizija 2 (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa), v regiji Drenthe na ravni NUTS II;

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, Komisija v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, Komisija v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 23. november 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/030 NL/Drenthe, oddelek 18, Nizozemska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti njegove točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti njenega člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

(1)

je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| (2) | Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE Revizija 2 (Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa) v regiji na ravni NUTS II Drenthe (NL13). Do 6. maja 2010 je bila vloga dopolnjena z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 453 632 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v dveh podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE Revizija 2 (Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa) v regiji na ravni NUTS II Drenthe (NL13). Do 6. maja 2010 je bila vloga dopolnjena z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 453 632 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 453 632 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in sredstvih za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/134 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/134

---

Torek, 23. november 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Limburg, oddelek 18, Nizozemska

P7_TA(2010)0406

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga ESPG/2009/028 NL/Limburg, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD))

2012/C 99 E/29

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0323/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0323/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Nizozemska zaprosila za pomoč za 129 presežnih delavcev v 9 podjetjih v panogi, razvrščeni v oddelek 18 po drugi reviziji NACE (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev podatkov), v regiji Limburg na ravni NUTS II; |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska zaprosila za pomoč za 129 presežnih delavcev v 9 podjetjih v panogi, razvrščeni v oddelek 18 po drugi reviziji NACE (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev podatkov), v regiji Limburg na ravni NUTS II;

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir sredstev za plačila za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za plačila prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za plačila prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje hude napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, zaradi katere naj bi bile potrebe po takšni podpori znatno večje;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 23. november 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga ESPG/2009/028 NL/Limburg, oddelek 18, Nizozemska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti njegove točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti njenega člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v devetih podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE Revizija 2 (Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa) v regiji na ravni NUTS II Limburg (NL42), ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 6. maja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 549 946 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v devetih podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE Revizija 2 (Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa) v regiji na ravni NUTS II Limburg (NL42), ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 6. maja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 549 946 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska.

SKLENILA:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 549 946 EUR za prevzem obveznosti in plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/137 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/137

---

Torek, 23. november 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Gelderland in Overijssel, oddelek 18, Nizozemska

P7_TA(2010)0407

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/029 NL/Gelderland in Overijssel, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD))

2012/C 99 E/30

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), (medinstitucionalni sporazum), zlasti točke 28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), (medinstitucionalni sporazum), zlasti točke 28,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0322/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0322/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 650 presežnimi delavci v 45 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE revizija 2 (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa), v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II, Gelderland in Overijssel; |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 650 presežnimi delavci v 45 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE revizija 2 (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa), v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II, Gelderland in Overijssel;

| E. | ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti iz uredbe ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti iz uredbe ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, iz katerih se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko igra ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 23. november 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/029 NL/Gelderland in Overijssel, oddelek 18, Nizozemska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti njegove točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti njenega člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 45 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE revizija 2 (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa) v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II Gelderland (NL22) in Overijssel (NL21), ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 6. maja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 013 619 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 45 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE revizija 2 (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa) v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II Gelderland (NL22) in Overijssel (NL21), ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 6. maja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 013 619 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 2 013 619 EUR za sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/140

---

Torek, 23. november 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord Holland in Utrecht, oddelek 18, Nizozemska

P7_TA(2010)0408

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/026 NL/Severna Holandija in Utrecht, oddelek 18, Nizozemska) (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD))

2012/C 99 E/31

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0319/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0319/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 720 presežnimi delavci v 79 podjetjih, ki delujejo na področju oddelka 18 NACE Revizija 2 (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa), v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II, Noord Holland in Utrecht, |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 720 presežnimi delavci v 79 podjetjih, ki delujejo na področju oddelka 18 NACE Revizija 2 (tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa), v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II, Noord Holland in Utrecht,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, Komisija v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, Komisija v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ko bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednjim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ko bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 23. november 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/026 NL/Noord Holland in Utrecht, oddelek 18, Nizozemska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, vložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, vložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 79 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE Revizija 2 (Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa) v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II Noord Holland (NL32) in Utrecht (NL31). Do 6. maja 2010 je bila vloga dopolnjena z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 266 625 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 79 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 18 NACE Revizija 2 (Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa) v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II Noord Holland (NL32) in Utrecht (NL31). Do 6. maja 2010 je bila vloga dopolnjena z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 266 625 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska – |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 2 266 625 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/143 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/143

---

Torek, 23. november 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Noord Holland in Zuid Holland, oddelek 58, Nizozemska

P7_TA(2010)0409

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/024 NL/Noord Holland in Zuid Holland, oddelek 58, Nizozemska) (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD))

2012/C 99 E/32

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0532 – C7–0314/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0532 – C7–0314/2010),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0320/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0320/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 598 presežnimi delavci v osmih podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 58 NACE revizija 2 (založništvo), v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II, Severna Holandija in Južna Holandija; |
| --- | --- |

D.

ker je Nizozemska prosila za pomoč v zvezi s 598 presežnimi delavci v osmih podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 58 NACE revizija 2 (založništvo), v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II, Severna Holandija in Južna Holandija;

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju odpuščenih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva, naj se v letnih poročilih predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov, vključno z oceno učinka, ki ga imajo te začasne in prilagojene storitve na dolgoročno ponovno vključevanje na trg dela delavcev, ki so postali presežni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, Komisija v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je po številnih opozorilih Evropskega parlamenta, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zaradi tega treba opredeliti ustrezne proračunske vrstice za prerazporeditve, Komisija v okviru uporabe ESPG predlagala alternativni vir odobritev plačil za neporabljena sredstva Evropskega socialnega sklada;

| 6. | ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja pa, da se bodo za uporabo ESPG v tem primeru sredstva za odobritve plačil prenesla iz proračunske vrstice, namenjene podpori malim in srednje velikim podjetjem ter inovacijam; obžaluje resne napake, ki jih je storila Evropska komisija pri izvajanju programov za konkurenčnost in inovativnost, zlasti med gospodarsko krizo, ki bi morala znatno povečati potrebe po takšni podpori;

| 7. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in različnih drugih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 8. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, v katerem so v obrazložitvenem memorandumu podane jasne in podrobne informacije o vlogi ter analiza meril za upravičenost do pomoči, pojasnjeni pa so tudi razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 9. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

9.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Torek, 23. november 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne xxx

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga ESPG/2009/024 NL/Noord Holland in Zuid Holland, oddelek 58, Nizozemska)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti njegove točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti njenega člena 12(3),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v osmih podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 58 NACE revizija 2 (založništvo) v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II Severna Holandija (NL32) in Južna Holandija (NL33) ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 31. maja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 326 459 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemska je 30. decembra 2009 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v osmih podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 58 NACE revizija 2 (založništvo) v dveh sosednjih regijah na ravni NUTS II Severna Holandija (NL32) in Južna Holandija (NL33) ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 31. maja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 326 459 EUR.

| (5) | Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 2 326 459 EUR za prevzem obveznosti in plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/146

---

Torek, 23. november 2010Pomoč, dodeljena v okviru nemškega alkoholnega monopola ***I

P7_TA(2010)0410

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) v zvezi s pomočjo, dodeljeno v okviru nemškega alkoholnega monopola (KOM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD))

2012/C 99 E/33

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0336), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0336),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0157/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0157/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. septembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. septembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. novembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. novembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0305/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0305/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Torek, 23. november 2010P7_TC1-COD(2010)0183

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) v zvezi s pomočjo, dodeljeno v okviru nemškega alkoholnega monopola

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1234/2010.)

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/147 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/147

---

Torek, 23. november 2010Dajatve prosta obravnava določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji „mednarodno nezaščiteno ime“ (INN), in določeni izdelki, ki se uporabljajo pri proizvodnji končnih farmacevtskih izdelkov ***I

P7_TA(2010)0411

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajatve prosti obravnavi določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji „mednarodno nezaščiteno ime“ (INN), in določenih izdelkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji končnih farmacevtskih izdelkov, ter o spremembi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 (KOM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD))

2012/C 99 E/34

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0397), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0397),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0193/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0193/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0316/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0316/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 23. november 2010P7_TC1-COD(2010)0214

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 v zvezi z dajatve prosto obravnavo določenih farmacevtskih aktivnih snovi, ki imajo pri Svetovni zdravstveni organizaciji „mednarodno nelastniško ime“ (INN), in določenih izdelkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji končnih farmacevtskih izdelkov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1238/2010.)

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/148 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/148

---

Torek, 23. november 2010Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino ***

P7_TA(2010)0412

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE))

2012/C 99 E/35

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11364/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11364/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0187/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0187/2010),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. novembra 2009 (1) o predlogu Komisije (KOM(2009)0182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. novembra 2009 (1) o predlogu Komisije (KOM(2009)0182),

| — | ob upoštevanju člena 81, člena 90(8) in člena 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81, člena 90(8) in člena 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0306/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0306/2010),

| 1. | odobri podaljšanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri podaljšanje sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ukrajine. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ukrajine.

---

(1)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 170.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/149

---

Torek, 23. november 2010Sporazum med Evropsko unijo in vlado Ferskih otokov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ***

P7_TA(2010)0413

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ferskih otokov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki Ferske otoke pridružuje k sedmemu okvirnemu programu Unije za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE))

2012/C 99 E/36

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11365/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11365/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ferskih otokov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki Ferske otoke pridružuje k sedmemu okvirnemu programu Unije za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (05475/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ferskih otokov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki Ferske otoke pridružuje k sedmemu okvirnemu programu Unije za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (05475/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186(3) in točko (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0184/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186(3) in točko (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0184/2010),

| — | ob upoštevanju člena 81, člena 90(8) in člena 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81, člena 90(8) in člena 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0303/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0303/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ferskih otokov. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ferskih otokov.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/149

---

Torek, 23. november 2010Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ***

P7_TA(2010)0414

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE))

2012/C 99 E/37

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11363/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11363/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (13753/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (13753/2009),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0183/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0183/2010),

| — | ob upoštevanju člena 81, člena 90(8) in člena 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81, člena 90(8) in člena 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0302/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0302/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Japonske. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Japonske.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/150 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/150

---

Torek, 23. november 2010Sporazum med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ***

P7_TA(2010)0415

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE))

2012/C 99 E/38

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11362/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11362/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (11790/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (11790/2009),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0182/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0182/2010),

| — | ob upoštevanju člena 81, člena 90(8) in člena 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81, člena 90(8) in člena 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0304/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0304/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Hašemitske kraljevine Jordanije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Hašemitske kraljevine Jordanije.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/151

---

Torek, 23. november 2010Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Salomonovimi otoki ***

P7_TA(2010)0416

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Salomonovimi otoki (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE))

2012/C 99 E/39

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09335/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09335/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Salomonovimi otoki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Salomonovimi otoki,

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0338/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0338/2010),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0292/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje sklepe zasedanj in dela skupnega odbora iz člena 9 sporazuma ter večletni sektorski program iz člena 7(2) protokola in rezultate zadevnih letnih ocen; vztraja, da morajo predstavniki Odbora za ribištvo in Odbora za razvoj na zasedanjih in pri delu skupnega odbora iz člena 9 sodelovati kot opazovalci; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu veljavnosti protokola in pred začetkom pogajanj za obnovitev sporazuma predloži poročilo o izvajanju sporazuma; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje sklepe zasedanj in dela skupnega odbora iz člena 9 sporazuma ter večletni sektorski program iz člena 7(2) protokola in rezultate zadevnih letnih ocen; vztraja, da morajo predstavniki Odbora za ribištvo in Odbora za razvoj na zasedanjih in pri delu skupnega odbora iz člena 9 sodelovati kot opazovalci; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu veljavnosti protokola in pred začetkom pogajanj za obnovitev sporazuma predloži poročilo o izvajanju sporazuma;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Salomonovih otokov. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Salomonovih otokov.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/152

---

Torek, 23. november 2010Skupni sistem davka na dodano vrednost glede trajanja obveznosti spoštovanja najnižje splošne stopnje *

P7_TA(2010)0417

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede trajanja obveznosti spoštovanja najnižje splošne stopnje (KOM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS))

2012/C 99 E/40

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0331), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0331),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7–0173/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7–0173/2010),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7–0325/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7–0325/2010),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive – akt o spremembi


  Uvodna izjava 4 |
| (4) | Ker posvetovanja o novi strategiji za DDV, ki naj bi obravnavala prihodnje ureditve in ustrezne ravni usklajenosti, še niso končana, je še prezgodaj, da bi se določila trajna splošna stopnja ali preučila sprememba najnižje stopnje. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 4

(4)

Ker posvetovanja o novi strategiji za DDV, ki naj bi obravnavala prihodnje ureditve in ustrezne ravni usklajenosti, še niso končana, je še prezgodaj, da bi se določila trajna splošna stopnja ali preučila sprememba najnižje stopnje.

| (4) | Ker posvetovanja o novi strategiji za DDV, ki naj bi obravnavala prihodnje ureditve in ustrezne ravni usklajenosti, še niso končana, je še prezgodaj, da bi se določila trajna splošna stopnja ali preučila sprememba najnižje stopnje.
  Žarišče nove strategije za DDV bi moralo biti reforma pravil o DDV na tak način, da bi dejavno spodbujala cilje notranjega trga. Cilj nove strategije za DDV bi moralo biti zmanjšanje upravne obremenitve, odprava davčnih ovir in izboljšanje poslovnega okolja, zlasti za mala in srednja podjetja ter delovno intenzivna podjetja, obenem pa tudi zagotovitev čvrstega sistema proti goljufijam. |
| --- | --- |

(4)

Ker posvetovanja o novi strategiji za DDV, ki naj bi obravnavala prihodnje ureditve in ustrezne ravni usklajenosti, še niso končana, je še prezgodaj, da bi se določila trajna splošna stopnja ali preučila sprememba najnižje stopnje.
  Žarišče nove strategije za DDV bi moralo biti reforma pravil o DDV na tak način, da bi dejavno spodbujala cilje notranjega trga. Cilj nove strategije za DDV bi moralo biti zmanjšanje upravne obremenitve, odprava davčnih ovir in izboljšanje poslovnega okolja, zlasti za mala in srednja podjetja ter delovno intenzivna podjetja, obenem pa tudi zagotovitev čvrstega sistema proti goljufijam.

Sprememba 2

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 5

| (5) | Zato je treba sedanjo najnižjo stopnjo 15 % obdržati dovolj dolgo obdobje, da se zagotovi pravna varnosti in hkrati omogoči nadaljnji pregled. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba sedanjo najnižjo stopnjo 15 % obdržati dovolj dolgo obdobje, da se zagotovi pravna varnosti in hkrati omogoči nadaljnji pregled.

| (5) | Zato je treba sedanjo najnižjo stopnjo 15 % obdržati dovolj dolgo obdobje, da se zagotovi pravna varnost in hkrati omogoči nadaljnji pregled
  , pri čemer je treba kot smernico uporabljati strategijo enotnega trga
  . |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba sedanjo najnižjo stopnjo 15 % obdržati dovolj dolgo obdobje, da se zagotovi pravna varnost in hkrati omogoči nadaljnji pregled
  , pri čemer je treba kot smernico uporabljati strategijo enotnega trga
  .

Sprememba 3

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 6

| (6) | To ne izključuje možnosti ponovne revizije zakonodaje o DDV pred 31. decembrom 2015, da bi se upoštevali rezultati nove strategije za DDV. |
| --- | --- |

(6)

To ne izključuje možnosti ponovne revizije zakonodaje o DDV pred 31. decembrom 2015, da bi se upoštevali rezultati nove strategije za DDV.

| (6) | To ne izključuje možnosti ponovne revizije zakonodaje o DDV pred 31. decembrom 2015, da bi se upoštevali rezultati nove strategije za DDV.
  Po možnosti pa bi bilo treba doseči napredek proti dokončnemu sistemu pred 31. decembrom 2015. |
| --- | --- |

(6)

To ne izključuje možnosti ponovne revizije zakonodaje o DDV pred 31. decembrom 2015, da bi se upoštevali rezultati nove strategije za DDV.
  Po možnosti pa bi bilo treba doseči napredek proti dokončnemu sistemu pred 31. decembrom 2015.

Sprememba 4

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 a (novo)

Člen 1a

Pregled

1.
     
  Komisija do 31. decembra 2013 predloži zakonodajne predloge za nadomestitev sedanje prehodne najnižje stopnje DDV z dokončnim sistemom.

2.
     
  Za namen izvajanja odstavka 1 opravi Komisija obsežno posvetovanje o novi strategiji za DDV z vsemi zainteresiranimi javnimi in zasebnimi stranmi. Med posvetovanjem se obravnavajo vsaj stopnje DDV, tudi zmanjšane, pa tudi potreba po določitvi najvišje stopnje DDV, obseg DDV, odstopanja od sistema, alternativne možnosti za strukturo in delovanje DDV, vključno s krajem obdavčitve za storitve, opravljene znotraj Unije. Komisija o ugotovitvah posvetovanja poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/154 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/154

---

Torek, 23. november 2010Dolgoročni načrt za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež ***I

P7_TA(2010)0420

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (KOM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD))

2012/C 99 E/41

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0399), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0399),

| — | ob upoštevanju člena 37 Pogodbe o ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0157/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe o ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0157/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0299/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0299/2010),

| 1. | sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Torek, 23. november 2010P7_TC1-COD(2009)0112

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) te pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Načrta za izvajanje, sprejetega na svetovnem vrhu Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, se Evropska unija med drugim zavezuje, da bo vzdrževala ali obnavljala ribolovne staleže na ravneh, ki lahko zagotovijo največjo dovoljeno raven biološkega izkoriščanja, pri čemer je cilj čim prej, kjer je to mogoče najpozneje do leta 2015, uresničiti te cilje za izčrpane staleže. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Načrta za izvajanje, sprejetega na svetovnem vrhu Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, se Evropska unija med drugim zavezuje, da bo vzdrževala ali obnavljala ribolovne staleže na ravneh, ki lahko zagotovijo največjo dovoljeno raven biološkega izkoriščanja, pri čemer je cilj čim prej, kjer je to mogoče najpozneje do leta 2015, uresničiti te cilje za izčrpane staleže.

| (2) | Ribolov na sardona v Biskajskem zalivu je zaradi slabega stanja tega staleža zaprt od leta 2005. |
| --- | --- |

(2)

Ribolov na sardona v Biskajskem zalivu je zaradi slabega stanja tega staleža zaprt od leta 2005.

| (3) | Za izboljšanje staleža sardona v Biskajskem zalivu na ravni, ki omogoča njegovo trajnostno izkoriščanje v skladu z največjo dovoljeno ravnjo biološkega izkoriščanja, je treba določiti ukrepe za dolgoročno upravljanje staleža, s katerimi bi se dosegla visoka raven izkoriščanja tega staleža, ki je skladna z največjo dovoljeno ravnjo biološkega izkoriščanja, ter, če je mogoče, zagotovila stabilnost ribištva in ohranilo majhno tveganje izčrpanja staleža. |
| --- | --- |

(3)

Za izboljšanje staleža sardona v Biskajskem zalivu na ravni, ki omogoča njegovo trajnostno izkoriščanje v skladu z največjo dovoljeno ravnjo biološkega izkoriščanja, je treba določiti ukrepe za dolgoročno upravljanje staleža, s katerimi bi se dosegla visoka raven izkoriščanja tega staleža, ki je skladna z največjo dovoljeno ravnjo biološkega izkoriščanja, ter, če je mogoče, zagotovila stabilnost ribištva in ohranilo majhno tveganje izčrpanja staleža.

| (4) | Sezona ribolova na sardona v Biskajskem zalivu traja od 1. julija vsako leto do 30. junija naslednje leto. Zaradi poenostavitve je ustrezno, da se posebni ukrepi za določitev celotnega dovoljenega ulova (TAC) za posamezno ribolovno sezono ter dodelitev ribolovnih možnosti med države članice določijo na način, ki je v skladu s tem obdobjem upravljanja, ter na podlagi mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) (3).
  V skladu s členom 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) mora Svet sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Zaradi posebnosti ribolova na sardona v Biskajskem zalivu je primerno, da Svet te ukrepe določi tako, da TAC in kvote veljajo za ribolovno sezono. |
| --- | --- |

(4)

Sezona ribolova na sardona v Biskajskem zalivu traja od 1. julija vsako leto do 30. junija naslednje leto. Zaradi poenostavitve je ustrezno, da se posebni ukrepi za določitev celotnega dovoljenega ulova (TAC) za posamezno ribolovno sezono ter dodelitev ribolovnih možnosti med države članice določijo na način, ki je v skladu s tem obdobjem upravljanja, ter na podlagi mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) (3).
  V skladu s členom 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) mora Svet sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Zaradi posebnosti ribolova na sardona v Biskajskem zalivu je primerno, da Svet te ukrepe določi tako, da TAC in kvote veljajo za ribolovno sezono.

| (5) | Iz mnenja STECF izhaja, da bi ulov stalnega deleža biomase drstitvenega staleža zagotovil trajnostno upravljanje staleža. STECF tudi meni, da je treba minimalno raven drstitvene biomase, pri kateri bi se stalež lahko začel loviti, določiti na 24 000 ton, previdnostne ravni biomase pa na 33 000 ton. Poleg tega bi morala primerna letna stopnja ulova ob upoštevanju ustreznih omejitev predstavljati 30 % biomase drstitvenega staleža. S tako stopnjo bi bila tveganje zmanjšanja staleža pod minimalno raven drstitvene biomase in verjetnost zaprtja ribolova manjša, hkrati pa bi se ohranila visoka raven izkoriščanja. |
| --- | --- |

(5)

Iz mnenja STECF izhaja, da bi ulov stalnega deleža biomase drstitvenega staleža zagotovil trajnostno upravljanje staleža. STECF tudi meni, da je treba minimalno raven drstitvene biomase, pri kateri bi se stalež lahko začel loviti, določiti na 24 000 ton, previdnostne ravni biomase pa na 33 000 ton. Poleg tega bi morala primerna letna stopnja ulova ob upoštevanju ustreznih omejitev predstavljati 30 % biomase drstitvenega staleža. S tako stopnjo bi bila tveganje zmanjšanja staleža pod minimalno raven drstitvene biomase in verjetnost zaprtja ribolova manjša, hkrati pa bi se ohranila visoka raven izkoriščanja.

| (6) | Kadar STECF ne more zagotoviti mnenja glede TAC zaradi pomanjkanja dovolj točnih in reprezentativnih informacij, je treba uvesti določbe za zagotovitev, da se lahko TAC dosledno določi. |
| --- | --- |

(6)

Kadar STECF ne more zagotoviti mnenja glede TAC zaradi pomanjkanja dovolj točnih in reprezentativnih informacij, je treba uvesti določbe za zagotovitev, da se lahko TAC dosledno določi.

| (7) | Kadar bi ocena pokazala, da minimalna raven drstitvene biomase ali stopnje TAC, določene v dolgoročnem načrtu, niso več ustrezne, je treba zagotoviti prilagoditev načrta.
  Zato bi bilo treba Komisijo v skladu s členom 290 PDEU pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov glede spreminjanja previdnostne ravni biomase ali stopenj TAC, ki so v Prilogi I navedene kot ustrezne posameznim ravnem biomase. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(7)

Kadar bi ocena pokazala, da minimalna raven drstitvene biomase ali stopnje TAC, določene v dolgoročnem načrtu, niso več ustrezne, je treba zagotoviti prilagoditev načrta.
  Zato bi bilo treba Komisijo v skladu s členom 290 PDEU pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov glede spreminjanja previdnostne ravni biomase ali stopenj TAC, ki so v Prilogi I navedene kot ustrezne posameznim ravnem biomase. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na ravni strokovnjakov.

| (8) | V načrtu predlagano pravilo o izkoriščanju za določanje celotnega dovoljenega ulova temelji na ocenah drstitvene biomase sardona, pripravljenih vsako leto maja in junija tik pred obdobjem upravljanja za ribolovno sezono od 1. julija do 30. junija. Če bi se izboljšalo znanstveno spremljanje staleža, tako da bi lahko na začetku vsakega leta dovolj zanesljivo napovedali obnovo staleža, bi lahko izboljšali strategijo izkoriščanja za ribištvo, kar bi upravičilo prilagoditev tega dolgoročnega načrta za sardona. |
| --- | --- |

(8)

V načrtu predlagano pravilo o izkoriščanju za določanje celotnega dovoljenega ulova temelji na ocenah drstitvene biomase sardona, pripravljenih vsako leto maja in junija tik pred obdobjem upravljanja za ribolovno sezono od 1. julija do 30. junija. Če bi se izboljšalo znanstveno spremljanje staleža, tako da bi lahko na začetku vsakega leta dovolj zanesljivo napovedali obnovo staleža, bi lahko izboljšali strategijo izkoriščanja za ribištvo, kar bi upravičilo prilagoditev tega dolgoročnega načrta za sardona.

| (9) | Poleg ukrepov iz
  Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (4),
  je treba vključiti nadzorne ukrepe, da se zagotovi skladnost z ukrepi iz te uredbe. Ob upoštevanju velikega števila plovil z dolžino manj od 15 metrov, ki izvajajo ribolov na sardona, je ustrezno, da se obveznosti iz
  člena 9 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in iz
  Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (5) razširijo na vsa plovila, ki lovijo sardona. |
| --- | --- |

(9)

Poleg ukrepov iz
  Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (4),
  je treba vključiti nadzorne ukrepe, da se zagotovi skladnost z ukrepi iz te uredbe. Ob upoštevanju velikega števila plovil z dolžino manj od 15 metrov, ki izvajajo ribolov na sardona, je ustrezno, da se obveznosti iz
  člena 9 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in iz
  Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (5) razširijo na vsa plovila, ki lovijo sardona.

| (10) | Zagotoviti je treba redno ocenjevanje načrta in prilagoditev načrta, če bi ocena pokazala, da pravila za nadzor ulova ne zagotavljajo več previdnostnega pristopa k upravljanju staleža. |
| --- | --- |

(10)

Zagotoviti je treba redno ocenjevanje načrta in prilagoditev načrta, če bi ocena pokazala, da pravila za nadzor ulova ne zagotavljajo več previdnostnega pristopa k upravljanju staleža.

| (11) | Za namene točk (i) in (iv) člena 21(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (6) mora načrt biti načrt za obnovitev v smislu člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (7), kadar je stalež pod previdnostno ravnjo drstitvene biomase, v vseh ostalih primerih pa načrt za upravljanje v smislu člena 6 navedene uredbe – |
| --- | --- |

(11)

Za namene točk (i) in (iv) člena 21(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (6) mora načrt biti načrt za obnovitev v smislu člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (7), kadar je stalež pod previdnostno ravnjo drstitvene biomase, v vseh ostalih primerih pa načrt za upravljanje v smislu člena 6 navedene uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa dolgoročni načrt za ohranjanje in upravljanje staleža sardona v Biskajskem zalivu (v nadaljnjem besedilu: načrt).

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za stalež sardona v podobmoju ICES VIII.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ribolovna sezona“ pomeni obdobje od 1. julija do 31. junija naslednje leto; |
| --- | --- |

(a)

„ribolovna sezona“ pomeni obdobje od 1. julija do 31. junija naslednje leto;

| (b) | „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino rib iz staleža sardona, ki se lahko v vsaki ribolovni sezoni ulovi in raztovori ali uporabi kot živa vaba v podobmočju iz člena 2; |
| --- | --- |

(b)

„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino rib iz staleža sardona, ki se lahko v vsaki ribolovni sezoni ulovi in raztovori ali uporabi kot živa vaba v podobmočju iz člena 2;

| (c) | „kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen državam članicam; |
| --- | --- |

(c)

„kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen državam članicam;

| (d) | „previdnostna raven biomase“ pomeni raven drstitvene biomase 33 000 ton; |
| --- | --- |

(d)

„previdnostna raven biomase“ pomeni raven drstitvene biomase 33 000 ton;

| (e) | „obstoječa biomasa“ pomeni povprečno vrednost biomase staleža sardona
  glede na obdobje maj–junij neposredno pred začetkom ribolovne sezone, za katero se določa največji dovoljeni ulov; |
| --- | --- |

(e)

„obstoječa biomasa“ pomeni povprečno vrednost biomase staleža sardona
  glede na obdobje maj–junij neposredno pred začetkom ribolovne sezone, za katero se določa največji dovoljeni ulov;

| (f) | „sistem spremljanja za stalež sardona“ pomeni postopke neposrednega ocenjevanja staleža sardona, s katerimi lahko STECF določi raven obstoječe biomase; ti postopki sedaj obsegajo akustične raziskave maja in junija ter metodo ugotavljanja dnevne proizvodnje iker
  . |
| --- | --- |

(f)

„sistem spremljanja za stalež sardona“ pomeni postopke neposrednega ocenjevanja staleža sardona, s katerimi lahko STECF določi raven obstoječe biomase; ti postopki sedaj obsegajo akustične raziskave maja in junija ter metodo ugotavljanja dnevne proizvodnje iker
  .

POGLAVJE II

CILJ ZA DOLGOROČNO UPRAVLJANJE

Člen 4

Cilj načrta

Cilja načrta sta:

| (a) | zagotoviti visoko raven izkoriščanja staleža sardona, ki je skladna z največjo dovoljeno ravnjo biološkega izkoriščanja, ter |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti visoko raven izkoriščanja staleža sardona, ki je skladna z največjo dovoljeno ravnjo biološkega izkoriščanja, ter

| (b) | če je mogoče, zagotoviti
  dolgoročno
  stabilnost ribištva
  , kar je osnovni pogoj za zagotavljanje ekonomske in ekološke vzdržnosti sektorja ribištva,
  in hkrati ohraniti majhno tveganje izčrpanja staleža. |
| --- | --- |

(b)

če je mogoče, zagotoviti
  dolgoročno
  stabilnost ribištva
  , kar je osnovni pogoj za zagotavljanje ekonomske in ekološke vzdržnosti sektorja ribištva,
  in hkrati ohraniti majhno tveganje izčrpanja staleža.

POGLAVJE III

PRAVILA O ULOVU

Člen 5

TAC in dodelitev med države članice

1.   Pri določitvi TAC in njegovi dodelitvi med države članice se za vsako ribolovno sezono upošteva raven v tonah iz Priloge I, ki ustreza obstoječi biomasi, kot jo je ocenil STECF.

2.   Kadar ▐ STECF
  zaradi napake v sistemu spremljanja ali premalo natančnih ali nepovezanih ocen obstoječe ravni biomase
  ne more podati
  ocene
  v zvezi z obstoječo biomaso, so TAC in kvote naslednji:

| (a) | kadar STECF meni, da je treba ulov sardona zmanjšati na najnižjo možno raven, TAC in kvote ustrezajo 25-odstotnemu znižanju v primerjavi s TAC in kvotami iz prejšnje ribolovne sezone; |
| --- | --- |

(a)

kadar STECF meni, da je treba ulov sardona zmanjšati na najnižjo možno raven, TAC in kvote ustrezajo 25-odstotnemu znižanju v primerjavi s TAC in kvotami iz prejšnje ribolovne sezone;

| (b) | v vseh drugih primerih TAC in kvote ustrezajo ravni v tonah iz prejšnje ribolovne sezone. |
| --- | --- |

(b)

v vseh drugih primerih TAC in kvote ustrezajo ravni v tonah iz prejšnje ribolovne sezone.

3.   Komisija vsako leto obvesti zadevne države članice o mnenju STECF ter v skladu z določbami iz Priloge I potrdi TAC in ustrezne kvote, ki se uporabljajo v ribolovni sezoni, ki se začne 1. julija navedenega leta, ter jih objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije in na spletni strani Komisije.
  Komisija pa potrebi vsako leto pred 1. julijem objavi okvirni TAC, končni TAC pa določi v 15 dneh po začetku sezone.

Člen 6

Prenos pooblastil

Če STECF meni, da previdnostna raven biomase, opredeljena v členu 3 ali ravni TAC iz Priloge I, ki ustrezajo ustreznim ravnem biomase, niso več primerne za omogočanje trajnostnega izkoriščanja staleža sardona,
  lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 7 pod pogoji iz členov 8 in 9 sprejme nove vrednosti za te ravni.

Člen 7

Izvajanje pooblastil

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 6 se Komisiji podeli za obdobje treh let od ... (8). Komisija najpozneje šest mesecev pred koncem triletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolga obdobja, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 8.

2.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Za pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, preneseno na Komisijo, veljajo pogoji, določeni v členih 8 in 9.

Člen 8

Preklic pooblastila

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče podelitev pooblastil iz člena 6.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenesenih pooblastil, o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede prenesena pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter morebitne razloge za preklic.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 9

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od dne uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.
     
  Če do izteka obdobja iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne nameravata nasprotovati.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet v obdobju iz odstavka 1 nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja zoper delegirani akt, svojo odločitev utemelji.

▐

POGLAVJE IV

SPREMLJANJE, INŠPEKCIJSKI PREGLEDI IN NADZOR

Člen 10

Povezanost z

  Uredbo (ES) št. 1224/2009

Nadzorni ukrepi iz tega poglavja se uporabljajo poleg ukrepov
  , predpisanih v Uredbi (ES) št. 1224/2009
  ter
  njenih
  izvedbenih
  določbah
  .

Člen 11

Posebno ribolovno dovoljenje

1.   Za ribolov na sardona v Biskajskem zalivu morajo imeti plovila posebno ribolovno dovoljenje, izdano v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami (9).

2.   Vsem ribiškim plovilom brez posebnega ribolovnega dovoljenja je prepovedano loviti ali na krovu zadrževati kakšne koli količine sardona, ko je plovilo na ribolovnem potovanju, med katerim se je nahajalo v podobmočju ICES iz člena 2.

3.   Pred začetkom ribolovnih dejavnosti v posamezni ribolovni sezoni države članice določijo seznam plovil s posebnim ribolovnim dovoljenjem ter ga na svoji uradni spletni strani dajo na voljo Komisiji in drugim državam članicam tako, da jim posredujejo internetno povezavo do zadevne spletne strani. Države članice seznam stalno posodabljajo ter Komisijo in druge države članice takoj obvestijo o kakršnih koli spremembah originalne povezave na spletno stran.

Člen 12

Sistemi za spremljanje plovil

Poleg
  člena 9 Uredbe (ES) št. 1224/2009
  se ▐ za plovila, katerih skupna dolžina ne presega 15 metrov, uporabljajo tudi obveznosti iz Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003.
  Odstavek 5 člena 9 Uredbe (ES) št. 1224/2009 se ne uporablja.

Člen 13

Navzkrižno preverjanje

Pri preverjanju podatkov v skladu s členom 109(2) Uredbe (ES) št. 1224/2009
  v zvezi s sardonom
  morajo organi držav članic, pristojni za nadzor ribištva, posebno pozornost posvetiti
  možnosti, da so ulovi vrst, ki niso sardon, sporočani kot ulovi sardona, in obratno.

▐

▐

Člen 14

Predhodno obveščanje

1.   
  Z odstopanjem od člena 17(1) in člena 18(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 se rok za predhodno obveščanje pristojnih organov države članice zastave ali obalne države članice določi na eno uro pred predvidenim časom prihoda na mesto iztovarjanja.

2.   Pristojni organi države članice, v kateri se namerava iztovoriti več kot ena tona sardona, lahko zahtevajo, da se iztovarjanje ulova, ki je na krovu, ne začne, dokler tega ne dovolijo.
  Vendar se iztovarjanje nikakor ne sme preložiti ali zakasniti tako dolgo, da bi se zmanjšala kakovost rib ali njihova prodajna vrednost.

▐

Člen 15

Določena pristanišča

▐

Državni in regionalni organi posamezne države članice določijo
  pristanišča, kjer se opravlja iztovarjanje več kot ene tone sardona.

▐

Člen 16

Dovoljena meja odstopanja v ocenjeni količini rib, navedeni v ladijskem dnevniku

V skladu s členom 14(3) Uredbe (ES) št. 1224/2009
  znaša dovoljena meja odstopanja pri oceni količin rib na krovu v kg
  10 %
  količine, ki je evidentirana v ladijskem dnevniku.

Člen 17

Ločeno shranjevanje sardona

Na krovu ribiškega plovila Unije je prepovedano v kakršnem koli zabojniku hraniti kakršno koli količino sardona, pomešanega s katero koli drugo vrsto morskih organizmov. Zabojniki s sardonom so shranjeni v podpalubju, tako da so ločeni od drugih zabojnikov.

▐

Člen 18

Akcijski programi za nacionalni nadzor

▐

1.   Komisija najmanj enkrat letno skliče sejo Svetovalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo, da se ocenijo izvajanje in rezultati akcijskih programov za nacionalni nadzor.

2.
     
  Komisija Regionalnemu svetovalnemu svetu za jugozahodne vode posreduje informacije o izvajanju akcijskih programov za nacionalni nadzor ter o dobljenih rezultatih.

▐

Člen 19

Posebni program za nadzor in inšpekcijske preglede

Komisija se lahko odloči za vzpostavitev posebnega programa za nadzor in inšpekcijske preglede v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

POGLAVJE V

NADALJNJE UKREPANJE

Člen 20

Ocena načrta

Komisija na podlagi mnenja STECF in po posvetovanju z zadevnim regionalnim svetovalnim odborom oceni vpliv načrta na stalež sardona in ribištvo, ki izkorišča ta stalež, najpozneje v tretjem letu uporabe te uredbe in nato vsako tretje leto uporabe te uredbe ter, po potrebi, predlaga ustrezne ukrepe za spremembo načrta.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 21

Pomoč iz Evropskega sklada za ribištvo

1.   Za ribolovne sezone, ko je stalež pod previdnostno ravnjo biomase, se šteje, da je načrt načrt za obnovitev v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in za namene člena 21(a)(i) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

2.   Za ribolovne sezone, ko je stalež na previdnostni ravni biomase ali nad njo, se šteje, da je načrt načrt za upravljanje v smislu člena 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in za namene člena 21(a)(iv) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 354, 28.12.2010, str. 69.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010.

2

(3)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

3

(4)  

  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

4

UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

(5)  UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

5

(6)  UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 358, 31.12.2002, str 59.

7

(8)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

8

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(9)  UL L 171, 6.7.1994, str. 7.

9

Torek, 23. november 2010PRILOGA I

Ravni TAC iz spodnje razpredelnice so bile izračunane v skladu z naslednjim pravilom:

| TAC
  γ = | 0 | če je SŜB

  γ
  ≤ 24 000 |
| --- | --- | --- |
| TAC min | če je 24 000 < SŜB

  γ
  < B

  pa |
| MIN
  {y SŜB
  y, TAC max} | če je SŜB

  γ
  ≥ B

  pa |

TAC
  γ =

0

če je SŜB

  γ
  ≤ 24 000

TAC min

če je 24 000 < SŜB

  γ
  < B

  pa

MIN
  {y SŜB
  y, TAC max}

če je SŜB

  γ
  ≥ B

  pa

pri čemer je:

| TAC
  y | celotni dovoljeni ulov za leto upravljanja y, ki traja od 1. julija do 30. junija naslednje leto; |
| --- | --- |
| TAC min | najmanjši TAC; |
| TAC max | največji TAC; |
| B
  pa | previdnostna raven drstitvene biomase za ta stalež; |
| gama γ | stopnja ulova; |
| SSBy | dejanska drstitvena biomasa, ocenjena maja vsako leto. |

TAC
  y

celotni dovoljeni ulov za leto upravljanja y, ki traja od 1. julija do 30. junija naslednje leto;

TAC min

najmanjši TAC;

TAC max

največji TAC;

B
  pa

previdnostna raven drstitvene biomase za ta stalež;

gama γ

stopnja ulova;

SSBy

dejanska drstitvena biomasa, ocenjena maja vsako leto.

Na podlagi znanstvenega mnenja bi se morali za upravljanje staleža sardona v Biskajskem zalivu v zgornji enačbi uporabljati naslednji parametri:

| TAC min | = | 7 000 ton; |
| --- | --- | --- |
| TAC max | = | 33 000 ton; |
| B
  pa | = | 33 000 ton; |
| γ | = | 0,3. |

TAC min

=

7 000 ton;

TAC max

=

33 000 ton;

B
  pa

=

33 000 ton;

γ

=

0,3.

Raven obstoječe biomase ter ustrezne stopnje TAC in kvot

| Ocenjena obstoječa biomasa (v tonah) | Ustrezni TAC (v tonah) | Kvote (v tonah) |
| --- | --- | --- |
| Francija | Španija |
| 24 000 ali manj | 0 | 0 | 0 |
| 24 001 – 33 000 | 7 000 | 700 | 6 300 |
| 33 001 – 34 000 | 10 200 | 1 020 | 9 180 |
| 34 001 – 35 000 | 10 500 | 1 050 | 9 450 |
| 35 001 – 36 000 | 10 800 | 1 080 | 9 720 |
| 36 001 – 37 000 | 11 100 | 1 110 | 9 990 |
| 37 001 – 38 000 | 11 400 | 1 140 | 10 260 |
| 38 001 – 39 000 | 11 700 | 1 170 | 10 530 |
| 39 001 – 40 000 | 12 000 | 1 200 | 10 800 |
| 40 001 – 41 000 | 12 300 | 1 230 | 11 070 |
| 41 001 – 42 000 | 12 600 | 1 260 | 11 340 |
| 42 001 – 43 000 | 12 900 | 1 290 | 11 610 |
| 43 001 – 44 000 | 13 200 | 1 320 | 11 880 |
| 44 001 – 45 000 | 13 500 | 1 350 | 12 150 |
| 45 001 – 46 000 | 13 800 | 1 380 | 12 420 |
| 46 001 – 47 000 | 14 100 | 1 410 | 12 690 |
| 47 001 – 48 000 | 14 400 | 1 440 | 12 960 |
| 48 001 – 49 000 | 14 700 | 1 470 | 13 230 |
| 49 001 – 50 000 | 15 000 | 1 500 | 13 500 |
| 50 001 – 51 000 | 15 300 | 1 530 | 13 770 |
| 51 001 – 52 000 | 15 600 | 1 560 | 14 040 |
| 52 001 – 53 000 | 15 900 | 1 590 | 14 310 |
| 53 001 – 54 000 | 16 200 | 1 620 | 14 580 |
| 54 001 – 55 000 | 16 500 | 1 650 | 14 850 |
| 55 001 – 56 000 | 16 800 | 1 680 | 15 120 |
| 56 001 – 57 000 | 17 100 | 1 710 | 15 390 |
| 57 001 – 58 000 | 17 400 | 1 740 | 15 660 |
| 58 001 – 59 000 | 17 700 | 1 770 | 15 930 |
| 59 001 – 60 000 | 18 000 | 1 800 | 16 200 |
| 60 001 – 61 000 | 18 300 | 1 830 | 16 470 |
| 61 001 – 62 000 | 18 600 | 1 860 | 16 740 |
| 62 001 - 63 000 | 18 900 | 1 890 | 17 010 |
| 63 001 – 64 000 | 19 200 | 1 920 | 17 280 |
| 64 001 – 65 000 | 19 500 | 1 950 | 17 550 |
| 65 001 – 66 000 | 19 800 | 1 980 | 17 820 |
| 66 001 – 67 000 | 20 100 | 2 010 | 18 090 |
| 67 001 – 68 000 | 20 400 | 2 040 | 18 360 |
| 68 001 – 69 000 | 20 700 | 2 070 | 18 630 |
| 69 001 – 70 000 | 21 000 | 2 100 | 18 900 |
| 70 001 – 71 000 | 21 300 | 2 130 | 19 170 |
| 71 001 – 72 000 | 21 600 | 2 160 | 19 440 |
| 72 001 – 73 000 | 21 900 | 2 190 | 19 710 |
| 73 001 – 74 000 | 22 200 | 2 220 | 19 980 |
| 74 001 – 75 000 | 22 500 | 2 250 | 20 250 |
| 75 001 – 76 000 | 22 800 | 2 280 | 20 520 |
| 76 001 – 77 000 | 23 100 | 2 310 | 20 790 |
| 77 001 – 78 000 | 23 400 | 2 340 | 21 060 |
| 78 001 – 79 000 | 23 700 | 2 370 | 21 330 |
| 79 001 – 80 000 | 24 000 | 2 400 | 21 600 |
| 80 001 – 81 000 | 24 300 | 2 430 | 21 870 |
| 81 001 – 82 000 | 24 600 | 2 460 | 22 140 |
| 82 001 – 83 000 | 24 900 | 2 490 | 22 410 |
| 83 001 – 84 000 | 25 200 | 2 520 | 22 680 |
| 84 001 – 85 000 | 25 500 | 2 550 | 22 950 |
| 85 001 – 86 000 | 25 800 | 2 580 | 23 220 |
| 86 001 – 87 000 | 26 100 | 2 610 | 23 490 |
| 87 001 – 88 000 | 26 400 | 2 640 | 23 760 |
| 88 001 – 89 000 | 26 700 | 2 670 | 24 030 |
| 89 001 – 90 000 | 27 000 | 2 700 | 24 300 |
| 90 001 – 91 000 | 27 300 | 2 730 | 24 570 |
| 91 001 – 92 000 | 27 600 | 2 760 | 24 840 |
| 92 001 – 93 000 | 27 900 | 2 790 | 25 110 |
| 93 001 – 94 000 | 28 200 | 2 820 | 25 380 |
| 94 001 – 95 000 | 28 500 | 2 850 | 25 650 |
| 95 001 – 96 000 | 28 800 | 2 880 | 25 920 |
| 96 001 – 97 000 | 29 100 | 2 910 | 26 190 |
| 97 001 – 98 000 | 29 400 | 2 940 | 26 460 |
| 98 001 – 99 000 | 29 700 | 2 970 | 26 730 |
| 99 001 – 100 000 | 30 000 | 3 000 | 27 000 |
| Več od 100 000 | 33 000 | 3 300 | 29 700 |

Ocenjena obstoječa biomasa (v tonah)

Ustrezni TAC (v tonah)

Kvote (v tonah)

Francija

Španija

24 000 ali manj

0

0

0

24 001 – 33 000

7 000

700

6 300

33 001 – 34 000

10 200

1 020

9 180

34 001 – 35 000

10 500

1 050

9 450

35 001 – 36 000

10 800

1 080

9 720

36 001 – 37 000

11 100

1 110

9 990

37 001 – 38 000

11 400

1 140

10 260

38 001 – 39 000

11 700

1 170

10 530

39 001 – 40 000

12 000

1 200

10 800

40 001 – 41 000

12 300

1 230

11 070

41 001 – 42 000

12 600

1 260

11 340

42 001 – 43 000

12 900

1 290

11 610

43 001 – 44 000

13 200

1 320

11 880

44 001 – 45 000

13 500

1 350

12 150

45 001 – 46 000

13 800

1 380

12 420

46 001 – 47 000

14 100

1 410

12 690

47 001 – 48 000

14 400

1 440

12 960

48 001 – 49 000

14 700

1 470

13 230

49 001 – 50 000

15 000

1 500

13 500

50 001 – 51 000

15 300

1 530

13 770

51 001 – 52 000

15 600

1 560

14 040

52 001 – 53 000

15 900

1 590

14 310

53 001 – 54 000

16 200

1 620

14 580

54 001 – 55 000

16 500

1 650

14 850

55 001 – 56 000

16 800

1 680

15 120

56 001 – 57 000

17 100

1 710

15 390

57 001 – 58 000

17 400

1 740

15 660

58 001 – 59 000

17 700

1 770

15 930

59 001 – 60 000

18 000

1 800

16 200

60 001 – 61 000

18 300

1 830

16 470

61 001 – 62 000

18 600

1 860

16 740

62 001 - 63 000

18 900

1 890

17 010

63 001 – 64 000

19 200

1 920

17 280

64 001 – 65 000

19 500

1 950

17 550

65 001 – 66 000

19 800

1 980

17 820

66 001 – 67 000

20 100

2 010

18 090

67 001 – 68 000

20 400

2 040

18 360

68 001 – 69 000

20 700

2 070

18 630

69 001 – 70 000

21 000

2 100

18 900

70 001 – 71 000

21 300

2 130

19 170

71 001 – 72 000

21 600

2 160

19 440

72 001 – 73 000

21 900

2 190

19 710

73 001 – 74 000

22 200

2 220

19 980

74 001 – 75 000

22 500

2 250

20 250

75 001 – 76 000

22 800

2 280

20 520

76 001 – 77 000

23 100

2 310

20 790

77 001 – 78 000

23 400

2 340

21 060

78 001 – 79 000

23 700

2 370

21 330

79 001 – 80 000

24 000

2 400

21 600

80 001 – 81 000

24 300

2 430

21 870

81 001 – 82 000

24 600

2 460

22 140

82 001 – 83 000

24 900

2 490

22 410

83 001 – 84 000

25 200

2 520

22 680

84 001 – 85 000

25 500

2 550

22 950

85 001 – 86 000

25 800

2 580

23 220

86 001 – 87 000

26 100

2 610

23 490

87 001 – 88 000

26 400

2 640

23 760

88 001 – 89 000

26 700

2 670

24 030

89 001 – 90 000

27 000

2 700

24 300

90 001 – 91 000

27 300

2 730

24 570

91 001 – 92 000

27 600

2 760

24 840

92 001 – 93 000

27 900

2 790

25 110

93 001 – 94 000

28 200

2 820

25 380

94 001 – 95 000

28 500

2 850

25 650

95 001 – 96 000

28 800

2 880

25 920

96 001 – 97 000

29 100

2 910

26 190

97 001 – 98 000

29 400

2 940

26 460

98 001 – 99 000

29 700

2 970

26 730

99 001 – 100 000

30 000

3 000

27 000

Več od 100 000

33 000

3 300

29 700

Torek, 23. november 2010PRILOGA II

VSEBINA AKCIJSKIH PROGRAMOV ZA NACIONALNI NADZOR

V akcijskih programih za nacionalni nadzor je med drugim določeno naslednje:

1.   SREDSTVA NADZORA

Človeški viri

| 1.1. | Število inšpektorjev na kopnem in morju ter obdobja in območja njihove napotitve. |
| --- | --- |

1.1.

Število inšpektorjev na kopnem in morju ter obdobja in območja njihove napotitve.

Tehnični viri

| 1.2. | Število patruljnih čolnov in letal ter obdobja in območja njihove napotitve. |
| --- | --- |

1.2.

Število patruljnih čolnov in letal ter obdobja in območja njihove napotitve.

Finančna sredstva

| 1.3. | Proračunska dodelitev sredstev za napotitve človeških virov, patruljnih čolnov in letal. |
| --- | --- |

1.3.

Proračunska dodelitev sredstev za napotitve človeških virov, patruljnih čolnov in letal.

2.   ELEKTRONSKO ZAPISOVANJE IN SPOROČANJE PODATKOV V ZVEZI Z RIBOLOVNIMI DEJAVNOSTMI

Opis sistemov, ki se uporabljajo za zagotovitev skladnosti s členi 13, 15 in 17.

3.   DOLOČITEV PRISTANIŠČ

Kadar je to potrebno, seznam pristanišč, določenih za iztovarjanje sardona v skladu s členom 16.

4.   OBVESTILO PRED IZTOVARJANJEM

Opis sistemov, ki se uporabljajo za zagotovitev skladnosti s členom 14.

5.   NADZOR NAD IZTOVORI

Opis zmogljivosti in sistemov, ki se uporabljajo za zagotovitev skladnosti s členi 14, 15 in 16.

6.   POSTOPKI INŠPEKCIJSKEGA PREGLEDA

Akcijski programi za nacionalni nadzor določijo postopke, ki se bodo uporabljali:

| (a) | pri izvajanju inšpekcijskih pregledov na morju in kopnem; |
| --- | --- |

(a)

pri izvajanju inšpekcijskih pregledov na morju in kopnem;

| (b) | za komunikacijo s pristojnimi organi, ki jih druge države članice določijo kot pristojne za akcijski program za nacionalni nadzor nad sardonom; |
| --- | --- |

(b)

za komunikacijo s pristojnimi organi, ki jih druge države članice določijo kot pristojne za akcijski program za nacionalni nadzor nad sardonom;

| (c) | za skupni nadzor in izmenjavo inšpektorjev, vključno z navedbo pristojnosti in pooblastil inšpektorjev, ki delujejo v vodah drugih držav članic. |
| --- | --- |

(c)

za skupni nadzor in izmenjavo inšpektorjev, vključno z navedbo pristojnosti in pooblastil inšpektorjev, ki delujejo v vodah drugih držav članic.

Torek, 23. november 2010PRILOGA III

POSEBNA REFERENČNA MERILA ZA INŠPEKCIJSKE PREGLEDE

CILJ

| 1. | Vsaka država članica določi posebna referenčna merila za inšpekcijske preglede v skladu s to prilogo. |
| --- | --- |

1.

Vsaka država članica določi posebna referenčna merila za inšpekcijske preglede v skladu s to prilogo.

STRATEGIJA

| 2. | Inšpekcijski pregled in nadzor ribolovnih dejavnosti sta osredotočena na plovila, ki bodo verjetno lovila sardona. Kot dopolnilni mehanizem navzkrižnega preverjanja za preskušanje učinkovitosti inšpekcijskega pregleda in nadzora se uporabijo naključni inšpekcijski pregledi prevoza in trženja sardona. |
| --- | --- |

2.

Inšpekcijski pregled in nadzor ribolovnih dejavnosti sta osredotočena na plovila, ki bodo verjetno lovila sardona. Kot dopolnilni mehanizem navzkrižnega preverjanja za preskušanje učinkovitosti inšpekcijskega pregleda in nadzora se uporabijo naključni inšpekcijski pregledi prevoza in trženja sardona.

PREDNOSTNE NALOGE

| 3. | Za različne vrste opreme veljajo različne prednostne stopnje glede na to, v kolikšni meri je ladjevje prizadeto zaradi omejitev ribolovnih možnosti. Zato vsaka država članica določi posebne prednostne naloge. |
| --- | --- |

3.

Za različne vrste opreme veljajo različne prednostne stopnje glede na to, v kolikšni meri je ladjevje prizadeto zaradi omejitev ribolovnih možnosti. Zato vsaka država članica določi posebne prednostne naloge.

CILJNA REFERENČNA MERILA

| 4. | Države članice najpozneje v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe začnejo izvajati razporede inšpekcijskih pregledov, da bi dosegle spodnje cilje.
  Države članice navedejo in opišejo, katero strategijo vzorčenja bodo uporabile.
  Komisija ima lahko na zahtevo dostop do načrta vzorčenja, ki ga uporablja država članica.






  (a) | Pogostost inšpekcijskih pregledov v pristaniščih
  Točnost, ki jo je treba doseči, mora biti najmanj enakovredna temu, kar bi se dobilo z enostavno naključno metodo vzorčenja, pri kateri inšpekcijski pregledi zajemajo 20 % vseh iztovorov sardona v številu v državi članici. |
| --- | --- | --- |

4.

Države članice najpozneje v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe začnejo izvajati razporede inšpekcijskih pregledov, da bi dosegle spodnje cilje.

Države članice navedejo in opišejo, katero strategijo vzorčenja bodo uporabile.

Komisija ima lahko na zahtevo dostop do načrta vzorčenja, ki ga uporablja država članica.

(a)

Pogostost inšpekcijskih pregledov v pristaniščih

Točnost, ki jo je treba doseči, mora biti najmanj enakovredna temu, kar bi se dobilo z enostavno naključno metodo vzorčenja, pri kateri inšpekcijski pregledi zajemajo 20 % vseh iztovorov sardona v številu v državi članici.

| (b) | Pogostost inšpekcijskih pregledov trženja
  Pregleda se 5 % količin sardona, ki so na voljo za prodajo na dražbi. |
| --- | --- |

(b)

Pogostost inšpekcijskih pregledov trženja

Pregleda se 5 % količin sardona, ki so na voljo za prodajo na dražbi.

| (c) | Pogostost inšpekcijskih pregledov na morju
  Prilagodljivo referenčno merilo: določi se po natančni analizi ribolovnih dejavnosti na vsakem območju. Referenčna merila za inšpekcijske preglede na morju se izrazijo kot število obhodnih dni na morju na območjih upravljanja sardona, po možnosti skupaj z ločenim referenčnim merilom za obhodne dni na posameznih območjih. |
| --- | --- |

(c)

Pogostost inšpekcijskih pregledov na morju

Prilagodljivo referenčno merilo: določi se po natančni analizi ribolovnih dejavnosti na vsakem območju. Referenčna merila za inšpekcijske preglede na morju se izrazijo kot število obhodnih dni na morju na območjih upravljanja sardona, po možnosti skupaj z ločenim referenčnim merilom za obhodne dni na posameznih območjih.

| (d) | Pogostost zračnega nadzora
  Prilagodljivo referenčno merilo: določi se po podrobni analizi ribolovnih dejavnosti na vsakem območju ob upoštevanju virov, ki jih ima na voljo država članica. |
| --- | --- |

(d)

Pogostost zračnega nadzora

Prilagodljivo referenčno merilo: določi se po podrobni analizi ribolovnih dejavnosti na vsakem območju ob upoštevanju virov, ki jih ima na voljo država članica.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/167

---

Torek, 23. november 2010Dolgoročni načrt za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež ***I

P7_TA(2010)0421

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (KOM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD))

2012/C 99 E/42

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0189), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0189),

| — | ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0010/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0010/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0296/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0296/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Torek, 23. november 2010P7_TC1-COD(2009)0057

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi načrta za izvajanje, sprejetega na svetovnem vrhu Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, je Evropska unija med drugim zavezana, da bo vzdrževala ali obnavljala staleže rib na ravneh, ki lahko zagotovijo največji trajnostni donos, z namenom, da bi za izčrpane staleže navedena cilja uresničila čim prej in, kjer je to mogoče, najpozneje do leta 2015. Namen skupne ribiške politike v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (3) je zagotoviti izkoriščanje živih vodnih virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi načrta za izvajanje, sprejetega na svetovnem vrhu Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, je Evropska unija med drugim zavezana, da bo vzdrževala ali obnavljala staleže rib na ravneh, ki lahko zagotovijo največji trajnostni donos, z namenom, da bi za izčrpane staleže navedena cilja uresničila čim prej in, kjer je to mogoče, najpozneje do leta 2015. Namen skupne ribiške politike v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (3) je zagotoviti izkoriščanje živih vodnih virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje.

| (2) | ▐ Biološke informacije o
  zahodnem
  staležu niso zadostne za njegovo popolno oceno, ki bi omogočila postavitev cilja za ribolovno smrtnost v zvezi z največjim trajnostnim donosom ter vzpostavila povezavo med celotnimi dovoljenimi ulovi in znanstvenimi napovedmi ulova. Vendar se lahko kot biološki kazalnik razvoja velikosti staleža uporabi indeks številčnosti iker, ki se od leta 1977 računa v mednarodnih raziskavah, ki se opravljajo vsake tri leta. |
| --- | --- |

(2)

▐ Biološke informacije o
  zahodnem
  staležu niso zadostne za njegovo popolno oceno, ki bi omogočila postavitev cilja za ribolovno smrtnost v zvezi z največjim trajnostnim donosom ter vzpostavila povezavo med celotnimi dovoljenimi ulovi in znanstvenimi napovedmi ulova. Vendar se lahko kot biološki kazalnik razvoja velikosti staleža uporabi indeks številčnosti iker, ki se od leta 1977 računa v mednarodnih raziskavah, ki se opravljajo vsake tri leta.

| (3) | Glede na mnenje Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) bi pravila za nadzor ulova, ki temeljijo na gibanju številčnosti iker iz zadnjih treh raziskav iker, omogočila trajnostno upravljanje staleža. |
| --- | --- |

(3)

Glede na mnenje Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) bi pravila za nadzor ulova, ki temeljijo na gibanju številčnosti iker iz zadnjih treh raziskav iker, omogočila trajnostno upravljanje staleža.

| (4) | Po znanstvenem mnenju, ki temelji na načelu previdnosti, bi morali biti ulovi zahodnega šura po letu 2003, in sicer več let, manjši od 150 000 ton na leto, saj naj bi to omočilo trajnostno izkoriščanje tudi brez izredno močne obnovitve. Pravila za nadzor ulova bi morala v enaki meri temeljiti na tem previdnostnem mnenju kot na dolgoročno določenem TAC, prilagojenem za faktor, ki upošteva gibanja v proizvodnji iker. |
| --- | --- |

(4)

Po znanstvenem mnenju, ki temelji na načelu previdnosti, bi morali biti ulovi zahodnega šura po letu 2003, in sicer več let, manjši od 150 000 ton na leto, saj naj bi to omočilo trajnostno izkoriščanje tudi brez izredno močne obnovitve. Pravila za nadzor ulova bi morala v enaki meri temeljiti na tem previdnostnem mnenju kot na dolgoročno določenem TAC, prilagojenem za faktor, ki upošteva gibanja v proizvodnji iker.

| (5) | Pravila za nadzor ulova morajo upoštevati zavržke, vključno s spuščenimi ribami, saj so pomembni vsi odvzemi rib iz staleža.
  ▐ |
| --- | --- |

(5)

Pravila za nadzor ulova morajo upoštevati zavržke, vključno s spuščenimi ribami, saj so pomembni vsi odvzemi rib iz staleža.

▐

| (6) | Stalež je predvsem v vodah Unije in norveških vodah. Norveška ima interes za izkoriščanje zahodnega šura. Stalež zaenkrat še ni predmet skupnega upravljanja. |
| --- | --- |

(6)

Stalež je predvsem v vodah Unije in norveških vodah. Norveška ima interes za izkoriščanje zahodnega šura. Stalež zaenkrat še ni predmet skupnega upravljanja.

| (7) | Stalež zahodnega šura je gospodarsko najpomembnejši stalež šura v vodah Unije. Lovijo ga različne flote – industrijske za predelavo in zunanjo trgovino ter obrtniške za oskrbo splošne javnosti z visoko kakovostnimi svežimi ribami. |
| --- | --- |

(7)

Stalež zahodnega šura je gospodarsko najpomembnejši stalež šura v vodah Unije. Lovijo ga različne flote – industrijske za predelavo in zunanjo trgovino ter obrtniške za oskrbo splošne javnosti z visoko kakovostnimi svežimi ribami.

| (8) | Za zagotovitev skladnosti z ukrepi iz te uredbe je treba poleg ukrepov iz
  Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (4)

  ter ukrepov iz Uredbe Komisije (ES) št. 1542/2007 z dne 20. decembra 2007 o postopkih iztovarjanja in tehtanja za sled, skušo in šura (5) sprejeti specifične kontrolne in nadzorne ukrepe. Ti ukrepi bi morali predvsem preprečevati napačno poročanje o območjih in vrstah. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev skladnosti z ukrepi iz te uredbe je treba poleg ukrepov iz
  Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (4)

  ter ukrepov iz Uredbe Komisije (ES) št. 1542/2007 z dne 20. decembra 2007 o postopkih iztovarjanja in tehtanja za sled, skušo in šura (5) sprejeti specifične kontrolne in nadzorne ukrepe. Ti ukrepi bi morali predvsem preprečevati napačno poročanje o območjih in vrstah.

| (9) | Zagotoviti je treba redno ocenjevanje načrta in prilagoditev načrta, če bi ocena pokazala, da pravila za nadzor ulova ne zagotavljajo več previdnostnega pristopa k upravljanju staleža. |
| --- | --- |

(9)

Zagotoviti je treba redno ocenjevanje načrta in prilagoditev načrta, če bi ocena pokazala, da pravila za nadzor ulova ne zagotavljajo več previdnostnega pristopa k upravljanju staleža.

| (10) | Za namene točk (i) in (iv) člena 21(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (6) mora biti načrt načrt za obnovitev v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 2371/2002, kadar je velikost drstitvenega staleža ocenjena na manj kot 130 % velikosti iz leta 1982, ko je bila izredno velika obnovitev, v vseh ostalih primerih pa načrt za upravljanje. Drstitveni stalež v višini 130 % glede na velikost iz leta 1982 ustreza previdnostni ravni biomase. |
| --- | --- |

(10)

Za namene točk (i) in (iv) člena 21(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (6) mora biti načrt načrt za obnovitev v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 2371/2002, kadar je velikost drstitvenega staleža ocenjena na manj kot 130 % velikosti iz leta 1982, ko je bila izredno velika obnovitev, v vseh ostalih primerih pa načrt za upravljanje. Drstitveni stalež v višini 130 % glede na velikost iz leta 1982 ustreza previdnostni ravni biomase.

| (11) | Določitev in dodelitev ribolovnih možnosti ▐ v skupni ribiški politiki
  ima
  neposreden vpliv na družbeno-gospodarski položaj ribolovnih flot držav članic
  , zato je treba zlasti upoštevati prodajo svežih rib za prehrano ljudi, ki jih ulovijo male priobalne flote, neposredno povezane z obalnimi ribolovnimi območji, ki so zelo odvisna od ribištva
  . |
| --- | --- |

(11)

Določitev in dodelitev ribolovnih možnosti ▐ v skupni ribiški politiki
  ima
  neposreden vpliv na družbeno-gospodarski položaj ribolovnih flot držav članic
  , zato je treba zlasti upoštevati prodajo svežih rib za prehrano ljudi, ki jih ulovijo male priobalne flote, neposredno povezane z obalnimi ribolovnimi območji, ki so zelo odvisna od ribištva
  .

| (12) | Biološke referenčne vrednosti in parametri, ki so del pravil o ulovu, bi morale temeljiti na najnovejših znanstvenih mnenjih. Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembami nekaterih bioloških referenčnih vrednosti in parametrov, ki jih vsebujejo pravila o ulovu v Prilogi, da bi se lahko hitro odzvala na spremembe znanstvenih mnenj zaradi izboljšanega znanja ali metod. Še zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov – |
| --- | --- |

(12)

Biološke referenčne vrednosti in parametri, ki so del pravil o ulovu, bi morale temeljiti na najnovejših znanstvenih mnenjih. Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembami nekaterih bioloških referenčnih vrednosti in parametrov, ki jih vsebujejo pravila o ulovu v Prilogi, da bi se lahko hitro odzvala na spremembe znanstvenih mnenj zaradi izboljšanega znanja ali metod. Še zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa dolgoročni načrt za ohranjanje in upravljanje zahodnega staleža šura (v nadaljnjem besedilu: načrt).

Člen 2

Področje uporabe

Načrt se uporablja za staleže šura v vodah EU in mednarodnih vodah razdelkov ICES IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIa, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d in e.

Kar zadeva priobalni ribolov, se organizacija območij upravljanja v skladu s tem načrtom izvaja ob upoštevanju zgodovinskih pravic flot, ki opravljajo to dejavnost.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ICES“ pomeni Mednarodni svet za raziskovanje morja, „razdelek ICES“ pa statistično ribolovno območje, kot ga je opredelila navedena organizacija; |
| --- | --- |

(a)

„ICES“ pomeni Mednarodni svet za raziskovanje morja, „razdelek ICES“ pa statistično ribolovno območje, kot ga je opredelila navedena organizacija;

| (b) | „zahodni šur“ pomeni šura iz staleža iz člena 2; |
| --- | --- |

(b)

„zahodni šur“ pomeni šura iz staleža iz člena 2;

| (c) | „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino zahodnega šura, ki se lahko ulovi in iztovori vsako leto; |
| --- | --- |

(c)

„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino zahodnega šura, ki se lahko ulovi in iztovori vsako leto;

| (d) | „celotni ulov“ pomeni količino zahodnega šura, vzetega iz morja, sestavljeno iz veljavnega TAC in ocene količine zavrženih rib, izračunane za zadevno leto v skladu z določbami iz te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

„celotni ulov“ pomeni količino zahodnega šura, vzetega iz morja, sestavljeno iz veljavnega TAC in ocene količine zavrženih rib, izračunane za zadevno leto v skladu z določbami iz te uredbe;

| (e) | „indeks raziskave iker“ pomeni ocenjeno število jajčec šura iz mednarodne raziskave skuše in šura v Atlantiku, ki se izvaja vsake tri leta, deljeno z 1015; |
| --- | --- |

(e)

„indeks raziskave iker“ pomeni ocenjeno število jajčec šura iz mednarodne raziskave skuše in šura v Atlantiku, ki se izvaja vsake tri leta, deljeno z 1015;

| (f) | „spuščene ribe“ pomeni ribe, ulovljene in nato spuščene nazaj v morje, ne da bi bile prinesene na krov plovila. |
| --- | --- |

(f)

„spuščene ribe“ pomeni ribe, ulovljene in nato spuščene nazaj v morje, ne da bi bile prinesene na krov plovila.

POGLAVJE II

CILJ ZA DOLGOROČNO UPRAVLJANJE

Člen 4

Cilj načrta

Cilj načrta je ohraniti biomaso zahodnega šura na ravni, ki zagotavlja trajnostno izkoriščanje, in zagotoviti največji dolgoročni donos. Zato morajo pravila za nadzor ulova temeljiti v enaki meri na previdnostih mnenjih za povprečne pogoje obnovitve kot na zadnjih celotnih dovoljenih ulovih, prilagojenih za faktor, ki upošteva zadnje gibanje številčnosti staleža, merjeno s proizvodnjo iker.

POGLAVJE III

PRAVILA O RIBOLOVU

Člen 5

Postopek za določanje TAC

1.   Za uresničitev cilja iz člena 4 Svet vsako leto v skladu s postopkom iz
  člena 43(3) PDEU
  in po posvetovanju s STECF določi TAC za zahodnega šura za naslednje leto.

2.
     
  Porazdelitev po območjih celotnega dovoljenega ulova (TAC-total allowable catches) za zahodnega šura, določena v tej uredbi, upošteva posebnosti in namene udeleženih industrijskih ali obrtniških flot za predelavo in zunanjo trgovino ter za oskrbo javnosti z visokokakovostnimi svežimi ribami.

3.   TAC se določi v skladu s tem poglavjem.

Člen 6

Izračun TAC

1.   TAC se izračuna tako, da se od celotnega ulova, izračunanega v skladu s členoma 7 in 8, odštejejo zavržki rib, vključno s spuščenimi ribami, ki jih oceni STECF, v letu pred letom, ko je bila opravljena zadnja znanstvena ocena.

2.   Kadar STECF ne more oceniti stopnje zavržkov, vključno s spuščenimi ribami, za leto pred letom, v katerem je bila opravljena zadnja znanstvena ocena, je odbitek enak
  povprečni
  relativni količini zavržkov, vključno s spuščenimi ribami, iz znanstvenih ocen za zadnjih 15 let ▐.

3.   Kadar se TAC izračuna na podlagi celotnega ulova, začasno izračunanega v skladu s členom 7(3), se v letu uporabe prilagodi končnemu izračunu ulova.

Člen 7

Izračun celotnega ulova za leto po raziskavi iker

1.   Kadar se TAC določa za leto, ki sledi letu, v katerem je bila opravljena raziskava iker, se celotni ulov izračuna na podlagi naslednjih elementov:

| (a) | konstantnega faktorja 1,07, ki odraža končno povečanje celotnega ulova na podlagi simulacije v ustreznih matematičnih modelih, ki naj bi omogočilo maksimiziranje letnega donosa, ne da bil ogrožen cilj, da se tveganje za zmanjšanje velikosti staleža ohrani na zelo nizki ravni; |
| --- | --- |

(a)

konstantnega faktorja 1,07, ki odraža končno povečanje celotnega ulova na podlagi simulacije v ustreznih matematičnih modelih, ki naj bi omogočilo maksimiziranje letnega donosa, ne da bil ogrožen cilj, da se tveganje za zmanjšanje velikosti staleža ohrani na zelo nizki ravni;

| (b) | TAC, določenega za leto, v katerem je bila opravljena raziskava iker (v nadaljnjem besedilu: referenčni TAC); |
| --- | --- |

(b)

TAC, določenega za leto, v katerem je bila opravljena raziskava iker (v nadaljnjem besedilu: referenčni TAC);

| (c) | utežnega faktorja, ki je določen v skladu s Prilogo in upošteva gibanje številčnosti staleža na podlagi indeksov raziskave iker; |
| --- | --- |

(c)

utežnega faktorja, ki je določen v skladu s Prilogo in upošteva gibanje številčnosti staleža na podlagi indeksov raziskave iker;

| (d) | najmanjše količine celotnega ulova v višini
  od 70 000 do 80 000 ton
  vključno z ocenjenimi zavržki.
  Svet pri določanju TAC v skladu s tem poglavjem določi tudi najmanjšo količino celotnega ulova. |
| --- | --- |

(d)

najmanjše količine celotnega ulova v višini
  od 70 000 do 80 000 ton
  vključno z ocenjenimi zavržki.
  Svet pri določanju TAC v skladu s tem poglavjem določi tudi najmanjšo količino celotnega ulova.

2.   Celotni ulov iz odstavka 1 se izračuna v skladu z naslednjo formulo:

1,07 * (
  najmanjša količina celotnega ulova
  - (referenčni TAC * utežni faktor) / 2)

3.   Kadar je na voljo samo začasni izračun zadnjega indeksa raziskave iker, se celotni ulov izračuna v skladu z odstavkoma 1 in 2 na podlagi začasnega indeksa, v letu uporabe zadevnega TAC pa se prilagodi končnemu rezultatu raziskave iker.

Člen 8

Izračun celotnega ulova za naslednja leta

1.   Kadar se TAC določa za leto, ki ne sledi letu, v katerem je bila opravljena raziskava iker, je celotni ulov enak celotnemu ulovu, izračunanemu za prejšnje leto.

2.   Če so od zadnje raziskave iker in letom, za katero je treba določiti TAC, minila več kot tri leta, se celotni ulov zmanjša za 15 %, razen če takšno zmanjšanje po mnenju STECF ni primerno; v tem primeru se celotni ulov določi v višini prejšnjega celotnega ulova ali pa se izračuna z nižjim zmanjšanjem na podlagi mnenja STECF.

Člen 9

Prehodna pravila za določitev TAC

Kadar se prvi TAC določa v skladu s členoma 6 in 7 za leto, ki ne sledi letu, v katerem je bila opravljena raziskava iker, se TAC izračuna v skladu z navedenima členoma tako, kot če je bila zadnja raziskava iker opravljena v prejšnjem letu.

▐

Člen 10

Prilagoditev ukrepov

Če STECF
  na podlagi novih ugotovitev o staležu ali boljše metode za ocenjevanje velikosti staleža
  meni, da
  bi se morala utežni faktor ali nagib, ki kaže na številčnost iker, kakor sta določena v Prilogi, določiti ali izračunati drugače, lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 11 ter pogoji iz členov 12 in 13 sprejme spremembe Priloge, da bi ta parametra prilagodila novemu znanstvenemu mnenju
  .

Člen 11

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10 se Komisiji podeli za obdobje treh let od ... (7). Komisija najkasneje šest mesecev pred koncem obdobja treh let pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu. Veljavnost prenesenega pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 12.

2.
     
  Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz členov 12 in 13.

Člen 12

Preklic pooblastila

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz člena 10.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede preneseno pooblastilo, ki bi se ga lahko preklicalo, in morebitne razloge za preklic pooblastila.

3.
     
  S sklepom o preklicu se konča prenos pooblastila, navedenega v tej odločitvi. Sklep začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 13

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne nameravata nasprotovati.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje delegiranemu aktu, svojo odločitev utemelji.

POGLAVJE IV

SPREMLJANJE IN NADZOR

Člen 14

Dovoljenje za ribolov

1.   Za ribolov na zahodnega šura morajo imeti plovila ▐ dovoljenje
  za ribolov
  , izdano v skladu
  s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009
  .

2.   Vsem ribiškim plovilom brez dovoljenja
  za ribolov
  je prepovedano loviti ali na krovu zadrževati kakšne koli količine šura, ko je plovilo na ribolovnem potovanju v enem od razdelkov ICES iz člena 2.

3.
     
  Ne glede na odstavek 2 lahko kapitan ribiškega plovila, ki nima dovoljenja za ribolov, obdrži šura na krovu in zapluje v območje, navedeno v členu 2, če je oprema privezana in zložena v skladu z zahtevami iz člena 47 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ter v skladu s pogoji iz odstavka 4 tega člena.

4.
     
  Poleg zahtev iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009 kapitan ribiškega plovila, ki nima dovoljenja za ribolov, pred vplutjem v območje, navedeno v členu 2 te uredbe, v ladijskem dnevniku zabeleži datum in uro zaključka zadnje ribolovne dejavnosti ter navede izbrano pristanišče iztovora. Če za plovilo veljajo zahteve iz člena 15 Uredbe (ES) št. 1224/2009, se podatki pošljejo v skladu s tem členom. Šur, ki je na krovu plovila, a ni zabeležen v ladijskem dnevniku, se obravnava kot ulov znotraj tega območja.

5.   Vsaka država članica sestavi in vzdržuje seznam plovil, ki imajo ▐ dovoljenje
  za ribolov
  , ter z objavo na svoji uradni spletni strani omogoči Komisiji in drugim državam članicam dostop do njega.
  Država članica ta seznam vključi v varni del uradnega spletnega mesta, vzpostavljenega v skladu s členom 114 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

6.
     
  Ne glede na poglavje III Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (8) se odstavki 1 do 4 tega člena uporabljajo tudi pri ribiških plovilih tretjih držav, ki želijo loviti zahodnega šura v vodah Unije.

Člen 15

Navzkrižno preverjanje

1.   
  Pri potrjevanju podatkov o zahodnem šuru v skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009 se
  posebna pozornost ▐ nameni možnosti, da se majhne pelagične vrste, ki niso šuri, prijavijo kot šuri in obratno.

2.   ▐ Posebna pozornost se nameni
  tudi
  skladnosti prostorskih podatkov v zvezi z dejavnostmi na območjih, kjer se stikajo meje staležev šura, in sicer v razdelkih ICES VIIIc in IXa, IVa in IVb, VIIe in VIId.

▐

POGLAVJE V

NADALJNJE UKREPANJE

Člen 16

Ocena načrta

Komisija na podlagi mnenja STECF in po posvetovanju z regionalnim svetovalnim svetom za pelagične vrste oceni vpliv načrta na zahodni šur in ribištvo, ki izkorišča ta stalež, najpozneje v šestem letu uporabe te uredbe in nato v vsakem šestem zaporednem letu uporabe te uredbe ter po potrebi predlaga ustrezne ukrepe za spremembo načrta.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 17

Pomoč iz Evropskega sklada za ribištvo

1.   Za leta, ko velikost drstitvenega staleža po znanstveni oceni znaša vsaj 130 % velikosti iz leta 1982, se šteje, da je načrt načrt za upravljanje v smislu člena 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in za namene člena 21(a)(iv) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

2.   Za leta, ko velikost drstitvenega staleža po znanstveni oceni znaša manj kot 130 % velikosti iz leta 1982, se šteje, da je načrt načrt obnovitve v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in za namene člena 21(a)(i) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14 se začne uporabljati na dan začetka uporabe členov 7 in 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 354, 28.12.2010, str. 68.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010.

2

(3)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

3

(4)  

  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

4

UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

(5)  UL L 337, 21.12.2007, str. 56.

5

(6)  UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

6

(7)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

7

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(8)  

  UL L 286, 29.10.2008, str. 33

  .

8

UL L 286, 29.10.2008, str. 33

Torek, 23. november 2010PRILOGA

Izračun utežnega faktorja iz člena 7(1)(c)

| 1. | Utežni faktor iz člena 7(1)(c) se določi na podlagi nagiba, izračunanega v skladu s točko 2 te priloge:






  (a) | če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker enak ali manjši od – 1,5, je utežni faktor enak 0; |
| --- | --- | --- |

1.

Utežni faktor iz člena 7(1)(c) se določi na podlagi nagiba, izračunanega v skladu s točko 2 te priloge:

(a)

če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker enak ali manjši od – 1,5, je utežni faktor enak 0;

| (b) | če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker večji od – 1,5 in manjši od 0, je utežni faktor enak 1 – (– 2/3 * nagib); |
| --- | --- |

(b)

če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker večji od – 1,5 in manjši od 0, je utežni faktor enak 1 – (– 2/3 * nagib);

| (c) | če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker enak ali večji od 0, vendar ne večji od 0,5, je utežni faktor enak 1 + (0,8 * nagib); |
| --- | --- |

(c)

če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker enak ali večji od 0, vendar ne večji od 0,5, je utežni faktor enak 1 + (0,8 * nagib);

| (d) | če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker večji od 0,5, je utežni faktor enak 1,4. |
| --- | --- |

(d)

če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker večji od 0,5, je utežni faktor enak 1,4.

| 2. | Nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker se izračuna v skladu z naslednjo formulo:
  (indeks raziskave iker 3 – indeks raziskave iker 1) / (3 – 1),
  pri čemer se zadnji trije indeksi raziskave iker postavijo eden za drugim kot točka 1, točka 2 in točka 3 na osi x koordinate; indeks raziskave iker 3 je zadnji indeks raziskave iker, indeks raziskave iker 1 pa je indeks raziskave iker, ocenjen pred šestimi leti. |
| --- | --- |

2.

Nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker se izračuna v skladu z naslednjo formulo:

(indeks raziskave iker 3 – indeks raziskave iker 1) / (3 – 1),

pri čemer se zadnji trije indeksi raziskave iker postavijo eden za drugim kot točka 1, točka 2 in točka 3 na osi x koordinate; indeks raziskave iker 3 je zadnji indeks raziskave iker, indeks raziskave iker 1 pa je indeks raziskave iker, ocenjen pred šestimi leti.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/176 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/176

---

Torek, 23. november 2010Prepoved višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu ***I

P7_TA(2010)0422

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 glede prepovedi višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu (KOM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD))

2012/C 99 E/43

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0325), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0325),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0156/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0156/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. septembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. septembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. novembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. novembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0295/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0295/2010),

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj pripravi obsežen načrt upravljanja za bokoplute ribe v Baltskem morju; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj pripravi obsežen načrt upravljanja za bokoplute ribe v Baltskem morju;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Torek, 23. november 2010P7_TC1-COD(2010)0175

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 glede prepovedi višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1237/2010.)

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/177 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/177

---

Torek, 23. november 2010Uporaba tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu ***I

P7_TA(2010)0423

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu (KOM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD))

2012/C 99 E/44

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0541) in spremenjenega predloga Parlamentu in Svetu (KOM (2010)0393), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0541) in spremenjenega predloga Parlamentu in Svetu (KOM (2010)0393),

| — | ob upoštevanju člena 37 in člena 299(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom o prvotnem predlogu (C7–0272/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 in člena 299(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom o prvotnem predlogu (C7–0272/2009),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija podala spremenjeni predlog Parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija podala spremenjeni predlog Parlamentu,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta iz pisma z dne 12. novembra 2010, da bo odobreno stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta iz pisma z dne 12. novembra 2010, da bo odobreno stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 in 21. oktobra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 in 21. oktobra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7–0184/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7–0184/2010),

| 1. | sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poudarja, da spremenjeni predlog Komisije vsebuje večino predlogov sprememb, ki jih je sprejel Odbor za ribištvo 2. junija 2010; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da spremenjeni predlog Komisije vsebuje večino predlogov sprememb, ki jih je sprejel Odbor za ribištvo 2. junija 2010;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  še niso objavljena v Uradnem listu.

---

Torek, 23. november 2010P7_TC1-COD(2009)0153

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 304/2011.)

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/178

---

Torek, 23. november 2010Državne pomoči za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov *

P7_TA(2010)0424

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o državnih pomočeh za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov (KOM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE))

2012/C 99 E/45

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0372), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0372),

| — | ob upoštevanju člena 107(3)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0296/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 107(3)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0296/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0324/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0324/2010),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroča svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroča svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Navedba sklicevanja 1 |
| ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 107(3)(e) Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 107(3)e
  in člena 109
  Pogodbe, |
| Sprememba 2 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo preneha veljati 31. decembra 2010. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 1

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 107(3)(e) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 107(3)e
  in člena 109
  Pogodbe,

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo preneha veljati 31. decembra 2010.

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo preneha veljati 31. decembra 2010
  in dokler ni novega okvira, ki bi državam članicam omogočal nekatere posebne vrste državne pomoči za premogovništvo, lahko pomoč dodeljujejo samo v mejah splošnih pravil o državni pomoči, ki veljajo za vse sektorje
  . |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo preneha veljati 31. decembra 2010
  in dokler ni novega okvira, ki bi državam članicam omogočal nekatere posebne vrste državne pomoči za premogovništvo, lahko pomoč dodeljujejo samo v mejah splošnih pravil o državni pomoči, ki veljajo za vse sektorje
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (1a) | Premog ni samo kurivo, pač pa tudi surovina v kemični industriji, ki bo v prihodnosti čedalje pomembnejša. |
| --- | --- |

(1a)

Premog ni samo kurivo, pač pa tudi surovina v kemični industriji, ki bo v prihodnosti čedalje pomembnejša.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| (1b) | Izgubljene proizvodne zmogljivosti premogovniške industrije v Uniji zaradi zapiranja rudnikov bo nadomestil uvoz premoga v Unijo, tako da bodo Unijo s premogom oskrbovale tretje države. |
| --- | --- |

(1b)

Izgubljene proizvodne zmogljivosti premogovniške industrije v Uniji zaradi zapiranja rudnikov bo nadomestil uvoz premoga v Unijo, tako da bodo Unijo s premogom oskrbovale tretje države.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| (2) | Majhni prispevek subvencioniranega premoga k mešanici energetskih virov
  ne upravičuje več ohranjanja takih subvencij zaradi zagotavljanja oskrbe
  z energijo
  na ravni Unije
  . |
| --- | --- |

(2)

Majhni prispevek subvencioniranega premoga k mešanici energetskih virov
  ne upravičuje več ohranjanja takih subvencij zaradi zagotavljanja oskrbe
  z energijo
  na ravni Unije
  .

| (2) | Majhni prispevek subvencioniranega premoga k mešanici energetskih virov
  v Uniji pomeni, da lahko subvencije za premogovništvo samo delno nadomestijo motnje v oskrbi
  z energijo.
  Vendar stopnja državne pomoči v tem sektorju ni tako majhna, da ne bi tudi utegnila izkrivljati konkurence. Minimalna proizvodnja premoga v Uniji bi pomagala ohraniti dostop do domačih virov, kar bi bilo v interesu oblikovanja strateške rezerve. |
| --- | --- |

(2)

Majhni prispevek subvencioniranega premoga k mešanici energetskih virov
  v Uniji pomeni, da lahko subvencije za premogovništvo samo delno nadomestijo motnje v oskrbi
  z energijo.
  Vendar stopnja državne pomoči v tem sektorju ni tako majhna, da ne bi tudi utegnila izkrivljati konkurence. Minimalna proizvodnja premoga v Uniji bi pomagala ohraniti dostop do domačih virov, kar bi bilo v interesu oblikovanja strateške rezerve.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | Prenehanje veljavnosti Uredbe (ES) št. 1407/2002 bo prisililo nekatere države članice v hitro zaprtje premogovnikov, zaradi česar bodo utrpele velike socialne in regionalne posledice. |
| --- | --- |

(2a)

Prenehanje veljavnosti Uredbe (ES) št. 1407/2002 bo prisililo nekatere države članice v hitro zaprtje premogovnikov, zaradi česar bodo utrpele velike socialne in regionalne posledice.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 b (novo)

| (2b) | Glede na izredno hude družbeno-gospodarski vpliv zapiranja rudnikov, zlasti v redkeje poseljenih regijah, bi bilo treba razmisliti o namenski podpori iz strukturnih skladov EU v prihodnjih proračunih, četudi bi šlo za prizadete regije v državah članicah, ki nimajo tako hudih gospodarskih težav. |
| --- | --- |

(2b)

Glede na izredno hude družbeno-gospodarski vpliv zapiranja rudnikov, zlasti v redkeje poseljenih regijah, bi bilo treba razmisliti o namenski podpori iz strukturnih skladov EU v prihodnjih proračunih, četudi bi šlo za prizadete regije v državah članicah, ki nimajo tako hudih gospodarskih težav.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 c (novo)

| (2c) | Po členu 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije imajo države članice pravico, da določijo pogoje za izkoriščanje svojih energetskih virov, da izberejo med različnimi viri in določijo splošno strukturo svoje energetske oskrbe. |
| --- | --- |

(2c)

Po členu 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije imajo države članice pravico, da določijo pogoje za izkoriščanje svojih energetskih virov, da izberejo med različnimi viri in določijo splošno strukturo svoje energetske oskrbe.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| (3) | Politike
  Unije za
  spodbujanje
  obnovljivih in nizkoogljičnih fosilnih goriv za proizvodnjo energije
  ne upravičujejo neomejene podpore nekonkurenčnim premogovnikom
  .
  Uporabe kategorij pomoči, ki so dovoljene z Uredbo (ES) št 1407/2002, zato ne gre dovoliti časovno neomejeno. |
| --- | --- |

(3)

Politike
  Unije za
  spodbujanje
  obnovljivih in nizkoogljičnih fosilnih goriv za proizvodnjo energije
  ne upravičujejo neomejene podpore nekonkurenčnim premogovnikom
  .
  Uporabe kategorij pomoči, ki so dovoljene z Uredbo (ES) št 1407/2002, zato ne gre dovoliti časovno neomejeno.

| (3) | V zvezi s politiko
  Unije za
  spodbujanje
  obnovljivih in nizkoogljičnih fosilnih goriv za proizvodnjo energije
  bi morale države članice oblikovati načrt ukrepov za ublažitev okoljskega vpliva premoga, na primer na področju energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije ali zajemanja in shranjevanja ogljika. To velja za vse vrste premoga in vse vrste virov. Priznati bi bilo treba, da nadomestitev subvencioniranega premoga z nesubvencioniranim ni nič bolj okolju prijazna. |
| --- | --- |

(3)

V zvezi s politiko
  Unije za
  spodbujanje
  obnovljivih in nizkoogljičnih fosilnih goriv za proizvodnjo energije
  bi morale države članice oblikovati načrt ukrepov za ublažitev okoljskega vpliva premoga, na primer na področju energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije ali zajemanja in shranjevanja ogljika. To velja za vse vrste premoga in vse vrste virov. Priznati bi bilo treba, da nadomestitev subvencioniranega premoga z nesubvencioniranim ni nič bolj okolju prijazna.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| (3a) | Ker je domačih virov energije v Uniji malo, je podpora premogovništvu v okviru evropske politike dovoljena za spodbujanje obnovljivih virov in fosilnih virov z nižjimi emisijami ogljika za proizvodnjo električne energije. Kategorije pomoči, ki so dovoljene z Uredbo (ES) št 1407/2002, se ne bi smele ohranjati v nedogled. V vsakem primeru pa bi bilo treba ohraniti državno pomoč, namenjeno zmanjševanju onesnažujočega učinka premoga. Za premogovnike, ki zmorejo biti konkurenčni, pa še po izteku desetletnega obdobja zahtevajo državno pomoč za naložbe v okoljsko tehnologijo, bi morala veljati izjema glede omenjenega prenehanja subvenciniranja. |
| --- | --- |

(3a)

Ker je domačih virov energije v Uniji malo, je podpora premogovništvu v okviru evropske politike dovoljena za spodbujanje obnovljivih virov in fosilnih virov z nižjimi emisijami ogljika za proizvodnjo električne energije. Kategorije pomoči, ki so dovoljene z Uredbo (ES) št 1407/2002, se ne bi smele ohranjati v nedogled. V vsakem primeru pa bi bilo treba ohraniti državno pomoč, namenjeno zmanjševanju onesnažujočega učinka premoga. Za premogovnike, ki zmorejo biti konkurenčni, pa še po izteku desetletnega obdobja zahtevajo državno pomoč za naložbe v okoljsko tehnologijo, bi morala veljati izjema glede omenjenega prenehanja subvenciniranja.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Ne glede na splošna pravila o državni pomoči bi morale imeti države članice možnosti sprejemati ukrepe za blaženje socialnih in regionalnih posledic zaprtja teh rudnikov, tj. za urejeno prenehanje določene dejavnosti v okviru nepreklicnega načrta za zaprtje in/ali financiranje izrednih stroškov, zlasti tistih iz preteklih obveznosti. |
| --- | --- |

(5)

Ne glede na splošna pravila o državni pomoči bi morale imeti države članice možnosti sprejemati ukrepe za blaženje socialnih in regionalnih posledic zaprtja teh rudnikov, tj. za urejeno prenehanje določene dejavnosti v okviru nepreklicnega načrta za zaprtje in/ali financiranje izrednih stroškov, zlasti tistih iz preteklih obveznosti.

| (5) | Ne glede na splošna pravila o državni pomoči bi morale imeti države članice možnosti sprejemati ukrepe za blaženje socialnih in regionalnih posledic
  morebitnega
  zaprtja teh rudnikov, tj. za urejeno prenehanje določene dejavnosti v okviru nepreklicnega načrta za zaprtje in/ali financiranje izrednih stroškov, zlasti tistih iz preteklih obveznosti. |
| --- | --- |

(5)

Ne glede na splošna pravila o državni pomoči bi morale imeti države članice možnosti sprejemati ukrepe za blaženje socialnih in regionalnih posledic
  morebitnega
  zaprtja teh rudnikov, tj. za urejeno prenehanje določene dejavnosti v okviru nepreklicnega načrta za zaprtje in/ali financiranje izrednih stroškov, zlasti tistih iz preteklih obveznosti.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Nemudoma bi bilo treba poskrbeti za prekvalifikacijo delavcev, ki jih prizadene zaprtje rudnika, preučiti pa bi bilo treba tudi vse možnosti regionalnega, nacionalnega in evropskega financiranja na tem področju. |
| --- | --- |

(5a)

Nemudoma bi bilo treba poskrbeti za prekvalifikacijo delavcev, ki jih prizadene zaprtje rudnika, preučiti pa bi bilo treba tudi vse možnosti regionalnega, nacionalnega in evropskega financiranja na tem področju.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| (5b) | Financiranje ukrepov za zaščito okolja in stroškov, povezanih z dolgoročnim zapiranjem rudnikov se bo moralo nadaljevati še po letu 2014. Prezgodnja ukinitev subvencij držav članic za premogovništvo bi v prizadetih regijah povzročila znatno okoljsko in finančno neravnovesje ter bi bilo navsezadnje veliko dražje kot postopno ukinjanje subvencij. |
| --- | --- |

(5b)

Financiranje ukrepov za zaščito okolja in stroškov, povezanih z dolgoročnim zapiranjem rudnikov se bo moralo nadaljevati še po letu 2014. Prezgodnja ukinitev subvencij držav članic za premogovništvo bi v prizadetih regijah povzročila znatno okoljsko in finančno neravnovesje ter bi bilo navsezadnje veliko dražje kot postopno ukinjanje subvencij.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Ta uredba označuje prehod sektorja premogovništva od sektorskih pravil na splošna pravila o državni pomoči, ki veljajo za vse sektorje. |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba označuje prehod sektorja premogovništva od sektorskih pravil na splošna pravila o državni pomoči, ki veljajo za vse sektorje.

črtano

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Da se zmanjša izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, ki nastane zaradi pomoči, mora biti taka pomoč
  degresivna
  in
  strogo
  omejena na proizvodne enote, ki se nepreklicno zapirajo. |
| --- | --- |

(7)

Da se zmanjša izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, ki nastane zaradi pomoči, mora biti taka pomoč
  degresivna
  in
  strogo
  omejena na proizvodne enote, ki se nepreklicno zapirajo.

| (7) | Da se zmanjša izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, ki nastane zaradi pomoči, mora biti taka pomoč
  usmerjena v postopno zmanjševanje
  in omejena na proizvodne enote, ki se nepreklicno zapirajo
  , razen kadar te enote pred načrtovanim datumom zaprtja postanejo konkurenčne
  . |
| --- | --- |

(7)

Da se zmanjša izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, ki nastane zaradi pomoči, mora biti taka pomoč
  usmerjena v postopno zmanjševanje
  in omejena na proizvodne enote, ki se nepreklicno zapirajo
  , razen kadar te enote pred načrtovanim datumom zaprtja postanejo konkurenčne
  .

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| (7a) | Sanacija nekdanjih premogovnikov zahteva številne ukrepe, na primer odstranitev rudarske opreme, zagotovitev varnosti v rudniku in njegovo očiščenje ter odstranitev odpadne vode. Financiranje tovrstne sanacije je treba načrtovati dolgoročno. |
| --- | --- |

(7a)

Sanacija nekdanjih premogovnikov zahteva številne ukrepe, na primer odstranitev rudarske opreme, zagotovitev varnosti v rudniku in njegovo očiščenje ter odstranitev odpadne vode. Financiranje tovrstne sanacije je treba načrtovati dolgoročno.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Za zmanjšanje negativnega učinka pomoči premogovništvu na okolje morajo države članice zagotoviti načrt ustreznih ukrepov, na primer na področju energetske učinkovitosti, obnovljive energije ali zajetja in shranjevanja ogljika. |
| --- | --- |

(8)

Za zmanjšanje negativnega učinka pomoči premogovništvu na okolje morajo države članice zagotoviti načrt ustreznih ukrepov, na primer na področju energetske učinkovitosti, obnovljive energije ali zajetja in shranjevanja ogljika.

črtano

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| (8a) | Minimalna raven proizvodnje premoga bo skupaj z drugimi ukrepi, zlasti s pospeševanjem obnovljivih virov energije, pomagala ohraniti delež domačih primarnih virov energije, kar bo pomembno povečalo energetsko varnost Unije. Poleg tega bo ustrezen delež domačih primarnih virov energije pomagal uresničevati okoljevarstvene cilje v okviru trajnostnega razvoja. V okviru spodbujanja domačih virov energije v Uniji za izravnavo njene velike odvisnosti od energetskih virov iz tretjih držav je treba razmisliti o dopolnitvi teh virov – v mnogih državah članicah je to samo premog – z nefosilnimi viri. |
| --- | --- |

(8a)

Minimalna raven proizvodnje premoga bo skupaj z drugimi ukrepi, zlasti s pospeševanjem obnovljivih virov energije, pomagala ohraniti delež domačih primarnih virov energije, kar bo pomembno povečalo energetsko varnost Unije. Poleg tega bo ustrezen delež domačih primarnih virov energije pomagal uresničevati okoljevarstvene cilje v okviru trajnostnega razvoja. V okviru spodbujanja domačih virov energije v Uniji za izravnavo njene velike odvisnosti od energetskih virov iz tretjih držav je treba razmisliti o dopolnitvi teh virov – v mnogih državah članicah je to samo premog – z nefosilnimi viri.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 b (novo)

| (8b) | V mrežah termoelektrarn bodo domači premog zelo verjetno nadomestili z uvoženim, zaradi česar bodo stroški prevoza veliko višji, ogljikov odtis negativen, dejansko pa se emisije CO2 zaradi pridobivanja električne energije ne bodo zmanjšale. |
| --- | --- |

(8b)

V mrežah termoelektrarn bodo domači premog zelo verjetno nadomestili z uvoženim, zaradi česar bodo stroški prevoza veliko višji, ogljikov odtis negativen, dejansko pa se emisije CO2 zaradi pridobivanja električne energije ne bodo zmanjšale.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 c (novo)

| (8c) | Razmere za pridobivanje premoga so v geološkem smislu zelo različne in so glede na socialne, varnostne in okoljske standarde (na prime pogrezanje in druga škoda v okolju) odvisni od političnih okoliščin. Učinki teh razlik manjšajo konkurenčnost, zlasti v razmerju med evropskim in uvoženim premogom, zaradi česar je v evropskem premogovništvu prišlo do obsežnih ukrepov prestrukturiranja, tudi velikega upada te dejavnosti v zadnjih desetletjih. |
| --- | --- |

(8c)

Razmere za pridobivanje premoga so v geološkem smislu zelo različne in so glede na socialne, varnostne in okoljske standarde (na prime pogrezanje in druga škoda v okolju) odvisni od političnih okoliščin. Učinki teh razlik manjšajo konkurenčnost, zlasti v razmerju med evropskim in uvoženim premogom, zaradi česar je v evropskem premogovništvu prišlo do obsežnih ukrepov prestrukturiranja, tudi velikega upada te dejavnosti v zadnjih desetletjih.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 d (novo)

| (8d) | Minimalna proizvodnja subvencioniranega premoga bo pomagala tudi ohraniti vodilni položaj evropske rudarske tehnologije in tehologije čistega premoga, zlasti pa bo omogočila njen prenos na pomembna premogovna območja v tretjih državah, ter bo prispevala k precejšnjemu zmanjšanju emisij onesnaževal in toplogrednih plinov na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(8d)

Minimalna proizvodnja subvencioniranega premoga bo pomagala tudi ohraniti vodilni položaj evropske rudarske tehnologije in tehologije čistega premoga, zlasti pa bo omogočila njen prenos na pomembna premogovna območja v tretjih državah, ter bo prispevala k precejšnjemu zmanjšanju emisij onesnaževal in toplogrednih plinov na svetovni ravni.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 e (novo)

| (8e) | Premog se v Uniji uporablja predvsem za proizvodnjo električne energije, manj pa za pridobivanje koksa za jeklarstvo. Iz okoljevarstvenih razlogov bi se morala proizvodnja električne energije iz premoga umakniti trajnostni proizvodnji. Po drugi strani bo premog v jeklarstvu v bližnji prihodnosti še vedno ostal nepogrešljiv. Zaradi zmanjševanja zalog nafte (vrhunec proizvodnje nafte) bo premog postajal vse pomembnejši kot nadomestna surovina v kemični industriji. Zato dolgoročno ne bi smeli izključiti nadaljnjega dostopa do zalog premoga v Uniji, da bi iz tehničniih razlogov ohranili minimalno proizvodnjo premoga, ki ne bi izkrivljala konkurence, pa čeprav bi bilo za nadaljnji dostop potrebno daljše obdobje državne pomoči. |
| --- | --- |

(8e)

Premog se v Uniji uporablja predvsem za proizvodnjo električne energije, manj pa za pridobivanje koksa za jeklarstvo. Iz okoljevarstvenih razlogov bi se morala proizvodnja električne energije iz premoga umakniti trajnostni proizvodnji. Po drugi strani bo premog v jeklarstvu v bližnji prihodnosti še vedno ostal nepogrešljiv. Zaradi zmanjševanja zalog nafte (vrhunec proizvodnje nafte) bo premog postajal vse pomembnejši kot nadomestna surovina v kemični industriji. Zato dolgoročno ne bi smeli izključiti nadaljnjega dostopa do zalog premoga v Uniji, da bi iz tehničniih razlogov ohranili minimalno proizvodnjo premoga, ki ne bi izkrivljala konkurence, pa čeprav bi bilo za nadaljnji dostop potrebno daljše obdobje državne pomoči.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| (9a) | V skladu z načelom, da plača povzročitelj obremenitve, in potrebo po internalizaciji zunanjih stroškov bi morala podjetja prevzeti obveznost, da bodo krila stroške za odpravo kratkoročne in dolgoročne okoljske škode, ki jo povzročajo njihove dejavnosti. |
| --- | --- |

(9a)

V skladu z načelom, da plača povzročitelj obremenitve, in potrebo po internalizaciji zunanjih stroškov bi morala podjetja prevzeti obveznost, da bodo krila stroške za odpravo kratkoročne in dolgoročne okoljske škode, ki jo povzročajo njihove dejavnosti.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| (10) | Pri izvajanju svoje naloge mora
  Evropska komisija
  zagotoviti, da se vzpostavijo, vzdržujejo in spoštujejo normalni konkurenčni pogoji. V zvezi s trgom električne energije pomoč premogovništvu ne sme biti taka, da vpliva na proizvajalce elektrike pri izbiri virov za oskrbovanje s primarno energijo. Zato se morajo o cenah in količinah premoga prosto dogovoriti pogodbene stranke ob upoštevanju prevladujočih pogojev na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(10)

Pri izvajanju svoje naloge mora
  Evropska komisija
  zagotoviti, da se vzpostavijo, vzdržujejo in spoštujejo normalni konkurenčni pogoji. V zvezi s trgom električne energije pomoč premogovništvu ne sme biti taka, da vpliva na proizvajalce elektrike pri izbiri virov za oskrbovanje s primarno energijo. Zato se morajo o cenah in količinah premoga prosto dogovoriti pogodbene stranke ob upoštevanju prevladujočih pogojev na svetovnem trgu.

| (10) | Pri izvajanju svoje naloge mora
  Komisija
  zagotoviti, da se vzpostavijo, vzdržujejo in spoštujejo normalni konkurenčni pogoji. V zvezi s trgom električne energije pomoč premogovništvu ne sme biti taka, da bi vplivala na proizvajalce elektrike pri izbiri virov za oskrbovanje s primarno energijo. Zato se morajo o cenah in količinah premoga pogodbene stranke prosto dogovoriti ob upoštevanju prevladujočih pogojev na svetovnem trgu.
  Glede na zelo verjetno naraščanje cen energije bi morala Komisija izvajati redne revizije v zvezi z morebitnim prispevkom evropskega premoga k zanesljivi oskrbi z energijo. |
| --- | --- |

(10)

Pri izvajanju svoje naloge mora
  Komisija
  zagotoviti, da se vzpostavijo, vzdržujejo in spoštujejo normalni konkurenčni pogoji. V zvezi s trgom električne energije pomoč premogovništvu ne sme biti taka, da bi vplivala na proizvajalce elektrike pri izbiri virov za oskrbovanje s primarno energijo. Zato se morajo o cenah in količinah premoga pogodbene stranke prosto dogovoriti ob upoštevanju prevladujočih pogojev na svetovnem trgu.
  Glede na zelo verjetno naraščanje cen energije bi morala Komisija izvajati redne revizije v zvezi z morebitnim prispevkom evropskega premoga k zanesljivi oskrbi z energijo.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

2.   Pomoč krije
  samo
  stroške v zvezi s premogom za proizvodnjo elektrike, kombinirano proizvodnjo toplotne in električne energije, proizvodnjo koksa in goriv za oskrbo plavžev v jeklarstvu, če se taka uporaba izvaja v Uniji.

2.   Pomoč krije stroške v zvezi s premogom za proizvodnjo elektrike, kombinirano proizvodnjo toplotne in električne energije, proizvodnjo koksa in goriv za oskrbo plavžev v jeklarstvu,
  v zvezi z raziskavami in naložbami v tehnologijo, namenjeno zmanjševanju škodljivih emisij iz premoga,
  če se taka uporaba izvaja v Uniji.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| (a) | obratovanje zadevnih proizvodnih enot je sestavni del načrta za zaprtje, katerega skrajni rok je najpozneje
  1. oktobra 2014
  ; |
| --- | --- |

(a)

obratovanje zadevnih proizvodnih enot je sestavni del načrta za zaprtje, katerega skrajni rok je najpozneje
  1. oktobra 2014
  ;

| (a) | obratovanje zadevnih proizvodnih enot je sestavni del načrta za zaprtje, katerega skrajni rok je najpozneje
  31. decembra 2018
  ; |
| --- | --- |

(a)

obratovanje zadevnih proizvodnih enot je sestavni del načrta za zaprtje, katerega skrajni rok je najpozneje
  31. decembra 2018
  ;

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| (b) | zadevne proizvodne enote se dokončno zaprejo v skladu z načrtom za zaprtje; |
| --- | --- |

(b)

zadevne proizvodne enote se dokončno zaprejo v skladu z načrtom za zaprtje;

| (b) | zadevne proizvodne enote se dokončno zaprejo v skladu z načrtom za zaprtje
  , razen če so do datuma, zastavljenega v načrtu, postale konkurenčne in če evropske energetske potrebe terjajo ohranitev teh enot
  ; |
| --- | --- |

(b)

zadevne proizvodne enote se dokončno zaprejo v skladu z načrtom za zaprtje
  , razen če so do datuma, zastavljenega v načrtu, postale konkurenčne in če evropske energetske potrebe terjajo ohranitev teh enot
  ;

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka f

| (f) | celotni znesek pomoči za zaprtje, ki jih država članica dodeli
  za vsako posamezno podjetje
  , mora upadati,
  pri čemer zmanjšanje med zaporednimi obdobji petnajstih mesecev ne sme biti manjše od 33 odstotkov pomoči iz začetnega petnajstmesečnega obdobja načrta za zaprtje
  ; |
| --- | --- |

(f)

celotni znesek pomoči za zaprtje, ki jih država članica dodeli
  za vsako posamezno podjetje
  , mora upadati,
  pri čemer zmanjšanje med zaporednimi obdobji petnajstih mesecev ne sme biti manjše od 33 odstotkov pomoči iz začetnega petnajstmesečnega obdobja načrta za zaprtje
  ;

| (f) | celotni znesek pomoči za zaprtje, ki ga dodeli država članica, mora upadati. |
| --- | --- |

(f)

celotni znesek pomoči za zaprtje, ki ga dodeli država članica, mora upadati.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka (h)

| (h) | države članice morajo zagotoviti načrt ukrepov za zmanjšanje negativnega učinka uporabe premoga na okolje, na primer na področju energetske učinkovitosti, obnovljive energije ali zajetja in shranjevanja ogljika. Vključitev ukrepov, ki pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1), v navedeni načrt ne posega v uradno priglasitev in obveznost mirovanja, ki jo državam članicam v zvezi s temi ukrepi nalaga člen 108(3) PDEU, ter v skladnost teh ukrepov z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(h)

države članice morajo zagotoviti načrt ukrepov za zmanjšanje negativnega učinka uporabe premoga na okolje, na primer na področju energetske učinkovitosti, obnovljive energije ali zajetja in shranjevanja ogljika. Vključitev ukrepov, ki pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1), v navedeni načrt ne posega v uradno priglasitev in obveznost mirovanja, ki jo državam članicam v zvezi s temi ukrepi nalaga člen 108(3) PDEU, ter v skladnost teh ukrepov z notranjim trgom.

črtano

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

2.   Če proizvodne enote, ki se jim pomoč dodeli po odstavku 1, niso zaprte na datum, določen v načrtu za zaprtje, ki ga je odobrila Komisija, zadevna država članica izterja vse pomoči, dodeljene za celotno obdobje iz načrta za zaprtje.

2.   Če proizvodne enote, ki se jim po odstavku 1 dodeli pomoč, na datum, določen v načrtu za zaprtje, ki ga je odobrila Komisija,
  niso zaprte ali konkurenčne,
  zadevna država članica izterja vse pomoči, dodeljene za celotno obdobje iz načrta za zaprtje.

---

Sreda, 24. november 2010

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/185

---

Sreda, 24. november 2010Sprememba proračuna št. 8/2010: Oddelek III - Komisija - Evropski solidarnostni sklad: poplave na Irskem - Zaključek ESS - Cilj 1 (2000 do 2006)

P7_TA(2010)0427

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2010 za proračunsko leto 2010, oddelek III – Komisija (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD))

2012/C 99 E/46

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 te pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 te pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a te pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 te uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kot je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kot je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2010 za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predložila 24. septembra 2010 (KOM(2010)0533), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 8/2010 za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predložila 24. septembra 2010 (KOM(2010)0533),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 8/2010, ki ga je Svet oblikoval 22. novembra 2010 (16722/2010 – C7-0388/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 8/2010, ki ga je Svet oblikoval 22. novembra 2010 (16722/2010 – C7-0388/2010),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0327/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0327/2010),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 8/2010 za splošni proračun za leto 2010 zajema naslednje elemente:






  — | uporabo Solidarnostnega sklada EU v znesku 13 022 500 EUR v obveznostih in plačilih za škodo, ki so jo povzročile poplave na Irskem, |
| --- | --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 8/2010 za splošni proračun za leto 2010 zajema naslednje elemente:

—

uporabo Solidarnostnega sklada EU v znesku 13 022 500 EUR v obveznostih in plačilih za škodo, ki so jo povzročile poplave na Irskem,

| — | ustrezno zmanjšanje plačil za 13 022 500 EUR v vrstici 04 02 01 – Zaključek Evropskega socialnega sklada (ESS) – Cilj 1 (2000–2006), |
| --- | --- |

—

ustrezno zmanjšanje plačil za 13 022 500 EUR v vrstici 04 02 01 – Zaključek Evropskega socialnega sklada (ESS) – Cilj 1 (2000–2006),

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 8/2010, da se prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2010, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 8/2010, da se prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2010,

| 1. | se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 8/2010; |
| --- | --- |

1.

se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 8/2010;

| 2. | odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 8/2010 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 7/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 8/2010 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 7/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 64, 12.3.2010.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/186 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/186

---

Sreda, 24. november 2010Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in Republiko Moldavijo ***

P7_TA(2010)0428

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Moldavije v programih Unije (10496/2010 – C7-0330/2010 – 2010/0102(NLE))

2012/C 99 E/47

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10496/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10496/2010),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju o partnerstvu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1), ki je bil sklenjen 28. novembra 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju o partnerstvu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1), ki je bil sklenjen 28. novembra 1994,

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členi 114, 168, 169, 172, 173(3), 188, 192 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6), členom 218(7) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0330/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členi 114, 168, 169, 172, 173(3), 188, 192 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6), členom 218(7) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0330/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0300/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0300/2010),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Moldavije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Moldavije.

---

(1)  UL L 181, 24.6.1998, str. 3.

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/187

---

Sreda, 24. november 2010Informacije o zdravilih na recept (zakonik Skupnosti o zdravilih) ***I

P7_TA(2010)0429

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini v zvezi z informacijami za širšo javnost o zdravilih na recept (KOM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD))

2012/C 99 E/48

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0663), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0663),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0516/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0516/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice uveljavitve Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice uveljavitve Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3), 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3), 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2009 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0290/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0290/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 306, 16.12.2009, str. 18.

(2)  UL C 79, 27.3.2010, str. 50.

---

Sreda, 24. november 2010P7_TC1-COD(2008)0256

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. novembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini v zvezi z informacijami za bolnike in širšo javnost o zdravilih na recept

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 114 in člena 168(4)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa usklajene predpise o oglaševanju zdravil za uporabo v humani medicini. Direktiva zlasti prepoveduje oglaševanje zdravil na recept, namenjeno širši javnosti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa usklajene predpise o oglaševanju zdravil za uporabo v humani medicini. Direktiva zlasti prepoveduje oglaševanje zdravil na recept, namenjeno širši javnosti.

| (2) | Na področju informacij Direktiva 2001/83/ES določa podrobne predpise o dokumentih, ki jih je treba priložiti dovoljenju za promet in so namenjeni obveščanju: povzetek značilnosti zdravila (ki se posreduje zdravstvenim delavcem) in
  navodila bolnikom za uporabo
  (vstavljena v embalažo zdravila, ko se to posreduje bolniku). Kar zadeva informacije, ki jih imetnik dovoljenja za promet
  daje na voljo bolnikom in
  širši javnosti, pa Direktiva zgolj določa, da nekatere dejavnosti informiranja niso zajete s predpisi o oglaševanju, in ne predvideva usklajenega okvira glede vsebine in kakovosti nepromocijskih informacij o zdravilih ali glede kanalov, prek katerih se lahko te informacije
  dajejo na voljo
  . |
| --- | --- |

(2)

Na področju informacij Direktiva 2001/83/ES določa podrobne predpise o dokumentih, ki jih je treba priložiti dovoljenju za promet in so namenjeni obveščanju: povzetek značilnosti zdravila (ki se posreduje zdravstvenim delavcem) in
  navodila bolnikom za uporabo
  (vstavljena v embalažo zdravila, ko se to posreduje bolniku). Kar zadeva informacije, ki jih imetnik dovoljenja za promet
  daje na voljo bolnikom in
  širši javnosti, pa Direktiva zgolj določa, da nekatere dejavnosti informiranja niso zajete s predpisi o oglaševanju, in ne predvideva usklajenega okvira glede vsebine in kakovosti nepromocijskih informacij o zdravilih ali glede kanalov, prek katerih se lahko te informacije
  dajejo na voljo
  .

| (3) | Na podlagi člena 88a Direktive 2001/83/ES je Komisija 20. decembra 2007 predložila sporočilo z naslovom „Poročilo o obstoječi praksi glede zagotavljanja informacij o zdravilih bolnikom“. Poročilo ugotavlja, da so države članice sprejele različna pravila in prakse glede zagotavljanja informacij, zaradi česar bolniki in širša javnost nimajo enakega dostopa do informacij
  v navodilih bolnikom za uporabo in v povzetku značilnosti zdravila
  .
  Take neupravičene razlike pri dostopanju do informacij, ki so v drugih državah članicah javno dostopne, bi bilo treba odpraviti. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 88a Direktive 2001/83/ES je Komisija 20. decembra 2007 predložila sporočilo z naslovom „Poročilo o obstoječi praksi glede zagotavljanja informacij o zdravilih bolnikom“. Poročilo ugotavlja, da so države članice sprejele različna pravila in prakse glede zagotavljanja informacij, zaradi česar bolniki in širša javnost nimajo enakega dostopa do informacij
  v navodilih bolnikom za uporabo in v povzetku značilnosti zdravila
  .
  Take neupravičene razlike pri dostopanju do informacij, ki so v drugih državah članicah javno dostopne, bi bilo treba odpraviti.

| (4) | Izkušnje, pridobljene z uporabo obstoječega pravnega okvira, so prav tako pokazale, da ▐ se razlika med pojmoma oglaševanja in obveščanja v
  Uniji
  ne razlaga usklajeno
  , kar pomeni, da je javnost lahko izpostavljena prikritemu oglaševanju
  .
  Rezultat tega je, da državljani nekaterih držav članic ne morejo dostopati do kakovostnih nepromocijskih informacij o zdravilih v svojem jeziku. Da bi bolnikom zagotovili varnost, bi bilo treba pojma oglaševanja in obveščanja opredeliti in razlagati enotno v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(4)

Izkušnje, pridobljene z uporabo obstoječega pravnega okvira, so prav tako pokazale, da ▐ se razlika med pojmoma oglaševanja in obveščanja v
  Uniji
  ne razlaga usklajeno
  , kar pomeni, da je javnost lahko izpostavljena prikritemu oglaševanju
  .
  Rezultat tega je, da državljani nekaterih držav članic ne morejo dostopati do kakovostnih nepromocijskih informacij o zdravilih v svojem jeziku. Da bi bolnikom zagotovili varnost, bi bilo treba pojma oglaševanja in obveščanja opredeliti in razlagati enotno v vseh državah članicah.

| (5) | Navedene razlike v razlagi predpisov Unije o
  dajanju na voljo informacij bolnikom in širši javnosti
  in razlike med nacionalnimi predpisi o obveščanju negativno vplivajo na enotno uporabo predpisov Unije o
  dajanju na voljo informacij bolnikom in širši javnosti
  ter na učinkovitost določb glede informacij o zdravilu, vsebovanih v povzetku značilnosti zdravila in
  navodilih bolnikom za uporabo
  . Čeprav so navedeni predpisi v celoti usklajeni, da se zagotovi enaka raven varovanja javnega zdravja po vsej Uniji, je ta cilj oslabljen, če so dovoljeni zelo različni nacionalni predpisi o
  dajanju
  takšnih ključnih informacij
  na voljo
  . |
| --- | --- |

(5)

Navedene razlike v razlagi predpisov Unije o
  dajanju na voljo informacij bolnikom in širši javnosti
  in razlike med nacionalnimi predpisi o obveščanju negativno vplivajo na enotno uporabo predpisov Unije o
  dajanju na voljo informacij bolnikom in širši javnosti
  ter na učinkovitost določb glede informacij o zdravilu, vsebovanih v povzetku značilnosti zdravila in
  navodilih bolnikom za uporabo
  . Čeprav so navedeni predpisi v celoti usklajeni, da se zagotovi enaka raven varovanja javnega zdravja po vsej Uniji, je ta cilj oslabljen, če so dovoljeni zelo različni nacionalni predpisi o
  dajanju
  takšnih ključnih informacij
  na voljo
  .

| (6) | Različni nacionalni ukrepi prav tako verjetno vplivajo na pravilno delovanje notranjega trga za zdravila, saj možnosti imetnikov dovoljenja za promet za
  dajanje na voljo
  informacij o zdravilih v državah članicah niso enake, medtem ko lahko ima informacija, ki se
  daje na voljo
  v eni državi članici, učinek v drugi državi članici. Ta vpliv bo večji pri zdravilih, katerih informacije o zdravilu (povzetek značilnosti zdravila in
  navodila bolnikom za uporabo
  ) so usklajene na ravni Unije. To vključuje zdravila, ki so jih odobrile države članice na podlagi okvira vzajemnega priznavanja iz poglavja 4 naslova III Direktive 2001/83/ES. |
| --- | --- |

(6)

Različni nacionalni ukrepi prav tako verjetno vplivajo na pravilno delovanje notranjega trga za zdravila, saj možnosti imetnikov dovoljenja za promet za
  dajanje na voljo
  informacij o zdravilih v državah članicah niso enake, medtem ko lahko ima informacija, ki se
  daje na voljo
  v eni državi članici, učinek v drugi državi članici. Ta vpliv bo večji pri zdravilih, katerih informacije o zdravilu (povzetek značilnosti zdravila in
  navodila bolnikom za uporabo
  ) so usklajene na ravni Unije. To vključuje zdravila, ki so jih odobrile države članice na podlagi okvira vzajemnega priznavanja iz poglavja 4 naslova III Direktive 2001/83/ES.

| (7) | Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju tehnološkega napredka v zvezi s sodobnimi komunikacijskimi orodji ter dejstva, da postajajo bolniki po vsej Uniji na področju zdravstvenega varstva vse dejavnejši, je treba spremeniti obstoječo zakonodajo, da se zmanjšajo razlike v dostopu do informacij ter omogoči razpoložljivost kakovostnih, objektivnih, zanesljivih in nepromocijskih informacij o zdravilih
  , pri čemer mora biti poudarek na pravicah in interesih bolnikov
  .
  Imeti bi morali pravico do lahkega dostopa do nekaterih informacij, kot so povzetek značilnosti zdravila ter priložena navodila bolnikom za uporabo v elektronski ali tiskani obliki. Zato so potrebna odobrena in registrirana spletna mesta za neodvisne, objektivne in nepromocijske informacije. |
| --- | --- |

(7)

Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju tehnološkega napredka v zvezi s sodobnimi komunikacijskimi orodji ter dejstva, da postajajo bolniki po vsej Uniji na področju zdravstvenega varstva vse dejavnejši, je treba spremeniti obstoječo zakonodajo, da se zmanjšajo razlike v dostopu do informacij ter omogoči razpoložljivost kakovostnih, objektivnih, zanesljivih in nepromocijskih informacij o zdravilih
  , pri čemer mora biti poudarek na pravicah in interesih bolnikov
  .
  Imeti bi morali pravico do lahkega dostopa do nekaterih informacij, kot so povzetek značilnosti zdravila ter priložena navodila bolnikom za uporabo v elektronski ali tiskani obliki. Zato so potrebna odobrena in registrirana spletna mesta za neodvisne, objektivne in nepromocijske informacije.

| (8) | Pristojni nacionalni organi in zdravstveni delavci bi morali ostati
  glavni
  vir informacij o zdravilih za širšo javnost.
  Že sedaj obstaja veliko neodvisnih informacij o zdravilih, na primer informacije, ki jih posredujejo nacionalni organi ali zdravstveni delavci, vendar se stanje zelo razlikuje med državami članicami in med različnimi proizvodi, ki so na voljo.
  Države članice
  in Komisija bi si
  morale
  bolj prizadevati, da bi olajšale
  dostop državljanov do kakovostnih informacij prek ustreznih kanalov. ▐ |
| --- | --- |

(8)

Pristojni nacionalni organi in zdravstveni delavci bi morali ostati
  glavni
  vir informacij o zdravilih za širšo javnost.
  Že sedaj obstaja veliko neodvisnih informacij o zdravilih, na primer informacije, ki jih posredujejo nacionalni organi ali zdravstveni delavci, vendar se stanje zelo razlikuje med državami članicami in med različnimi proizvodi, ki so na voljo.
  Države članice
  in Komisija bi si
  morale
  bolj prizadevati, da bi olajšale
  dostop državljanov do kakovostnih informacij prek ustreznih kanalov. ▐

| (9) | Brez poseganja v pomembno vlogo, ki jo imajo pristojni nacionalni organi in zdravstveni delavci pri boljšem obveščanju bolnikov in širše javnosti, so lahko imetniki dovoljenja za promet dodaten vir nepromocijskih informacij o svojih zdravilih. Ta direktiva bi zato morala vzpostaviti pravni okvir za imetnike dovoljenja za promet za dajanje specifičnih informacij o zdravilih na voljo bolnikom in širši javnosti. Prepoved oglaševanja zdravil na recept, namenjenega bolnikom in širši javnosti, bi bilo treba ohraniti. |
| --- | --- |

(9)

Brez poseganja v pomembno vlogo, ki jo imajo pristojni nacionalni organi in zdravstveni delavci pri boljšem obveščanju bolnikov in širše javnosti, so lahko imetniki dovoljenja za promet dodaten vir nepromocijskih informacij o svojih zdravilih. Ta direktiva bi zato morala vzpostaviti pravni okvir za imetnike dovoljenja za promet za dajanje specifičnih informacij o zdravilih na voljo bolnikom in širši javnosti. Prepoved oglaševanja zdravil na recept, namenjenega bolnikom in širši javnosti, bi bilo treba ohraniti.

| (10) | V skladu z načelom sorazmernosti je ustrezno omejiti področje uporabe te direktive
  na dajanje informacij o zdravilih
  na recept, saj trenutni predpisi Unije omogočajo oglaševanje zdravil brez recepta za
  bolnike in
  širšo javnost, ob upoštevanju nekaterih pogojev.
  Določbe te direktive ne posegajo v pravico oseb ali organizacij, zlasti tiska, bolnikov ali organizacij bolnikov, da izrazijo svoje stališče o zdravilih, ki se izdajajo samo na recept, pod pogojem, da delujejo neodvisno, ne pa neposredno ali posredno v imenu imetnika dovoljenja za promet, po njegovih navodilih ali v njegovem interesu. Ta direktiva državam članicam nalaga, da imetnikom dovoljenja za promet ali tretjim stranem, ki delujejo v njihovem imenu, dovolijo, da daje na voljo bolnikom in javnosti prek določenih kanalov in ob ustreznem spremljanju nekatere informacije o odobrenih zdravilih na recept. Če ne gre za oglaševanje, se dovolijo obvestila, ki ne spadajo pod naslov VIIIa Direktive 2001/83/ES. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z načelom sorazmernosti je ustrezno omejiti področje uporabe te direktive
  na dajanje informacij o zdravilih
  na recept, saj trenutni predpisi Unije omogočajo oglaševanje zdravil brez recepta za
  bolnike in
  širšo javnost, ob upoštevanju nekaterih pogojev.
  Določbe te direktive ne posegajo v pravico oseb ali organizacij, zlasti tiska, bolnikov ali organizacij bolnikov, da izrazijo svoje stališče o zdravilih, ki se izdajajo samo na recept, pod pogojem, da delujejo neodvisno, ne pa neposredno ali posredno v imenu imetnika dovoljenja za promet, po njegovih navodilih ali v njegovem interesu. Ta direktiva državam članicam nalaga, da imetnikom dovoljenja za promet ali tretjim stranem, ki delujejo v njihovem imenu, dovolijo, da daje na voljo bolnikom in javnosti prek določenih kanalov in ob ustreznem spremljanju nekatere informacije o odobrenih zdravilih na recept. Če ne gre za oglaševanje, se dovolijo obvestila, ki ne spadajo pod naslov VIIIa Direktive 2001/83/ES.

| (11) | Uvesti je treba določbe, s katerimi se zagotovi, da
  so na voljo
  samo kakovostne nepromocijske informacije o koristih in tveganjih
  odobrenih
  zdravil na recept. Informacije morajo upoštevati potrebe in pričakovanja bolnikov, da se zagotovi večji vpliv bolnikov, omogoči sprejemanje premišljenih odločitev in izboljša razumna uporaba zdravil. Zato mora biti vsaka informacija za
  bolnike ali
  širšo javnost o zdravilih na recept
  vnaprej odobrena s strani pristojnih organov in dana na voljo izključno v odobreni obliki
  . |
| --- | --- |

(11)

Uvesti je treba določbe, s katerimi se zagotovi, da
  so na voljo
  samo kakovostne nepromocijske informacije o koristih in tveganjih
  odobrenih
  zdravil na recept. Informacije morajo upoštevati potrebe in pričakovanja bolnikov, da se zagotovi večji vpliv bolnikov, omogoči sprejemanje premišljenih odločitev in izboljša razumna uporaba zdravil. Zato mora biti vsaka informacija za
  bolnike ali
  širšo javnost o zdravilih na recept
  vnaprej odobrena s strani pristojnih organov in dana na voljo izključno v odobreni obliki
  .

| (12) | Za nadaljnjo zagotovitev, da bodo imetniki dovoljenja za promet
  dajali na voljo
  samo kakovostne informacije, in za razlikovanje med nepromocijskimi informacijami in oglaševanjem, bi bilo treba opredeliti vrste informacij, ki se
  dajo na voljo
  .
  Imetnik dovoljenja za promet bi moral zagotoviti odobrene in najnovejše različice vsebine povzetkov značilnosti zdravil, ovojnino in navodila bolnikom za uporabo ter javno dostopno različico poročila o oceni.
  Zato je treba imetnikom dovoljenja za promet omogočiti, da
  dajo na voljo
  druge natančno opredeljene informacije, povezane z zdravili. |
| --- | --- |

(12)

Za nadaljnjo zagotovitev, da bodo imetniki dovoljenja za promet
  dajali na voljo
  samo kakovostne informacije, in za razlikovanje med nepromocijskimi informacijami in oglaševanjem, bi bilo treba opredeliti vrste informacij, ki se
  dajo na voljo
  .
  Imetnik dovoljenja za promet bi moral zagotoviti odobrene in najnovejše različice vsebine povzetkov značilnosti zdravil, ovojnino in navodila bolnikom za uporabo ter javno dostopno različico poročila o oceni.
  Zato je treba imetnikom dovoljenja za promet omogočiti, da
  dajo na voljo
  druge natančno opredeljene informacije, povezane z zdravili.

| (13) | Pristojni organi bi morali med postopkom izdaje dovoljenja za promet odobriti povzetek značilnosti zdravil, ovojnino in navodila bolnikom za uporabo ter javno dostopno različico poročila o oceni ali katero koli posodobljeno različico teh dokumentov. Zato ni bi smela biti potrebna dodatna odobritev pred objavo teh informacij v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(13)

Pristojni organi bi morali med postopkom izdaje dovoljenja za promet odobriti povzetek značilnosti zdravil, ovojnino in navodila bolnikom za uporabo ter javno dostopno različico poročila o oceni ali katero koli posodobljeno različico teh dokumentov. Zato ni bi smela biti potrebna dodatna odobritev pred objavo teh informacij v skladu s to direktivo.

| (14) | Informacije za
  bolnike in
  širšo javnost o zdravilih na recept bi bilo treba zagotoviti samo prek posebnih kanalov komuniciranja, vključno s spletom ▐, da se učinkovitost prepovedi oglaševanja nezaželenih informacij za
  bolnike ali
  širšo javnost ne bi zmanjšala. Kadar se informacije
  dajejo na voljo
  prek televizije, radia,
  časopisov, revij ali podobnih publikacij,
  bolniki pred takšnimi nezaželenimi informacijami niso zaščiteni, zato bi bilo treba takšno
  dajanje na voljo
  prepovedati. |
| --- | --- |

(14)

Informacije za
  bolnike in
  širšo javnost o zdravilih na recept bi bilo treba zagotoviti samo prek posebnih kanalov komuniciranja, vključno s spletom ▐, da se učinkovitost prepovedi oglaševanja nezaželenih informacij za
  bolnike ali
  širšo javnost ne bi zmanjšala. Kadar se informacije
  dajejo na voljo
  prek televizije, radia,
  časopisov, revij ali podobnih publikacij,
  bolniki pred takšnimi nezaželenimi informacijami niso zaščiteni, zato bi bilo treba takšno
  dajanje na voljo
  prepovedati.

| (15) | Splet je zelo pomemben z vidika zagotavljanja informacij bolnikom, njegov pomen pa še narašča. Splet omogoča skoraj neomejen dostop do informacij ne glede na nacionalne meje. Treba bi bilo oblikovati posebne predpise o spremljanju spletnih mest, da se upošteva čezmejna narava informacij, ki se zagotavljajo prek spleta, in omogoči sodelovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

(15)

Splet je zelo pomemben z vidika zagotavljanja informacij bolnikom, njegov pomen pa še narašča. Splet omogoča skoraj neomejen dostop do informacij ne glede na nacionalne meje. Treba bi bilo oblikovati posebne predpise o spremljanju spletnih mest, da se upošteva čezmejna narava informacij, ki se zagotavljajo prek spleta, in omogoči sodelovanje med državami članicami.

| (16) | S spremljanjem informacij o
  odobrenih
  zdravilih na recept
  v skladu s to direktivo
  bi bilo treba zagotoviti, da imetniki dovoljenja za promet
  dajejo na voljo
  zgolj informacije, ki so v skladu z Direktivo 2001/83/ES. Države članice bi morale sprejeti pravila za vzpostavitev učinkovitih mehanizmov spremljanja in zagotavljanje učinkovitega izvrševanja v primeru neskladnosti.
  Te predpise bi bilo treba uskladiti na ravni Unije, da bi zagotovili doslednost. V primeru neskladnosti bi bilo treba vzpostaviti postopke, v okviru katerih so lahko pri obravnavi vsakega primera imetniki dovoljenja za promet zastopani in lahko izrazijo svoja stališča.
  Spremljanje bi moralo temeljiti na nadzoru informacij pred njihovim
  dajanjem na voljo
  .
  Na voljo se smejo dati samo informacije, ki jih predhodno odobrijo pristojni organi, in sicer samo v odobreni obliki. |
| --- | --- |

(16)

S spremljanjem informacij o
  odobrenih
  zdravilih na recept
  v skladu s to direktivo
  bi bilo treba zagotoviti, da imetniki dovoljenja za promet
  dajejo na voljo
  zgolj informacije, ki so v skladu z Direktivo 2001/83/ES. Države članice bi morale sprejeti pravila za vzpostavitev učinkovitih mehanizmov spremljanja in zagotavljanje učinkovitega izvrševanja v primeru neskladnosti.
  Te predpise bi bilo treba uskladiti na ravni Unije, da bi zagotovili doslednost. V primeru neskladnosti bi bilo treba vzpostaviti postopke, v okviru katerih so lahko pri obravnavi vsakega primera imetniki dovoljenja za promet zastopani in lahko izrazijo svoja stališča.
  Spremljanje bi moralo temeljiti na nadzoru informacij pred njihovim
  dajanjem na voljo
  .
  Na voljo se smejo dati samo informacije, ki jih predhodno odobrijo pristojni organi, in sicer samo v odobreni obliki.

| (17) | Ker ta direktiva prvič uvaja usklajene predpise o
  dajanju na voljo
  informacij za
  bolnike in
  širšo javnost o zdravilih na recept, bi morala Komisija oceniti njeno delovanje in potrebo po pregledu pet let po začetku njene veljavnosti. Uvesti bi bilo treba tudi določbo, v skladu s katero Komisija
  v sodelovanju z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, kot so organizacije bolnikov in zdravstvenih delavcev,
  pripravi smernice na podlagi izkušenj držav članic pri spremljanju informacij. |
| --- | --- |

(17)

Ker ta direktiva prvič uvaja usklajene predpise o
  dajanju na voljo
  informacij za
  bolnike in
  širšo javnost o zdravilih na recept, bi morala Komisija oceniti njeno delovanje in potrebo po pregledu pet let po začetku njene veljavnosti. Uvesti bi bilo treba tudi določbo, v skladu s katero Komisija
  v sodelovanju z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, kot so organizacije bolnikov in zdravstvenih delavcev,
  pripravi smernice na podlagi izkušenj držav članic pri spremljanju informacij.

| (18) | Komisija bi se morala o vprašanjih, povezanih z izvajanjem te direktive, in o tem, kako jo izvajajo države članice, posvetovati z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, kot so neodvisne organizacije bolnikov, zdravstvene organizacije in organizacije potrošnikov ter zdravstvenih delavcev. |
| --- | --- |

(18)

Komisija bi se morala o vprašanjih, povezanih z izvajanjem te direktive, in o tem, kako jo izvajajo države članice, posvetovati z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, kot so neodvisne organizacije bolnikov, zdravstvene organizacije in organizacije potrošnikov ter zdravstvenih delavcev.

| (19) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte v zvezi s Prilogo k tej direktivi v zvezi s kakovostnimi merili informacij za bolnike in širšo javnost in smernicami za spletno dostopnost. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(19)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte v zvezi s Prilogo k tej direktivi v zvezi s kakovostnimi merili informacij za bolnike in širšo javnost in smernicami za spletno dostopnost. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (20) | Ker cilja te direktive, zlasti uskladitve predpisov o informacijah o zdravilih na recept po vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(20)

Ker cilja te direktive, zlasti uskladitve predpisov o informacijah o zdravilih na recept po vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (21) | Direktivo 2001/83/ES bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(21)

Direktivo 2001/83/ES bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2001/83/ES

Direktiva 2001/83/ES se spremeni:

| (1) | V členu 1 se točka 26 nadomesti z naslednjim:




  „26.
     Navodila bolnikom za uporabo:

  Zdravilu priložen listič s podatki, ki so namenjeni bolniku in ki ustrezajo dejanskim potrebam bolnikov.“ |
| --- | --- |

(1)

V členu 1 se točka 26 nadomesti z naslednjim:

„26.
     Navodila bolnikom za uporabo:

| (2) | V členu 59 se doda naslednji odstavek:




  „4.
     
  Navodila bolnikom za uporabo ustrezajo dejanskim potrebam bolnikov. V ta namen bi morale organizacije bolnikov sodelovati pri razvoju in pregledovanju informacij o zdravilih, ki ga izvajajo nacionalni regulativni organi in Agencija. Navodila bolnikom za uporabo vsebujejo kratek odstavek, v katerem so navedene koristi in možni škodljivi učinki zdravila, pa tudi opis dodatnih informacij za varno in učinkovito uporabo zdravila.“ |
| --- | --- |

(2)

V členu 59 se doda naslednji odstavek:

„4.
     
  Navodila bolnikom za uporabo ustrezajo dejanskim potrebam bolnikov. V ta namen bi morale organizacije bolnikov sodelovati pri razvoju in pregledovanju informacij o zdravilih, ki ga izvajajo nacionalni regulativni organi in Agencija. Navodila bolnikom za uporabo vsebujejo kratek odstavek, v katerem so navedene koristi in možni škodljivi učinki zdravila, pa tudi opis dodatnih informacij za varno in učinkovito uporabo zdravila.“

| (3) | V členu 86 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Naslov ne vključuje:






  — | označevanja
  , v katerem se vedno navede vsaj mednarodno nelastniško ime,
  in priloženega
  navodila bolnikom za uporabo
  , kar urejajo določbe naslova V, |
| --- | --- | --- |

(3)

V členu 86 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Naslov ne vključuje:

—

označevanja
  , v katerem se vedno navede vsaj mednarodno nelastniško ime,
  in priloženega
  navodila bolnikom za uporabo
  , kar urejajo določbe naslova V,

| — | dopisovanja, po možnosti s priloženimi gradivi, ki niso promocijske narave in so potrebna kot odgovor na specifična vprašanja o določenem zdravilu, |
| --- | --- |

—

dopisovanja, po možnosti s priloženimi gradivi, ki niso promocijske narave in so potrebna kot odgovor na specifična vprašanja o določenem zdravilu,

| — | informativnih objav o dejstvih
  (vključno z informativnimi objavami ali izjavami, ki so na primer pripravljene za medijske organizacije kot odgovor na neposredno poizvedovanje ali so delničarjem in/ali zakonodajalcem dane na voljo na konferencah, v pisnih izjavah, objavah ali poročilih)
  ter referenčnega gradiva
  o zdravilu
  , na primer v zvezi
  z razpoložljivostjo,
  spremembami na ovojnini, opozorili o neželenih učinkih kot delu splošnih previdnostnih ukrepov, prodajnimi katalogi in ceniki
  , povrnitvijo stroškov, informacijami o okoljevarstvenih tveganjih zdravila in o odlaganju neuporabljenih zdravil ali iz njih nastalih odpadnih snovi ter napotki v zvezi z uveljavljenim sistemom zbiranja teh snovi
  pod pogojem, da
  takšne objave in referenčno gradivo
  ne vključujejo
  promocijskih
  navedb o lastnostih zdravila
  ter ne napeljujejo ali spodbujajo k jemanju zdravila
  ; |
| --- | --- |

—

informativnih objav o dejstvih
  (vključno z informativnimi objavami ali izjavami, ki so na primer pripravljene za medijske organizacije kot odgovor na neposredno poizvedovanje ali so delničarjem in/ali zakonodajalcem dane na voljo na konferencah, v pisnih izjavah, objavah ali poročilih)
  ter referenčnega gradiva
  o zdravilu
  , na primer v zvezi
  z razpoložljivostjo,
  spremembami na ovojnini, opozorili o neželenih učinkih kot delu splošnih previdnostnih ukrepov, prodajnimi katalogi in ceniki
  , povrnitvijo stroškov, informacijami o okoljevarstvenih tveganjih zdravila in o odlaganju neuporabljenih zdravil ali iz njih nastalih odpadnih snovi ter napotki v zvezi z uveljavljenim sistemom zbiranja teh snovi
  pod pogojem, da
  takšne objave in referenčno gradivo
  ne vključujejo
  promocijskih
  navedb o lastnostih zdravila
  ter ne napeljujejo ali spodbujajo k jemanju zdravila
  ;

| — | informacij v zvezi z zdravjem ljudi ali boleznimi pod pogojem, da ni nobenega napotila, tudi posrednega ne, na
  posamezna
  zdravila; |
| --- | --- |

—

informacij v zvezi z zdravjem ljudi ali boleznimi pod pogojem, da ni nobenega napotila, tudi posrednega ne, na
  posamezna
  zdravila;

| — | informacij
  o zdravilih na recept, ki izpolnjujejo merila kakovosti, ki so jih odobrili pristojni organi v državah članicah in ki jih imetnik dovoljenja za promet v odobreni obliki daje na voljo bolnikom in širši javnosti ter
  za katere veljajo določbe naslova VIIIa; |
| --- | --- |

—

informacij
  o zdravilih na recept, ki izpolnjujejo merila kakovosti, ki so jih odobrili pristojni organi v državah članicah in ki jih imetnik dovoljenja za promet v odobreni obliki daje na voljo bolnikom in širši javnosti ter
  za katere veljajo določbe naslova VIIIa;

| — | informativnih objav o dejstvih za vlagatelje in zaposlene o pomembnih spremembah v poslovnem razvoju pod pogojem, da ne promovirajo zdravila bolnikom ali širši javnosti
  . |
| --- | --- |

—

informativnih objav o dejstvih za vlagatelje in zaposlene o pomembnih spremembah v poslovnem razvoju pod pogojem, da ne promovirajo zdravila bolnikom ali širši javnosti
  .

3.
     
  Kadar so odobrene izjeme od prepovedi oglaševanja iz odstavka 2, se opredeli imetnik dovoljenja za promet z zdravilom in vsaka tretja stran ter vsaka tretja stran, ki deluje v imenu imetnika dovoljenja za promet z zdravilom.
  “

| (4) | V členu 88 se odstavku 4 doda naslednji pododstavek:
  „
  Takšne kampanje odobrijo pristojni organi držav članic samo, če se zagotovi, da industrija v okviru kampanje posreduje objektivne, nepristranske informacije o vzrokih bolezni, učinkovitosti cepiva, neželenih učinkih in kontraindikacijah za cepljenje.
  “ |
| --- | --- |

(4)

V členu 88 se odstavku 4 doda naslednji pododstavek:

„
  Takšne kampanje odobrijo pristojni organi držav članic samo, če se zagotovi, da industrija v okviru kampanje posreduje objektivne, nepristranske informacije o vzrokih bolezni, učinkovitosti cepiva, neželenih učinkih in kontraindikacijah za cepljenje.
  “

| (5) | Naslov „NASLOV VIIIa Obveščanje in oglaševanje“ se črta. |
| --- | --- |

(5)

Naslov „NASLOV VIIIa Obveščanje in oglaševanje“ se črta.

| (6) | Črta se člen 88a. |
| --- | --- |

(6)

Črta se člen 88a.

| (7) | V členu 94 se odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Pri neposrednih ali posrednih promocijah zdravil s strani imetnika dovoljenja za promet ali tretje strani, ki deluje v njegovem imenu ali po njegovih navodilih se ne sme dajati, ponujati ali obljubljati daril, denarnih ugodnosti ali nuditi materialne koristi osebam, usposobljenim za predpisovanje ali izdajanje zdravil.“ |
| --- | --- |

(7)

V členu 94 se odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Pri neposrednih ali posrednih promocijah zdravil s strani imetnika dovoljenja za promet ali tretje strani, ki deluje v njegovem imenu ali po njegovih navodilih se ne sme dajati, ponujati ali obljubljati daril, denarnih ugodnosti ali nuditi materialne koristi osebam, usposobljenim za predpisovanje ali izdajanje zdravil.“

| (8) | Za členom 100 se vstavi naslednji naslov:
  „Naslov VIIIa –   informacije za
  bolnike in
  širšo javnost o zdravilih na recept

  Člen 100a

  1.   
  Ne glede na pomembno vlogo, ki jo imajo pristojni nacionalni organi in zdravstveni delavci pri boljšem obveščanju bolnikov in širše javnosti o odobrenih zdravilih na recept, lahko države
  članice
  od imetnika
  dovoljenja za promet
  zahtevajo, da
  neposredno ali posredno prek tretje stranke,
  ki deluje v imenu imetnika dovoljenja za promet, posreduje informacije, ki jih je uradno odobril nacionalni pristojni organ ali pristojni organ Unije, bolnikom,
  širši javnosti ali njenim članom o odobrenih zdravilih na recept pod pogojem, da so
  informacije in način njihovega dajanja na voljo skladni
  z določbami tega naslova. Takšne informacije se ne obravnavajo kot oglaševanje za namene uporabe naslova VIII.
  Ko so takšne informacije dane na voljo, se opredelijo imetnik dovoljenja za promet in tretje stranke, pa tudi vsaka tretja stranka, ki deluje v imenu imetnika dovoljenja za promet, se kot takšna jasno opredeli.




  2.
     
  Zdravstveni delavci, ki dajejo na voljo informacije o zdravilih ali medicinskih napravah na javni prireditvi, v tisku ali radiu in televiziji, javno razglasijo svoje interese, na primer vse finančne vezi z imetniki dovoljenja za promet ali s tretjimi strankami, ki delujejo v njihovem imenu. To zajema tudi dajanje na voljo informacij o zdravilih ali medicinskih napravah med opravljanjem svetovalnih storitev in tehničnega svetovanja.




  3.
     
  Organizirati bi bilo treba informacijske kampanje za večjo ozaveščenost bolnikov, širše javnosti in njenih članov o tveganju ponarejenih zdravil. Te informacijske kampanje lahko izvedejo pristojni nacionalni organi v sodelovanju z industrijo, zdravstvenimi delavci in organizacijami bolnikov.


  4.   Ta naslov ne vključuje:






  (a) | informativnih objav o dejstvih (vključno z objavami ali izjavami, ki so na primer pripravljene za medijske organizacije kot odgovor na neposredno poizvedovanje ali so delničarjem in/ali zakonodajalcem dane na voljo na konferencah, v pisnih izjavah in objavah ali poročilih) ter referenčnega gradiva za zdravila, na primer sprememb na ovojnini, opozoril o neželenih učinkih kot dela splošnih previdnostnih ukrepov, prodajnih katalogov, cenikov in povrnitve stroškov pod pogojem, da njihov namen ni oglaševanje določenega zdravila
  ; |
| --- | --- | --- |

(8)

Za členom 100 se vstavi naslednji naslov:

„Naslov VIIIa –   informacije za
  bolnike in
  širšo javnost o zdravilih na recept

Člen 100a

1.   
  Ne glede na pomembno vlogo, ki jo imajo pristojni nacionalni organi in zdravstveni delavci pri boljšem obveščanju bolnikov in širše javnosti o odobrenih zdravilih na recept, lahko države
  članice
  od imetnika
  dovoljenja za promet
  zahtevajo, da
  neposredno ali posredno prek tretje stranke,
  ki deluje v imenu imetnika dovoljenja za promet, posreduje informacije, ki jih je uradno odobril nacionalni pristojni organ ali pristojni organ Unije, bolnikom,
  širši javnosti ali njenim članom o odobrenih zdravilih na recept pod pogojem, da so
  informacije in način njihovega dajanja na voljo skladni
  z določbami tega naslova. Takšne informacije se ne obravnavajo kot oglaševanje za namene uporabe naslova VIII.
  Ko so takšne informacije dane na voljo, se opredelijo imetnik dovoljenja za promet in tretje stranke, pa tudi vsaka tretja stranka, ki deluje v imenu imetnika dovoljenja za promet, se kot takšna jasno opredeli.

2.
     
  Zdravstveni delavci, ki dajejo na voljo informacije o zdravilih ali medicinskih napravah na javni prireditvi, v tisku ali radiu in televiziji, javno razglasijo svoje interese, na primer vse finančne vezi z imetniki dovoljenja za promet ali s tretjimi strankami, ki delujejo v njihovem imenu. To zajema tudi dajanje na voljo informacij o zdravilih ali medicinskih napravah med opravljanjem svetovalnih storitev in tehničnega svetovanja.

3.
     
  Organizirati bi bilo treba informacijske kampanje za večjo ozaveščenost bolnikov, širše javnosti in njenih članov o tveganju ponarejenih zdravil. Te informacijske kampanje lahko izvedejo pristojni nacionalni organi v sodelovanju z industrijo, zdravstvenimi delavci in organizacijami bolnikov.

4.   Ta naslov ne vključuje:

(a)

informativnih objav o dejstvih (vključno z objavami ali izjavami, ki so na primer pripravljene za medijske organizacije kot odgovor na neposredno poizvedovanje ali so delničarjem in/ali zakonodajalcem dane na voljo na konferencah, v pisnih izjavah in objavah ali poročilih) ter referenčnega gradiva za zdravila, na primer sprememb na ovojnini, opozoril o neželenih učinkih kot dela splošnih previdnostnih ukrepov, prodajnih katalogov, cenikov in povrnitve stroškov pod pogojem, da njihov namen ni oglaševanje določenega zdravila
  ;

| (b) | gradiva, ki ga
  zdravstveni delavci dobijo za lastno uporabo
  . |
| --- | --- |

(b)

gradiva, ki ga
  zdravstveni delavci dobijo za lastno uporabo
  .

5.
     
  Določbe te direktive ne posegajo v pravico oseb ali organizacij, zlasti medijev, bolnikov ali organizacij bolnikov, da izrazijo svoje stališče o zdravilih, ki se izdajajo samo na recept, pod pogojem, da delujejo neodvisno, ne pa neposredno ali posredno v imenu imetnika dovoljenja za promet, po njegovih navodilih ali v njegovem interesu.

Člen 100b

1.
     Imetnik dovoljenja za promet
  daje na voljo bolnikom, širši javnosti
  ali
  njenim članom
  naslednje
  informacije
  o odobrenih zdravilih na recept:

| (a) | najnovejšo različico povzetka
  značilnosti zdravila, ▐ kakor so
  jo
  odobrili pristojni organi
  med postopkom izdaje ali podaljšanja dovoljenja za promet
  ; |
| --- | --- |

(a)

najnovejšo različico povzetka
  značilnosti zdravila, ▐ kakor so
  jo
  odobrili pristojni organi
  med postopkom izdaje ali podaljšanja dovoljenja za promet
  ;

| (b) | najnovejšo različico
  ovojnine in
  navodila bolnikom za uporabo
  ,
  kakor so ju odobrili pristojni organi med postopkom izdaje ali spremembe dovoljenja za promet;
  in |
| --- | --- |

(b)

najnovejšo različico
  ovojnine in
  navodila bolnikom za uporabo
  ,
  kakor so ju odobrili pristojni organi med postopkom izdaje ali spremembe dovoljenja za promet;
  in

| (c) | najnovejšo
  javno
  dostopno različico
  poročila o oceni, ki jo pripravijo pristojni organi
  med postopkom izdaje ali spremembe dovoljenja za promet
  . |
| --- | --- |

(c)

najnovejšo
  javno
  dostopno različico
  poročila o oceni, ki jo pripravijo pristojni organi
  med postopkom izdaje ali spremembe dovoljenja za promet
  .

Informacije iz točk (a), (b) in (c) so na voljo v obliki, ki verodostojno ponazarja uradno odobrene informacije, kot so jih pripravili pristojni organi. Na voljo se dajo v elektronski in tiskani obliki ter v oblikah, namenjenih slepim in slabovidnim osebam.

2.
     
  Imetnik dovoljenja za promet lahko daje na voljo bolnikom, širši javnosti ali njenim članom naslednje informacije o odobrenih zdravilih na recept:

| (a) | informacije o vplivu zdravila na okolje
  poleg informacij o sistemu odlaganja in zbiranja v skladu s členom 54(j), ki se dajo na voljo v skladu s prvim odstavkom tega člena; |
| --- | --- |

(a)

informacije o vplivu zdravila na okolje
  poleg informacij o sistemu odlaganja in zbiranja v skladu s členom 54(j), ki se dajo na voljo v skladu s prvim odstavkom tega člena;

| (b) | informacije o cenah; |
| --- | --- |

(b)

informacije o cenah;

| (c) | informacije o spremembah
  na ovojnini
  ; |
| --- | --- |

(c)

informacije o spremembah
  na ovojnini
  ;

| (d) | opozorila
  o neželenih učinkih
  poleg informacij, zagotovljenih v skladu s členom 59(1)(e) in danih na voljo v skladu s prvim odstavkom tega člena
  ; |
| --- | --- |

(d)

opozorila
  o neželenih učinkih
  poleg informacij, zagotovljenih v skladu s členom 59(1)(e) in danih na voljo v skladu s prvim odstavkom tega člena
  ;

| (e) | navodila za uporabo poleg informacij, zagotovljenih v skladu s členom 59(1)(d) in danih na voljo v skladu z odstavkom 1 tega člena. Te informacije se lahko po potrebi dopolnijo z nepremičnimi ali premičnimi slikami tehnične narave, ki ponazarjajo pravilen način uporabe zdravila; |
| --- | --- |

(e)

navodila za uporabo poleg informacij, zagotovljenih v skladu s členom 59(1)(d) in danih na voljo v skladu z odstavkom 1 tega člena. Te informacije se lahko po potrebi dopolnijo z nepremičnimi ali premičnimi slikami tehnične narave, ki ponazarjajo pravilen način uporabe zdravila;

| (f) | farmacevtske in predklinične preizkuse ter klinična preskušanja zadevnih zdravil
  ,
  predstavljene kot nepromocijski povzetek informacij o dejstvih; |
| --- | --- |

(f)

farmacevtske in predklinične preizkuse ter klinična preskušanja zadevnih zdravil
  ,
  predstavljene kot nepromocijski povzetek informacij o dejstvih;

| (g) | povzetek pogosto predloženih zahtev za posredovanje informacij v skladu s členom 100c(b) in odgovorov nanje; |
| --- | --- |

(g)

povzetek pogosto predloženih zahtev za posredovanje informacij v skladu s členom 100c(b) in odgovorov nanje;

| (h) | druge vrste informacij, ki jih je odobril pristojni organ in pomembno pripomorejo k primerni uporabi zdravila. |
| --- | --- |

(h)

druge vrste informacij, ki jih je odobril pristojni organ in pomembno pripomorejo k primerni uporabi zdravila.

Informacije iz točk (a) do (g) so na voljo v elektronski in tiskani obliki ter v oblikah, namenjenim slepim in slabovidnim osebam.

Informacije iz točk (a) do (g) pred njihovo objavo za namene tega člena odobrijo pristojni organi ali Agencija v primeru izdaje dovoljenja za promet na ravni Unije.

Člen 100c

Informacije o odobrenih zdravilih na recept, ki jih imetnik dovoljenja za promet
  da na voljo bolnikom ali
  širši javnosti ali njenim članom, niso na voljo na televiziji
  ,
  radiu
  ali v časopisih, revijah in podobnih publikacijah
  . Na voljo se dajo samo prek naslednjih kanalov:

▐

| (a) | spletna mesta o zdravilih,
  registrana in upravljana v skladu s členom 100h,
  ob izključitvi nezaželenega gradiva, ki se aktivno razpošilja
  bolnikom,
  širši javnosti ali njenim članom; |
| --- | --- |

(a)

spletna mesta o zdravilih,
  registrana in upravljana v skladu s členom 100h,
  ob izključitvi nezaželenega gradiva, ki se aktivno razpošilja
  bolnikom,
  širši javnosti ali njenim članom;

| (b) | ▐ odgovori na
  posebne
  zahtevke po informacijah
  o zdravilih
  s strani
  bolnika ali
  člana širše javnosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

▐ odgovori na
  posebne
  zahtevke po informacijah
  o zdravilih
  s strani
  bolnika ali
  člana širše javnosti
  ;

| (c) | tiskovine o zdravilu, ki jih je pripravil imetnik dovoljenja za promet v skladu s členom 100b na posebno zahtevo bolnika ali člana širše javnosti
  . |
| --- | --- |

(c)

tiskovine o zdravilu, ki jih je pripravil imetnik dovoljenja za promet v skladu s členom 100b na posebno zahtevo bolnika ali člana širše javnosti
  .

Člen 100d

1.   Vsebina in predstavitev informacij o odobrenih zdravilih na recept, ki jih imetnik dovoljenja za promet
  da na voljo
  za
  bolnike,
  širšo javnost ali njene člane, izpolnjujeta naslednje pogoje:

| (a) | morata biti objektivni in nepristranski; če se pri tem informacije sklicujejo na koristi zdravila, je treba navesti tudi njegova tveganja; |
| --- | --- |

(a)

morata biti objektivni in nepristranski; če se pri tem informacije sklicujejo na koristi zdravila, je treba navesti tudi njegova tveganja;

| (b) | morata
  biti usmerjena k bolniku, da bolje izpolnjujeta njihove potrebe
  ; |
| --- | --- |

(b)

morata
  biti usmerjena k bolniku, da bolje izpolnjujeta njihove potrebe
  ;

| (c) | morata temeljiti na dokazih, biti preverljivi in vključevati izjavo o zanesljivosti dokazov; |
| --- | --- |

(c)

morata temeljiti na dokazih, biti preverljivi in vključevati izjavo o zanesljivosti dokazov;

| (d) | morata biti posodobljeni in vsebovati datum objave ali zadnji pregled informacij; |
| --- | --- |

(d)

morata biti posodobljeni in vsebovati datum objave ali zadnji pregled informacij;

| (e) | morata biti zanesljivi, vsebovati točne podatke in ne biti zavajajoči; |
| --- | --- |

(e)

morata biti zanesljivi, vsebovati točne podatke in ne biti zavajajoči;

| (f) | morata biti razumljivi
  in jasno čitljivi
  za
  bolnike,
  splošno javnost
  in
  njene člane
  s posebnim upoštevanjem starejših ljudi
  ; |
| --- | --- |

(f)

morata biti razumljivi
  in jasno čitljivi
  za
  bolnike,
  splošno javnost
  in
  njene člane
  s posebnim upoštevanjem starejših ljudi
  ;

| (g) | morata jasno navajati vir informacij z navedbo njegovega avtorja ter se sklicevati na vsak dokument, na katerem temeljijo informacije; |
| --- | --- |

(g)

morata jasno navajati vir informacij z navedbo njegovega avtorja ter se sklicevati na vsak dokument, na katerem temeljijo informacije;

| (h) | ne smeta nasprotovati povzetku značilnosti zdravila, ovojnini in
  navodilih bolnikom za uporabo
  , kakor so jih odobrili pristojni organi. |
| --- | --- |

(h)

ne smeta nasprotovati povzetku značilnosti zdravila, ovojnini in
  navodilih bolnikom za uporabo
  , kakor so jih odobrili pristojni organi.

2.
     
  Komisija do ... (5) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni trenutnih pomanjkljivostih v povzetku glavnih značilnosti proizvoda in navodil bolnikom za uporabo ter predloge za njihovo izboljšanje, da bi bolje zadovoljili potrebe bolnikov in zdravstvenih delavcev. Komisija, če je to primerno, na temelju poročila in posvetovanja z ustreznimi udeleženci, pripravi predloge za izboljšanje berljivosti, predstavitve in vsebine teh dokumentov.

3.   Vse informacije vključujejo:

| (a) | izjavo, da je zadevno zdravilo na voljo samo na recept in da so navodila navedena v
  navodilih bolnikom za uporabo
  ali na zunanji ovojnini, kakor je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

izjavo, da je zadevno zdravilo na voljo samo na recept in da so navodila navedena v
  navodilih bolnikom za uporabo
  ali na zunanji ovojnini, kakor je ustrezno;

| (b) | izjavo, da je namen informacij podpreti, in ne nadomestiti, odnos med bolnikom in zdravstvenim delavcem ter da mora bolnik, če potrebuje pojasnilo
  ali dodatne informacije
  o zagotovljenih informacijah, stopiti v stik z zdravstvenim delavcem; |
| --- | --- |

(b)

izjavo, da je namen informacij podpreti, in ne nadomestiti, odnos med bolnikom in zdravstvenim delavcem ter da mora bolnik, če potrebuje pojasnilo
  ali dodatne informacije
  o zagotovljenih informacijah, stopiti v stik z zdravstvenim delavcem;

| (c) | izjavo, da informacije
  da na voljo poimensko naveden
  imetnik dovoljenja za promet
  ali so dane na voljo v njegovem imenu
  ; |
| --- | --- |

(c)

izjavo, da informacije
  da na voljo poimensko naveden
  imetnik dovoljenja za promet
  ali so dane na voljo v njegovem imenu
  ;

| (d) | poštni ali elektronski naslov, na katerega lahko
  bolniki in
  člani širše javnosti sporočajo pripombe
  ali zahtevke za dodatne informacije
  imetniku dovoljenja za promet.
  Posredovane pripombe posameznikov in odgovore imetnikov dovoljenja za promet je treba primerno evidentirati in spremljati; |
| --- | --- |

(d)

poštni ali elektronski naslov, na katerega lahko
  bolniki in
  člani širše javnosti sporočajo pripombe
  ali zahtevke za dodatne informacije
  imetniku dovoljenja za promet.
  Posredovane pripombe posameznikov in odgovore imetnikov dovoljenja za promet je treba primerno evidentirati in spremljati;

| (e) | poštni ali elektronski naslov, na katerega lahko bolniki in člani širše javnosti sporočajo pripombe pristojnim nacionalnim organom; |
| --- | --- |

(e)

poštni ali elektronski naslov, na katerega lahko bolniki in člani širše javnosti sporočajo pripombe pristojnim nacionalnim organom;

| (f) | trenutno besedilo navodil bolnikom za uporabo ali navodila za dostop do tega besedila. V primeru spletnih mest, ki so pod nadzorom imetnikov dovoljenja za promet in so namenjene izrecno državljanom ene ali več držav članic, vsebujejo povzetek značilnosti zadevnega zdravila in navodila bolnikom za uporabo v uradnih jezikih držav članic, kjer imajo dovoljenje, če so informacije o zdravilu na voljo v teh jezikih; |
| --- | --- |

(f)

trenutno besedilo navodil bolnikom za uporabo ali navodila za dostop do tega besedila. V primeru spletnih mest, ki so pod nadzorom imetnikov dovoljenja za promet in so namenjene izrecno državljanom ene ali več držav članic, vsebujejo povzetek značilnosti zadevnega zdravila in navodila bolnikom za uporabo v uradnih jezikih držav članic, kjer imajo dovoljenje, če so informacije o zdravilu na voljo v teh jezikih;

| (g) | izjavo, v kateri se bolnike in člane širše javnosti poziva, naj vse domnevne neželene učinke zdravil sporočijo svojemu zdravniku, lekarnarju, zdravstvenemu delavcu ali nacionalnemu pristojnemu organu, ter v kateri so navedeni ime, spletni naslov, poštni naslov in/ali telefonska številka nacionalnega pristojnega organa
  . |
| --- | --- |

(g)

izjavo, v kateri se bolnike in člane širše javnosti poziva, naj vse domnevne neželene učinke zdravil sporočijo svojemu zdravniku, lekarnarju, zdravstvenemu delavcu ali nacionalnemu pristojnemu organu, ter v kateri so navedeni ime, spletni naslov, poštni naslov in/ali telefonska številka nacionalnega pristojnega organa
  .

4.   Informacije ne vsebujejo:

| (a) | primerjav med zdravili
  glede njihove kakovosti, varnosti in učinkovitosti, če jih daje na voljo imetnik dovoljenja za promet, razen če:








  — | so primerjave del uradno odobrenih dokumentov, kot je povzetek značilnosti zdravil; |
| --- | --- | --- |

(a)

primerjav med zdravili
  glede njihove kakovosti, varnosti in učinkovitosti, če jih daje na voljo imetnik dovoljenja za promet, razen če:

—

so primerjave del uradno odobrenih dokumentov, kot je povzetek značilnosti zdravil;

| — | primerjave temeljijo na primerjalnih znanstvenih študijah, ki jih objavijo ustrezni nacionalni organi ali Agencija; |
| --- | --- |

—

primerjave temeljijo na primerjalnih znanstvenih študijah, ki jih objavijo ustrezni nacionalni organi ali Agencija;

| — | so primerjave iz povzetka evropskih javnih poročil o oceni zdravila iz člena 13 Uredbe (ES) št. 726/2004, ki navaja tudi druge možnosti zdravljenja in informacijo, ali ima novo zdravilo zdravilne prednosti; |
| --- | --- |

—

so primerjave iz povzetka evropskih javnih poročil o oceni zdravila iz člena 13 Uredbe (ES) št. 726/2004, ki navaja tudi druge možnosti zdravljenja in informacijo, ali ima novo zdravilo zdravilne prednosti;

| (b) | kakršnega koli napeljevanja k uporabi zdravila ali njenega spodbujanja; |
| --- | --- |

(b)

kakršnega koli napeljevanja k uporabi zdravila ali njenega spodbujanja;

| (c) | kakršnega koli gradiva iz člena 90
  ; |
| --- | --- |

(c)

kakršnega koli gradiva iz člena 90
  ;

| (d) | informacij o drugih zdravilih, za katera farmacevtska družba ni imetnik dovoljenja za promet
  . |
| --- | --- |

(d)

informacij o drugih zdravilih, za katera farmacevtska družba ni imetnik dovoljenja za promet
  .

5.   
  Da se zagotovi, da so bolnikom, širši javnosti ali njenim članom na voljo kakovostne informacije,
  Komisija
  prek delegiranih aktov v skladu s členom 100m in pogoji iz členov 100n in 100o
  sprejme potrebne ukrepe za
  uporabo
  odstavkov 1, 2, 3 in 4.

▐

Člen 100e

1.   Države članice zagotovijo, da
  je
  na spletnih mestih imetnika dovoljenja za promet
  objavljena zadnja posodobljena različica povzetka
  značilnosti zdravila in
  navodil bolnikom za uporabo
  zdravil
  na recept, ki so ju odobrili pristojni organi in ki se tržijo
  v uradnih jezikih držav članic, kjer so odobrena.

2.
     
  Države članice zagotovijo, da vsaka spletna stran spletnega mesta imetnika dovoljenja za promet, ki se nanaša na zdravila na recept, vsebuje povezavo na ustrezno spletno stran baze podatkov Unije (v nadaljevanju: baza podatkov EudraPharm) iz členov 57(1)(l) in 57(2) Uredbe (ES) št. 726/2004 in na nacionalni spletni portal o zdravilih iz člena 106 te direktive ali evropski spletni portal o zdravilih iz člena 26 Uredbe (ES) št. 726/2004.

3.
     
  Povzetkom evropskih javnih poročil o oceni zdravila iz člena 13 Uredbe (ES) št. 726/2004 se dodajo spletne povezave na ustrezne študije iz evropske zbirke podatkov o kliničnih poskusih (v nadaljevanju: zbirka podatkov EudraCT) iz člena 11 Direktive 2001/20/ES.

4.   Države članice zagotovijo, da se lahko zahtevek za informacije o zdravilu na recept, ki ga
  bolnik ali
  član širše javnosti predloži imetniku dovoljenja za promet, sestavi v katerem koli od uradnih jezikov Unije, ki so uradni jeziki v državah članicah, v katerih je zdravilo odobreno. Odgovor se sestavi v jeziku zahtevka.
  Odgovori so pristojnim nacionalnim organom na voljo za pregled.

Člen 100f

1.   Države članice brez ustvarjanja nesorazmernega bremena za imetnike dovoljenja za promet zagotovijo, da so informacije imetnikov dovoljenja za promet, zagotovljene v skladu s tem naslovom, dostopne invalidnim osebam.

2.   Za zagotavljanje dostopnosti informacij o zdravilu, ki jih zagotovijo imetniki dovoljenja za promet prek spleta, so zadevne spletne strani v skladu s smernicami ravni A verzije 1.0 za dostopnost do spletnih strani Konzorcija za svetovni splet (W3C). Komisija navedene smernice javno objavi.

Komisija lahko
  zaradi upoštevanja tehničnega napredka na podlagi delegiranih aktov v skladu s členom 100m in ob upoštevanju pogojev iz členov 100n in 100o sprejme potrebne ukrepe za uporabo tega odstavka
  .

Člen 100g

1.   Države članice zagotovijo ▐ preprečitev zlorab
  tako, da omogočijo, da samo
  imetnik dovoljenja za promet
  posreduje
  informacije
  , in sicer samo tiste, ki so jih pristojni nacionalni organi odobrili za zdravila na recept ter v obliki, ki je bila odobrena za posredovanje bolnikom in širši javnosti
  ali
  njenim članom
  .
  Države članice lahko z odstopanjem še naprej uporabljajo tiste vrste nadzornih mehanizmov, ki so jih izvajale pred 31. decembrom 2008, ne da bi izključile njihovo okrepitev. Komisija takšne mehanizme in njihovo okrepitev preveri in odobri, ob upoštevanju nasvetov pristojnih organov.

Takšni mehanizmi
  temeljijo na nadzoru informacij pred njihovim
  dajanjem na voljo
  , razen če

| — | so pristojni organi že odobrili vsebino informacij; ali |
| --- | --- |

—

so pristojni organi že odobrili vsebino informacij; ali

| — | se z različnimi mehanizmi zagotavlja enaka raven ustreznega in učinkovitega spremljanja. |
| --- | --- |

—

se z različnimi mehanizmi zagotavlja enaka raven ustreznega in učinkovitega spremljanja.

▐

2.   Po posvetovanju z državami članicami
  in vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, kot so organizacije bolnikov in zdravstvenih delavcev,
  Komisija pripravi smernice, ki zadevajo informacije, dovoljene na podlagi tega naslova, in vključujejo kodeks ravnanja za imetnike dovoljenja za promet, ki
  bolnikom in
  širši javnosti ali njenim članom zagotavljajo informacije o odobrenih zdravilih na recept.
  Smernice vsebujejo določbe, ki zagotavljajo, da lahko bolniki in člani javnosti pri pristojnih organih vložijo pritožbo v zvezi z zavajajočo prakso pri dajanju informacij na voljo.
  Komisija pripravi te smernice do ... (6) in jih redno posodablja na podlagi pridobljenih izkušenj.

Člen 100h

1.   Države članice zagotovijo, da imetniki dovoljenja za promet registrirajo spletna mesta
  pod njihovim nadzorom
  , ki
  so namenjena neposredno državljanom ene ali več držav članic in ki
  vsebujejo
  s strani organa odobrene
  informacije o zdravilih
  na recept, ki spadajo pod ta naslov
  , preden jih dajo na voljo
  bolnikom ali
  širši javnosti. Kadar se za spletno mesto ne uporabi domena najvišje ravni z državno kodo, imetnik dovoljenja za promet izbere državo članico registracije.
  Informacije so prilagojene na zahteve iz te direktive in usklajene z registracijsko dokumentacijo zdravila.

Po registraciji spletnega mesta lahko imetnik dovoljenja za promet informacije o zdravilu z navedenega spletnega mesta objavi na drugih spletnih mestih
  , ki jih imetnik dovoljenja za promet v skladu z določbami prvega pododstavka prijavi
  po vsej Uniji, če je vsebina enaka.
  Takšne spletne strani jasno opredeljujejo imetnika dovoljenja za promet.

Po registraciji spletnega mesta se predlogi sprememb vsebine v zvezi z zdravilom na recept nadzirajo v skladu z odstavkom 4. Za takšne spremembe ni potrebna ponovna registracija spletnega mesta.

2.
     
  Vsaka država članica sestavi in posodobi seznam registriranih spletnih mest. Ti seznami se dajo na voljo potrošnikom.

3.   Spletna mesta, registrirana v skladu z odstavkom 1, ne vsebujejo povezav na druga spletna mesta imetnika dovoljenja za promet, razen če so bila tudi ta registrirana v skladu z navedenim odstavkom. Navedena spletna mesta navajajo pristojni organ, ki je podelil dovoljenje za promet, in njegov spletni naslov.

Spletna mesta, registrirana v skladu z odstavkom 1, ne omogočajo identifikacije
  bolnikov ali
  članov javnosti, ki imajo dostop do navedenih spletnih mest
  brez izrecnega predhodnega dovoljenja
  , ali pojava
  nezaželene vsebine
  na teh spletnih mestih, ki se aktivno razpošilja
  bolnikom,
  širši javnosti ali njenim članom.
  Spletna mesta lahko omogočajo video vsebine, če je to koristno za podpiranje varne in učinkovite uporabe zdravila.

Registrirana spletna mesta imajo obvestilo na vrhu vsake spletne strani, s katerim se bolnike in širšo javnost obvešča, da informacije na teh straneh pripravlja imenovani imetnik dovoljenja za promet. V to obvestilo je vključena tudi povezava na podatkovno zbirko o zdravilih EudraPharm.

4.   Država članica, v kateri je bilo registrirano spletno mesto, je odgovorna za spremljanje vsebine
  v zvezi z zdravili na recept, ki je na voljo
  na navedenem spletnem mestu.

5.   Država članica ne sprejme nobenega ukrepa v zvezi z vsebino spletnega mesta, ki prikazuje spletno mesto, registrirano pri pristojnih nacionalnih organih druge države članice, razen v naslednjih primerih:

| (a) | Če država članica upravičeno dvomi, ali je prevod prikazanih informacij pravilen, lahko od imetnika dovoljenja za promet zahteva overjen prevod informacij
  , ki so jih odobrili pristojni organi, danih na voljo
  na spletnem mestu, ki je registrirano pri pristojnih nacionalnih organih druge države članice. |
| --- | --- |

(a)

Če država članica upravičeno dvomi, ali je prevod prikazanih informacij pravilen, lahko od imetnika dovoljenja za promet zahteva overjen prevod informacij
  , ki so jih odobrili pristojni organi, danih na voljo
  na spletnem mestu, ki je registrirano pri pristojnih nacionalnih organih druge države članice.

| (b) | Če država članica upravičeno dvomi, ali so informacije, ki
  so jih odobrili pristojni organi in so na voljo
  na spletnem mestu, ki je registrirano pri pristojnih nacionalnih organih druge države članice, v skladu z zahtevami iz tega naslova, o razlogih za dvom obvesti navedeno državo članico. Zadevne države članice si po najboljših močeh prizadevajo doseči dogovor o potrebnih ukrepih. Če ne dosežejo dogovora v dveh mesecih, zadevo predajo farmacevtskemu odboru iz člena 84. Vsi potrebni ukrepi se lahko sprejmejo šele potem, ko je navedeni odbor dal mnenje. Države članice upoštevajo mnenja farmacevtskega odbora in obvestijo odbor o tem, kako se je njegovo mnenje upoštevalo. |
| --- | --- |

(b)

Če država članica upravičeno dvomi, ali so informacije, ki
  so jih odobrili pristojni organi in so na voljo
  na spletnem mestu, ki je registrirano pri pristojnih nacionalnih organih druge države članice, v skladu z zahtevami iz tega naslova, o razlogih za dvom obvesti navedeno državo članico. Zadevne države članice si po najboljših močeh prizadevajo doseči dogovor o potrebnih ukrepih. Če ne dosežejo dogovora v dveh mesecih, zadevo predajo farmacevtskemu odboru iz člena 84. Vsi potrebni ukrepi se lahko sprejmejo šele potem, ko je navedeni odbor dal mnenje. Države članice upoštevajo mnenja farmacevtskega odbora in obvestijo odbor o tem, kako se je njegovo mnenje upoštevalo.

6.   Države članice
  od imetnikov
  dovoljenja za promet, ki so registrirali spletna mesta v skladu z odstavki 1 do 5,
  zahtevajo
  , da na
  vrh vsakega
  spletnega mesta vključijo
  obvestilo, s katerim se bolnike in širšo javnost obvešča, da informacije na teh mestih pripravlja imetnik dovoljenja za promet
  in se
  torej spletno mesto
  spremlja
  , da se na njem ne bi oglaševala zdravila na recept
  .
  Obvestilo jasno
  navaja nacionalni pristojni organ, ki spremlja zadevno spletno mesto
  , ter imetnika dovoljenja za promet, ki je odgovoren za spletno mesto
  . Prav tako navaja, da spremljanje spletnega mesta ne pomeni nujno, da so bile vse informacije na spletnem mestu predhodno odobrene
  , in vključuje povezavo na bazo podatkov EudraPharm s pojasnilom, da so v njej na voljo potrjene informacije
  .

7.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 100m in pod pogoji iz členov 100n in 100o določi podrobna pravila in pogoje za registracijo in spremljanje spletnih mest, o katerih govori ta naslov, in informacij, objavljenih na njih, da bi zagotovila zanesljivost tam predstavljenih podatkov in njihovo skladnost z dovoljenjem in registracijo zadevnega zdravila, s čimer se potrošnikom zagotovi jamstvo, da so zadevno spletno mesto oziroma informacije točni in temeljijo na dejstvih. Ta pravila in pogoji vključujejo merila certificiranja ali kvalifikacije, ki se uporabljajo za registrirana spletna mesta.

Člen 100i

1.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se določbe tega naslova izvajajo ter da se sprejmejo ustrezni in učinkoviti ukrepi za kaznovanje neskladnosti z navedenimi določbami. Ti ukrepi vključujejo:

| (a) | določitev kazni, ki se uvedejo za kršitev določb, sprejetih za izvajanje tega naslova.
  Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne; |
| --- | --- |

(a)

določitev kazni, ki se uvedejo za kršitev določb, sprejetih za izvajanje tega naslova.
  Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne;

| (b) | obveznost kaznovanja primerov neskladnosti; |
| --- | --- |

(b)

obveznost kaznovanja primerov neskladnosti;

| (c) | dajanje pooblastil sodiščem ali upravnim organom, ki jim omogočajo odreditev prenehanja
  dajanja na voljo
  informacij, ki niso v skladu s tem naslovom, ali, če se takšne informacije še niso
  dale na voljo
  , vendar so tik pred
  dajanjem na voljo
  , odreditev prepovedi takšnega
  dajanja na voljo
  . |
| --- | --- |

(c)

dajanje pooblastil sodiščem ali upravnim organom, ki jim omogočajo odreditev prenehanja
  dajanja na voljo
  informacij, ki niso v skladu s tem naslovom, ali, če se takšne informacije še niso
  dale na voljo
  , vendar so tik pred
  dajanjem na voljo
  , odreditev prepovedi takšnega
  dajanja na voljo
  .

Države članice zagotovijo možnost, da se objavi ime imetnika dovoljenja za promet, odgovornega za dajanje na voljo neustreznih informacij o zdravilu.

2.   Države članice oblikujejo določbe, da se ukrepi iz odstavka 1 sprejmejo po pospešenem postopku z začasnim ali dokončnim učinkom.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da so pri obravnavi vsakega primera, v katerem so imetniki dovoljenja za promet obtoženi nespoštovanja določb iz tega naslova, prisotni njihovi predstavniki in da lahko izrazijo svoja stališča. Imetniki dovoljenja za promet imajo glede vsake odločitve pravico do pritožbe pri sodnem ali drugem organu. Med pritožbenim postopkom se dajanje na voljo informacij prekine, dokler pristojni organ ne sprejme drugačne odločitve.

Člen 100j

Države članice zagotovijo, da imetniki dovoljenja za promet prek strokovne službe iz člena 98(1):

| (a) | dajo na voljo
  pristojnim
  organom ali službam, odgovornim za nadzor informacij o zdravilih,
  ki te informacije odobrijo v naprej,
  vzorec vseh informacij
  na voljo
  v skladu s tem naslovom, ter informacije o količini
  zagotovljenih
  informacij, skupaj z izjavo, v kateri so navedene osebe, na katere so informacije naslovljene, način
  dajanja na voljo
  ter datum
  , ko je bilo prvič dano na voljo
  ; |
| --- | --- |

(a)

dajo na voljo
  pristojnim
  organom ali službam, odgovornim za nadzor informacij o zdravilih,
  ki te informacije odobrijo v naprej,
  vzorec vseh informacij
  na voljo
  v skladu s tem naslovom, ter informacije o količini
  zagotovljenih
  informacij, skupaj z izjavo, v kateri so navedene osebe, na katere so informacije naslovljene, način
  dajanja na voljo
  ter datum
  , ko je bilo prvič dano na voljo
  ;

| (b) | zagotovijo, da so informacije o zdravilih, ki jih
  daje na voljo
  njihovo podjetje, v skladu z zahtevami iz tega naslova; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da so informacije o zdravilih, ki jih
  daje na voljo
  njihovo podjetje, v skladu z zahtevami iz tega naslova;

| (c) | organom ali službam za spremljanje informacij o zdravilih
  zagotovijo
  informacije
  ter finančna sredstva
  in nudijo pomoč, ki jo zahtevajo za izvajanje svojih pristojnosti; |
| --- | --- |

(c)

organom ali službam za spremljanje informacij o zdravilih
  zagotovijo
  informacije
  ter finančna sredstva
  in nudijo pomoč, ki jo zahtevajo za izvajanje svojih pristojnosti;

| (d) | zagotovijo, da se sklepi organov ali služb za spremljanje informacij o zdravilih, takoj in v celoti upoštevajo. |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo, da se sklepi organov ali služb za spremljanje informacij o zdravilih, takoj in v celoti upoštevajo.

Člen 100k

Za informacije o homeopatskih zdravilih iz člena 14(1), ki so bila uvrščena kot zdravila samo na recept, veljajo določbe tega naslova.
  Enako velja za informacije o zdravilih iz zdravilnih zelišč ali drugih sestavin ali terapij, ki so razvrščena kot zdravila samo na recept.

Člen 100l

1.
     
  Ne glede na določbe tega naslova o informacijah, ki jih posreduje imetnik dovoljenja za promet, vsaka država članica zagotovi, da so bolnikom in širši javnosti ali njenim članom na voljo objektivne in nepristranske informacije o:

| (a) | zdravilih, ki se prodajajo na trgu, ki se nahaja na ozemlju države članice. Takšne informacije med drugim vključujejo najnovejšo različico povzetka značilnosti zdravila ter ovojnine in navodil bolnikom za uporabo, kakor so jih odobrili pristojni organi med postopkom izdaje ali podaljšanja dovoljenja za promet, ter najnovejšo javno dostopno različico poročila o oceni, ki jo pripravijo pristojni organi, in dopolnitve; |
| --- | --- |

(a)

zdravilih, ki se prodajajo na trgu, ki se nahaja na ozemlju države članice. Takšne informacije med drugim vključujejo najnovejšo različico povzetka značilnosti zdravila ter ovojnine in navodil bolnikom za uporabo, kakor so jih odobrili pristojni organi med postopkom izdaje ali podaljšanja dovoljenja za promet, ter najnovejšo javno dostopno različico poročila o oceni, ki jo pripravijo pristojni organi, in dopolnitve;

| (b) | boleznih in zdravstvenih pogojih, za katere so namenjena zdravila, ki se prodajajo na trgu, ki se nahaja na ozemlju države članice; ter |
| --- | --- |

(b)

boleznih in zdravstvenih pogojih, za katere so namenjena zdravila, ki se prodajajo na trgu, ki se nahaja na ozemlju države članice; ter

| (c) | preprečevanju takšnih boleznih in pogojev. |
| --- | --- |

(c)

preprečevanju takšnih boleznih in pogojev.

2.
     
  Informacije iz odstavka 1 so na razpolago tako v elektronski kot v tiskani obliki ter v formatu, ki je dostopen invalidnim osebam. Informacije so na voljo prek naslednjih kanalov:

| (a) | posebnih spletnih mest, ki jih vzpostavi država članica ali organ, ki ga določi država članica, in ki jih spremlja pristojni nacionalni organ ali organ, ki ga določi pristojni nacionalni organ; |
| --- | --- |

(a)

posebnih spletnih mest, ki jih vzpostavi država članica ali organ, ki ga določi država članica, in ki jih spremlja pristojni nacionalni organ ali organ, ki ga določi pristojni nacionalni organ;

| (b) | tiskovin, ki so na razpolago bolnikom in širši javnosti; |
| --- | --- |

(b)

tiskovin, ki so na razpolago bolnikom in širši javnosti;

| (c) | pisnih odgovorov na zahtevke po informacijah s strani bolnika in člana širše javnosti. |
| --- | --- |

(c)

pisnih odgovorov na zahtevke po informacijah s strani bolnika in člana širše javnosti.

3.
     
  Komisija olajšuje izmenjavo izkušenj med državami članicami in sprejme smernice.

4.
     
  Komisija do ... (7) Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje poročilo o napredku držav članic pri izvajanju tega člena.
  ”

Člen 100m

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 100d(5), 100f(2) in 100h(7) se prenese na Komisijo za obdobje petih let z začetkom od ... (8). Komisija pripravi poročilo o pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 100n.

2.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je prenešeneno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 100n in 100o.

Člen 100n

1.
     
  Pooblastilo iz členov 100d(5), 100f(2) in 100h(7) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in možne razloge za preklic.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 100o

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v treh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za en mesec.

2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.

Člen 100p

Komisija najpozneje ... (9)

  , po posvetovanju z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, kot so neodvisne organizacije bolnikov, zdravstvene organizacije in organizacije potrošnikov ter pripadniki zdravstvenih poklicev,
  objavi poročilo o pridobljenih izkušnjah pri izvajanju tega naslova ter oceni potrebo po pregledu tega naslova. Komisija to poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (9) | Izraza „navodilo za uporabo“ in „navodila za uporabo“ se v celotnem besedilu zamenjata z „navodilo bolnikom za uporabo“ in „navodila bolnikom za uporabo“. |
| --- | --- |

(9)

Izraza „navodilo za uporabo“ in „navodila za uporabo“ se v celotnem besedilu zamenjata z „navodilo bolnikom za uporabo“ in „navodila bolnikom za uporabo“.

Člen 2

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Komisija se o vprašanjih, povezanih z izvajanjem te direktive, in o tem, kako jo izvajajo države članice, posvetuje z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, kot so neodvisne organizacije bolnikov, zdravstvene organizacije in organizacije potrošnikov.

Člen 3

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... (10). Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 306, 16.12.2009, str. 18.

1

(2)  UL C 79, 27.3.2010, str. 50.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010.

3

(4)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

4

(5)  
  24 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

5

24 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(6)  Začetek veljavnosti te direktive.

6

(7)  
  Tri leta od začetka veljavnosti te direktive.

7

Tri leta od začetka veljavnosti te direktive.

(8)  
  Začetek veljavnosti te direktive.

8

Začetek veljavnosti te direktive.

(9)  Pet let po začetku veljavnosti te direktive.“

9

(10)  Eno leto po začetku veljavnosti te direktive.

10

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/203 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/203

---

Sreda, 24. november 2010Informacije o zdravilih na recept (postopki Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil) ***I

P7_TA(2010)0430

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila v zvezi z informacijami za širšo javnost o zdravilih na recept za uporabo v humani medicini (KOM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD))

2012/C 99 E/49

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0662),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0517/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0517/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3), 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3), 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2009 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0289/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0289/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 306, 16.12.2009, str. 33.

(2)  UL C 79, 27.3.2010, str. 50.

---

Sreda, 24. november 2010P7_TC1-COD(2008)0255

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila v zvezi z informacijami za širšo javnost o zdravilih na recept za uporabo v humani medicini

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 114 in člena 168(4)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 20. decembra 2007 predložila sporočilo z naslovom „Poročilo o obstoječi praksi glede zagotavljanja informacij o zdravilih bolnikom“. Poročilo ugotavlja, da so države članice sprejele različna pravila in prakse glede zagotavljanja informacij, kar vodi do situacije, v kateri imajo bolniki in širša javnost neenak dostop do informacij o zdravilih. Izkušnje, pridobljene pri uporabi sedanjega pravnega okvira, so prav tako pokazale razlike v razlagi pravil Unije o oglaševanju ter med nacionalnimi določbami o informacijah
  in nujno potrebo po pojasnitvi razlike med oglaševanjem in obveščanjem
  . |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 20. decembra 2007 predložila sporočilo z naslovom „Poročilo o obstoječi praksi glede zagotavljanja informacij o zdravilih bolnikom“. Poročilo ugotavlja, da so države članice sprejele različna pravila in prakse glede zagotavljanja informacij, kar vodi do situacije, v kateri imajo bolniki in širša javnost neenak dostop do informacij o zdravilih. Izkušnje, pridobljene pri uporabi sedanjega pravnega okvira, so prav tako pokazale razlike v razlagi pravil Unije o oglaševanju ter med nacionalnimi določbami o informacijah
  in nujno potrebo po pojasnitvi razlike med oglaševanjem in obveščanjem
  .

| (2) | Uvedba novega naslova VIIIa v Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (4) navedena vprašanja obravnava z različnimi določbami, katerih namen je zagotoviti razpoložljivost visoko kakovostnih, objektivnih, zanesljivih in nepromocijskih informacij o zdravilih na recept za uporabo v humani medicini
  ter poudariti pravice in interese bolnikov
  . |
| --- | --- |

(2)

Uvedba novega naslova VIIIa v Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (4) navedena vprašanja obravnava z različnimi določbami, katerih namen je zagotoviti razpoložljivost visoko kakovostnih, objektivnih, zanesljivih in nepromocijskih informacij o zdravilih na recept za uporabo v humani medicini
  ter poudariti pravice in interese bolnikov
  .

| (3) | Razlike pri zagotavljanju informacij o zdravilih za uporabo v humani medicini niso utemeljene v primeru zdravil, odobrenih v skladu z naslovom II Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5), za katere sta za celotno Unijo odobrena enoten povzetek karakteristik zdravil in enotna navodila za uporabo. Zato bi moral naslov VIIIa Direktive 2001/83/ES prav tako veljati za navedena zdravila. |
| --- | --- |

(3)

Razlike pri zagotavljanju informacij o zdravilih za uporabo v humani medicini niso utemeljene v primeru zdravil, odobrenih v skladu z naslovom II Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5), za katere sta za celotno Unijo odobrena enoten povzetek karakteristik zdravil in enotna navodila za uporabo. Zato bi moral naslov VIIIa Direktive 2001/83/ES prav tako veljati za navedena zdravila.

| (4) | Direktiva 2001/83/ES določa, da nacionalni pristojni organi držav članic nadzorujejo nekatere vrste informacij, preden se
  dajo na voljo
  . V primeru zdravil za uporabo v humani medicini, odobrenih v skladu z naslovom II Uredbe (ES) št. 726/2004, bi morala Evropska agencija za zdravila (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zagotoviti vnaprejšnje preverjanje nekaterih vrst informacij
  in nadzorovati ukrepe, ki jih bo proizvajalec sprejel, ter spremljati posodabljanje literature po poročanju o neželenih učinkih
  . |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 2001/83/ES določa, da nacionalni pristojni organi držav članic nadzorujejo nekatere vrste informacij, preden se
  dajo na voljo
  . V primeru zdravil za uporabo v humani medicini, odobrenih v skladu z naslovom II Uredbe (ES) št. 726/2004, bi morala Evropska agencija za zdravila (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zagotoviti vnaprejšnje preverjanje nekaterih vrst informacij
  in nadzorovati ukrepe, ki jih bo proizvajalec sprejel, ter spremljati posodabljanje literature po poročanju o neželenih učinkih
  .

| (5) | Za primerno financiranje teh dejavnosti v zvezi z informacijami bi bilo treba zagotoviti zbiranje pristojbin, ki jih Agencija zaračuna imetnikom dovoljenj za promet. |
| --- | --- |

(5)

Za primerno financiranje teh dejavnosti v zvezi z informacijami bi bilo treba zagotoviti zbiranje pristojbin, ki jih Agencija zaračuna imetnikom dovoljenj za promet.

| (6) | Če se izkaže, da so za Agencijo zaradi predhodnega preverjanja posameznih vrst informacij v skladu s to uredbo nastali dodatni stroški, ki se ne morejo pokriti iz prispevkov imetnikov dovoljenj za promet z zdravili, bi bilo treba preveriti višino prispevka Unije v proračun Agencije. Tudi na ravni držav članic bi si bilo treba prizadevati za ustrezno prilagoditev prispevka Unije Agenciji. |
| --- | --- |

(6)

Če se izkaže, da so za Agencijo zaradi predhodnega preverjanja posameznih vrst informacij v skladu s to uredbo nastali dodatni stroški, ki se ne morejo pokriti iz prispevkov imetnikov dovoljenj za promet z zdravili, bi bilo treba preveriti višino prispevka Unije v proračun Agencije. Tudi na ravni držav članic bi si bilo treba prizadevati za ustrezno prilagoditev prispevka Unije Agenciji.

| (7) | Ker cilja te uredbe, zlasti zagotoviti posebna pravila za informacije o zdravilih na recept za uporabo v humani medicini, odobrenih v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(7)

Ker cilja te uredbe, zlasti zagotoviti posebna pravila za informacije o zdravilih na recept za uporabo v humani medicini, odobrenih v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (8) | Uredbo (ES) št. 726/2004 bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 726/2004 bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 726/2004

Uredba (ES) št. 726/2004 se spremeni:

| (1) | V členu 9(4) se doda naslednja točka:










  „(f) | povzetek Evropskega javnega poročila o oceni zdravila iz člena 13(3).“ |
| --- | --- | --- |

(1)

V členu 9(4) se doda naslednja točka:

„(f)

povzetek Evropskega javnega poročila o oceni zdravila iz člena 13(3).“

| (2) | Vstavita se naslednja člena:
  „Člen 20a

  1.   Naslov VIIIa Direktive 2001/83/ES se uporablja za zdravila, ki so odobrena v skladu s tem naslovom in se izdajajo na zdravniški recept.

  Člen 20b

  1.   Z odstopanjem od člena 100 g(1) Direktive 2001/83/ES Agencija informacije v zvezi z zdravili iz člena 100b(d) navedene direktive preveri, preden se
  dajo na voljo, razen če so te informacije objavljene na spletnem mestu, katerega vsebino bi morala v skladu s členom 100h Direktive 2001/83/ES spremljati posamezna država članica
  .
  2.   Za namene odstavka 1 imetnik dovoljenja za promet Agenciji predloži model informacij, ki jih namerava
  dati na voljo
  .
  3.   Agencija lahko na podlagi razlogov, povezanih z neizpolnjevanjem določb naslova VIIIa Direktive 2001/83/ES, predloženim informacijam ali delom teh informacij ugovarja v
  90 dneh
  po prejemu obvestila. Če Agencija ne ugovarja v
  90 dneh
  , se informacije štejejo za sprejete in se lahko objavijo.
  Imetnik dovoljenja za promet je še vedno v celoti odgovoren in pristojen za informacije, zagotovljene v vseh primerih.




  4.
     
  Če Agencija zahteva spremembe informacij, ki jih je predložil imetnik dovoljenja za promet, in če ta ponovno predloži izboljšani model informacij v 30 delovnih dneh, Agencija nanj odgovori v 60 delovnih dneh.




  Za to oceno Agencija imetniku dovoljenja za promet zaračuna novo pristojbino.


  5.   Za predložitev informacij Agenciji v skladu z odstavki 1, 2, 3 in 4 se plača pristojbina v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 297/95 z dne 10. februarja 1995 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (6). |
| --- | --- |

(2)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 20a

1.   Naslov VIIIa Direktive 2001/83/ES se uporablja za zdravila, ki so odobrena v skladu s tem naslovom in se izdajajo na zdravniški recept.

Člen 20b

1.   Z odstopanjem od člena 100 g(1) Direktive 2001/83/ES Agencija informacije v zvezi z zdravili iz člena 100b(d) navedene direktive preveri, preden se
  dajo na voljo, razen če so te informacije objavljene na spletnem mestu, katerega vsebino bi morala v skladu s členom 100h Direktive 2001/83/ES spremljati posamezna država članica
  .

2.   Za namene odstavka 1 imetnik dovoljenja za promet Agenciji predloži model informacij, ki jih namerava
  dati na voljo
  .

3.   Agencija lahko na podlagi razlogov, povezanih z neizpolnjevanjem določb naslova VIIIa Direktive 2001/83/ES, predloženim informacijam ali delom teh informacij ugovarja v
  90 dneh
  po prejemu obvestila. Če Agencija ne ugovarja v
  90 dneh
  , se informacije štejejo za sprejete in se lahko objavijo.
  Imetnik dovoljenja za promet je še vedno v celoti odgovoren in pristojen za informacije, zagotovljene v vseh primerih.

4.
     
  Če Agencija zahteva spremembe informacij, ki jih je predložil imetnik dovoljenja za promet, in če ta ponovno predloži izboljšani model informacij v 30 delovnih dneh, Agencija nanj odgovori v 60 delovnih dneh.

Za to oceno Agencija imetniku dovoljenja za promet zaračuna novo pristojbino.

5.   Za predložitev informacij Agenciji v skladu z odstavki 1, 2, 3 in 4 se plača pristojbina v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 297/95 z dne 10. februarja 1995 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (6).

| (3) | Člen 57 se spremeni:










  (a) | odstavek 1 se spremeni:










  (i) | točka (l) se nadomesti z naslednjim:










  „(l) | ustvarjanje baze podatkov o zdravilih, ki naj bo dostopna javnosti, v vseh uradnih jezikih Unije, zagotavljanje njenega posodabljanja in upravljanja neodvisno od poslovnih interesov farmacevtskih podjetij. Baza podatkov olajša iskanje podatkov že odobrenih zdravil za navodila za uporabo; vključuje skupino podatkov o zdravilih, odobrenih za zdravljenje otrok, podatki za javnost pa se oblikujejo v primernem in razumljivem jeziku in so namenjeni nestrokovnjakom;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Člen 57 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točka (l) se nadomesti z naslednjim:

„(l)

ustvarjanje baze podatkov o zdravilih, ki naj bo dostopna javnosti, v vseh uradnih jezikih Unije, zagotavljanje njenega posodabljanja in upravljanja neodvisno od poslovnih interesov farmacevtskih podjetij. Baza podatkov olajša iskanje podatkov že odobrenih zdravil za navodila za uporabo; vključuje skupino podatkov o zdravilih, odobrenih za zdravljenje otrok, podatki za javnost pa se oblikujejo v primernem in razumljivem jeziku in so namenjeni nestrokovnjakom;“

| (ii) | dodata se naslednji točki:






  „(u) | zagotavljanje mnenj o informacijah za širšo javnost o zdravilih na recept za humano uporabo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dodata se naslednji točki:

„(u)

zagotavljanje mnenj o informacijah za širšo javnost o zdravilih na recept za humano uporabo;

| (v) | spodbujanje obstoječih virov neodvisnih zanesljivih zdravstvenih informacij.
  “ |
| --- | --- |

(v)

spodbujanje obstoječih virov neodvisnih zanesljivih zdravstvenih informacij.
  “

| (b) | odstavek 2 se spremeni:










  (i) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Baza podatkov, predvidena v točki (l) odstavka 1, vključuje povzetke glavnih značilnosti zdravil, navodila za uporabo zdravila za bolnika ali uporabnika in podatke, prikazane na ovojnini. Baza podatkov se razvija v stopnjah: prednost dobijo zdravila, odobrena po tej uredbi, in tista, ki so odobrena po poglavju 4 naslova III Direktive 2001/83/ES in poglavju 4 naslova III Direktive 2001/82/ES. Baza podatkov se bo širila, da bo vključevala vsa zdravila, dana v promet znotraj Unije. Uporaba navedene baze podatkov med državljani Unije se dejavno spodbuja.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Baza podatkov, predvidena v točki (l) odstavka 1, vključuje povzetke glavnih značilnosti zdravil, navodila za uporabo zdravila za bolnika ali uporabnika in podatke, prikazane na ovojnini. Baza podatkov se razvija v stopnjah: prednost dobijo zdravila, odobrena po tej uredbi, in tista, ki so odobrena po poglavju 4 naslova III Direktive 2001/83/ES in poglavju 4 naslova III Direktive 2001/82/ES. Baza podatkov se bo širila, da bo vključevala vsa zdravila, dana v promet znotraj Unije. Uporaba navedene baze podatkov med državljani Unije se dejavno spodbuja.“

| (ii) | doda se četrti pododstavek:




  „Informacije, ki jih predložijo imetniki dovoljenja za dajanje v promet in jih odobrijo nacionalni organi, navedeni organi pošljejo Agenciji ter se vključijo v bazo podatkov iz prvega pododstavka, ki je dostopna javnosti.“ |
| --- | --- |

(ii)

doda se četrti pododstavek:

„Informacije, ki jih predložijo imetniki dovoljenja za dajanje v promet in jih odobrijo nacionalni organi, navedeni organi pošljejo Agenciji ter se vključijo v bazo podatkov iz prvega pododstavka, ki je dostopna javnosti.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 306, 16.12.2009, str. 33.

1

(2)  UL C 79, 27.3.2010, str. 50.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010.

3

(4)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

4

(5)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

5

(6)  UL L 35, 15.2.1995, str. 1.“

6

---

| 3.4.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 99/207 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 99/207

---

Sreda, 24. november 2010Omejevanje uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi ***I

P7_TA(2010)0431

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (prenovitev) (KOM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD))

2012/C 99 E/50

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava - prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0809), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0809),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0471/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0471/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora z dne 10 junija 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora z dne 10 junija 2009 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. decembra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. decembra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta iz pisma z dne 12. novembra 2010, da bo odobreno stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta iz pisma z dne 12. novembra 2010, da bo odobreno stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (3),

| — | ob upoštevanju pisma z dne 11. novembra 2009 Odbora za pravne zadeve Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane, v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 11. novembra 2009 Odbora za pravne zadeve Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane, v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0196/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0196/2010),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov skupaj z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov skupaj z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme v nadaljevanju podano mnenje iz prve obravnave, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme v nadaljevanju podano mnenje iz prve obravnave, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji;

| 3. | upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 306, 16.12.2009, str. 36.

(2)  UL C 141, 29.5.2010, str. 55.

(3)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Sreda, 24. november 2010P7_TC1-COD(2008)0240

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 24. novembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/65/EU.)

Sreda, 24. november 2010PRILOGA

Izjave

Izvaja Evropskega parlamenta

Evropski parlament obžaluje, da Svet ni bil pripravljen sprejeti obvezno objavo korelacijskih tabel v okviru prenove Direktive 2002/95/ES. Da bi zagotovili horizontalno in medinstitucionalno rešitev tega vprašanja, Evropski parlament poziva Evropsko komisijo, naj šest mesecev po sprejetju tega sporazuma na plenarnem zasedanju poroča o praksi držav članic glede priprave korelacijskih tabel na področju okoljske zakonodaje EU in objave teh tabel, vključno z oceno, kako sedanja praksa vpliva na vlogo Komisije kot varuha Pogodbe pri nadzorovanju pravilnega prenosa direktive EU v nacionalno zakonodajo na področju varstva okolja.

Izjava Komisije o področju uporabe (člen2(2))

Komisija člen 2(2) razlaga, da za električno in elektronsko opremo, ki ne spada v področje uporabe Direktive 2002/95/ES, vendar bi bila zajeta v novi direktivi, ni treba, da je v prehodnem obdobju osmih let skladna z zahtevami te direktive.

Električna in elektronska oprema, ki ne spada v področje uporabe Direktive 2002/95/ES, vendar bi bila zajeta v novi direktivi, med drugim vključuje električno in elektronsko opremo, zajeto v:

| — | novo kategorijo 11 v Prilogi I; |
| --- | --- |

—

novo kategorijo 11 v Prilogi I;

| — | novo opredelitev izraza „odvisna“ iz člena 3(2); |
| --- | --- |

—

novo opredelitev izraza „odvisna“ iz člena 3(2);

| — | „kable“ iz člena 4 in povezane z opredelitvijo iz člena 3(5); |
| --- | --- |

—

„kable“ iz člena 4 in povezane z opredelitvijo iz člena 3(5);

| — | dvokolesna vozila, ki niso homologirana (člen 2(4)(f)). |
| --- | --- |

—

dvokolesna vozila, ki niso homologirana (člen 2(4)(f)).

Med osemletnim prehodnim obdobjem v skladu z razlago Komisije iz člena 2(2) izhaja, da morajo države članice za električno in elektronsko opremo, ki je bila zunaj področja uporabe Direktive 2002/95/ES, vendar bi bila zajeta v novi direktivi, dovoliti, da je še naprej na voljo na njihovih trgih.

Izjava Komisije o pregledu (člen 24)

V skladu s členom 24 namerava Komisija najpozneje tri leta po začetku veljavnosti te direktive izvesti oceno vpliva (pregled) člena 2, pri čemer se bo osredotočila na spremembe v področju uporabe te direktive v primerjavi z Direktivo 2002/95/ES, za katere ocena vpliva še ni bila opravljena.

Ta pregled, ki mu sledi poročilo Sveta in Evropskega parlamenta, lahko spremlja zakonodajni predlog, če se Komisiji to zdi primerno. Obseg pregleda in zakonodajnega predloga bo določila Komisija v skladu z njeno pravico do zakonodajne pobude v skladu s pogodbami.

Izjava Komisije o nanomaterialih (uvodna izjava 16 in člen 6)

Komisija ugotavlja, da so prizadevanja za enotno opredelitev nanomaterialov še vedno v teku in namerava v bližnji prihodnosti sprejeti priporočilo Komisije o enotni opredelitvi za vsa zakonodajna področja. Komisija meni, da določbe o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (RoHS) zajemajo različne oblike (vključno z nanooblikami) snovi, ki so trenutno prepovedane, in tiste, ki bodo v prihodnosti predmet prednostnega pregleda v okviru RoHS.

Izjava Komisije o korelacijskih tabelah

Komisija znova poudarja svojo zavezo k zagotovitvi, da države članice oblikujejo korelacijske tabele, ki sprejete ukrepe prenosa povezujejo z direktivo EU, in jih sporočijo Komisiji v okviru prenosa zakonodaje EU; to sodi v željo po zaščiti interesa državljanov, boljši pripravi zakonodaje in povečanju pravne transparentnosti ter podpori pregleda skladnosti nacionalne zakonodaje z določbami EU.

Komisija obžaluje pomanjkanje podpore za določbe, ki so vključene v predlog Komisije iz leta 2008 za Direktivo o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (prenova), s katero bi bilo oblikovanje korelacijskih tabel obvezno.

Komisija lahko v duhu iskanja kompromisa in za zagotovitev takojšnjega sprejetja predloga privoli, da se v besedilu obvezna določba o korelacijskih tabelah nadomesti s primerno uvodno izjavo, ki države članice spodbuja k takšni praksi.

Vendar pa stališče Komisije v tem dokumentu ne sme veljati za precedens. Komisija bo nadaljevala s svojimi prizadevanji, da skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom najde primerno rešitev tega horizontalnega institucionalnega vprašanja.

---