# Úřední věstník C 100/2012

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2012.100.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 100 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 553. dubna 2012 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2012.100.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 100

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 553. dubna 2012

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | OLAF |
| 2012/C 100/01 | Zpráva o činnosti dozorčího výboru OLAF (leden 2011-listopad 2011) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

OLAF

2012/C 100/01

Zpráva o činnosti dozorčího výboru OLAF (leden 2011-listopad 2011)

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

OLAF

| 3.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 100/1

---

Zpráva o činnosti dozorčího výboru OLAF

leden 2011-listopad 2011

2012/C 100/01

Členové dozorčího výboru OLAF

| | Diemut R. THEATO

  Předseda
  Bývalý poslanec Evropského parlamentu
  Bývalý předseda výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu, Německo |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Předseda

Bývalý poslanec Evropského parlamentu

Bývalý předseda výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu, Německo

| | Peter STRÖMBERG

  Ředitel dozorčí rady veřejných auditorů, Švédsko |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Ředitel dozorčí rady veřejných auditorů, Švédsko

| | Kálmán GYÖRGYI

  Bývalý nejvyšší státní zástupce Maďarské republiky, Maďarsko |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Bývalý nejvyšší státní zástupce Maďarské republiky, Maďarsko

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  Státní zástupce u Nejvyššího soudu, Španělsko |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Státní zástupce u Nejvyššího soudu, Španělsko

| | Rosalind WRIGHT

  Předsedkyně poradního výboru pro boj proti podvodům, Spojené království |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

Předsedkyně poradního výboru pro boj proti podvodům, Spojené království

OBSAH

PŘEDMLUVA PŘEDSEDY KE ZPRÁVĚ O ČINNOSTI DOZORČÍHO VÝBORU

| 1 | ÚVOD |
| --- | --- |

1

| 2 | PRÁVNÍ ZÁRUKY NEZÁVISLOSTI ÚŘADU OLAF PŘI VYŠETŘOVÁNÍ |
| --- | --- |

2

| 2.1 | Nezávislost generálního ředitele úřadu OLAF |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Přijímání generálního ředitele úřadu OLAF |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Způsoby zajištění nezávislosti generálního ředitele úřadu OLAF |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Zástupce generálního ředitele |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.2 | Úloha dozorčího výboru |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Přístup dozorčího výboru k vyšetřovacím spisům OLAF |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Sekretariát dozorčího výboru |
| --- | --- |

2.2.2

| 3 | KONTROLA PLNĚNÍ VYŠETŘOVACÍ FUNKCE OLAF |
| --- | --- |

3

| 3.1 | Vyšetřovací pravomoci úřadu OLAF |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Délka vyšetřování |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Dodržování procesních záruk v rámci vyšetřování |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Spolupráce a výměna informací s členskými státy |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Spolupráce a výměna informací s orgány, subjekty, úřady a agenturami v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Přístup úřadu OLAF k informacím orgánů |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Vztahy s úřadem IDOC a jinými útvary orgánů EU |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Opatření přijatá orgány v návaznosti na doporučení úřadu OLAF |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Souhlas generálního tajemníka / předsedy orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury s odložením splnění povinnosti umožnit dotčené osobě, aby podala připomínky |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Předávání vyšetřovacích zpráv a poskytování informací orgánům, subjektům, úřadům a agenturám úřadem OLAF |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | Výměna názorů s orgány |
| --- | --- |

3.5.6

| 4 | SLEDOVÁNÍ DOPADU ŘÍZENÍ VYŠETŘOVACÍ FUNKCE ÚŘADU OLAF |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Řízení vyšetřování |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Plánování a strategické zaměření vyšetřování |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Vnitřní kontrola vyšetřování |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | Rozpočet, administrativní uspořádání a personální politika v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Procesní pravidla pro vyšetřování OLAF (příručka) |
| --- | --- |

4.3

ZÁVĚRY

| PŘÍLOHA 1 | Kalendář schůzí dozorčího výboru |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 1

| PŘÍLOHA 2 | Seznam stanovisek vydaných dozorčím výborem v období od 1. prosince 2005 do 30. listopadu 2011 |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 2

| PŘÍLOHA 3 | Stanovisko č. 1/2011 Přístup OLAF k osobním údajům v držení Komise |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 3

| PŘÍLOHA 4 | Stanovisko č. 2/2011 Pravomoci Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) nezávisle provádět vnitřní vyšetřování uvnitř orgánů EU |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 4

| PŘÍLOHA 5 | Stanovisko č. 3/2011 Předběžný návrh rozpočtu Evropského úřadu pro boj proti podvodům na rok 2012 |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 5

| PŘÍLOHA 6 | Stanovisko č. 4/2011 k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 6

| PŘÍLOHA 7 | Stanovisko č. 5/2011 Předávání závěrečných zpráv, vypracovaných po skončení vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) orgánům EU |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 7

PŘEDMLUVA PŘEDSEDY KE ZPRÁVĚ O ČINNOSTI DOZORČÍHO VÝBORU

S potěšením předkládám poslední zprávu o činnosti dozorčího výboru Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). Jedná se o konečnou zprávu o činnosti našeho výboru, jehož funkční období začalo v prosinci 2005.

Poslední rok našeho mandátu byl pro náš výbor obzvláště náročný vzhledem k příchodu nového generálního ředitele, zrychlení reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 vedoucí k diskusi, na níž se dozorčí výbor aktivně podílel, a následnému auditu Evropského účetního dvora u úřadu OLAF.

Nyní je čas na celkové zhodnocení naší práce. Formát této poslední výroční zprávy dozorčího výboru se proto liší, aby lépe odrážel naši činnost během celého našeho šestiletého mandátu. Kromě shrnutí naší činnosti v průběhu roku 2011 má tato zpráva poskytnout přehled hlavních problémů, na něž dozorčí výbor zaměřil svou kontrolní činnost.

Dozorčí výbor je i nadále plně odhodlán napomáhat úřadu OLAF v jeho boji proti podvodům, korupci a jakékoli jiné protiprávní činnosti poškozující finanční zájmy Evropské unie a posilovat nezávislost úřadu OLAF prostřednictvím pravidelných kontrol jeho vyšetřování.

Dozorčí výbor řadu let úzce spolupracoval s prvním generálním ředitelem úřadu OLAF, zesnulým p. Franzem-Hermannem Brünerem, a od ledna 2010 s p. Nicholasem Ilettem jakožto úřadujícím generálním ředitelem. V roce 2010 se dozorčí výbor aktivně podílel na výběrovém řízení na místo nového generálního ředitele a po jeho jmenování v únoru 2011 se uskutečnila řada schůzek s p. Giovannim Kesslerem.

Dozorčí výbor pokládal za svou prioritu rovněž udržování pravidelných kontaktů s orgány EU a partnery úřadu OLAF a zúčastněnými stranami, zejména proto, že OLAF je na těchto subjektech závislý při účinném vymáhání provádění jeho doporučení na základě vyšetřování. Dozorčí výbor oceňuje dobré vztahy s Evropskou komisí, Evropským parlamentem, Radou a Evropským účetním dvorem, s nimiž se pravidelně setkával za účelem projednání záležitostí týkajících se úřadu OLAF, jež jsou ve společném zájmu. Dozorčí výbor může jen doufat, že v budoucnu budou tyto plodné vztahy pokračovat.

Jako kritický přítel úřadu OLAF podporuje dozorčí výbor OLAF v případě potřeby, vybízí ho k zachovávání osvědčených postupů a zdůrazňuje ty aspekty týkající se jeho vyšetřovací funkce, jež je třeba zlepšit.

Dozorčí výbor zejména trvale zdůrazňoval, že je nutné, aby se úřad OLAF soustředil na svou hlavní vyšetřovací činnost a aby své úsilí zaměřil na větší případy, a to vypracováním konzistentní a důkladné politiky „de minimis“. Dozorčí výbor úřadu OLAF rovněž doporučil, aby se vynasnažil urychlit vyšetřování lepším řízením, lepším plánováním všech vyšetřovacích činností a účinnějším stanovením priorit práce na případech. Dozorčí výbor mimoto pravidelně zdůrazňoval potřebu přiměřených a jednoznačných procesních pravidel pro vyšetřování a doporučil zlepšit jak pravidla obsažená v příručce OLAF, tak i jejich uplatňování v jednotlivých fázích vyšetřování.

Naši práci v průběhu roku 2011 lze považovat za další příklad naší podpůrné, avšak kritické úlohy. Dozorčí výbor vydal celkem pět stanovisek týkajících se vyšetřovací funkce úřadu OLAF. První stanovisko bylo vydáno na žádost úřadujícího generálního ředitele; dozorčí výbor podpořil potřebu přístupu úřadu OLAF k personálním databázím Evropské komise ve fázi hodnocení případu v rámci vyšetřování. Druhé stanovisko bylo vypracováno na žádost nového generálního ředitele a potvrdilo způsobilost úřadu OLAF vyšetřit údajnou korupci na straně poslanců Evropského parlamentu. Třetí stanovisko se týkalo předběžného návrhu rozpočtu úřadu OLAF na rok 2012; dozorčí výbor podpořil přání vedení úřadu OLAF, aby mohlo určit, jak budou škrty ve výdajích na příští rok, které uložila Evropská komise, rozloženy v rámci úřadu OLAF. Ve svém čtvrtém stanovisku přezkoumal dozorčí výbor návrh Evropské komise na reformu nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném úřadem OLAF. Poslední stanovisko dozorčího výboru zkoumá postup úřadu OLAF týkající se předávání závěrečných vyšetřovacích zpráv vypracovaných po skončení vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření orgánům, subjektům, úřadům nebo agenturám; dozorčí výbor upozornil na důsledky tohoto postupu v oblasti účinnosti a nezávislosti vyšetřování úřadu OLAF.

Dozorčí výbor je povzbuzen tím, že úřad OLAF v průběhu let podnikl kroky k provedení mnoha jeho doporučení. Dozorčí výbor si je však vědom toho, že řadu záležitostí je nutno zlepšit. Úřad OLAF musí zejména přijmout opatření k přesměrování pozornosti na vyšetřovací funkci a k zlepšení celkové účinnosti lepším řízením vyšetřování, zejména co se týká jejich délky, a ke kontrole jejich řízení a dohledu nad nimi. Dozorčí orgán doufá, že reorganizace úřadu OLAF, k níž dojde ode dne 1. února 2012, tyto problémy odstraní. Příští dozorčí výbor bude i nadále sledovat pokrok, jehož OLAF dosáhl, zejména v konkrétních výše uvedených oblastech.

Během našeho mandátu jsme s úřadem OLAF navázali konstruktivní vztahy. Četné schůzky s vedením úřadu OLAF a jeho pracovníky představovaly příležitost k cenným výměnám názorů a k sdílení informací. Dozorčí výbor chce pracovníkům úřadu OLAF a jeho generálnímu řediteli poděkovat za jejich ochotu spolupracovat s dozorčím výborem během jeho mandátu a učinit jeho úkol snazší a příjemnější, než by to bylo možné bez jejich pomoci.

Za sebe i za členy výboru chci zejména vyjádřit vděčnost pracovníkům našeho sekretariátu, bez jejichž píle a loajální podpory by naše práce nebyla vůbec možná. Spolupráce s nimi byla pro nás potěšením.

Diemut Theato,

předseda,

dozorčí výbor, OLAF

1   ÚVOD

ÚVOD

| 1. | Dozorčí výbor Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) byl zřízen za účelem posilování nezávislosti úřadu OLAF pravidelnými kontrolami jeho vyšetřovací funkce, přičemž nezasahuje do provádění právě probíhajících vyšetřování. Dozorčí výbor je rovněž nápomocen generálnímu řediteli úřadu OLAF při plnění jeho povinností s cílem podporovat práci úřadu OLAF a zajistit, aby jeho vyšetřování byla prováděna podle nejvyšších norem. |
| --- | --- |

1.

Dozorčí výbor Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) byl zřízen za účelem posilování nezávislosti úřadu OLAF pravidelnými kontrolami jeho vyšetřovací funkce, přičemž nezasahuje do provádění právě probíhajících vyšetřování. Dozorčí výbor je rovněž nápomocen generálnímu řediteli úřadu OLAF při plnění jeho povinností s cílem podporovat práci úřadu OLAF a zajistit, aby jeho vyšetřování byla prováděna podle nejvyšších norem.

| 2. | Dozorčí výbor tuto úlohu plní poskytováním stanovisek generálnímu řediteli úřadu OLAF, v nichž úřadu OLAF vydává doporučení ohledně zlepšení, považuje-li to za vhodné a nutné. Dozorčí výbor rovněž předkládá orgánům EU výroční zprávy o své činnosti. |
| --- | --- |

2.

Dozorčí výbor tuto úlohu plní poskytováním stanovisek generálnímu řediteli úřadu OLAF, v nichž úřadu OLAF vydává doporučení ohledně zlepšení, považuje-li to za vhodné a nutné. Dozorčí výbor rovněž předkládá orgánům EU výroční zprávy o své činnosti.

| 3. | Tato zpráva o činnosti zahrnuje šestileté období mandátu dozorčího výboru, jehož členové začali vykonávat svou funkci v prosinci 2005. |
| --- | --- |

3.

Tato zpráva o činnosti zahrnuje šestileté období mandátu dozorčího výboru, jehož členové začali vykonávat svou funkci v prosinci 2005.

| 4. | Hlavní povinností dozorčího výboru během jeho mandátu bylo zajistit, aby nebyla nijak ohrožena nezávislost úřadu OLAF. Dozorčí výbor se domnívá, že riziko nepatřičného ovlivňování zahájení, sledování a vedení vyšetřování může pocházet z jakéhokoli zdroje, a zvláštní pozornost věnoval jemnějším tlakům, jež by mohly ovlivnit nezávislost úřadu OLAF, jako jsou snahy orgánů, subjektů, úřadů, agentur, členských států nebo dalších třetích stran zabránit úřadu OLAF v zahájení vyšetřování nebo mařit průběh vyšetřování: nepředáním či pozdním předáním důkazů nebo dokumentace úřadu OLAF, bráněním jeho vyšetřovacím činnostem či nepatřičným omezením zdrojů úřadu OLAF, ať už provozních, finančních nebo lidských. Kontrola vyšetřování úřadu OLAF ze strany dozorčího výboru proto zahrnovala celou řadu záležitostí. |
| --- | --- |

4.

Hlavní povinností dozorčího výboru během jeho mandátu bylo zajistit, aby nebyla nijak ohrožena nezávislost úřadu OLAF. Dozorčí výbor se domnívá, že riziko nepatřičného ovlivňování zahájení, sledování a vedení vyšetřování může pocházet z jakéhokoli zdroje, a zvláštní pozornost věnoval jemnějším tlakům, jež by mohly ovlivnit nezávislost úřadu OLAF, jako jsou snahy orgánů, subjektů, úřadů, agentur, členských států nebo dalších třetích stran zabránit úřadu OLAF v zahájení vyšetřování nebo mařit průběh vyšetřování: nepředáním či pozdním předáním důkazů nebo dokumentace úřadu OLAF, bráněním jeho vyšetřovacím činnostem či nepatřičným omezením zdrojů úřadu OLAF, ať už provozních, finančních nebo lidských. Kontrola vyšetřování úřadu OLAF ze strany dozorčího výboru proto zahrnovala celou řadu záležitostí.

| 5. | Dozorčí výbor věnoval zvláštní pozornost uplatňování právních ustanovení obsažených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (1), která zaručují nezávislost úřadu OLAF: zárukám spojeným s pozicí generálního ředitele úřadu OLAF a existenci a pravomocem dozorčího výboru. Dozorčí výbor se aktivně podílel na výběrovém řízení na pozici nového generálního ředitele úřadu OLAF a vyjádřil se ke změnám k reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 (2) týkajícím se tohoto řízení a rovněž ke změnám mandátu, statusu, úlohy a nezávislosti generálního ředitele úřadu OLAF. |
| --- | --- |

5.

Dozorčí výbor věnoval zvláštní pozornost uplatňování právních ustanovení obsažených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (1), která zaručují nezávislost úřadu OLAF: zárukám spojeným s pozicí generálního ředitele úřadu OLAF a existenci a pravomocem dozorčího výboru. Dozorčí výbor se aktivně podílel na výběrovém řízení na pozici nového generálního ředitele úřadu OLAF a vyjádřil se ke změnám k reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 (2) týkajícím se tohoto řízení a rovněž ke změnám mandátu, statusu, úlohy a nezávislosti generálního ředitele úřadu OLAF.

1

2

| 6. | Dozorčí výbor podrobně sledoval plnění vyšetřovací funkce úřadem OLAF, aby mohl určit případné nepatřičné tlaky na OLAF, jež by mohly vést k ohrožení jeho nezávislosti. Na základě důkladného přezkoumání reprezentativního vzorku různých vyšetřovacích spisů a četných diskusí s vyšetřovateli, vedením a řediteli úřadu OLAF posoudil dozorčí výbor ty aspekty, které považoval za zásadní pro účinnost, účelnost a nezávislost vyšetřovací práce úřadu OLAF: vyšetřovací pravomoci OLAF, délku vyšetřování, dodržování procesních pravidel ze strany úřadu OLAF během vyšetřování, spolupráci a výměnu informací s členskými státy a s orgány, subjekty, úřady a agenturami v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF. |
| --- | --- |

6.

Dozorčí výbor podrobně sledoval plnění vyšetřovací funkce úřadem OLAF, aby mohl určit případné nepatřičné tlaky na OLAF, jež by mohly vést k ohrožení jeho nezávislosti. Na základě důkladného přezkoumání reprezentativního vzorku různých vyšetřovacích spisů a četných diskusí s vyšetřovateli, vedením a řediteli úřadu OLAF posoudil dozorčí výbor ty aspekty, které považoval za zásadní pro účinnost, účelnost a nezávislost vyšetřovací práce úřadu OLAF: vyšetřovací pravomoci OLAF, délku vyšetřování, dodržování procesních pravidel ze strany úřadu OLAF během vyšetřování, spolupráci a výměnu informací s členskými státy a s orgány, subjekty, úřady a agenturami v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF.

| 7. | Dozorčí výbor posoudil dopad řízení úřadu OLAF na vyšetřování. Dozorčí výbor věnoval zvláštní pozornost zejména otázkám, jako je řízení vyšetřování, rozpočet a rovněž administrativní uspořádání a personální politika v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF a procesní pravidla pro vyšetřování úřadu OLAF. |
| --- | --- |

7.

Dozorčí výbor posoudil dopad řízení úřadu OLAF na vyšetřování. Dozorčí výbor věnoval zvláštní pozornost zejména otázkám, jako je řízení vyšetřování, rozpočet a rovněž administrativní uspořádání a personální politika v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF a procesní pravidla pro vyšetřování úřadu OLAF.

2   PRÁVNÍ ZÁRUKY NEZÁVISLOSTI ÚŘADU OLAF PŘI VYŠETŘOVÁNÍ

PRÁVNÍ ZÁRUKY NEZÁVISLOSTI ÚŘADU OLAF PŘI VYŠETŘOVÁNÍ

| 8. | Ačkoliv je OLAF formálně součástí Evropské komise (EK), není na ní z administrativního hlediska závislý, pokud jde o vyšetřovací činnosti. Právní rámec, který upravuje vyšetřování úřadu OLAF, stanoví dva soubory záruk, jež mají zajistit operační nezávislost úřadu OLAF a „náležité plnění vyšetřovacích úkolů“ (3): nezávislost generálního ředitele úřadu OLAF a úlohu dozorčího výboru. |
| --- | --- |

8.

Ačkoliv je OLAF formálně součástí Evropské komise (EK), není na ní z administrativního hlediska závislý, pokud jde o vyšetřovací činnosti. Právní rámec, který upravuje vyšetřování úřadu OLAF, stanoví dva soubory záruk, jež mají zajistit operační nezávislost úřadu OLAF a „náležité plnění vyšetřovacích úkolů“ (3): nezávislost generálního ředitele úřadu OLAF a úlohu dozorčího výboru.

3

2.1   
  Nezávislost generálního ředitele úřadu OLAF

Nezávislost generálního ředitele úřadu OLAF

| 9. | Zahajování, vedení a ukončování vyšetřování úřadu OLAF jsou výhradní záležitostí generálního ředitele úřadu OLAF. Jeho nezávislost je proto nezbytným předpokladem pro to, aby OLAF mohl provádět správní vyšetřování bez jakýchkoli vnějších vlivů nebo tlaků. V řadě svých stanovisek vyjádřil dozorčí výbor své názory na jeho přijímání, způsoby zajištění jeho nezávislosti a otázku zastoupení zástupcem. |
| --- | --- |

9.

Zahajování, vedení a ukončování vyšetřování úřadu OLAF jsou výhradní záležitostí generálního ředitele úřadu OLAF. Jeho nezávislost je proto nezbytným předpokladem pro to, aby OLAF mohl provádět správní vyšetřování bez jakýchkoli vnějších vlivů nebo tlaků. V řadě svých stanovisek vyjádřil dozorčí výbor své názory na jeho přijímání, způsoby zajištění jeho nezávislosti a otázku zastoupení zástupcem.

2.1.1   Přijímání generálního ředitele úřadu OLAF

Přijímání generálního ředitele úřadu OLAF

| 10. | V průběhu roku 2010 se dozorčí výbor aktivně podílel na postupu jmenování generálního ředitele a vydal stanovisko č. 2/2010 ke jmenování generálního ředitele úřadu OLAF. Dozorčí výbor uvedl, že úspěšné fungování úřadu OLAF vyžaduje od jeho generálního ředitele silné vedení, vynikající řídící schopnosti a prokazatelnou schopnost vést velké týmy. Dozorčí výbor konkrétně zdůraznil, že by generální ředitel úřadu OLAF měl být schopen a odhodlán vést složitou organizaci zabývající se různými činnostmi a fungující v mezinárodním prostředí, aby dokázal dosahovat konkrétních výsledků v boji proti podvodům a korupci v Evropě. Měl by mít dostatečné znalosti a zkušenosti v tomto oboru, aby si získal loajálnost a respekt vysoce specializovaného týmu a aby působil důvěryhodně jak v rámci úřadu OLAF, tak mimo něj. |
| --- | --- |

10.

V průběhu roku 2010 se dozorčí výbor aktivně podílel na postupu jmenování generálního ředitele a vydal stanovisko č. 2/2010 ke jmenování generálního ředitele úřadu OLAF. Dozorčí výbor uvedl, že úspěšné fungování úřadu OLAF vyžaduje od jeho generálního ředitele silné vedení, vynikající řídící schopnosti a prokazatelnou schopnost vést velké týmy. Dozorčí výbor konkrétně zdůraznil, že by generální ředitel úřadu OLAF měl být schopen a odhodlán vést složitou organizaci zabývající se různými činnostmi a fungující v mezinárodním prostředí, aby dokázal dosahovat konkrétních výsledků v boji proti podvodům a korupci v Evropě. Měl by mít dostatečné znalosti a zkušenosti v tomto oboru, aby si získal loajálnost a respekt vysoce specializovaného týmu a aby působil důvěryhodně jak v rámci úřadu OLAF, tak mimo něj.

| 11. | Ve svém stanovisku č. 3/2010 dozorčí výbor mimoto uvítal nové výběrové řízení stanovené v čl. 12 odst. 2 pozměněného nařízení (ES) č. 1073/1999. Toto řízení odpovídá zcela požadavku na nezávislost a společná dohoda tří orgánů – Evropského parlamentu (EP), Rady a EK – posílí postavení generálního ředitele úřadu OLAF. |
| --- | --- |

11.

Ve svém stanovisku č. 3/2010 dozorčí výbor mimoto uvítal nové výběrové řízení stanovené v čl. 12 odst. 2 pozměněného nařízení (ES) č. 1073/1999. Toto řízení odpovídá zcela požadavku na nezávislost a společná dohoda tří orgánů – Evropského parlamentu (EP), Rady a EK – posílí postavení generálního ředitele úřadu OLAF.

2.1.2   Způsoby zajištění nezávislosti generálního ředitele úřadu OLAF

Způsoby zajištění nezávislosti generálního ředitele úřadu OLAF

| 12. | Generální ředitel úřadu OLAF musí plnit své úkoly naprosto nezávisle. Mimoto má celkovou odpovědnost za zajištění nezávislosti celého úřadu OLAF při jeho operativních činnostech, což je povinnost, v níž ho dozorčí výbor vždy podporoval. Právní rámec upravující vyšetřování OLAF stanoví řadu prostředků, které generálnímu řediteli úřadu OLAF umožňují jednat nezávisle. Dozorčí výbor se k některým těmto prostředkům vyjádřil ve svých stanoviscích a předchozích výročních zprávách. |
| --- | --- |

12.

Generální ředitel úřadu OLAF musí plnit své úkoly naprosto nezávisle. Mimoto má celkovou odpovědnost za zajištění nezávislosti celého úřadu OLAF při jeho operativních činnostech, což je povinnost, v níž ho dozorčí výbor vždy podporoval. Právní rámec upravující vyšetřování OLAF stanoví řadu prostředků, které generálnímu řediteli úřadu OLAF umožňují jednat nezávisle. Dozorčí výbor se k některým těmto prostředkům vyjádřil ve svých stanoviscích a předchozích výročních zprávách.

| 13. | Generální ředitel úřadu OLAF má mimo jiné pravomoc rozhodovat o zahájení a vedení vyšetřování a o podávání zpráv o vyšetřování, aniž by si musel vyžádat či přijímat pokyny zvnějšku (4). Generální ředitel úřadu OLAF může mimoto podat žalobu na EK, pokud se domnívá, že opatření přijaté EK ohrožuje jeho nezávislost. S ohledem na nedávná nedorozumění mezi Evropským parlamentem a úřadem OLAF dozorčí výbor ve svém stanovisku č. 4/2011 uvedl, že by v pozměněném návrhu nařízení (ES) č. 1073/1999 měla být tato možnost rozšířena na všechny orgány, subjekty, úřady a agentury (5). V tomto případě by měl generální ředitel neprodleně informovat dozorčí výbor a vyžádat si jeho plnou podporu. |
| --- | --- |

13.

Generální ředitel úřadu OLAF má mimo jiné pravomoc rozhodovat o zahájení a vedení vyšetřování a o podávání zpráv o vyšetřování, aniž by si musel vyžádat či přijímat pokyny zvnějšku (4). Generální ředitel úřadu OLAF může mimoto podat žalobu na EK, pokud se domnívá, že opatření přijaté EK ohrožuje jeho nezávislost. S ohledem na nedávná nedorozumění mezi Evropským parlamentem a úřadem OLAF dozorčí výbor ve svém stanovisku č. 4/2011 uvedl, že by v pozměněném návrhu nařízení (ES) č. 1073/1999 měla být tato možnost rozšířena na všechny orgány, subjekty, úřady a agentury (5). V tomto případě by měl generální ředitel neprodleně informovat dozorčí výbor a vyžádat si jeho plnou podporu.

4

5

| 14. | Na rozdíl od ostatních generálních ředitelů v EK má generální ředitel úřadu OLAF pravomoc jednat jako orgán oprávněný ke jmenování nebo jako orgán pověřený uzavírat pracovní smlouvy (6). Vzhledem k tomu, že musí řídit lidské zdroje způsobem, který co nejlépe odpovídá potřebám fungování úřadu OLAF, se dozorčí výbor domnívá, že je nutno tuto úlohu posílit a umožnit mu, aby přijímal vyšetřovatele s potřebnými dovednostmi a kvalifikacemi pro provádění veškerých operativních činností úřadu OLAF. Za to by měl odpovídat výhradně generální ředitel a tento nábor by neměl být spojen s náborovými řízeními u ostatních útvarů EK. Tato odpovědnost by neměla být přenechána EK. Dozorčí výbor znovu opakuje, že je zapotřebí lépe vypracovaná politika v oblasti lidských zdrojů, a to zavedením strategie k zohlednění operativních priorit stanovených vedením (7). |
| --- | --- |

14.

Na rozdíl od ostatních generálních ředitelů v EK má generální ředitel úřadu OLAF pravomoc jednat jako orgán oprávněný ke jmenování nebo jako orgán pověřený uzavírat pracovní smlouvy (6). Vzhledem k tomu, že musí řídit lidské zdroje způsobem, který co nejlépe odpovídá potřebám fungování úřadu OLAF, se dozorčí výbor domnívá, že je nutno tuto úlohu posílit a umožnit mu, aby přijímal vyšetřovatele s potřebnými dovednostmi a kvalifikacemi pro provádění veškerých operativních činností úřadu OLAF. Za to by měl odpovídat výhradně generální ředitel a tento nábor by neměl být spojen s náborovými řízeními u ostatních útvarů EK. Tato odpovědnost by neměla být přenechána EK. Dozorčí výbor znovu opakuje, že je zapotřebí lépe vypracovaná politika v oblasti lidských zdrojů, a to zavedením strategie k zohlednění operativních priorit stanovených vedením (7).

6

7

| 15. | Ve svém stanovisku č. 4/2011 dozorčí výbor rovněž zdůraznil, že je zásadní kontinuita nezávislého vedení vyšetřování úřadem OLAF a že by přenesení funkcí generálního ředitele spojených s vyšetřováním na jednoho či více pracovníků úřadu OLAF nemělo snižovat odpovědnost jmenované osoby vůči orgánům ani ohrozit její nezávislost (8). |
| --- | --- |

15.

Ve svém stanovisku č. 4/2011 dozorčí výbor rovněž zdůraznil, že je zásadní kontinuita nezávislého vedení vyšetřování úřadem OLAF a že by přenesení funkcí generálního ředitele spojených s vyšetřováním na jednoho či více pracovníků úřadu OLAF nemělo snižovat odpovědnost jmenované osoby vůči orgánům ani ohrozit její nezávislost (8).

8

2.1.3   Zástupce generálního ředitele

Zástupce generálního ředitele

| 16. | V lednu 2010 se orgány setkaly se situací, kdy na místo generálního ředitele úřadu OLAF nebyla jmenována žádná osoba, jak vyžaduje článek 12 nařízení (ES) č. 1073/1999, a v té době EK jmenovala úřadujícího generálního ředitele bez předchozí konzultace či dohody s ostatními dvěma orgány (Evropským parlamentem a Radou). Dozorčí výbor vyslovil názor, že osoba, která zastává úlohu úřadujícího generálního ředitele úřadu OLAF během přechodného období, by tak měla činit se souhlasem všech tří orgánů (9). |
| --- | --- |

16.

V lednu 2010 se orgány setkaly se situací, kdy na místo generálního ředitele úřadu OLAF nebyla jmenována žádná osoba, jak vyžaduje článek 12 nařízení (ES) č. 1073/1999, a v té době EK jmenovala úřadujícího generálního ředitele bez předchozí konzultace či dohody s ostatními dvěma orgány (Evropským parlamentem a Radou). Dozorčí výbor vyslovil názor, že osoba, která zastává úlohu úřadujícího generálního ředitele úřadu OLAF během přechodného období, by tak měla činit se souhlasem všech tří orgánů (9).

9

| 17. | S ohledem na tyto události proto dozorčí výbor pokládal za důležité zajistit nepřerušené nezávislé vedení vyšetřování úřadem OLAF tím, že bude v nařízení (ES) č. 1073/1999 vytvořena funkce stálého zástupce generálního ředitele, který by generálního ředitele nahradil, pokud by tento odstoupil z funkce, odešel do důchodu, byl v pracovní neschopnosti nebo byl jinak neschopen vykonávat své povinnosti (10); tento zástupce má být vybrán mezi řediteli úřadu OLAF na základě konsensu všech tří orgánů. |
| --- | --- |

17.

S ohledem na tyto události proto dozorčí výbor pokládal za důležité zajistit nepřerušené nezávislé vedení vyšetřování úřadem OLAF tím, že bude v nařízení (ES) č. 1073/1999 vytvořena funkce stálého zástupce generálního ředitele, který by generálního ředitele nahradil, pokud by tento odstoupil z funkce, odešel do důchodu, byl v pracovní neschopnosti nebo byl jinak neschopen vykonávat své povinnosti (10); tento zástupce má být vybrán mezi řediteli úřadu OLAF na základě konsensu všech tří orgánů.

10

2.2   
  Úloha dozorčího výboru

Úloha dozorčího výboru

| 18. | Dozorčí výbor byl zřízen za účelem posilování nezávislosti úřadu OLAF pravidelnými kontrolami plnění jeho vyšetřovací funkce. Nezávislost dozorčího výboru je hlavním faktorem operační nezávislosti samotného úřadu OLAF. Zdroje dozorčího výboru (tj. přístup dozorčího výboru k vyšetřovacím spisům úřadu OLAF a podpora ze strany sekretariátu dozorčího výboru) by proto měly být vhodné a přiměřené, aby mohl dozorčí výbor plnit svou úlohu a vykonávat své funkce zcela nezávisle. Dozorčí výbor se k této záležitosti pravidelně vyjadřoval ve svých výročních zprávách i ve svých stanoviscích. |
| --- | --- |

18.

Dozorčí výbor byl zřízen za účelem posilování nezávislosti úřadu OLAF pravidelnými kontrolami plnění jeho vyšetřovací funkce. Nezávislost dozorčího výboru je hlavním faktorem operační nezávislosti samotného úřadu OLAF. Zdroje dozorčího výboru (tj. přístup dozorčího výboru k vyšetřovacím spisům úřadu OLAF a podpora ze strany sekretariátu dozorčího výboru) by proto měly být vhodné a přiměřené, aby mohl dozorčí výbor plnit svou úlohu a vykonávat své funkce zcela nezávisle. Dozorčí výbor se k této záležitosti pravidelně vyjadřoval ve svých výročních zprávách i ve svých stanoviscích.

2.2.1   Přístup dozorčího výboru k vyšetřovacím spisům OLAF

Přístup dozorčího výboru k vyšetřovacím spisům OLAF

| 19. | Jak dozorčí výbor zdůraznil ve svém stanovisku č. 4/2011, jeho kontrolní činnost jakožto nezávislého orgánu by neměla být založena výhradně na informacích, které obdrží od úřadu OLAF. Dozorčí výbor musí být schopen provádět svou analýzu nejen pomocí dokumentů a informací získaných od úřadu OLAF podle nařízení (ES) č. 1073/1999, nýbrž rovněž pomocí veškeré dokumentace, kterou dozorčí výbor považuje za nezbytnou k provedení tohoto úkolu. V této souvislosti je přístup dozorčího výboru a jeho sekretariátu k vyšetřovacím spisům úřadu OLAF nezbytný pro získání informací, jež jsou důležité pro poslání dozorčího výboru, kterým je posilovat nezávislost úřadu OLAF pravidelnými kontrolami jeho vyšetřovací funkce. |
| --- | --- |

19.

Jak dozorčí výbor zdůraznil ve svém stanovisku č. 4/2011, jeho kontrolní činnost jakožto nezávislého orgánu by neměla být založena výhradně na informacích, které obdrží od úřadu OLAF. Dozorčí výbor musí být schopen provádět svou analýzu nejen pomocí dokumentů a informací získaných od úřadu OLAF podle nařízení (ES) č. 1073/1999, nýbrž rovněž pomocí veškeré dokumentace, kterou dozorčí výbor považuje za nezbytnou k provedení tohoto úkolu. V této souvislosti je přístup dozorčího výboru a jeho sekretariátu k vyšetřovacím spisům úřadu OLAF nezbytný pro získání informací, jež jsou důležité pro poslání dozorčího výboru, kterým je posilovat nezávislost úřadu OLAF pravidelnými kontrolami jeho vyšetřovací funkce.

2.2.2   Sekretariát dozorčího výboru

Sekretariát dozorčího výboru

| 20. | Členům dozorčího výboru je při plnění jejich povinností nápomocen sekretariát, který zajišťuje úřad OLAF (11). Dozorčí výbor vždy zdůrazňoval, že je nutné, aby sekretariát dozorčího výboru pracoval nezávisle pod dohledem a vedením předsedy dozorčího výboru a jeho členů. Podle názoru dozorčího výboru nezávislé fungování sekretariátu vyžaduje, aby byly ve znění samotného nařízení (ES) č. 1073/1999 zahrnuty dodatečné záruky, jak dozorčí výbor navrhl ve svém stanovisku č. 4/2011 (12), pokud jde o počet členů sekretariátu a rovněž jejich jmenování a hodnocení. |
| --- | --- |

20.

Členům dozorčího výboru je při plnění jejich povinností nápomocen sekretariát, který zajišťuje úřad OLAF (11). Dozorčí výbor vždy zdůrazňoval, že je nutné, aby sekretariát dozorčího výboru pracoval nezávisle pod dohledem a vedením předsedy dozorčího výboru a jeho členů. Podle názoru dozorčího výboru nezávislé fungování sekretariátu vyžaduje, aby byly ve znění samotného nařízení (ES) č. 1073/1999 zahrnuty dodatečné záruky, jak dozorčí výbor navrhl ve svém stanovisku č. 4/2011 (12), pokud jde o počet členů sekretariátu a rovněž jejich jmenování a hodnocení.

11

12

| 21. | Během celého svého mandátu dozorčí výbor trvale požadoval, aby byl sekretariát přiměřeně personálně obsazen, a to s ohledem na počet pracovníků i úroveň: jeden vedoucí oddělení, čtyři administrátoři a tři asistenti. Dozorčí výbor proto s lítostí konstatuje, že OLAF nejenže nevzal plně v potaz jeho opakovaná doporučení, nýbrž že nová struktura úřadu OLAF vede k snížení počtu pracovních míst z osmi na šest. Dozorčí výbor rovněž s obavou podotýká, že nového vedoucího sekretariátu dozorčího výboru jmenoval generální ředitel úřadu OLAF; obě tato rozhodnutí však byla přijata bez předchozích konzultací s dozorčím výborem. |
| --- | --- |

21.

Během celého svého mandátu dozorčí výbor trvale požadoval, aby byl sekretariát přiměřeně personálně obsazen, a to s ohledem na počet pracovníků i úroveň: jeden vedoucí oddělení, čtyři administrátoři a tři asistenti. Dozorčí výbor proto s lítostí konstatuje, že OLAF nejenže nevzal plně v potaz jeho opakovaná doporučení, nýbrž že nová struktura úřadu OLAF vede k snížení počtu pracovních míst z osmi na šest. Dozorčí výbor rovněž s obavou podotýká, že nového vedoucího sekretariátu dozorčího výboru jmenoval generální ředitel úřadu OLAF; obě tato rozhodnutí však byla přijata bez předchozích konzultací s dozorčím výborem.

| 22. | Dozorčí výbor se domnívá, že by v budoucnu měli být v souladu s článkem 11 jeho jednacího řádu (13) členové jeho sekretariátu jmenováni na návrh dozorčího orgánu jiným orgánem než GŘ OLAF, a to pro práci, za niž odpovídají dozorčímu výboru a při níž plně dodržují pokyny obdržené výhradně od dozorčího výboru, který jejich práci pravidelně hodnotí (14). Po zkušenostech získaných během svého šestiletého funkčního období se dozorčí výbor domnívá, že by jeho nezávislost spolu s nezávislostí jeho sekretariátu byla zdánlivá, pokud by byli pracovníci sekretariátu dozorčího výboru i nadále jmenováni, řízeni a hodnoceni úřadem, za jehož kontrolu odpovídají. |
| --- | --- |

22.

Dozorčí výbor se domnívá, že by v budoucnu měli být v souladu s článkem 11 jeho jednacího řádu (13) členové jeho sekretariátu jmenováni na návrh dozorčího orgánu jiným orgánem než GŘ OLAF, a to pro práci, za niž odpovídají dozorčímu výboru a při níž plně dodržují pokyny obdržené výhradně od dozorčího výboru, který jejich práci pravidelně hodnotí (14). Po zkušenostech získaných během svého šestiletého funkčního období se dozorčí výbor domnívá, že by jeho nezávislost spolu s nezávislostí jeho sekretariátu byla zdánlivá, pokud by byli pracovníci sekretariátu dozorčího výboru i nadále jmenováni, řízeni a hodnoceni úřadem, za jehož kontrolu odpovídají.

13

14

3   KONTROLA PLNĚNÍ VYŠETŘOVACÍ FUNKCE OLAF

KONTROLA PLNĚNÍ VYŠETŘOVACÍ FUNKCE OLAF

| 23. | Během celého svého mandátu využíval dozorčí výbor plně právních mechanismů, které mu zákonodárce poskytl s ohledem na pravidelné kontroly vyšetřovací funkce úřadu OLAF s cílem zajistit, aby nebyla ohrožena jeho nezávislost. Dozorčí výbor přezkoumával na základě informací zaslaných generálním ředitelem úřadu OLAF (15) nebo z vlastního podnětu (16) ty aspekty vyšetřovací funkce OLAF, které považoval za zásadní pro zaručení jeho operační nezávislosti: vyšetřovací pravomoci úřadu OLAF, délku vyšetřování, dodržování procesních práv, spolupráci a výměnu informací s členskými státy a s orgány, subjekty, úřady a agenturami. |
| --- | --- |

23.

Během celého svého mandátu využíval dozorčí výbor plně právních mechanismů, které mu zákonodárce poskytl s ohledem na pravidelné kontroly vyšetřovací funkce úřadu OLAF s cílem zajistit, aby nebyla ohrožena jeho nezávislost. Dozorčí výbor přezkoumával na základě informací zaslaných generálním ředitelem úřadu OLAF (15) nebo z vlastního podnětu (16) ty aspekty vyšetřovací funkce OLAF, které považoval za zásadní pro zaručení jeho operační nezávislosti: vyšetřovací pravomoci úřadu OLAF, délku vyšetřování, dodržování procesních práv, spolupráci a výměnu informací s členskými státy a s orgány, subjekty, úřady a agenturami.

15

16

3.1   
  Vyšetřovací pravomoci úřadu OLAF

Vyšetřovací pravomoci úřadu OLAF

| 24. | Ve svém stanovisku č. 3/2010 vyslovil dozorčí výbor přání, aby byly v pozměněném nařízení (ES) č. 1073/1999 jasně definovány vyšetřovací pravomoci úřadu OLAF ve všech stadiích vyšetřování, zejména pokud jde o provádění kontrol a inspekcí na místě podle nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 (17). Nedávné problémy ukázaly, že je nutno posílit rovněž pravomoc úřadu OLAF získat okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů, subjektů, úřadů a agentur (18). |
| --- | --- |

24.

Ve svém stanovisku č. 3/2010 vyslovil dozorčí výbor přání, aby byly v pozměněném nařízení (ES) č. 1073/1999 jasně definovány vyšetřovací pravomoci úřadu OLAF ve všech stadiích vyšetřování, zejména pokud jde o provádění kontrol a inspekcí na místě podle nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 (17). Nedávné problémy ukázaly, že je nutno posílit rovněž pravomoc úřadu OLAF získat okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů, subjektů, úřadů a agentur (18).

17

18

| 25. | Úřadu OLAF byl znemožněn okamžitý a automatický přístup do databází EK obsahujících osobní údaje, když zvažoval, zda zahájí vyšetřování. Stanovisko dozorčího výboru č. 1/2011, vydané na žádost generálního ředitele úřadu OLAF, podpořilo OLAF v jeho dialogu s EK ohledně této záležitosti (další podrobnosti viz bod 3.5.1). |
| --- | --- |

25.

Úřadu OLAF byl znemožněn okamžitý a automatický přístup do databází EK obsahujících osobní údaje, když zvažoval, zda zahájí vyšetřování. Stanovisko dozorčího výboru č. 1/2011, vydané na žádost generálního ředitele úřadu OLAF, podpořilo OLAF v jeho dialogu s EK ohledně této záležitosti (další podrobnosti viz bod 3.5.1).

| 26. | Zpochybněna byla rovněž pravomoc úřadu OLAF zahajovat a vést vnitřní vyšetřování týkající se poslanců Evropského parlamentu a rovněž jeho pravomoc získat okamžitý a neohlášený přístup k informacím tohoto orgánu a do jeho prostor. Dozorčí výbor opět podpořil OLAF a na žádost generálního ředitele úřadu OLAF vydal stanovisko č. 2/2011, v němž uvedl, že znemožňování úřadu OLAF vykonávat tuto hlavní vyšetřovací činnost na základě výkladu mandátu úřadu OLAF ze strany orgánů, subjektů, úřadů a agentur představuje omezení nezávislého vedení vyšetřování úřadem OLAF. |
| --- | --- |

26.

Zpochybněna byla rovněž pravomoc úřadu OLAF zahajovat a vést vnitřní vyšetřování týkající se poslanců Evropského parlamentu a rovněž jeho pravomoc získat okamžitý a neohlášený přístup k informacím tohoto orgánu a do jeho prostor. Dozorčí výbor opět podpořil OLAF a na žádost generálního ředitele úřadu OLAF vydal stanovisko č. 2/2011, v němž uvedl, že znemožňování úřadu OLAF vykonávat tuto hlavní vyšetřovací činnost na základě výkladu mandátu úřadu OLAF ze strany orgánů, subjektů, úřadů a agentur představuje omezení nezávislého vedení vyšetřování úřadem OLAF.

| 27. | Ve svém stanovisku č. 4/2011 vyslovil dozorčí výbor politování nad tím, že dosud nebyly jasně definovány pravomoci úřadu OLAF v oblasti vedení vyšetřování, a to zejména pokud jde o vyšetřování prováděná uvnitř orgánů, subjektů, úřadů a agentur (19). |
| --- | --- |

27.

Ve svém stanovisku č. 4/2011 vyslovil dozorčí výbor politování nad tím, že dosud nebyly jasně definovány pravomoci úřadu OLAF v oblasti vedení vyšetřování, a to zejména pokud jde o vyšetřování prováděná uvnitř orgánů, subjektů, úřadů a agentur (19).

19

3.2   
  Délka vyšetřování

Délka vyšetřování

| 28. | Dozorčí výbor věnoval zvláštní pozornost délce vyšetřování úřadu OLAF, zejména co se týká uplatňování lhůt a neobjasněných prodlev v průběhu vyšetřování. Délka vyšetřování byla mimoto sledována s cílem ověřit, zda případné nepřiměřené prodlevy nesouvisely s důvodem, který by mohl zpochybnit nezávislé vedení vyšetřování či ohrozit jeho výsledky. Dozorčí výbor přezkoumal celkem 425 případů trvajících déle než devět měsíců a rovněž řadu případů, které nebyly uzavřeny po více než čtyřech letech vyšetřování. Zjištění byla představena ve dvou stanoviscích (20) a uvedena v každé výroční zprávě dozorčího výboru. |
| --- | --- |

28.

Dozorčí výbor věnoval zvláštní pozornost délce vyšetřování úřadu OLAF, zejména co se týká uplatňování lhůt a neobjasněných prodlev v průběhu vyšetřování. Délka vyšetřování byla mimoto sledována s cílem ověřit, zda případné nepřiměřené prodlevy nesouvisely s důvodem, který by mohl zpochybnit nezávislé vedení vyšetřování či ohrozit jeho výsledky. Dozorčí výbor přezkoumal celkem 425 případů trvajících déle než devět měsíců a rovněž řadu případů, které nebyly uzavřeny po více než čtyřech letech vyšetřování. Zjištění byla představena ve dvou stanoviscích (20) a uvedena v každé výroční zprávě dozorčího výboru.

20

| 29. | Poté, co dozorčí výbor ve svém stanovisku č. 1/2007 doporučil, aby formát zpráv týkajících se vyšetřování probíhajících déle než devět měsíců, které OLAF předkládá dozorčímu výboru, uváděl jednoznačněji důvody mimořádných prodlev při vyšetřování (21), byl schopen lépe určit důvody těchto prodlev a v důsledku toho OLAF do značné míry omezil nevysvětlené důvody a změnil formát „devítiměsíčních zpráv“. |
| --- | --- |

29.

Poté, co dozorčí výbor ve svém stanovisku č. 1/2007 doporučil, aby formát zpráv týkajících se vyšetřování probíhajících déle než devět měsíců, které OLAF předkládá dozorčímu výboru, uváděl jednoznačněji důvody mimořádných prodlev při vyšetřování (21), byl schopen lépe určit důvody těchto prodlev a v důsledku toho OLAF do značné míry omezil nevysvětlené důvody a změnil formát „devítiměsíčních zpráv“.

21

| 30. | To neznamená, že je dozorčí výbor přesvědčen o tom, že vyšetřování jsou ukončena v přijatelném časovém rámci. Dozorčí výbor naopak zjistil, že vyšetřování (týkající se někdy poměrně jednoduchých záležitostí) často trvají příliš dlouho. V současnosti existuje 36 případů, jejichž vyšetřování již trvá déle než čtyři roky (22). To může být důsledkem nedostatečného počtu zkušených pracovníků přidělených na konkrétní vyšetřování, nebo to může být zapříčiněno tím, že vyšetřovatelé nedokončí vyšetřování před tím, než zahájí jiné vyšetřování. To je záležitost, která u dozorčího výboru vyvolává značné obavy, a dozorčí výbor se již tímto problémem zabýval mimo jiné tím, že navrhl lepší metody kontroly a plánování vyšetřování, takže vedoucí pracovníci mohou své vyšetřovatele lépe přidělovat a účinněji usměrňovat průběh vyšetřování (23). |
| --- | --- |

30.

To neznamená, že je dozorčí výbor přesvědčen o tom, že vyšetřování jsou ukončena v přijatelném časovém rámci. Dozorčí výbor naopak zjistil, že vyšetřování (týkající se někdy poměrně jednoduchých záležitostí) často trvají příliš dlouho. V současnosti existuje 36 případů, jejichž vyšetřování již trvá déle než čtyři roky (22). To může být důsledkem nedostatečného počtu zkušených pracovníků přidělených na konkrétní vyšetřování, nebo to může být zapříčiněno tím, že vyšetřovatelé nedokončí vyšetřování před tím, než zahájí jiné vyšetřování. To je záležitost, která u dozorčího výboru vyvolává značné obavy, a dozorčí výbor se již tímto problémem zabýval mimo jiné tím, že navrhl lepší metody kontroly a plánování vyšetřování, takže vedoucí pracovníci mohou své vyšetřovatele lépe přidělovat a účinněji usměrňovat průběh vyšetřování (23).

22

23

3.3   
  Dodržování procesních záruk v rámci vyšetřování

Dodržování procesních záruk v rámci vyšetřování

| 31. | Nezávislost úřadu OLAF závisí do značné míry na jeho schopnosti a ochotě dodržovat při vyšetřování základní práva a procesní záruky. Pokud by tak nečinil, vystavil by se OLAF kritice, odporu dotčených stran a politickým zásahům. Z tohoto důvodu se dozorčí výbor vždy velmi zajímal o dodržování těchto práv a záruk ze strany úřadu OLAF a vynakládal značné úsilí na posouzení způsobu, jakým OLAF zajišťuje dodržování základních práv a procesních záruk, i na aktivní podporu vypracování příslušných norem v této oblasti vztahujících se na OLAF. |
| --- | --- |

31.

Nezávislost úřadu OLAF závisí do značné míry na jeho schopnosti a ochotě dodržovat při vyšetřování základní práva a procesní záruky. Pokud by tak nečinil, vystavil by se OLAF kritice, odporu dotčených stran a politickým zásahům. Z tohoto důvodu se dozorčí výbor vždy velmi zajímal o dodržování těchto práv a záruk ze strany úřadu OLAF a vynakládal značné úsilí na posouzení způsobu, jakým OLAF zajišťuje dodržování základních práv a procesních záruk, i na aktivní podporu vypracování příslušných norem v této oblasti vztahujících se na OLAF.

| 32. | Při zkoumání případů předaných vnitrostátním soudním orgánům věnoval dozorčí výbor zvláštní pozornost věcným a procesním aspektům vyšetřování. Na základě těchto případů posoudil dozorčí výbor způsob, jak úřad OLAF zajišťuje dodržování základních práv a procesních záruk v rámci vyšetřování. Zjištění a doporučení dozorčího výboru jsou shrnuta ve stanovisku č. 5/2010. V tomto stanovisku dozorčí výbor uvedl, že úřad OLAF celkově základní práva a procesní záruky dodržuje. Dozorčí výbor však zjistil zvláštní problémy, jako jsou procesní nedostatky, administrativní chyby a rozdílné postupy v rámci vyšetřovacích oddělení. |
| --- | --- |

32.

Při zkoumání případů předaných vnitrostátním soudním orgánům věnoval dozorčí výbor zvláštní pozornost věcným a procesním aspektům vyšetřování. Na základě těchto případů posoudil dozorčí výbor způsob, jak úřad OLAF zajišťuje dodržování základních práv a procesních záruk v rámci vyšetřování. Zjištění a doporučení dozorčího výboru jsou shrnuta ve stanovisku č. 5/2010. V tomto stanovisku dozorčí výbor uvedl, že úřad OLAF celkově základní práva a procesní záruky dodržuje. Dozorčí výbor však zjistil zvláštní problémy, jako jsou procesní nedostatky, administrativní chyby a rozdílné postupy v rámci vyšetřovacích oddělení.

| 33. | Dozorčí výbor vydal doporučení, která měla zlepšit stávající praxi při provádění vyšetřování. Dozorčí výbor zejména navrhl zvláštní opatření, která by měl OLAF přijmout s cílem posílit dodržování základních práv a procesních záruk v každé fázi vyšetřování. Mimoto doporučil, aby OLAF provedl konkrétní zlepšení příručky OLAF (24) a aby zajistil dodržování jejích pravidel. Dozorčí výbor dále doporučil posílit mechanismy kontroly nestrannosti a důvěrnosti vyšetřování i délky vyšetřování. Poskytl úřadu OLAF rovněž návrh osnovy pro analýzu týkající se uplatňování základních práv a procesních záruk, kterou mají vyšetřovatelé používat jako vodítko během vyšetřování a vedoucí pracovníci při ověřování jejich zákonnosti. |
| --- | --- |

33.

Dozorčí výbor vydal doporučení, která měla zlepšit stávající praxi při provádění vyšetřování. Dozorčí výbor zejména navrhl zvláštní opatření, která by měl OLAF přijmout s cílem posílit dodržování základních práv a procesních záruk v každé fázi vyšetřování. Mimoto doporučil, aby OLAF provedl konkrétní zlepšení příručky OLAF (24) a aby zajistil dodržování jejích pravidel. Dozorčí výbor dále doporučil posílit mechanismy kontroly nestrannosti a důvěrnosti vyšetřování i délky vyšetřování. Poskytl úřadu OLAF rovněž návrh osnovy pro analýzu týkající se uplatňování základních práv a procesních záruk, kterou mají vyšetřovatelé používat jako vodítko během vyšetřování a vedoucí pracovníci při ověřování jejich zákonnosti.

24

| 34. | Dozorčí výbor s uspokojením konstatuje, že v reakci na jeho stanovisko č. 5/2010 se generální ředitel úřadu OLAF rozhodl provést v rámci úřadu OLAF většinu jeho doporučení. |
| --- | --- |

34.

Dozorčí výbor s uspokojením konstatuje, že v reakci na jeho stanovisko č. 5/2010 se generální ředitel úřadu OLAF rozhodl provést v rámci úřadu OLAF většinu jeho doporučení.

| 35. | Dozorčí výbor přispěl rovněž k debatě o reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 a EK a zákonodárce vyzval, aby tuto reformu využili k posílení ochrany základních práv a procesních záruk u osob, jichž se týká vyšetřování OLAF. Dozorčí výbor vydal k tomuto tématu tři stanoviska (25). |
| --- | --- |

35.

Dozorčí výbor přispěl rovněž k debatě o reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 a EK a zákonodárce vyzval, aby tuto reformu využili k posílení ochrany základních práv a procesních záruk u osob, jichž se týká vyšetřování OLAF. Dozorčí výbor vydal k tomuto tématu tři stanoviska (25).

25

| 36. | Dozorčí výbor zejména zdůraznil, že při stanovování norem týkajících se procesních záruk je třeba mít vždy na paměti rovnováhu mezi zájmy dotčených stran a účinným vedením vyšetřování. Tato rovnováha je obzvláště křehká v případě úpravy správního řízení, jež nezahrnuje žádná donucovací opatření a má poměrně omezený dopad na právní postavení dotyčné osoby. Existuje nebezpečí, že pokud se bude příliš velká váha přikládat procesním aspektům případu, bude to bránit účinnému vedení vyšetřování. Příkladem je složitá otázka odkladu splnění povinnosti úřadu OLAF umožnit dotyčné osobě, aby podala připomínky, a nutnost, aby OLAF získal předem souhlas generálního tajemníka / předsedy dotyčného orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury (viz bod 3.5.4). |
| --- | --- |

36.

Dozorčí výbor zejména zdůraznil, že při stanovování norem týkajících se procesních záruk je třeba mít vždy na paměti rovnováhu mezi zájmy dotčených stran a účinným vedením vyšetřování. Tato rovnováha je obzvláště křehká v případě úpravy správního řízení, jež nezahrnuje žádná donucovací opatření a má poměrně omezený dopad na právní postavení dotyčné osoby. Existuje nebezpečí, že pokud se bude příliš velká váha přikládat procesním aspektům případu, bude to bránit účinnému vedení vyšetřování. Příkladem je složitá otázka odkladu splnění povinnosti úřadu OLAF umožnit dotyčné osobě, aby podala připomínky, a nutnost, aby OLAF získal předem souhlas generálního tajemníka / předsedy dotyčného orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury (viz bod 3.5.4).

3.4   
  Spolupráce a výměna informací s členskými státy

Spolupráce a výměna informací s členskými státy

| 37. | Účinnost operativní činnosti úřadu OLAF velmi závisí na jeho spolupráci s členskými státy a na jejich přispění v průběhu vyšetřování i v následných fázích. V tomto ohledu byla kontrola vyšetřovací funkce OLAF ze strany dozorčího výboru dvojí. |
| --- | --- |

37.

Účinnost operativní činnosti úřadu OLAF velmi závisí na jeho spolupráci s členskými státy a na jejich přispění v průběhu vyšetřování i v následných fázích. V tomto ohledu byla kontrola vyšetřovací funkce OLAF ze strany dozorčího výboru dvojí.

| 38. | Dozorčí výbor si byl obzvláště vědom toho, jaký význam má zlepšení toku informací mezi orgány členských států a úřadem OLAF. Dozorčí výbor se zejména snažil zajistit, aby členské státy nejednaly způsobem, jenž by mohl úřadu OLAF bránit v jeho vyšetřovací činnosti, například nepředáním či opožděným předáním důkazů nebo dokumentace úřadu OLAF. Při zkoumání zpráv o případech trvajících déle než devět měsíců zaznamenal dozorčí výbor řadu případů, kdy úřad OLAF uvedl nedostatečnou spolupráci ze strany členských států jako důvod pro nedokončení vyšetřování v této lhůtě (26). Ačkoliv byl tento důvod v některých zkoumaných případech použit nesprávně, v jiných případech byl uveden právem. Dozorčí výbor rovněž zjistil, že OLAF měl problémy při určování příslušných vnitrostátních orgánů, které by mu mohly poskytnout potřebnou pomoc například při provádění kontrol na místě v prostorách hospodářských subjektů. Z tohoto důvodu dozorčí výbor ve svém stanovisku č. 4/2011 podpořil změnu nařízení (ES) č. 1073/1999, která má členským státům uložit povinnost určit rychle příslušný vnitrostátní orgán, jenž bude úřadu OLAF nápomocen při vyšetřování, především v oblasti přímých výdajů. |
| --- | --- |

38.

Dozorčí výbor si byl obzvláště vědom toho, jaký význam má zlepšení toku informací mezi orgány členských států a úřadem OLAF. Dozorčí výbor se zejména snažil zajistit, aby členské státy nejednaly způsobem, jenž by mohl úřadu OLAF bránit v jeho vyšetřovací činnosti, například nepředáním či opožděným předáním důkazů nebo dokumentace úřadu OLAF. Při zkoumání zpráv o případech trvajících déle než devět měsíců zaznamenal dozorčí výbor řadu případů, kdy úřad OLAF uvedl nedostatečnou spolupráci ze strany členských států jako důvod pro nedokončení vyšetřování v této lhůtě (26). Ačkoliv byl tento důvod v některých zkoumaných případech použit nesprávně, v jiných případech byl uveden právem. Dozorčí výbor rovněž zjistil, že OLAF měl problémy při určování příslušných vnitrostátních orgánů, které by mu mohly poskytnout potřebnou pomoc například při provádění kontrol na místě v prostorách hospodářských subjektů. Z tohoto důvodu dozorčí výbor ve svém stanovisku č. 4/2011 podpořil změnu nařízení (ES) č. 1073/1999, která má členským státům uložit povinnost určit rychle příslušný vnitrostátní orgán, jenž bude úřadu OLAF nápomocen při vyšetřování, především v oblasti přímých výdajů.

26

| 39. | Dosud je zapotřebí důkladná analýza případů, kdy se OLAF potýkal s nedostatečnou spoluprací ze strany členských států. |
| --- | --- |

39.

Dosud je zapotřebí důkladná analýza případů, kdy se OLAF potýkal s nedostatečnou spoluprací ze strany členských států.

| 40. | Za druhé, vzhledem k tomu, že OLAF nemá žádnou pravomoc v oblasti trestního stíhání, se dozorčí výbor domnívá, že pro úspěšný výsledek vyšetřování úřadu OLAF je nezbytná úzká spolupráce mezi úřadem OLAF a vnitrostátními soudními orgány a rovněž náležité dodržování doporučení úřadu OLAF. Na základě těchto úvah přezkoumal dozorčí výbor případy, které vyžadovaly předání informací těmto orgánům. Přitom měl dozorčí výbor v úmyslu posoudit kvalitu a užitečnost vyšetřovacích zpráv úřadu OLAF pro tyto orgány a rovněž určit důvody, proč jimi nebyly některé případy převzaty (27). Dozorčí výbor chtěl rovněž zajistit, aby byly závěry vyšetřování založeny výhradně na skutečnostech s důkazní hodnotou v soudních řízeních v členských státech, v nichž se jejich použití ukázalo jako nezbytné (28). |
| --- | --- |

40.

Za druhé, vzhledem k tomu, že OLAF nemá žádnou pravomoc v oblasti trestního stíhání, se dozorčí výbor domnívá, že pro úspěšný výsledek vyšetřování úřadu OLAF je nezbytná úzká spolupráce mezi úřadem OLAF a vnitrostátními soudními orgány a rovněž náležité dodržování doporučení úřadu OLAF. Na základě těchto úvah přezkoumal dozorčí výbor případy, které vyžadovaly předání informací těmto orgánům. Přitom měl dozorčí výbor v úmyslu posoudit kvalitu a užitečnost vyšetřovacích zpráv úřadu OLAF pro tyto orgány a rovněž určit důvody, proč jimi nebyly některé případy převzaty (27). Dozorčí výbor chtěl rovněž zajistit, aby byly závěry vyšetřování založeny výhradně na skutečnostech s důkazní hodnotou v soudních řízeních v členských státech, v nichž se jejich použití ukázalo jako nezbytné (28).

27

28

| 41. | Dozorčí výbor zaznamenal, že v některých případech se vnitrostátní soudní orgány neřídily doporučeními úřadu OLAF z různých důvodů: promlčení, nestanovení priorit nebo zjevná neexistence důkazů. Dozorčí výbor však zjistil, že se postupně snižuje počet případů, kdy tyto orgány nemohly přijmout opatření kvůli promlčení, jelikož se kvalita informací uvedených ve zprávách zvýšila, zejména analýza trestných činů, jež byly údajně spáchány, a platných předpisů v členském státě, jemuž byla zpráva předána. |
| --- | --- |

41.

Dozorčí výbor zaznamenal, že v některých případech se vnitrostátní soudní orgány neřídily doporučeními úřadu OLAF z různých důvodů: promlčení, nestanovení priorit nebo zjevná neexistence důkazů. Dozorčí výbor však zjistil, že se postupně snižuje počet případů, kdy tyto orgány nemohly přijmout opatření kvůli promlčení, jelikož se kvalita informací uvedených ve zprávách zvýšila, zejména analýza trestných činů, jež byly údajně spáchány, a platných předpisů v členském státě, jemuž byla zpráva předána.

| 42. | Dozorčí výbor se domnívá, že většině těchto problémů by bylo možno předejít včasným zapojením odborníků na příslušné vnitrostátní právní systémy, ať už úředníků z oddělení soudního a právního poradenství či podobné funkce v organizaci vyšetřování úřadu OLAF. |
| --- | --- |

42.

Dozorčí výbor se domnívá, že většině těchto problémů by bylo možno předejít včasným zapojením odborníků na příslušné vnitrostátní právní systémy, ať už úředníků z oddělení soudního a právního poradenství či podobné funkce v organizaci vyšetřování úřadu OLAF.

3.5   
  Spolupráce a výměna informací s orgány, subjekty, úřady a agenturami v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF

Spolupráce a výměna informací s orgány, subjekty, úřady a agenturami v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF

| 43. | Při plnění svého poslání musí OLAF vykonávat svou úlohu s plnou podporou a důvěrou ze strany orgánů, subjektů, úřadů a agentur. Bez jejich důvěry nemůže OLAF provádět úplná a účinná vyšetřování při naprosté nezávislosti, jelikož mnoho případů nutně zahrnuje spolupráci ze strany jejich pracovníků. |
| --- | --- |

43.

Při plnění svého poslání musí OLAF vykonávat svou úlohu s plnou podporou a důvěrou ze strany orgánů, subjektů, úřadů a agentur. Bez jejich důvěry nemůže OLAF provádět úplná a účinná vyšetřování při naprosté nezávislosti, jelikož mnoho případů nutně zahrnuje spolupráci ze strany jejich pracovníků.

| 44. | Dozorčí výbor vždy zdůrazňoval, že pro úspěšný výsledek vyšetřování úřadu OLAF je nezbytná úzká spolupráce mezi úřadem OLAF a orgány a příslušnými subjekty a rovněž náležité provedení doporučení úřadu OLAF. Dozorčí výbor se snaží zajistit, aby se všechny strany spolupracující s úřadem OLAF vyhnuly jednání, které může bránit úřadu OLAF v jeho práci. Dozorčí výbor proto věnoval zvláštní pozornost těmto aspektům uvedené spolupráce týkajícím se operační nezávislosti úřadu OLAF a kontroloval je: přístupu úřadu OLAF k informacím orgánů, vztahům s Úřadem pro vyšetřování a disciplinární opatření (IDOC) a jinými útvary orgánů EU, opatřením přijatým orgány v návaznosti na doporučení úřadu OLAF, případům, kdy úřad OLAF odloží splnění povinnosti umožnit dotčené osobě, aby podala připomínky, předávání vyšetřovacích zpráv, poskytování informací orgánům, subjektům, úřadům a agenturám úřadem OLAF a výměně názorů s orgány. |
| --- | --- |

44.

Dozorčí výbor vždy zdůrazňoval, že pro úspěšný výsledek vyšetřování úřadu OLAF je nezbytná úzká spolupráce mezi úřadem OLAF a orgány a příslušnými subjekty a rovněž náležité provedení doporučení úřadu OLAF. Dozorčí výbor se snaží zajistit, aby se všechny strany spolupracující s úřadem OLAF vyhnuly jednání, které může bránit úřadu OLAF v jeho práci. Dozorčí výbor proto věnoval zvláštní pozornost těmto aspektům uvedené spolupráce týkajícím se operační nezávislosti úřadu OLAF a kontroloval je: přístupu úřadu OLAF k informacím orgánů, vztahům s Úřadem pro vyšetřování a disciplinární opatření (IDOC) a jinými útvary orgánů EU, opatřením přijatým orgány v návaznosti na doporučení úřadu OLAF, případům, kdy úřad OLAF odloží splnění povinnosti umožnit dotčené osobě, aby podala připomínky, předávání vyšetřovacích zpráv, poskytování informací orgánům, subjektům, úřadům a agenturám úřadem OLAF a výměně názorů s orgány.

3.5.1   Přístup úřadu OLAF k informacím orgánů

Přístup úřadu OLAF k informacím orgánů

| 45. | Jednou oblastí, na niž byl dozorčí výbor upozorněn a v níž je důvěra (jak se zdá) narušena, je přístup úřadu OLAF k databázím spravovaným EK. V čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1073/1999 je jednoznačně uznáno právo úřadu OLAF na okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů, subjektů, úřadů a agentur. Dozorčí výbor však zjistil, že se OLAF od svého založení potýkal s problémy při získávání přístupu k informacím některých orgánů. Tyto orgány se zejména zdráhají umožnit úřadu OLAF rychlý a diskrétní přístup k některým kategoriím osobních údajů, a to kvůli velmi restriktivnímu výkladu nařízení (ES) č. 45/2001 (29). Dozorčí výbor vyslovil názor, že tento postoj je známkou nedůvěry vůči úřadu OLAF a mohl by rovněž narušit jeho nezávislost při vyšetřování. |
| --- | --- |

45.

Jednou oblastí, na niž byl dozorčí výbor upozorněn a v níž je důvěra (jak se zdá) narušena, je přístup úřadu OLAF k databázím spravovaným EK. V čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1073/1999 je jednoznačně uznáno právo úřadu OLAF na okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů, subjektů, úřadů a agentur. Dozorčí výbor však zjistil, že se OLAF od svého založení potýkal s problémy při získávání přístupu k informacím některých orgánů. Tyto orgány se zejména zdráhají umožnit úřadu OLAF rychlý a diskrétní přístup k některým kategoriím osobních údajů, a to kvůli velmi restriktivnímu výkladu nařízení (ES) č. 45/2001 (29). Dozorčí výbor vyslovil názor, že tento postoj je známkou nedůvěry vůči úřadu OLAF a mohl by rovněž narušit jeho nezávislost při vyšetřování.

29

| 46. | V květnu 2011 vydal dozorčí výbor stanovisko (30), v němž vyjádřil svůj názor, že rychlý a diskrétní přístup je nutno umožnit zejména v počáteční fázi vyšetřování před tím, než OLAF založí spis, aby mohl úřad OLAF posoudit, zda podklady splňují kritéria pro vyšetřování. To je obzvláště důležité v případech možného střetu zájmů. |
| --- | --- |

46.

V květnu 2011 vydal dozorčí výbor stanovisko (30), v němž vyjádřil svůj názor, že rychlý a diskrétní přístup je nutno umožnit zejména v počáteční fázi vyšetřování před tím, než OLAF založí spis, aby mohl úřad OLAF posoudit, zda podklady splňují kritéria pro vyšetřování. To je obzvláště důležité v případech možného střetu zájmů.

30

| 47. | Úřad OLAF musí mít přístup k informacím obsaženým v databázích lidských zdrojů, které spravuje EK. OLAF potřebuje zejména přístup k údajům týkajícím se jednotlivých zaměstnanců a jejich rodinných příslušníků (na něž se odkazuje jako na údaje o „rodině“). |
| --- | --- |

47.

Úřad OLAF musí mít přístup k informacím obsaženým v databázích lidských zdrojů, které spravuje EK. OLAF potřebuje zejména přístup k údajům týkajícím se jednotlivých zaměstnanců a jejich rodinných příslušníků (na něž se odkazuje jako na údaje o „rodině“).

| 48. | Jedná se o významnou záležitost a dosud nebylo dosaženo dohody ohledně dalšího postupu. Nezbývá než doufat, že na základě doporučení dozorčího výboru a dialogu, jež nyní zahájily OLAF a EK, bude možno dospět k řešení tohoto dlouhodobého problému. |
| --- | --- |

48.

Jedná se o významnou záležitost a dosud nebylo dosaženo dohody ohledně dalšího postupu. Nezbývá než doufat, že na základě doporučení dozorčího výboru a dialogu, jež nyní zahájily OLAF a EK, bude možno dospět k řešení tohoto dlouhodobého problému.

| 49. | Dozorčí výbor se domnívá, že by reforma nařízení (ES) č. 1073/1999 měla být rovněž příležitostí k vyřešení této otázky. Ve svém stanovisku č. 4/2011 dozorčí výbor uvedl, že by nové nařízení mělo obsahovat ustanovení, která umožní dosáhnout spravedlivé rovnováhy mezi potřebou úřadu OLAF mít přístup k informacím orgánů před zahájením vyšetřování a během všech fází vyšetřování a příslušnými pravidly týkajícími se ochrany údajů. |
| --- | --- |

49.

Dozorčí výbor se domnívá, že by reforma nařízení (ES) č. 1073/1999 měla být rovněž příležitostí k vyřešení této otázky. Ve svém stanovisku č. 4/2011 dozorčí výbor uvedl, že by nové nařízení mělo obsahovat ustanovení, která umožní dosáhnout spravedlivé rovnováhy mezi potřebou úřadu OLAF mít přístup k informacím orgánů před zahájením vyšetřování a během všech fází vyšetřování a příslušnými pravidly týkajícími se ochrany údajů.

| 50. | Dozorčí výbor rovněž doporučil, aby mu OLAF systematicky zasílal informace o opožděném oznámení případů podvodů či neoznámení těchto případů a rovněž o neumožnění přístupu k informacím ze strany určitého orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury. |
| --- | --- |

50.

Dozorčí výbor rovněž doporučil, aby mu OLAF systematicky zasílal informace o opožděném oznámení případů podvodů či neoznámení těchto případů a rovněž o neumožnění přístupu k informacím ze strany určitého orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury.

3.5.2   Vztahy s úřadem IDOC a jinými útvary orgánů EU

Vztahy s úřadem IDOC a jinými útvary orgánů EU

| 51. | Způsob, jakým úřad OLAF přiděluje své omezené zdroje určené na vyšetřování, vyvolává u dozorčího výboru trvale obavy. Dozorčí výbor se domnívá, že OLAF musí soustředit své úsilí na případy, které pravděpodobně přinesou kladný výsledek a zajistí náležitou protihodnotu. Pouze při účelném a účinném využívání svých zdrojů bude moci OLAF provádět vyšetřování závažnějších případů podvodů nebo nesrovnalostí poškozujících finanční zájmy EU, přičemž ostatní případy přenechá vhodnějším subjektům, jako je úřad IDOC, bezpečnostní kancelář Evropské komise nebo příslušné útvary ostatních orgánů. |
| --- | --- |

51.

Způsob, jakým úřad OLAF přiděluje své omezené zdroje určené na vyšetřování, vyvolává u dozorčího výboru trvale obavy. Dozorčí výbor se domnívá, že OLAF musí soustředit své úsilí na případy, které pravděpodobně přinesou kladný výsledek a zajistí náležitou protihodnotu. Pouze při účelném a účinném využívání svých zdrojů bude moci OLAF provádět vyšetřování závažnějších případů podvodů nebo nesrovnalostí poškozujících finanční zájmy EU, přičemž ostatní případy přenechá vhodnějším subjektům, jako je úřad IDOC, bezpečnostní kancelář Evropské komise nebo příslušné útvary ostatních orgánů.

| 52. | Na základě těchto úvah dozorčí výbor doporučil, aby úřad vypracoval interní politiku „de minimis“ v souladu s politikou a prioritami úřadu OLAF v oblasti vyšetřování, aby mohl své zdroje přidělovat pokud možno na vyšetřování závažnějších případů. Dozorčí výbor tuto politiku přezkoumal a svá zjištění shrnul ve stanovisku č. 5/2008. Dozorčí výbor navrhl soubor doporučení s přihlédnutím mimo jiné k potřebě spolupráce s úřadem IDOC a jinými útvary orgánů EU. Tato dělba práce je založena na vymezení odpovědností za vyšetřování. Dozorčí výbor proto OLAF vybídl, aby zlepšil proces výměny informací a spolupráci s těmito útvary, zdůraznil však, že by žádná dohodnutá forma spolupráce neměla omezit hlavní pravomoci úřadu OLAF ani jeho nezávislost při vyšetřování. |
| --- | --- |

52.

Na základě těchto úvah dozorčí výbor doporučil, aby úřad vypracoval interní politiku „de minimis“ v souladu s politikou a prioritami úřadu OLAF v oblasti vyšetřování, aby mohl své zdroje přidělovat pokud možno na vyšetřování závažnějších případů. Dozorčí výbor tuto politiku přezkoumal a svá zjištění shrnul ve stanovisku č. 5/2008. Dozorčí výbor navrhl soubor doporučení s přihlédnutím mimo jiné k potřebě spolupráce s úřadem IDOC a jinými útvary orgánů EU. Tato dělba práce je založena na vymezení odpovědností za vyšetřování. Dozorčí výbor proto OLAF vybídl, aby zlepšil proces výměny informací a spolupráci s těmito útvary, zdůraznil však, že by žádná dohodnutá forma spolupráce neměla omezit hlavní pravomoci úřadu OLAF ani jeho nezávislost při vyšetřování.

de minimis

| 53. | Dozorčí výbor sledoval provedení svého stanoviska (31) a s potěšením konstatoval, že do příručky OLAF byla vložena pravidla „de minimis“ (32). Dozorčí výbor rovněž uvítal iniciativu týkající se objasnění provádění politiky „de minimis“ prostřednictvím operativních pokynů a rovněž vytvořením přílohy „de minimis“, v níž jsou uvedena různá kritéria, která se používají při zvažování, zda zahájit vnější vyšetřování, či nikoli. |
| --- | --- |

53.

Dozorčí výbor sledoval provedení svého stanoviska (31) a s potěšením konstatoval, že do příručky OLAF byla vložena pravidla „de minimis“ (32). Dozorčí výbor rovněž uvítal iniciativu týkající se objasnění provádění politiky „de minimis“ prostřednictvím operativních pokynů a rovněž vytvořením přílohy „de minimis“, v níž jsou uvedena různá kritéria, která se používají při zvažování, zda zahájit vnější vyšetřování, či nikoli.

31

de minimis

32

de minimis

de minimis

3.5.3   Opatření přijatá orgány v návaznosti na doporučení úřadu OLAF

Opatření přijatá orgány v návaznosti na doporučení úřadu OLAF

| 54. | Generální ředitel úřadu OLAF je povinen informovat dozorčí výbor o případech, ve kterých orgán, subjekt, úřad nebo agentura nepostupovaly v souladu s jeho doporučeními (33). Dozorčí výbor se touto záležitostí zabýval v každé výroční zprávě a uvedl, že během jeho šestiletého mandátu byly oznámeny pouze dva takovéto případy. Tento nízký počet oznámených případů proto dozorčímu výboru neumožnil dospět k obecnému závěru či vydat doporučení. Dozorčí výbor vyslovil obavu, že malý počet zpráv může naznačovat neexistenci náležitého mechanismu následné kontroly, a doporučil, aby OLAF zřídil pro tyto případy co nejdříve systém soustavného podávání zpráv. Podle názoru dozorčího výboru by mohla být nezávislost úřadu OLAF vážně ohrožena, pokud by nejednal v případě, že jeho protějšky neberou jeho doporučení v potaz. |
| --- | --- |

54.

Generální ředitel úřadu OLAF je povinen informovat dozorčí výbor o případech, ve kterých orgán, subjekt, úřad nebo agentura nepostupovaly v souladu s jeho doporučeními (33). Dozorčí výbor se touto záležitostí zabýval v každé výroční zprávě a uvedl, že během jeho šestiletého mandátu byly oznámeny pouze dva takovéto případy. Tento nízký počet oznámených případů proto dozorčímu výboru neumožnil dospět k obecnému závěru či vydat doporučení. Dozorčí výbor vyslovil obavu, že malý počet zpráv může naznačovat neexistenci náležitého mechanismu následné kontroly, a doporučil, aby OLAF zřídil pro tyto případy co nejdříve systém soustavného podávání zpráv. Podle názoru dozorčího výboru by mohla být nezávislost úřadu OLAF vážně ohrožena, pokud by nejednal v případě, že jeho protějšky neberou jeho doporučení v potaz.

33

3.5.4   Souhlas generálního tajemníka / předsedy orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury s odložením splnění povinnosti umožnit dotčené osobě, aby podala připomínky

Souhlas generálního tajemníka / předsedy orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury s odložením splnění povinnosti umožnit dotčené osobě, aby podala připomínky

| 55. | Při provádění vnitřních vyšetřování musí OLAF získat předchozí souhlas generálního tajemníka nebo předsedy dotyčného orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury, pokud se rozhodne odložit splnění své povinnosti umožnit dotčené osobě, aby podala připomínky. Tento požadavek má zajistit dodržování práv dotčených osob na obhajobu (34). Dozorčí výbor však vyslovil názor, že pokud orgán odmítne vydat souhlas či s vydáním souhlasu otálí, může být ohrožena nezávislost úřadu OLAF při vyšetřování (35). Dozorčí výbor zaznamenal, že předání vyšetřovacích spisů úřadu OLAF vnitrostátním soudním orgánům několikrát zabránily prodlevy při udělování souhlasu dotyčným orgánem nebo subjektem. Ve svém stanovisku č. 4/2011 dozorčí výbor uvedl, že by proto nové nařízení mělo obsahovat ustanovení, která v budoucnu takovýmto situacím zabrání, a považoval způsob, jakým se tento problém řeší ve stávajícím návrhu reformy nařízení (ES) č. 1073/1999, za nepřiměřený. |
| --- | --- |

55.

Při provádění vnitřních vyšetřování musí OLAF získat předchozí souhlas generálního tajemníka nebo předsedy dotyčného orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury, pokud se rozhodne odložit splnění své povinnosti umožnit dotčené osobě, aby podala připomínky. Tento požadavek má zajistit dodržování práv dotčených osob na obhajobu (34). Dozorčí výbor však vyslovil názor, že pokud orgán odmítne vydat souhlas či s vydáním souhlasu otálí, může být ohrožena nezávislost úřadu OLAF při vyšetřování (35). Dozorčí výbor zaznamenal, že předání vyšetřovacích spisů úřadu OLAF vnitrostátním soudním orgánům několikrát zabránily prodlevy při udělování souhlasu dotyčným orgánem nebo subjektem. Ve svém stanovisku č. 4/2011 dozorčí výbor uvedl, že by proto nové nařízení mělo obsahovat ustanovení, která v budoucnu takovýmto situacím zabrání, a považoval způsob, jakým se tento problém řeší ve stávajícím návrhu reformy nařízení (ES) č. 1073/1999, za nepřiměřený.

34

35

| 56. | Jako strážce nezávislosti úřadu OLAF by měl být dozorčí výbor systematicky informován o všech případech, ve kterých orgány, subjekty, úřady nebo agentury odmítly udělit souhlas s odložením splnění povinnosti vyzvat dotčenou osobu, aby podala připomínky, nebo s udělením tohoto souhlasu zbytečně otálely. |
| --- | --- |

56.

Jako strážce nezávislosti úřadu OLAF by měl být dozorčí výbor systematicky informován o všech případech, ve kterých orgány, subjekty, úřady nebo agentury odmítly udělit souhlas s odložením splnění povinnosti vyzvat dotčenou osobu, aby podala připomínky, nebo s udělením tohoto souhlasu zbytečně otálely.

3.5.5   Předávání vyšetřovacích zpráv a poskytování informací orgánům, subjektům, úřadům a agenturám úřadem OLAF

Předávání vyšetřovacích zpráv a poskytování informací orgánům, subjektům, úřadům a agenturám úřadem OLAF

Poskytování informací orgánům, subjektům, úřadům a agenturám úřadem OLAF

Poskytování informací orgánům, subjektům, úřadům a agenturám úřadem OLAF

| 57. | Podle stávajících právních předpisů má OLAF právní povinnost informovat orgán, subjekt, úřad nebo agenturu v případech, kdy se při vnitřním vyšetřování zjistí, že se případ může týkat člena nebo zaměstnance, s výjimkou případů, kdy je za účelem vyšetřování vyžadováno naprosté utajení nebo pokud vyšetřování spadá do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu. Ve svém stanovisku č. 4/2011 vyslovil dozorčí orgán obavy s ohledem na legislativní návrh, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 a upravují tato pravidla (36), jelikož by mohl OLAF připravit o možnost své vyšetřování v případě potřeby utajit. |
| --- | --- |

57.

Podle stávajících právních předpisů má OLAF právní povinnost informovat orgán, subjekt, úřad nebo agenturu v případech, kdy se při vnitřním vyšetřování zjistí, že se případ může týkat člena nebo zaměstnance, s výjimkou případů, kdy je za účelem vyšetřování vyžadováno naprosté utajení nebo pokud vyšetřování spadá do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu. Ve svém stanovisku č. 4/2011 vyslovil dozorčí orgán obavy s ohledem na legislativní návrh, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 a upravují tato pravidla (36), jelikož by mohl OLAF připravit o možnost své vyšetřování v případě potřeby utajit.

36

Předávání vyšetřovacích zpráv orgánům, subjektům, úřadům a agenturám úřadem OLAF

Předávání vyšetřovacích zpráv orgánům, subjektům, úřadům a agenturám úřadem OLAF

| 58. | Dozorčí výbor vzal na vědomí rozhodnutí úřadu OLAF zasílat EK na její žádost všechny závěrečné vyšetřovací zprávy vypracované po skončení vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření. OLAF se mimoto rozhodl uplatňovat podobnou politiku vůči ostatním orgánům a subjektům, nepožaduje-li se jinak. Dozorčí výbor se rozhodl tuto praxi posoudit, a to výslovně s cílem zjistit, zda by mohla ohrozit nezávislost úřadu OLAF při vyšetřování. Ve stanovisku dozorčího výboru č. 5/2011 je uveden přehled zjištění dozorčího výboru na základě přezkoumání 17 případů a rovněž jeho stanovisko ohledně právního základu pro tato předávání a souladu této praxe s právem EU. |
| --- | --- |

58.

Dozorčí výbor vzal na vědomí rozhodnutí úřadu OLAF zasílat EK na její žádost všechny závěrečné vyšetřovací zprávy vypracované po skončení vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření. OLAF se mimoto rozhodl uplatňovat podobnou politiku vůči ostatním orgánům a subjektům, nepožaduje-li se jinak. Dozorčí výbor se rozhodl tuto praxi posoudit, a to výslovně s cílem zjistit, zda by mohla ohrozit nezávislost úřadu OLAF při vyšetřování. Ve stanovisku dozorčího výboru č. 5/2011 je uveden přehled zjištění dozorčího výboru na základě přezkoumání 17 případů a rovněž jeho stanovisko ohledně právního základu pro tato předávání a souladu této praxe s právem EU.

| 59. | Dozorčí výbor vyslovil konkrétně obavu, že by se toto předávání mohlo dotknout práv osob, jichž se vyšetřování týká, a že by tyto osoby mohly u Evropského soudního dvora podat žalobu o náhradu škody, což by poškodilo důvěryhodnost a dobrou pověst úřadu OLAF. Předávání závěrečných vyšetřovacích zpráv, které obsahují citlivé informace o svědcích, informátorech a oznamovatelích, by mohlo rovněž ohrozit úspěch vyšetřování tím, že by tyto osoby odrazovalo od toho, aby se úřadu OLAF přihlásily a byly mu nápomocny, a rovněž zveřejňováním informací, jež nejsou nezbytné a jež se týkají jiných probíhajících vyšetřování úřadu OLAF. Tato praxe by mohla přinejmenším ostatním orgánům poskytnout nepatřičné prostředky k ovlivňování vyšetřovací činnosti úřadu OLAF, což by snížilo důvěru veřejnosti v nezávislost úřadu OLAF. |
| --- | --- |

59.

Dozorčí výbor vyslovil konkrétně obavu, že by se toto předávání mohlo dotknout práv osob, jichž se vyšetřování týká, a že by tyto osoby mohly u Evropského soudního dvora podat žalobu o náhradu škody, což by poškodilo důvěryhodnost a dobrou pověst úřadu OLAF. Předávání závěrečných vyšetřovacích zpráv, které obsahují citlivé informace o svědcích, informátorech a oznamovatelích, by mohlo rovněž ohrozit úspěch vyšetřování tím, že by tyto osoby odrazovalo od toho, aby se úřadu OLAF přihlásily a byly mu nápomocny, a rovněž zveřejňováním informací, jež nejsou nezbytné a jež se týkají jiných probíhajících vyšetřování úřadu OLAF. Tato praxe by mohla přinejmenším ostatním orgánům poskytnout nepatřičné prostředky k ovlivňování vyšetřovací činnosti úřadu OLAF, což by snížilo důvěru veřejnosti v nezávislost úřadu OLAF.

| 60. | Dozorčí výbor doporučil, aby OLAF přehodnotil své rozhodnutí o předávání těchto vyšetřovacích zpráv dotčeným orgánům, subjektům, úřadům nebo agenturám bez přijetí veškerých potřebných opatření s cílem zajistit, aby tento postup byl v souladu s právem EU a neohrožoval účinnost a nezávislost jeho vyšetřování. |
| --- | --- |

60.

Dozorčí výbor doporučil, aby OLAF přehodnotil své rozhodnutí o předávání těchto vyšetřovacích zpráv dotčeným orgánům, subjektům, úřadům nebo agenturám bez přijetí veškerých potřebných opatření s cílem zajistit, aby tento postup byl v souladu s právem EU a neohrožoval účinnost a nezávislost jeho vyšetřování.

3.5.6   Výměna názorů s orgány

Výměna názorů s orgány

| 61. | Jedním z cílů reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 je zlepšit řízení úřadu OLAF a zvýšit jeho spolupráci s orgány a současně zaručit jeho operační nezávislost. Pravidelný interinstitucionální dialog, který byl navrhován původně, byl nahrazen méně formální výměnou názorů mezi Evropským parlamentem, Radou a Evropskou komisí za účasti úřadu OLAF a dozorčího výboru. Dozorčí výbor se k oběma návrhům vyjádřil ve svých stanoviscích č. 3/2010 a č. 4/2011. |
| --- | --- |

61.

Jedním z cílů reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 je zlepšit řízení úřadu OLAF a zvýšit jeho spolupráci s orgány a současně zaručit jeho operační nezávislost. Pravidelný interinstitucionální dialog, který byl navrhován původně, byl nahrazen méně formální výměnou názorů mezi Evropským parlamentem, Radou a Evropskou komisí za účasti úřadu OLAF a dozorčího výboru. Dozorčí výbor se k oběma návrhům vyjádřil ve svých stanoviscích č. 3/2010 a č. 4/2011.

| 62. | Dozorčí výbor uvedl, že by formální dialog nebo výměna názorů s orgány mohly podpořit činnost úřadu OLAF, že by však v žádném případě neměly oslabit operační nezávislost úřadu OLAF (37). Dozorčí výbor zejména podotkl, že by návrh, aby úřad OLAF přijal vhodná opatření s přihlédnutím ke stanoviskům vyjádřeným při výměně názorů, mohl narušit nezávislost GŘ. Orgány by mohly na GŘ vyvíjet tlak, zejména pokud jde o stanovení strategických priorit politik úřadu OLAF v oblasti vyšetřování. |
| --- | --- |

62.

Dozorčí výbor uvedl, že by formální dialog nebo výměna názorů s orgány mohly podpořit činnost úřadu OLAF, že by však v žádném případě neměly oslabit operační nezávislost úřadu OLAF (37). Dozorčí výbor zejména podotkl, že by návrh, aby úřad OLAF přijal vhodná opatření s přihlédnutím ke stanoviskům vyjádřeným při výměně názorů, mohl narušit nezávislost GŘ. Orgány by mohly na GŘ vyvíjet tlak, zejména pokud jde o stanovení strategických priorit politik úřadu OLAF v oblasti vyšetřování.

37

4   SLEDOVÁNÍ DOPADU ŘÍZENÍ VYŠETŘOVACÍ FUNKCE ÚŘADU OLAF

SLEDOVÁNÍ DOPADU ŘÍZENÍ VYŠETŘOVACÍ FUNKCE ÚŘADU OLAF

| 63. | Dozorčí výbor od počátku a během celého svého mandátu trvale zdůrazňoval, že je nutné, aby OLAF uplatňoval důkladnou a účinnou politiku v oblasti vedení, stanovil jednoznačná pravidla pro vyšetřování a zajistil náležité řízení vyšetřování. Dozorčí výbor dále přikládá velký význam zavedení vnitřních kontrolních mechanismů v souvislosti s délkou vyšetřování a dodržování procesních záruk v rámci vyšetřování a v situacích možného střetu zájmů. Všechny tyto záležitosti mají přímý dopad na nezávislé vedení vyšetřování, a dozorčí výbor je proto podrobně sledoval. |
| --- | --- |

63.

Dozorčí výbor od počátku a během celého svého mandátu trvale zdůrazňoval, že je nutné, aby OLAF uplatňoval důkladnou a účinnou politiku v oblasti vedení, stanovil jednoznačná pravidla pro vyšetřování a zajistil náležité řízení vyšetřování. Dozorčí výbor dále přikládá velký význam zavedení vnitřních kontrolních mechanismů v souvislosti s délkou vyšetřování a dodržování procesních záruk v rámci vyšetřování a v situacích možného střetu zájmů. Všechny tyto záležitosti mají přímý dopad na nezávislé vedení vyšetřování, a dozorčí výbor je proto podrobně sledoval.

4.1   
  Řízení vyšetřování

Řízení vyšetřování

4.1.1   Plánování a strategické zaměření vyšetřování

Plánování a strategické zaměření vyšetřování

| 64. | Analýza dozorčího výboru týkající se devítiměsíčních zpráv (38) naznačila nedostatečnou metodiku vyšetřování a skutečnost, že by mnoha prodlevám při zpracovávání vyšetřovacích spisů bylo možno zabránit lepším řízením a plánováním vyšetření. Dozorčí výbor byl těmito zjištěními znepokojen a domníval se, že jestliže při vyšetřování případu v jednotlivých fázích chybí náležité plánování, existuje ustavičné nebezpečí, že se vyšetřovatelé mohou při své vyšetřovací činnosti odchýlit od cílů stanovených na začátku vyšetřování. To může vést k nedostatečné odpovědnosti, a je tak zpochybněna nezávislost samotného vyšetřování. Vzhledem k tomu, že náležité plánování vyšetřování je klíčem k úspěšným a patřičně zaměřeným vyšetřováním, přezkoumal dozorčí výbor řadu případů úřadu OLAF s cílem zjistit, zda a v jaké míře napomáhá plánování vyšetřování úřadu OLAF při provádění jeho vyšetřování. |
| --- | --- |

64.

Analýza dozorčího výboru týkající se devítiměsíčních zpráv (38) naznačila nedostatečnou metodiku vyšetřování a skutečnost, že by mnoha prodlevám při zpracovávání vyšetřovacích spisů bylo možno zabránit lepším řízením a plánováním vyšetření. Dozorčí výbor byl těmito zjištěními znepokojen a domníval se, že jestliže při vyšetřování případu v jednotlivých fázích chybí náležité plánování, existuje ustavičné nebezpečí, že se vyšetřovatelé mohou při své vyšetřovací činnosti odchýlit od cílů stanovených na začátku vyšetřování. To může vést k nedostatečné odpovědnosti, a je tak zpochybněna nezávislost samotného vyšetřování. Vzhledem k tomu, že náležité plánování vyšetřování je klíčem k úspěšným a patřičně zaměřeným vyšetřováním, přezkoumal dozorčí výbor řadu případů úřadu OLAF s cílem zjistit, zda a v jaké míře napomáhá plánování vyšetřování úřadu OLAF při provádění jeho vyšetřování.

38

| 65. | Ve stanovisku dozorčího výboru č. 4/2010 se upozorňovalo na opakující se nedostatky v náležitém plánování vyšetřování. To má negativní dopad na efektivitu práce úřadu OLAF a délku jeho vyšetřování. Dozorčí výbor rovněž poznamenal, že příručka OLAF obsahuje pokyny k vypracování počátečního plánu práce ve fázi hodnocení, nezajišťuje však vyhotovení uceleného plánu vyšetřování, jakmile je zahájeno vyšetřování. |
| --- | --- |

65.

Ve stanovisku dozorčího výboru č. 4/2010 se upozorňovalo na opakující se nedostatky v náležitém plánování vyšetřování. To má negativní dopad na efektivitu práce úřadu OLAF a délku jeho vyšetřování. Dozorčí výbor rovněž poznamenal, že příručka OLAF obsahuje pokyny k vypracování počátečního plánu práce ve fázi hodnocení, nezajišťuje však vyhotovení uceleného plánu vyšetřování, jakmile je zahájeno vyšetřování.

| 66. | Dozorčí výbor zdůraznil, že je nutné, aby OLAF zkrátil přílišnou délku některých vyšetřování stanovením jednoznačných postupů a lhůt pro vyšetřování. Dozorčí výbor doporučil, aby OLAF zavedl politiku týkající se náležitého plánování všech fází vyšetřování s pravidelnými kontrolami, reálnými harmonogramy a pravidelnou aktualizací s cílem zajistit dodržení plánu. Dozorčí výbor zejména doporučil vypracovat na začátku každého vyšetřování podrobný plán vyšetřování, který stanoví cíle vyšetřování, prostředky pravděpodobně potřebné k jeho dokončení a předpokládané náklady. Dozorčí výbor dále navrhl, aby vedení plány vyšetřování pravidelně přezkoumávalo na úrovni oddělení s cílem sledovat a v případě potřeby usměrnit vývoj případů. |
| --- | --- |

66.

Dozorčí výbor zdůraznil, že je nutné, aby OLAF zkrátil přílišnou délku některých vyšetřování stanovením jednoznačných postupů a lhůt pro vyšetřování. Dozorčí výbor doporučil, aby OLAF zavedl politiku týkající se náležitého plánování všech fází vyšetřování s pravidelnými kontrolami, reálnými harmonogramy a pravidelnou aktualizací s cílem zajistit dodržení plánu. Dozorčí výbor zejména doporučil vypracovat na začátku každého vyšetřování podrobný plán vyšetřování, který stanoví cíle vyšetřování, prostředky pravděpodobně potřebné k jeho dokončení a předpokládané náklady. Dozorčí výbor dále navrhl, aby vedení plány vyšetřování pravidelně přezkoumávalo na úrovni oddělení s cílem sledovat a v případě potřeby usměrnit vývoj případů.

| 67. | V důsledku práce dozorčího výboru v této oblasti si OLAF uvědomil potřebu přijetí společného přístupu ke strategickému plánování vyšetřování a začal vypracovávat podrobné pracovní plány, jakmile je zahájeno vyšetřování. Dozorčí výbor mimoto s potěšením konstatuje, že nový generální ředitel úřadu OLAF požaduje od samého počátku svého mandátu změny příručky k provedení doporučení dozorčího výboru. |
| --- | --- |

67.

V důsledku práce dozorčího výboru v této oblasti si OLAF uvědomil potřebu přijetí společného přístupu ke strategickému plánování vyšetřování a začal vypracovávat podrobné pracovní plány, jakmile je zahájeno vyšetřování. Dozorčí výbor mimoto s potěšením konstatuje, že nový generální ředitel úřadu OLAF požaduje od samého počátku svého mandátu změny příručky k provedení doporučení dozorčího výboru.

| 68. | Účinnost opatření přijatých úřadem OLAF je nutno dále posoudit. |
| --- | --- |

68.

Účinnost opatření přijatých úřadem OLAF je nutno dále posoudit.

4.1.2   Vnitřní kontrola vyšetřování

Vnitřní kontrola vyšetřování

| 69. | Dozorčí výbor kladl zvláštní důraz na význam odpovídajících vnitřních mechanismů pro kontrolu kvality a zamezení prodlevám a rovněž na význam plně funkčního systému zpětné vazby a hodnocení vyšetřování k zajištění nezávislosti a účinnosti vyšetřování úřadu OLAF. Existence řádného kontrolního systému a srovnávacích měřítek by nejen usnadnila sledování výkonnosti vedením úřadu OLAF a určení problematických oblastí, nýbrž by umožnila i přijímat nápravná opatření na základě získaných poznatků po provedení doporučení. |
| --- | --- |

69.

Dozorčí výbor kladl zvláštní důraz na význam odpovídajících vnitřních mechanismů pro kontrolu kvality a zamezení prodlevám a rovněž na význam plně funkčního systému zpětné vazby a hodnocení vyšetřování k zajištění nezávislosti a účinnosti vyšetřování úřadu OLAF. Existence řádného kontrolního systému a srovnávacích měřítek by nejen usnadnila sledování výkonnosti vedením úřadu OLAF a určení problematických oblastí, nýbrž by umožnila i přijímat nápravná opatření na základě získaných poznatků po provedení doporučení.

| 70. | Na základě těchto úvah věnoval dozorčí výbor zvláštní pozornost přiměřenosti a účinnosti těchto mechanismů, zejména při sledování délky vyšetřování a dodržování základních práv a procesních záruk úřadem OLAF. |
| --- | --- |

70.

Na základě těchto úvah věnoval dozorčí výbor zvláštní pozornost přiměřenosti a účinnosti těchto mechanismů, zejména při sledování délky vyšetřování a dodržování základních práv a procesních záruk úřadem OLAF.

Kontrola délky vyšetřování

Kontrola délky vyšetřování

| 71. | Ve dvou stanoviscích dozorčího výboru (39) byla vyzdvižena řada nedostatků při vedení vyšetřování, z nichž některé souvisí s operativními činiteli, zatímco jiné jsou výsledkem nedostatků v plánování nebo vnitřní organizaci. Dozorčí výbor zejména uvedl, že delší doba vyšetřování byla často zapříčiněna nedostatky v řízení některých vyšetřování nebo nedostatečnou kontrolou ze strany nadřízených, pokud jde o skutečné odůvodnění délky vyšetřování, odhad doby nezbytné na jeho dokončení a naplánování vyšetřovacích úkonů. Podle dozorčího výboru tato různá zjištění naznačují nedostatečný dohled a kontrolu každodenního řízení případů. |
| --- | --- |

71.

Ve dvou stanoviscích dozorčího výboru (39) byla vyzdvižena řada nedostatků při vedení vyšetřování, z nichž některé souvisí s operativními činiteli, zatímco jiné jsou výsledkem nedostatků v plánování nebo vnitřní organizaci. Dozorčí výbor zejména uvedl, že delší doba vyšetřování byla často zapříčiněna nedostatky v řízení některých vyšetřování nebo nedostatečnou kontrolou ze strany nadřízených, pokud jde o skutečné odůvodnění délky vyšetřování, odhad doby nezbytné na jeho dokončení a naplánování vyšetřovacích úkonů. Podle dozorčího výboru tato různá zjištění naznačují nedostatečný dohled a kontrolu každodenního řízení případů.

39

| 72. | Dozorčí výbor lituje, že i přes jeho opakovaná doporučení nejsou opatření přijatá s cílem dosáhnout pravidelné kontroly délky vyšetřování uplatňována dostatečně systematicky. Dozorčí výbor proto znovu opakuje, že je nezbytná účelná a účinná kontrola délky vyšetřování. |
| --- | --- |

72.

Dozorčí výbor lituje, že i přes jeho opakovaná doporučení nejsou opatření přijatá s cílem dosáhnout pravidelné kontroly délky vyšetřování uplatňována dostatečně systematicky. Dozorčí výbor proto znovu opakuje, že je nezbytná účelná a účinná kontrola délky vyšetřování.

Kontrola nestrannosti při vyšetřování

Kontrola nestrannosti při vyšetřování

| 73. | Podle názoru dozorčího výboru jde nestrannost při vedení vyšetřování ruku v ruce s operační nezávislostí úřadu OLAF. Dozorčí výbor proto opakovaně doporučoval, aby OLAF zavedl přísné vnitřní kontrolní mechanismy, které jsou nezbytné k zabránění střetu zájmů, který by mohl poškodit nezávislost a dobrou pověst úřadu OLAF (40). Ve svém stanovisku č. 5/2010 vydal dozorčí výbor zvláštní doporučení, aby OLAF posílil stávající kontrolní mechanismy týkající se nestrannosti při vyšetřování. Dozorčí výbor věnoval při posuzování dodržování základních práv a procesních záruk úřadem OLAF v rámci vyšetřování této záležitosti zvláštní pozornost a lituje, že opatření, která OLAF až dosud přijal, nejsou dostatečná. |
| --- | --- |

73.

Podle názoru dozorčího výboru jde nestrannost při vedení vyšetřování ruku v ruce s operační nezávislostí úřadu OLAF. Dozorčí výbor proto opakovaně doporučoval, aby OLAF zavedl přísné vnitřní kontrolní mechanismy, které jsou nezbytné k zabránění střetu zájmů, který by mohl poškodit nezávislost a dobrou pověst úřadu OLAF (40). Ve svém stanovisku č. 5/2010 vydal dozorčí výbor zvláštní doporučení, aby OLAF posílil stávající kontrolní mechanismy týkající se nestrannosti při vyšetřování. Dozorčí výbor věnoval při posuzování dodržování základních práv a procesních záruk úřadem OLAF v rámci vyšetřování této záležitosti zvláštní pozornost a lituje, že opatření, která OLAF až dosud přijal, nejsou dostatečná.

40

Kontrola zákonnosti vyšetřování

Kontrola zákonnosti vyšetřování

| 74. | Dozorčí výbor s obavami zaznamenal, že právní kontrola vyšetřovací práce úřadu OLAF nebyla prováděna systematicky v každé fázi. Tento nedostatek nepřetržitého právního zkoumání v průběhu celého vyšetřování vedl k selháním při dodržování formálních náležitostí. Dozorčí výbor pravidelně vyjadřoval svůj názor, že v zájmu zajištění účinného dodržování základních práv a procesních záruk je nezbytné zavést kontroly zákonnosti vyšetřování na základě většího a průběžného zapojení oddělení soudního a právního poradenství (41). |
| --- | --- |

74.

Dozorčí výbor s obavami zaznamenal, že právní kontrola vyšetřovací práce úřadu OLAF nebyla prováděna systematicky v každé fázi. Tento nedostatek nepřetržitého právního zkoumání v průběhu celého vyšetřování vedl k selháním při dodržování formálních náležitostí. Dozorčí výbor pravidelně vyjadřoval svůj názor, že v zájmu zajištění účinného dodržování základních práv a procesních záruk je nezbytné zavést kontroly zákonnosti vyšetřování na základě většího a průběžného zapojení oddělení soudního a právního poradenství (41).

41

| 75. | Dozorčí výbor se otázkou dodatečné úlohy, kterou hrají tito úředníci z oddělení soudního a právního poradenství, zabýval v každé ze svých předchozích zpráv o činnosti. Tito úředníci jsou nejen hlavním kontaktním místem pro vnitrostátní soudní orgány, nýbrž hrají důležitou úlohu rovněž při zajišťování toho, aby byly důkazy obsažené ve spisech, jež jsou předány vnitrostátním soudním orgánům, v souladu s právními požadavky příslušného členského státu. Vzhledem k jejich důležité úloze dozorčí výbor opakovaně vybízel k většímu zapojení těchto úředníků do vyšetřování. Dozorčí výbor vzal na vědomí, že pracovníci úřadu OLAF se zkušenostmi v právní a soudní oblasti nastoupí do nově zřízeného oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování. Dozorčí výbor se domnívá, že by bez ohledu na jejich místo v nové organizaci úřadu OLAF měla být zachována jejich předchozí úloha. Ke splnění své právní povinnosti (42) týkající se předávání zpráv a informací získaných během vyšetřování členským státům potřebuje OLAF odborníky na právní a vyšetřovací postupy z větší části členských států. |
| --- | --- |

75.

Dozorčí výbor se otázkou dodatečné úlohy, kterou hrají tito úředníci z oddělení soudního a právního poradenství, zabýval v každé ze svých předchozích zpráv o činnosti. Tito úředníci jsou nejen hlavním kontaktním místem pro vnitrostátní soudní orgány, nýbrž hrají důležitou úlohu rovněž při zajišťování toho, aby byly důkazy obsažené ve spisech, jež jsou předány vnitrostátním soudním orgánům, v souladu s právními požadavky příslušného členského státu. Vzhledem k jejich důležité úloze dozorčí výbor opakovaně vybízel k většímu zapojení těchto úředníků do vyšetřování. Dozorčí výbor vzal na vědomí, že pracovníci úřadu OLAF se zkušenostmi v právní a soudní oblasti nastoupí do nově zřízeného oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování. Dozorčí výbor se domnívá, že by bez ohledu na jejich místo v nové organizaci úřadu OLAF měla být zachována jejich předchozí úloha. Ke splnění své právní povinnosti (42) týkající se předávání zpráv a informací získaných během vyšetřování členským státům potřebuje OLAF odborníky na právní a vyšetřovací postupy z větší části členských států.

42

| 76. | V budoucnu se bude třeba zabývat účelností předávání vyšetřovacích zpráv a informací úřadem OLAF vnitrostátním soudním orgánům po jeho vnitřní reorganizaci. |
| --- | --- |

76.

V budoucnu se bude třeba zabývat účelností předávání vyšetřovacích zpráv a informací úřadem OLAF vnitrostátním soudním orgánům po jeho vnitřní reorganizaci.

Poradce-auditor

Poradce-auditor

| 77. | Úlohou dozorčího výboru je v zásadě provádět systematickou analýzu vyšetřování úřadu OLAF, a nikoli zabývat se jednotlivými případy. Ve svém stanovisku č. 4/2011 se dozorčí výbor domníval, že je jednoznačně nutné přidělit úkoly týkající se přezkumu postupů nebo vyřizování stížností nezávislé osobě. Tato osoba by měla mít jednoznačný mandát, který se nepřekrývá s mandátem dozorčího výboru, a měla by být zaručena její nezávislost. Dozorčí výbor zejména uvedl, že by tato osoba měla být schopna nejen analyzovat stížnosti na úřad OLAF, nýbrž rovněž jednat z vlastního podnětu zajišťováním dodržování procesních práv během celého vyšetřování. |
| --- | --- |

77.

Úlohou dozorčího výboru je v zásadě provádět systematickou analýzu vyšetřování úřadu OLAF, a nikoli zabývat se jednotlivými případy. Ve svém stanovisku č. 4/2011 se dozorčí výbor domníval, že je jednoznačně nutné přidělit úkoly týkající se přezkumu postupů nebo vyřizování stížností nezávislé osobě. Tato osoba by měla mít jednoznačný mandát, který se nepřekrývá s mandátem dozorčího výboru, a měla by být zaručena její nezávislost. Dozorčí výbor zejména uvedl, že by tato osoba měla být schopna nejen analyzovat stížnosti na úřad OLAF, nýbrž rovněž jednat z vlastního podnětu zajišťováním dodržování procesních práv během celého vyšetřování.

4.2   
  Rozpočet, administrativní uspořádání a personální politika v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF

Rozpočet, administrativní uspořádání a personální politika v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF

| 78. | Dozorčí výbor má ze zákona povinnost vydat stanovisko k návrhu ročního rozpočtu úřadu OLAF (43). Stanoviska dozorčího výboru č. 1/2006, č. 2/2007, č. 3/2008, č. 3/2009, č. 1/2010 a č. 3/2011 se zabývala technickými rozpočtovými záležitostmi, jakož i principiálními otázkami. |
| --- | --- |

78.

Dozorčí výbor má ze zákona povinnost vydat stanovisko k návrhu ročního rozpočtu úřadu OLAF (43). Stanoviska dozorčího výboru č. 1/2006, č. 2/2007, č. 3/2008, č. 3/2009, č. 1/2010 a č. 3/2011 se zabývala technickými rozpočtovými záležitostmi, jakož i principiálními otázkami.

43

| 79. | Dozorčí výbor konkrétně zdůraznil, že nejpodstatnějším opatřením, jež je nutno přijmout k tomu, aby byla zaručena nezávislost úřadu OLAF při vyšetřování, je přidělení dostatečných zdrojů úřadu OLAF. Je nutno zaručit průběžné náležité financování. V době hospodářské recese jsou v celé EU nutné rozpočtové škrty. Úřad OLAF nemůže být v žádném případě chráněn před takovýmito omezeními, jako nezávislý vyšetřovací orgán však musí mít pokud možno úplnou rozpočtovou nezávislost. V souladu s doporučením dozorčího výboru uvedeným ve stanovisku č. 3/2011 by měl mít sám generální ředitel úřadu OLAF možnost svobodně rozhodnout, jak by měly být rozpočtové škrty, které se týkají úřadu OLAF, rozděleny. |
| --- | --- |

79.

Dozorčí výbor konkrétně zdůraznil, že nejpodstatnějším opatřením, jež je nutno přijmout k tomu, aby byla zaručena nezávislost úřadu OLAF při vyšetřování, je přidělení dostatečných zdrojů úřadu OLAF. Je nutno zaručit průběžné náležité financování. V době hospodářské recese jsou v celé EU nutné rozpočtové škrty. Úřad OLAF nemůže být v žádném případě chráněn před takovýmito omezeními, jako nezávislý vyšetřovací orgán však musí mít pokud možno úplnou rozpočtovou nezávislost. V souladu s doporučením dozorčího výboru uvedeným ve stanovisku č. 3/2011 by měl mít sám generální ředitel úřadu OLAF možnost svobodně rozhodnout, jak by měly být rozpočtové škrty, které se týkají úřadu OLAF, rozděleny.

| 80. | Dozorčí výbor zdůraznil význam, jenž pro OLAF má zajištění náležitého personálního obsazení a rozpočtových prostředků pro jeho hlavní vyšetřovací funkce. Úřad OLAF je při vyšetřováních závislý na osobách s dovednostmi ve vysoce specializovaných oblastech, jež nelze snadno získat prostřednictvím běžných náborových řízení EK. Dozorčí výbor opakovaně zdůrazňoval, že je nutné, aby OLAF měl a zachovával vlastní personální politiku. To by umožnilo přilákat dočasné zaměstnance z vyšetřovacích a soudních orgánů členských států a nabídnout jim přitažlivý kariérní postup prostřednictvím platu a povýšení nebo možnosti stát se stálým zaměstnancem. |
| --- | --- |

80.

Dozorčí výbor zdůraznil význam, jenž pro OLAF má zajištění náležitého personálního obsazení a rozpočtových prostředků pro jeho hlavní vyšetřovací funkce. Úřad OLAF je při vyšetřováních závislý na osobách s dovednostmi ve vysoce specializovaných oblastech, jež nelze snadno získat prostřednictvím běžných náborových řízení EK. Dozorčí výbor opakovaně zdůrazňoval, že je nutné, aby OLAF měl a zachovával vlastní personální politiku. To by umožnilo přilákat dočasné zaměstnance z vyšetřovacích a soudních orgánů členských států a nabídnout jim přitažlivý kariérní postup prostřednictvím platu a povýšení nebo možnosti stát se stálým zaměstnancem.

| 81. | Ve svých různých stanoviscích k rozpočtu úřadu OLAF dozorčí výbor rovněž požadoval, aby byli dočasní zaměstnanci úřadu OLAF povyšováni, jak se předpokládá v rozhodnutí generálního ředitele úřadu OLAF ze dne 30. června 2005. Dozorčí výbor je velmi zklamán, že k tomu navzdory slibům dosud nedošlo. |
| --- | --- |

81.

Ve svých různých stanoviscích k rozpočtu úřadu OLAF dozorčí výbor rovněž požadoval, aby byli dočasní zaměstnanci úřadu OLAF povyšováni, jak se předpokládá v rozhodnutí generálního ředitele úřadu OLAF ze dne 30. června 2005. Dozorčí výbor je velmi zklamán, že k tomu navzdory slibům dosud nedošlo.

4.3   
  Procesní pravidla pro vyšetřování OLAF (příručka)

Procesní pravidla pro vyšetřování OLAF (příručka)

| 82. | Během celého svého mandátu vyjadřoval dozorčí výbor obavu, že vyšetřování úřadu OLAF jsou prováděna na základě různých pokynů a postupů a chybí jasná pravidla. Dozorčí výbor pravidelně zdůrazňoval, že by přijetí jednoznačného, praktického a užitečného vodítka pro vyšetřování, včetně lhůt, v nichž je třeba jednotlivé fáze vyšetřování dokončit, poskytlo jednotný rámec pro vyšetřování úřadu OLAF a posílilo by jeho operační nezávislost. Potřeba přiměřených a jasných procesních pravidel pro vyšetřování, která by zvýšila zákonnost, efektivnost a transparentnost vyšetřování a rovněž odpovědnost úřadu OLAF, byla stálým předmětem diskusí mezi dozorčím výborem, generálním ředitelem úřadu OLAF a vyšetřovateli úřadu OLAF. Při zkoumání různých aspektů plnění vyšetřovací funkce úřadu OLAF dozorčí výbor mimoto posuzoval užitečnost příručky OLAF. |
| --- | --- |

82.

Během celého svého mandátu vyjadřoval dozorčí výbor obavu, že vyšetřování úřadu OLAF jsou prováděna na základě různých pokynů a postupů a chybí jasná pravidla. Dozorčí výbor pravidelně zdůrazňoval, že by přijetí jednoznačného, praktického a užitečného vodítka pro vyšetřování, včetně lhůt, v nichž je třeba jednotlivé fáze vyšetřování dokončit, poskytlo jednotný rámec pro vyšetřování úřadu OLAF a posílilo by jeho operační nezávislost. Potřeba přiměřených a jasných procesních pravidel pro vyšetřování, která by zvýšila zákonnost, efektivnost a transparentnost vyšetřování a rovněž odpovědnost úřadu OLAF, byla stálým předmětem diskusí mezi dozorčím výborem, generálním ředitelem úřadu OLAF a vyšetřovateli úřadu OLAF. Při zkoumání různých aspektů plnění vyšetřovací funkce úřadu OLAF dozorčí výbor mimoto posuzoval užitečnost příručky OLAF.

| 83. | Dozorčí výbor s velkým zájmem sledoval pokrok při aktualizaci příručky. Dozorčí výbor přezkoumal řadu verzí a ve svých předchozích výročních zprávách podal úřadu OLAF značný počet písemných připomínek. Dozorčí výbor trvale vyjadřoval zklamání nad tím, že žádná z verzí nesplnila jeho očekávání. I přes postupné zlepšování v jednotlivých fázích vypracovávání, pokud jde o formu a obsah příručky, nepředstavuje nová příručka soubor důsledných a rychle použitelných pravidel, která jsou schopna poskytnout vyšetřovatelům v každé fázi vyšetřování potřebné vodítko. Dozorčí výbor proto opakovaně doporučoval její zlepšení. Dozorčí výbor zejména OLAF vyzval, aby provedl doporučení uvedená v jeho předchozích zprávách o činnosti a různých stanoviscích, zejména co se týká politiky „de minimis“, plánování vyšetřování a ochrany základních práv a procesních záruk (44). Dozorčí výbor rovněž doporučil, aby příručka obsahovala příklady osvědčených postupů vyvinutých při vyšetřováních a rovněž aby se pravidelně uskutečňovalo důkladné školení, jak příručku používat. |
| --- | --- |

83.

Dozorčí výbor s velkým zájmem sledoval pokrok při aktualizaci příručky. Dozorčí výbor přezkoumal řadu verzí a ve svých předchozích výročních zprávách podal úřadu OLAF značný počet písemných připomínek. Dozorčí výbor trvale vyjadřoval zklamání nad tím, že žádná z verzí nesplnila jeho očekávání. I přes postupné zlepšování v jednotlivých fázích vypracovávání, pokud jde o formu a obsah příručky, nepředstavuje nová příručka soubor důsledných a rychle použitelných pravidel, která jsou schopna poskytnout vyšetřovatelům v každé fázi vyšetřování potřebné vodítko. Dozorčí výbor proto opakovaně doporučoval její zlepšení. Dozorčí výbor zejména OLAF vyzval, aby provedl doporučení uvedená v jeho předchozích zprávách o činnosti a různých stanoviscích, zejména co se týká politiky „de minimis“, plánování vyšetřování a ochrany základních práv a procesních záruk (44). Dozorčí výbor rovněž doporučil, aby příručka obsahovala příklady osvědčených postupů vyvinutých při vyšetřováních a rovněž aby se pravidelně uskutečňovalo důkladné školení, jak příručku používat.

„de minimis“

44

| 84. | Příručka je nyní přezkoumávána na základě navrhovaných změn struktury úřadu OLAF a nového způsobu fungování. Aktualizovaná verze bude vyžadovat důkladné vyhodnocení a během fáze vypracovávání příručky bude nutno konzultovat dozorčí výbor. |
| --- | --- |

84.

Příručka je nyní přezkoumávána na základě navrhovaných změn struktury úřadu OLAF a nového způsobu fungování. Aktualizovaná verze bude vyžadovat důkladné vyhodnocení a během fáze vypracovávání příručky bude nutno konzultovat dozorčí výbor.

ZÁVĚRY

ZÁVĚRY

V předchozích výročních zprávách dospěl dozorčí výbor k závěru, že se skutečné hrozby pro nezávislost úřadu OLAF nevyskytly, nebyly dozorčímu výboru oznámeny ani jím nebyly zaznamenány.

V této zprávě dozorčí výbor informuje mimo jiné o:

| a) | možnosti úřadu OLAF vstoupit do prostor poslanců Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

a)

možnosti úřadu OLAF vstoupit do prostor poslanců Evropského parlamentu;

| b) | přístupu úřadu OLAF k některým osobním údajům obsaženým v databázích Evropské komise; |
| --- | --- |

b)

přístupu úřadu OLAF k některým osobním údajům obsaženým v databázích Evropské komise;

| c) | předávání závěrečných vyšetřovacích zpráv vypracovaných po skončení vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření úřadem OLAF dotčeným orgánům, subjektům, úřadům nebo agenturám; |
| --- | --- |

c)

předávání závěrečných vyšetřovacích zpráv vypracovaných po skončení vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření úřadem OLAF dotčeným orgánům, subjektům, úřadům nebo agenturám;

| d) | povinnosti úřadu OLAF získat předchozí souhlas generálního tajemníka nebo předsedy orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury před odložením splnění povinnosti umožnit osobám, jichž se týká vnitřní vyšetřování, aby podaly připomínky. |
| --- | --- |

d)

povinnosti úřadu OLAF získat předchozí souhlas generálního tajemníka nebo předsedy orgánu, subjektu, úřadu nebo agentury před odložením splnění povinnosti umožnit osobám, jichž se týká vnitřní vyšetřování, aby podaly připomínky.

Dozorčí výbor lituje, že výše uvedené záležitosti zpochybňují nezávislost úřadu OLAF na orgánech při provádění vyšetřování:

| a) | pravomoc úřadu OLAF vstupovat do prostor Evropského parlamentu byla nejen zpochybněna, nýbrž i Evropským parlamentem znemožněna v rozporu s tím, co dozorčí výbor pokládá za jednoznačná právní ustanovení; |
| --- | --- |

a)

pravomoc úřadu OLAF vstupovat do prostor Evropského parlamentu byla nejen zpochybněna, nýbrž i Evropským parlamentem znemožněna v rozporu s tím, co dozorčí výbor pokládá za jednoznačná právní ustanovení;

| b) | dozorčí výbor zaznamenal neochotu na straně Evropské komise umožnit úřadu OLAF přímý a okamžitý přístup k některým osobním údajům, která byla odůvodněna velmi úzkým výkladem pravidel týkajících se ochrany osobních údajů; |
| --- | --- |

b)

dozorčí výbor zaznamenal neochotu na straně Evropské komise umožnit úřadu OLAF přímý a okamžitý přístup k některým osobním údajům, která byla odůvodněna velmi úzkým výkladem pravidel týkajících se ochrany osobních údajů;

| c) | dozorčí výbor s obavami zjistil, že úřad OLAF vyhověl žádosti Evropské komise, která se týkala pravidelného předávání jeho závěrečných zpráv o vnitřním vyšetřování uzavřeném bez následných opatření, navzdory skutečnosti, že tyto zprávy mohou obsahovat velmi citlivé údaje; |
| --- | --- |

c)

dozorčí výbor s obavami zjistil, že úřad OLAF vyhověl žádosti Evropské komise, která se týkala pravidelného předávání jeho závěrečných zpráv o vnitřním vyšetřování uzavřeném bez následných opatření, navzdory skutečnosti, že tyto zprávy mohou obsahovat velmi citlivé údaje;

| d) | dozorčí výbor zjistil, že orgány, subjekty, úřady nebo agentury mohou zabránit pokroku v probíhajících vnitřních vyšetřováních tím, že odmítnou udělit souhlas s odkladem splnění povinnosti umožnit dotčené osobě, aby podala připomínky, nebo s udělením tohoto souhlasu otálejí. |
| --- | --- |

d)

dozorčí výbor zjistil, že orgány, subjekty, úřady nebo agentury mohou zabránit pokroku v probíhajících vnitřních vyšetřováních tím, že odmítnou udělit souhlas s odkladem splnění povinnosti umožnit dotčené osobě, aby podala připomínky, nebo s udělením tohoto souhlasu otálejí.

Dozorčí výbor nechce zacházet tak daleko, aby řekl, že tyto příklady naznačují záměrný úmysl dotyčných orgánů omezit nezávislost úřadu OLAF při vyšetřování, celkově však v praxi částečně narušují nezávislost úřadu OLAF.

Dozorčí výbor zdůrazňuje, že nezávislé fungování úřadu OLAF lze zajistit pouze tehdy, je-li zaručena nezávislost dozorčího výboru. Narušování řádného fungování sekretariátu dozorčího výboru ze strany úřadu OLAF může jedině ohrozit nezávislost dozorčího výboru, a tudíž i samotného úřadu OLAF.

Dozorčí výbor zastává názor, že to jednoznačně představuje vývoj nesprávným směrem. Novému dozorčímu výboru se doporučuje, aby pečlivě dohlížel na budoucí vývoj, jenž by mohl nepříznivě ovlivnit nezávislost úřadu OLAF.

---

(1)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

1

(2)  Viz diskusní dokument Evropské komise o reformě úřadu OLAF ze dne 6. července 2010, SEK(2010) 859 a stanovisko dozorčího výboru č. 3/2010; viz rovněž pozměněný návrh Evropské komise na nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (EURATOM) č. 1074/1999 ze dne 17. března 2011, KOM(2011) 135 v konečném znění a stanovisko dozorčího výboru č. 4/2011.

2

(3)  5. bod odůvodnění rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom ze dne 28. dubna 1999 o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20).

3

(4)  Čl. 12 odst. 3 nařízení (ES) č. 1073/1999.

4

(5)  Stanovisko č. 4/2011, bod 6.

5

(6)  Čl. 6 odst. 1 rozhodnutí 1999/352/ES, ESUO, Euratom.

6

(7)  Stanovisko č. 3/2011.

7

(8)  Stanovisko č. 4/2011, bod 4.2.1.

8

(9)  Zpráva o činnosti dozorčího výboru za období 2009–2010, bod 3.1.1.

9

(10)  Stanoviska č. 3/2010 a č. 4/2011.

10

(11)  Čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1073/1999.

11

(12)  Stanovisko č. 4/2011, bod 41.

12

(13)  Úř. věst. L 308, 24.11.2011, s. 114.

13

(14)  Viz bod 44 stanoviska Evropského účetního dvora č. 6/2011 k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a zrušuje nařízení (Euratom) č. 1074/1999, Úř. věst. C 254, 30.8.2011, s. 1.

14

(15)  Čl. 11 odst. 7 nařízení (ES) č. 1073/1999.

15

(16)  Čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 1073/1999.

16

(17)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem, Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

17

(18)  Čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999.

18

(19)  Stanovisko č. 4/2011, bod 5.

19

(20)  Stanoviska č. 1/2007 a č. 2/2009.

20

(21)  Dozorčí výbor doporučil, aby byly zahrnuty informace o tom, kdy došlo k činům, jež jsou předmětem vyšetřování; promlčecí lhůty šetřených činů; právní popis vyšetřované nesrovnalosti; možné sankce nebo právní důsledky šetřených činů a očekávaná doba uzavření vyšetřování s odůvodněným vysvětlením.

21

(22)  Říjen 2011.

22

(23)  Stanovisko č. 4/2010.

23

(24)  Příručka OLAF – Operační postupy.

24

(25)  Stanoviska č. 2/2006, č. 3/2010 a č. 4/2011.

25

(26)  Stanovisko č. 2/2009.

26

(27)  Pokud jde o další vývoj s ohledem na zjištění dozorčího výboru v této věci, viz předchozí zprávy o činnosti.

27

(28)  10. bod odůvodnění a čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999.

28

(29)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

29

(30)  Stanovisko č. 1/2011.

30

(31)  Viz zpráva o činnosti dozorčího výboru za období 2009-2010, bod 3.2.

31

(32)  Viz příloha 9 příručky.

32

(33)  Čl. 11 odst. 7 nařízení (ES) č. 1073/1999.

33

(34)  Rozsudek Soudu prvního stupně, Franchet a Byk v. Komise (č. 2), 8. července 2008, věc T-48/05, bod 151.

34

Franchet a Byk

Komise

(35)  Viz stanovisko č. 5/2010, body 36-37.

35

(36)  Čl. 4 odst. 6 pozměněného návrhu: „Ve výjimečných případech, kdy důvěrnost vyšetřování nemůže být zajištěna, využije úřad vhodných alternativních cest k podání informací.“

36

(37)  Stanovisko č. 3/2010, bod 2.1 a stanovisko č. 4/2011, bod 4.3.

37

(38)  Stanoviska č. 1/2007 a č. 2/2009.

38

(39)  Stanoviska č. 2/2009 a č. 5/2010.

39

(40)  Viz zprávy o činnosti dozorčího výboru za období 2005–2007 a 2008–2009.

40

(41)  Viz předchozí zprávy o činnosti dozorčího výboru a stanovisko č. 4/2011.

41

(42)  Články 9 a 10 nařízení (ES) č. 1073/1999.

42

(43)  Čl. 6 odst. 2 rozhodnutí EK ze dne 28. dubna 1999, citováno výše.

43

(44)  Viz stanoviska dozorčího výboru č. 5/2008, č. 4/2010 a č. 5/2010.

44

---

PŘÍLOHA I

KALENDÁŘ SCHŮZÍ DOZORČÍHO VÝBORU

2011

| Měsíc | Datum schůze |
| --- | --- |
| LEDEN | pondělí 17. – úterý 18. |
| ÚNOR | úterý 15. – středa16. |
| BŘEZEN | úterý 15. – středa 16. |
| DUBEN | středa 6. – čtvrtek 7. |
| KVĚTEN | úterý 10. – středa 11. |
| ČERVEN | úterý 28. – středa 29. |
| ZÁŘÍ | úterý 6. – středa 7. |
| ŘÍJEN | středa 5. (celý den) |
| LISTOPAD | středa 8. – čtvrtek 9. |
| LISTOPAD | úterý 29. – středa 30. |

Měsíc

Datum schůze

LEDEN

pondělí 17. – úterý 18.

ÚNOR

úterý 15. – středa16.

BŘEZEN

úterý 15. – středa 16.

DUBEN

středa 6. – čtvrtek 7.

KVĚTEN

úterý 10. – středa 11.

ČERVEN

úterý 28. – středa 29.

ZÁŘÍ

úterý 6. – středa 7.

ŘÍJEN

středa 5. (celý den)

LISTOPAD

středa 8. – čtvrtek 9.

LISTOPAD

úterý 29. – středa 30.

---

PŘÍLOHA II

Seznam stanovisek vydaných dozorčím výborem v období od 1. prosince 2005 do 30. listopadu 2011

2005–2007

Stanovisko č. 2/2006 k reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)

Stanovisko č. 3/2006 Výkonnostní ukazatele pro úřad OLAF

Stanovisko č. 1/2007 Zprávy úřadu OLAF o vyšetřováních probíhajících déle než devět měsíců

Stanovisko č. 1/2006 Předběžný návrh rozpočtu Evropského úřadu pro boj proti podvodům na rok 2007

Stanovisko č. 2/2007 Předběžný návrh rozpočtu Evropského úřadu pro boj proti podvodům na rok 2008

2007–2008

Stanovisko č. 1/2008„Prima facie non-cases“ (Důkazně nepodložená obvinění)

Stanovisko č. 2/2008 Plán řízení úřadu OLAF na rok 2008

Stanovisko č. 3/2008 Předběžný návrh rozpočtu Evropského úřadu pro boj proti podvodům na rok 2009

2008–2009

Stanovisko č. 5/2008 Politika „de minimis“ úřadu OLAF

Stanovisko č. 1/2009 Plán řízení úřadu OLAF na rok 2009

Stanovisko č. 2/2009 Zprávy OLAF o vyšetřováních trvajících déle než devět měsíců

Stanovisko č. 3/2009 Předběžný návrh rozpočtu Evropského úřadu pro boj proti podvodům na rok 2010

2009–2010

Stanovisko č. 1/2010 Předběžný návrh rozpočtu Evropského úřadu pro boj proti podvodům na rok 2011

Stanovisko č. 2/2010 Stanovisko ke jmenování generálního ředitele úřadu OLAF

Stanovisko č. 3/2010 k diskusnímu dokumentu o reformě úřadu OLAF

Stanovisko č. 4/2010 Plánování vyšetřování

Stanovisko č. 5/2010 Uplatňování základních práv a procesních záruk při vyšetřováních úřadu OLAF

2011

Stanovisko č. 1/2011 Přístup OLAF k osobním údajům v držení Komise

Stanovisko č. 2/2011 Pravomoci Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) nezávisle provádět vnitřní vyšetřování uvnitř orgánů EU

Stanovisko č. 3/2011 Předběžný návrh rozpočtu Evropského úřadu pro boj proti podvodům na rok 2012

Stanovisko č. 4/2011 k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (EURATOM) č. 1074/1999

Stanovisko č. 5/2011 Předávání závěrečných zpráv, vypracovaných po skončení vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) orgánům EU

---

Příloha III

STANOVISKO č. 1/2011

Přístup OLAF k osobním údajům v držení Komise

Brussels, 30 May 2011

1.   Souvislosti

| 1.1 | V kontextu hodnocení počátečních informací, které úřad OLAF obdržel, oddělení C4, „Operační zpravodajství“ (podporuje dvě ředitelství odpovídající za vyšetřování a operace), potřebuje, aby mohlo rychle, přesně a diskrétně identifikovat údajnou osobu, zejména pokud může vyvstat obvinění ze střetu zájmů. Za tímto účelem OLAF potřebuje mít přístup k informacím v databázích lidských zdrojů Komise. OLAF konkrétně požaduje přístup k údajům, které se týkají jednotlivých zaměstnanců, jejich rodinného stavu a rodinných příslušníků, domovské adresy a telefonních čísel a dat narození zaměstnanců a jejich rodinných příslušníků. Posledně uvedené údaje se označují jako údaje o „rodině“. |
| --- | --- |

1.1

V kontextu hodnocení počátečních informací, které úřad OLAF obdržel, oddělení C4, „Operační zpravodajství“ (podporuje dvě ředitelství odpovídající za vyšetřování a operace), potřebuje, aby mohlo rychle, přesně a diskrétně identifikovat údajnou osobu, zejména pokud může vyvstat obvinění ze střetu zájmů. Za tímto účelem OLAF potřebuje mít přístup k informacím v databázích lidských zdrojů Komise. OLAF konkrétně požaduje přístup k údajům, které se týkají jednotlivých zaměstnanců, jejich rodinného stavu a rodinných příslušníků, domovské adresy a telefonních čísel a dat narození zaměstnanců a jejich rodinných příslušníků. Posledně uvedené údaje se označují jako údaje o „rodině“.

| 1.2 | OLAF dbá na to, aby přístup k těmto informacím nevedl k poškozování dobrého jména nevinných fyzických osob, které pracují v Komisi nebo jiných orgánech EU, a pokud jsou obvinění nepodložená (někdy stojí na velmi vratkých základech), aby tuto skutečnost bylo možné ověřit, aniž by se dostaly do širšího povědomí. Rovněž v případech, kdy se obvinění ukáží jako odůvodněná, se OLAF snaží, aby již v této předběžné fázi bylo o obvinění informováno co nejméně lidí a aby osoba, která potenciálně může být podrobena vyšetřování, nebyla předčasně upozorněna. |
| --- | --- |

1.2

OLAF dbá na to, aby přístup k těmto informacím nevedl k poškozování dobrého jména nevinných fyzických osob, které pracují v Komisi nebo jiných orgánech EU, a pokud jsou obvinění nepodložená (někdy stojí na velmi vratkých základech), aby tuto skutečnost bylo možné ověřit, aniž by se dostaly do širšího povědomí. Rovněž v případech, kdy se obvinění ukáží jako odůvodněná, se OLAF snaží, aby již v této předběžné fázi bylo o obvinění informováno co nejméně lidí a aby osoba, která potenciálně může být podrobena vyšetřování, nebyla předčasně upozorněna.

| 1.3 | OLAF proto navrhuje, aby měl omezený počet pracovníků v C4 měl přímý, důvěrný a aktivní (pull) přístup k údajům o rodině v režimu „jen ke čtení“ (read-only), který by jim umožnil nahlížet do omezeného souboru údajů, aby mohli ověřovat pravdivost obvinění před zahájením šetření. |
| --- | --- |

1.3

OLAF proto navrhuje, aby měl omezený počet pracovníků v C4 měl přímý, důvěrný a aktivní (pull) přístup k údajům o rodině v režimu „jen ke čtení“ (read-only), který by jim umožnil nahlížet do omezeného souboru údajů, aby mohli ověřovat pravdivost obvinění před zahájením šetření.

2.   Současný stav

| 2.1 | Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999 stanoví, že:






  — | úřad má právo na okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů, subjektů, úřadů a agentur a do jejich prostor. Úřad má možnost kontrolovat účetnictví orgánů, subjektů, úřadů a agentur. Úřad může pořizovat kopie a získávat výtahy z každého dokumentu a z obsahu každého nosiče informací, které jsou v držení orgánů, subjektů, úřadů a agentur, a v případě potřeby si ponechat tyto dokumenty nebo informace, hrozí-li nebezpečí jejich zmizení, |
| --- | --- | --- |

2.1

Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999 stanoví, že:

—

úřad má právo na okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů, subjektů, úřadů a agentur a do jejich prostor. Úřad má možnost kontrolovat účetnictví orgánů, subjektů, úřadů a agentur. Úřad může pořizovat kopie a získávat výtahy z každého dokumentu a z obsahu každého nosiče informací, které jsou v držení orgánů, subjektů, úřadů a agentur, a v případě potřeby si ponechat tyto dokumenty nebo informace, hrozí-li nebezpečí jejich zmizení,

| 2.2 | Toto ustanovení umožňuje úřadu OLAF neomezený přístup (za předpokladu, že je v souladu s požadavky čl. 4 odst. 1) (1) k údajům v držení Komise, včetně údajů týkajících se zaměstnanců Komise. Ustanovení se týká probíhajících vnitřních vyšetřování úřadu OLAF. |
| --- | --- |

2.2

Toto ustanovení umožňuje úřadu OLAF neomezený přístup (za předpokladu, že je v souladu s požadavky čl. 4 odst. 1) (1) k údajům v držení Komise, včetně údajů týkajících se zaměstnanců Komise. Ustanovení se týká probíhajících vnitřních vyšetřování úřadu OLAF.

| 2.3 | Generální sekretariát je připraven poskytnout úřadu OLAF pasivní (push) přístup k údajům o rodině, nikoli však aktivní (pull) přístup, jak je požadováno. Důvodem k zamítnutí aktivního přístupu je ochrana údajů. Jako správce osobních údajů Komise tvrdí, že musí filtrovat žádosti a poskytovat pouze ty osobní údaje, které považuje za legitimní, nezbytné a přiměřené pro OLAF. Zdá se, že tato „filtrace“ se uplatňuje pouze na žádosti předložené úřadem OLAF, jelikož jiné útvary Komise mají přímý aktivní přístup bez zásahu správce údajů. |
| --- | --- |

2.3

Generální sekretariát je připraven poskytnout úřadu OLAF pasivní (push) přístup k údajům o rodině, nikoli však aktivní (pull) přístup, jak je požadováno. Důvodem k zamítnutí aktivního přístupu je ochrana údajů. Jako správce osobních údajů Komise tvrdí, že musí filtrovat žádosti a poskytovat pouze ty osobní údaje, které považuje za legitimní, nezbytné a přiměřené pro OLAF. Zdá se, že tato „filtrace“ se uplatňuje pouze na žádosti předložené úřadem OLAF, jelikož jiné útvary Komise mají přímý aktivní přístup bez zásahu správce údajů.

| 2.4 | Dozorčí výbor se obává, že toto omezení přímého a důvěrného „read-only“ přístupu úřadu OLAF k údajům o rodině může být na újmu nezávislosti jeho vyšetřovací funkce. |
| --- | --- |

2.4

Dozorčí výbor se obává, že toto omezení přímého a důvěrného „read-only“ přístupu úřadu OLAF k údajům o rodině může být na újmu nezávislosti jeho vyšetřovací funkce.

3.   Setkání s generálním sekretariátem a s Evropským inspektorem ochrany údajů (EIOÚ)

| 3.1 | Dozorčí výbor a pracovníci sekretariátu se za účelem projednání této záležitosti setkali se zaměstnanci generálního sekretariátu dvakrát: 25. listopadu 2010 a 8. prosince 2010, a s generální tajemnicí 15. prosince 2010. Generální sekretariát uznává, že OLAF má skutečně právo na přístup k databázi, kterou považuje za důležitou pro účely zahájení vyšetřování, po dobu šetření, a to i před rozhodnutím o formálním zahájení, souvisí-li to s konkrétním číslem případu CMS, avšak trvá na tom, že úřad OLAF nemůže mít přímý „aktivní“ přístup. |
| --- | --- |

3.1

Dozorčí výbor a pracovníci sekretariátu se za účelem projednání této záležitosti setkali se zaměstnanci generálního sekretariátu dvakrát: 25. listopadu 2010 a 8. prosince 2010, a s generální tajemnicí 15. prosince 2010. Generální sekretariát uznává, že OLAF má skutečně právo na přístup k databázi, kterou považuje za důležitou pro účely zahájení vyšetřování, po dobu šetření, a to i před rozhodnutím o formálním zahájení, souvisí-li to s konkrétním číslem případu CMS, avšak trvá na tom, že úřad OLAF nemůže mít přímý „aktivní“ přístup.

| 3.2 | Vzhledem k tomu, že žádost úřadu OLAF o přístup k údajům je upravena ustanoveními článku 7.2.2 nařízení (ES) č. 45/2001, OLAF a dozorčí výbor požádaly o stanovisko evropského inspektora ochrany údajů a následně se dvakrát setkaly s panem Hustinxem, evropským inspektorem ochrany údajů, a to dne 15. prosince 2010 a dne 25. března 2011. |
| --- | --- |

3.2

Vzhledem k tomu, že žádost úřadu OLAF o přístup k údajům je upravena ustanoveními článku 7.2.2 nařízení (ES) č. 45/2001, OLAF a dozorčí výbor požádaly o stanovisko evropského inspektora ochrany údajů a následně se dvakrát setkaly s panem Hustinxem, evropským inspektorem ochrany údajů, a to dne 15. prosince 2010 a dne 25. března 2011.

4.   Stanovisko týkající se ochrany údajů

| 4.1 | Jedním z požadavků v souladu s článkem 7.2 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 (2) je potřeba zjistit nezbytnost předání údajů z Komise na úřad OLAF. |
| --- | --- |

4.1

Jedním z požadavků v souladu s článkem 7.2 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 (2) je potřeba zjistit nezbytnost předání údajů z Komise na úřad OLAF.

| 4.2 | Nezbytnost musí být ověřena. Pokud se v jednotlivých případech liší druh a množství údajů, k nimž je přistupováno, pak ověření nezbytnosti by mělo proběhnout v každém jednotlivém případě předem (ex ante). Pokud existují kategorie podobného omezeného přístupu za stejným účelem, které mohou obě strany ověřit následně (ex post), pak je možné jejich nezbytnost ověřit hromadně. Je to součást struktury, která by se měla vytvořit mezi správcem údajů a jejich příjemcem. Řešení se musí zabývat otázkou nezbytnosti a musí být ověřitelné. Musí rovněž obsahovat přísné účelové omezení. |
| --- | --- |

4.2

Nezbytnost musí být ověřena. Pokud se v jednotlivých případech liší druh a množství údajů, k nimž je přistupováno, pak ověření nezbytnosti by mělo proběhnout v každém jednotlivém případě předem (ex ante). Pokud existují kategorie podobného omezeného přístupu za stejným účelem, které mohou obě strany ověřit následně (ex post), pak je možné jejich nezbytnost ověřit hromadně. Je to součást struktury, která by se měla vytvořit mezi správcem údajů a jejich příjemcem. Řešení se musí zabývat otázkou nezbytnosti a musí být ověřitelné. Musí rovněž obsahovat přísné účelové omezení.

| 4.3 | Ve výše popsané situaci je úřad OLAF schopen nezbytnost předání údajů předem vymezit, protože nutnost je vždy stejná: identifikovat osoby údajně zapojené do hodnocené nebo vyšetřované věci. Jak vysvětlilo oddělení C.4, úřad OLAF potřebuje přístup k omezenému počtu datových polí v databázích Komise za účelem zajištění řádné identifikace zaměstnance Komise údajně zapojeného do podvodu nebo nesrovnalosti. Za tímto účelem bude mít OLAF přístup k těmto datovým polím:






  — | datum narození, |
| --- | --- | --- |

4.3

Ve výše popsané situaci je úřad OLAF schopen nezbytnost předání údajů předem vymezit, protože nutnost je vždy stejná: identifikovat osoby údajně zapojené do hodnocené nebo vyšetřované věci. Jak vysvětlilo oddělení C.4, úřad OLAF potřebuje přístup k omezenému počtu datových polí v databázích Komise za účelem zajištění řádné identifikace zaměstnance Komise údajně zapojeného do podvodu nebo nesrovnalosti. Za tímto účelem bude mít OLAF přístup k těmto datovým polím:

—

datum narození,

| — | adresa, |
| --- | --- |

—

adresa,

| — | adresa v případě nehody a |
| --- | --- |

—

adresa v případě nehody a

| — | telefonní číslo. |
| --- | --- |

—

telefonní číslo.

(Jiná příslušná datová pole, jako jsou jméno, stav, číslo průkazu totožnosti, organizační útvar a data práce v tomto útvaru jsou k dispozici všem zaměstnancům Komise v systému Sysper2).

| 4.4 | V případech, kdy jde o obvinění ze střetu zájmů, které se týkají rodinného příslušníka, bude OLAF potřebovat rovněž přístup k údajům o „rodině“, aby mohl prověřit identitu příbuzných, kterých se to může týkat, včetně partnerů a příbuzných ve vzestupné nebo sestupné linii. V těchto případech by to byla tato datová pole:






  — | jméno, |
| --- | --- | --- |

4.4

V případech, kdy jde o obvinění ze střetu zájmů, které se týkají rodinného příslušníka, bude OLAF potřebovat rovněž přístup k údajům o „rodině“, aby mohl prověřit identitu příbuzných, kterých se to může týkat, včetně partnerů a příbuzných ve vzestupné nebo sestupné linii. V těchto případech by to byla tato datová pole:

—

jméno,

| — | datum narození. |
| --- | --- |

—

datum narození.

Přístup bude provádět malá skupina (tři nebo čtyři) školených zpravodajských zaměstnanců. Úřad OLAF navíc vede pečlivou protokolovací dokumentaci každého případu přístupu do těchto databází. Protokoluje tyto informace:

| — | do které databáze bylo nahlíženo, |
| --- | --- |

—

do které databáze bylo nahlíženo,

| — | datum, |
| --- | --- |

—

datum,

| — | zaměstnanec, který nahlížel do údajů, |
| --- | --- |

—

zaměstnanec, který nahlížel do údajů,

| — | číslo žádosti ve zpravodajském modulu CMS (case management system), které vyvolalo potřebu přístupu a |
| --- | --- |

—

číslo žádosti ve zpravodajském modulu CMS (case management system), které vyvolalo potřebu přístupu a

| — | číslo případu v OF. |
| --- | --- |

—

číslo případu v OF.

| 4.5 | OLAF očekává, že tyto záznamy bude ještě letos protokolovat automaticky systém pro správu případů (CMS). Tyto protokoly o přístupu může kdykoli přezkoumávat správce, inspektoři ochrany údajů a evropský inspektor ochrany údajů. |
| --- | --- |

4.5

OLAF očekává, že tyto záznamy bude ještě letos protokolovat automaticky systém pro správu případů (CMS). Tyto protokoly o přístupu může kdykoli přezkoumávat správce, inspektoři ochrany údajů a evropský inspektor ochrany údajů.

| 4.6 | Za takových okolností, kdy se účel předání údajů omezuje na totožnost jednotlivců a kdy se uchovávají přesné protokoly, se dozorčí výbor domnívá, že požadavky čl. 7 odst. 2 jsou splněny, aniž by musel žádat správce o povolení před každým individuálním přístupem. |
| --- | --- |

4.6

Za takových okolností, kdy se účel předání údajů omezuje na totožnost jednotlivců a kdy se uchovávají přesné protokoly, se dozorčí výbor domnívá, že požadavky čl. 7 odst. 2 jsou splněny, aniž by musel žádat správce o povolení před každým individuálním přístupem.

5.   Výklad čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001

| 5.1 | Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 zjevně umožňuje různé scénáře. Lze jej vykládat tak, že vytváří strukturovaný dialog mezi správcem údajů a jejich příjemcem, protože oba si potřebují ověřit nezbytnost předání. |
| --- | --- |

5.1

Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 zjevně umožňuje různé scénáře. Lze jej vykládat tak, že vytváří strukturovaný dialog mezi správcem údajů a jejich příjemcem, protože oba si potřebují ověřit nezbytnost předání.

| 5.2 | Zdá se, že aktivní přístup se neuděluje automaticky, ale uděluje se na požádání v rámci Komise v jiných souvislostech. V následujících případech vedl aktivní přístup k problémům, avšak v posledním níže uvedeném příkladě byl přiznán:






  — | Komunikace mezi systémy SYSPER 1 a Sysper 2 – Sysper 1 byl problematický, protože umožňoval aktivní přístup bez dostatečných záruk/sledovatelnosti těch, kteří přistupovali. |
| --- | --- | --- |

5.2

Zdá se, že aktivní přístup se neuděluje automaticky, ale uděluje se na požádání v rámci Komise v jiných souvislostech. V následujících případech vedl aktivní přístup k problémům, avšak v posledním níže uvedeném příkladě byl přiznán:

—

Komunikace mezi systémy SYSPER 1 a Sysper 2 – Sysper 1 byl problematický, protože umožňoval aktivní přístup bez dostatečných záruk/sledovatelnosti těch, kteří přistupovali.

| — | Jmenná evidence cestujících (PNR) – systém zahrnoval aktivní přístup pro třetí země, což je nepřijatelné. |
| --- | --- |

—

Jmenná evidence cestujících (PNR) – systém zahrnoval aktivní přístup pro třetí země, což je nepřijatelné.

| — | Modernizovaný účetní systém ABAC a platební transakce – nefunguje bez aktivního přístupu. |
| --- | --- |

—

Modernizovaný účetní systém ABAC a platební transakce – nefunguje bez aktivního přístupu.

Vlastně i pasivní přístup může být nepřijatelný, jestliže jsou osobní údaje zasílány bez ověření nezbytnosti.

| 5.3 | Nezdá se proto, že by z hlediska ochrany údajů existovala nějaká zásadní překážka, kvůli níž by úřad OLAF nemohl dostat přístup k požadovaným údajům. |
| --- | --- |

5.3

Nezdá se proto, že by z hlediska ochrany údajů existovala nějaká zásadní překážka, kvůli níž by úřad OLAF nemohl dostat přístup k požadovaným údajům.

6.   Další postup

| 6.1 | Dozorčí výbor se domnívá, že pro práci úřadu OLAF je nezbytné, aby měl aktivní přístup k údajům o zaměstnancích, které si vede Komise, za účelem zjištění (a to ještě před zahájením šetření), zda některou osobu lze identifikovat nebo vyloučit. Bude-li úřadu OLAF tento přístup odepřen, mohlo by to ohrozit jeho nezávislost ve vyšetřovací funkci. |
| --- | --- |

6.1

Dozorčí výbor se domnívá, že pro práci úřadu OLAF je nezbytné, aby měl aktivní přístup k údajům o zaměstnancích, které si vede Komise, za účelem zjištění (a to ještě před zahájením šetření), zda některou osobu lze identifikovat nebo vyloučit. Bude-li úřadu OLAF tento přístup odepřen, mohlo by to ohrozit jeho nezávislost ve vyšetřovací funkci.

| 6.2 | Dozorčí výbor doporučuje změnit „Memorandum o porozumění týkající se kodexu chování s cílem zajistit včasnou výměnu informací mezi úřadem OLAF a Komisí v souvislosti s vnitřním vyšetřováním vedeným úřadem OLAF v Komisi“ (3). Tímto ustanovením by mohl být zřízen protokol přístupu k údajům Komise ve fázi výběru stejným způsobem, jak se stanoví v čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999 pro vyšetřování, která již byla zahájena. |
| --- | --- |

6.2

Dozorčí výbor doporučuje změnit „Memorandum o porozumění týkající se kodexu chování s cílem zajistit včasnou výměnu informací mezi úřadem OLAF a Komisí v souvislosti s vnitřním vyšetřováním vedeným úřadem OLAF v Komisi“ (3). Tímto ustanovením by mohl být zřízen protokol přístupu k údajům Komise ve fázi výběru stejným způsobem, jak se stanoví v čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999 pro vyšetřování, která již byla zahájena.

| 6.3 | Výbor proto navrhuje, aby byla jako další praktický krok vpřed zahájena jednání o nalezení řešení mezi úřadem OLAF a Komisí. Jedním z praktických návrhů je jmenovat externího mediátora, jemuž důvěřuje jak úřad OLAF, tak Komise. Vhodným mediátorem by mohl být bývalý vysoce postavený úředník nebo komisař. Dozorčí výbor proto doporučuje, aby byla co nejdříve dosažena dohoda s Komisí o jmenování vhodného mediátora k vyřešení tohoto problému. |
| --- | --- |

6.3

Výbor proto navrhuje, aby byla jako další praktický krok vpřed zahájena jednání o nalezení řešení mezi úřadem OLAF a Komisí. Jedním z praktických návrhů je jmenovat externího mediátora, jemuž důvěřuje jak úřad OLAF, tak Komise. Vhodným mediátorem by mohl být bývalý vysoce postavený úředník nebo komisař. Dozorčí výbor proto doporučuje, aby byla co nejdříve dosažena dohoda s Komisí o jmenování vhodného mediátora k vyřešení tohoto problému.

| 6.4 | Dozorčí výbor doufá a očekává, že v této otázce může být dosaženo dohody. Dozorčí výbor doporučuje využít reformu nařízení (ES) č. 1073/1999 jako ideální a pravou chvíli ke změně článku 4 tak, aby umožnil úřadu OLAF přístup k informacím, které jsou v držení orgánů, před zahájením případu a rovněž v kterékoli fázi vyšetřování. |
| --- | --- |

6.4

Dozorčí výbor doufá a očekává, že v této otázce může být dosaženo dohody. Dozorčí výbor doporučuje využít reformu nařízení (ES) č. 1073/1999 jako ideální a pravou chvíli ke změně článku 4 tak, aby umožnil úřadu OLAF přístup k informacím, které jsou v držení orgánů, před zahájením případu a rovněž v kterékoli fázi vyšetřování.

---

(1)  Ustanovení čl. 4 odst. 1:

1

„Úřad provádí správní vyšetřování uvnitř orgánů, subjektů, úřadů a agentur (dále jen „vnitřní vyšetřování“).

Tato vnitřní vyšetřování se provádějí při dodržování pravidel Smluv, zejména Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství, a s patřičným ohledem na pracovní řády za podmínek a způsobem stanoveným tímto nařízením a rozhodnutími přijatými každým orgánem, subjektem, úřadem a agenturou. Orgány se navzájem konzultují, pokud jde o pravidla, která budou těmito rozhodnutími stanovena.“

(2)

2

„Článek 7

Předávání osobních údajů v rámci orgánů a institucí Společenství nebo mezi nimi

Aniž jsou dotčeny články 4, 5, 6 a 10:

| 1. | Osobní údaje lze předávat v rámci orgánů a institucí Společenství nebo mezi nimi, pouze pokud jsou nezbytné k legitimnímu plnění úkolů spadajících do pravomoci příjemce. |
| --- | --- |

1.

Osobní údaje lze předávat v rámci orgánů a institucí Společenství nebo mezi nimi, pouze pokud jsou nezbytné k legitimnímu plnění úkolů spadajících do pravomoci příjemce.

| 2. | Pokud se údaje předávají na žádost příjemce, odpovídá za právnost tohoto předání správce i příjemce.
  Správce je povinen ověřit pravomoc příjemce a předběžně posoudit nezbytnost předání údajů. Vzniknou-li pochybnosti, zda je předání nezbytné, požádá správce příjemce o doplňující informace.
  Příjemce zajistí, aby nezbytnost předání údajů mohla být dodatečně ověřena. |
| --- | --- |

2.

Pokud se údaje předávají na žádost příjemce, odpovídá za právnost tohoto předání správce i příjemce.

Správce je povinen ověřit pravomoc příjemce a předběžně posoudit nezbytnost předání údajů. Vzniknou-li pochybnosti, zda je předání nezbytné, požádá správce příjemce o doplňující informace.

Příjemce zajistí, aby nezbytnost předání údajů mohla být dodatečně ověřena.

| 3. | Příjemce zpracuje osobní údaje výlučně pro účely, které byly důvodem předání.“ |
| --- | --- |

3.

Příjemce zpracuje osobní údaje výlučně pro účely, které byly důvodem předání.“

(3)  SEK 871, 14.8.2003 (konsolidované znění).

3

---

PŘÍLOHA IV

STANOVISKO č. 2/2011

Pravomoci Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) nezávisle provádět vnitřní vyšetřování uvnitř orgánů EU

Brussels, 13 June 2011

Souvislosti

| 1. | Dne 20. března 2011 zveřejnil deník The Sunday Times článek nazvaný „Poslanec Evropského parlamentu si prací bokem pro klienty údajně vydělává více než 450 000 EUR ročně. Je jedním ze tří, kteří jsou ochotni vzít peníze a pomoci změnit právní předpisy EU“. Tento článek popisoval, jak reportéři „vydávající se za lobbistickou firmu“ nabídli peníze za změny v právních předpisech třem poslancům Evropského parlamentu (EP) (ve dvou případech až 100 000 EUR ročně) a „ti to následně provedli“ a návrhy změn byly předloženy. Novináři informovali o setkáních na půdě EP i mimo něj, o telefonních hovorech, e-mailech, korespondenci a zasílání faktur mezi nimi a některými poslanci EP. Po zveřejnění tohoto tajného vyšetřování deníku The Sunday Times dva z uvedených poslanců EP ze své funkce do druhého dne odstoupili a třetí byl vyloučen ze svého klubu. (1) |
| --- | --- |

1.

Dne 20. března 2011 zveřejnil deník The Sunday Times článek nazvaný „Poslanec Evropského parlamentu si prací bokem pro klienty údajně vydělává více než 450 000 EUR ročně. Je jedním ze tří, kteří jsou ochotni vzít peníze a pomoci změnit právní předpisy EU“. Tento článek popisoval, jak reportéři „vydávající se za lobbistickou firmu“ nabídli peníze za změny v právních předpisech třem poslancům Evropského parlamentu (EP) (ve dvou případech až 100 000 EUR ročně) a „ti to následně provedli“ a návrhy změn byly předloženy. Novináři informovali o setkáních na půdě EP i mimo něj, o telefonních hovorech, e-mailech, korespondenci a zasílání faktur mezi nimi a některými poslanci EP. Po zveřejnění tohoto tajného vyšetřování deníku The Sunday Times dva z uvedených poslanců EP ze své funkce do druhého dne odstoupili a třetí byl vyloučen ze svého klubu. (1)

| 2. | Dne 22. března zahájil Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) vnitřní vyšetřování na tomto právním základě: „článek 4 nařízení (ES) č. 1073/1999 ve spojení s rozhodnutím Evropského parlamentu o podmínkách vnitřního vyšetřování v souvislosti s předcházením podvodům, úplatkářství a jakékoli nedovolené činnosti poškozující zájmy Společenství (příloha XII jednacího řádu Evropského parlamentu).“ |
| --- | --- |

2.

Dne 22. března zahájil Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) vnitřní vyšetřování na tomto právním základě: „článek 4 nařízení (ES) č. 1073/1999 ve spojení s rozhodnutím Evropského parlamentu o podmínkách vnitřního vyšetřování v souvislosti s předcházením podvodům, úplatkářství a jakékoli nedovolené činnosti poškozující zájmy Společenství (příloha XII jednacího řádu Evropského parlamentu).“

| 3. | Dne 15. dubna 2011 si generální ředitel úřadu OLAF vyžádal stanovisko dozorčího výboru (DV) k pravomocem úřadu OLAF zahájit a vést vnitřní vyšetřování uvnitř orgánů a k omezením práva na okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů a do jejich prostor daným výsadami a imunitami jejich členů, zejména v případě poslanců EP. |
| --- | --- |

3.

Dne 15. dubna 2011 si generální ředitel úřadu OLAF vyžádal stanovisko dozorčího výboru (DV) k pravomocem úřadu OLAF zahájit a vést vnitřní vyšetřování uvnitř orgánů a k omezením práva na okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů a do jejich prostor daným výsadami a imunitami jejich členů, zejména v případě poslanců EP.

Pravomoci úřadu OLAF nezávisle provádět vnitřní vyšetřování

| 4. | Článek 12 nařízení (ES) č. 1073/1999 stanoví, že generální ředitel úřadu OLAF nesmí při plnění svých úkolů týkajících se zahájení nebo provádění vnitřních vyšetřování přijímat pokyny od žádného orgánu. |
| --- | --- |

4.

Článek 12 nařízení (ES) č. 1073/1999 stanoví, že generální ředitel úřadu OLAF nesmí při plnění svých úkolů týkajících se zahájení nebo provádění vnitřních vyšetřování přijímat pokyny od žádného orgánu.

Vnitřní vyšetřování ve vztahu k nedovolenému jednání

| 5. | Úřad OLAF je povinen zahájit a vést správní vyšetřování uvnitř orgánů za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Evropské unie. xxxxxxx
  Za tímto účelem má pravomoci vyhledávat závažné skutečnosti související s výkonem odborných činností, které by mohly znamenat zanedbání povinností ze strany úředníků a mohly by vést k disciplinárnímu, popřípadě trestnímu stíhání, nebo zanedbání obdobných povinností členy orgánů. (2) |
| --- | --- |

5.

Úřad OLAF je povinen zahájit a vést správní vyšetřování uvnitř orgánů za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Evropské unie. xxxxxxx

Za tímto účelem má pravomoci vyhledávat závažné skutečnosti související s výkonem odborných činností, které by mohly znamenat zanedbání povinností ze strany úředníků a mohly by vést k disciplinárnímu, popřípadě trestnímu stíhání, nebo zanedbání obdobných povinností členy orgánů. (2)

| 6. | DV uvádí, že odpovědnost úřadu OLAF týkající se vnitřních vyšetřování uvnitř orgánů zahrnuje všechny činnosti související s potřebou chránit zájmy Společenství před nedovoleným jednáním, které by mohlo vést ke správnímu nebo trestnímu stíhání. |
| --- | --- |

6.

DV uvádí, že odpovědnost úřadu OLAF týkající se vnitřních vyšetřování uvnitř orgánů zahrnuje všechny činnosti související s potřebou chránit zájmy Společenství před nedovoleným jednáním, které by mohlo vést ke správnímu nebo trestnímu stíhání.

| 7. | Tyto činnosti byly podrobně uvedeny v rozhodnutí Evropského parlamentu (EP) o podmínkách vnitřního vyšetřování v souvislosti s předcházením podvodům, úplatkářství a jakékoli nedovolené činnosti poškozující zájmy Společenství, na základě 5. bodu odůvodnění a čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1073/1999.
  Situace jako střet zájmů, povinnost chovat se čestně, pokud jde o přijímání výhod, zdržení se jednání nebo chování, které by mohlo nepříznivě ovlivnit postavení daného člena, nebo vážné porušení úřední povinnosti spadají do oblasti působnosti vyšetřování úřadu OLAF. (3) |
| --- | --- |

7.

Tyto činnosti byly podrobně uvedeny v rozhodnutí Evropského parlamentu (EP) o podmínkách vnitřního vyšetřování v souvislosti s předcházením podvodům, úplatkářství a jakékoli nedovolené činnosti poškozující zájmy Společenství, na základě 5. bodu odůvodnění a čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1073/1999.

Situace jako střet zájmů, povinnost chovat se čestně, pokud jde o přijímání výhod, zdržení se jednání nebo chování, které by mohlo nepříznivě ovlivnit postavení daného člena, nebo vážné porušení úřední povinnosti spadají do oblasti působnosti vyšetřování úřadu OLAF. (3)

| 8. | DV se domnívá, že všechny tyto věci tvoří součást údajně spáchaných skutků a jako takové spadají do vyšetřovacích pravomocí úřadu OLAF, jak je uvedeno v článku 10 jednacího řádu EP: „Vnitřní vyšetřování vedené Evropským úřadem pro boj proti podvodům – OLAF“. |
| --- | --- |

8.

DV se domnívá, že všechny tyto věci tvoří součást údajně spáchaných skutků a jako takové spadají do vyšetřovacích pravomocí úřadu OLAF, jak je uvedeno v článku 10 jednacího řádu EP: „Vnitřní vyšetřování vedené Evropským úřadem pro boj proti podvodům – OLAF“.

Vnitřní vyšetřování činností poškozujících finanční zájmy EU

| 9. | DV má za to, že podvody, úplatkářství a jiné nedovolené činnosti poškozující „finanční zájmy Evropské unie“ zahrnují rovněž ty, které ačkoliv nejsou přímo spojené s rozpočtem Společenství, mohou poškodit finanční zájmy Společenství v širokém slova smyslu tím, že nepříznivě ovlivňují jeho majetek. (4) |
| --- | --- |

9.

DV má za to, že podvody, úplatkářství a jiné nedovolené činnosti poškozující „finanční zájmy Evropské unie“ zahrnují rovněž ty, které ačkoliv nejsou přímo spojené s rozpočtem Společenství, mohou poškodit finanční zájmy Společenství v širokém slova smyslu tím, že nepříznivě ovlivňují jeho majetek. (4)

| 10. | DV souhlasí se stanoviskem generálního advokáta ve výše uvedené věci, že „zdroj předmětného majetku není rozhodující (...); zajištění řádného využívání všech finančních prostředků orgánů, subjektů, úřadů nebo agentur Společenství musí být považováno (...) za součást finančních zájmů Společenství, a může tedy být předmětem opatření přijatých na základě čl. 280 odst. 4 Smlouvy o ES“. (5) |
| --- | --- |

10.

DV souhlasí se stanoviskem generálního advokáta ve výše uvedené věci, že „zdroj předmětného majetku není rozhodující (...); zajištění řádného využívání všech finančních prostředků orgánů, subjektů, úřadů nebo agentur Společenství musí být považováno (...) za součást finančních zájmů Společenství, a může tedy být předmětem opatření přijatých na základě čl. 280 odst. 4 Smlouvy o ES“. (5)

| 11. | DV se odvolává na rozsudky Soudního dvora v této věci, podle kterých se výraz „finanční zájmy Společenství“ jeví jako širší než „příjmy a výdaje Společenství“: „...samotná skutečnost, že subjekty, úřady nebo agentury odvozují svoji existenci od Smlouvy o ES, nasvědčuje tomu, že byly vytvořeny za účelem přispívat k uskutečňování cílů Evropského společenství a zasazuje je do rámce Společenství, takže prostředky, kterými disponují na základě uvedené Smlouvy, představují pro Společenství ze své povahy vlastní a přímý finanční zájem.“ (6) |
| --- | --- |

11.

DV se odvolává na rozsudky Soudního dvora v této věci, podle kterých se výraz „finanční zájmy Společenství“ jeví jako širší než „příjmy a výdaje Společenství“: „...samotná skutečnost, že subjekty, úřady nebo agentury odvozují svoji existenci od Smlouvy o ES, nasvědčuje tomu, že byly vytvořeny za účelem přispívat k uskutečňování cílů Evropského společenství a zasazuje je do rámce Společenství, takže prostředky, kterými disponují na základě uvedené Smlouvy, představují pro Společenství ze své povahy vlastní a přímý finanční zájem.“ (6)

| 12. | DV zdůrazňuje, že řádné využívání finančních prostředků, kterými EP disponuje k financování výkonu poslaneckého mandátu: odměny za výkon mandátu svých poslanců, úhrada výdajů (cestovní výdaje, náklady na telefon...), poskytování příspěvků atd. vychází z dodržování finančního nařízení a ze zásady, že tyto finanční prostředky jsou vyhrazeny výlučně pro financování činností souvisejících s výkonem poslaneckého mandátu
   (7) a nemohou být použity na pokrytí soukromých výdajů. |
| --- | --- |

12.

DV zdůrazňuje, že řádné využívání finančních prostředků, kterými EP disponuje k financování výkonu poslaneckého mandátu: odměny za výkon mandátu svých poslanců, úhrada výdajů (cestovní výdaje, náklady na telefon...), poskytování příspěvků atd. vychází z dodržování finančního nařízení a ze zásady, že tyto finanční prostředky jsou vyhrazeny výlučně pro financování činností souvisejících s výkonem poslaneckého mandátu
   (7) a nemohou být použity na pokrytí soukromých výdajů.

Povinnost informovat OLAF a s tímto úřadem spolupracovat

| 13. | Čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1073/1999 stanoví, že orgány, subjekty, úřady a agentury sdělí neprodleně úřadu veškeré informace týkající se možných případů podvodů a úplatkářství nebo jakékoli jiné nedovolené činnosti. |
| --- | --- |

13.

Čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1073/1999 stanoví, že orgány, subjekty, úřady a agentury sdělí neprodleně úřadu veškeré informace týkající se možných případů podvodů a úplatkářství nebo jakékoli jiné nedovolené činnosti.

| 14. | DV zdůrazňuje základní povinnost plně spolupracovat s úřadem OLAF, podávat informace a poskytovat součinnost při praktickém provádění vyšetřování, kterou mají všechny orgány a jejich členové. Jednoznačné plnění těchto povinností umožňuje úřadu OLAF provádět vyšetřování za stejných podmínek ve všech orgánech, subjektech, úřadech, a agenturách Společenství. (8) Nedostatečná spolupráce zpochybňuje důvěryhodnost nástrojů, které orgány přijaly pro boj proti jakémukoli druhu podvodu, úplatkářství, nedovolené činnosti nebo nedovoleného jednání. |
| --- | --- |

14.

DV zdůrazňuje základní povinnost plně spolupracovat s úřadem OLAF, podávat informace a poskytovat součinnost při praktickém provádění vyšetřování, kterou mají všechny orgány a jejich členové. Jednoznačné plnění těchto povinností umožňuje úřadu OLAF provádět vyšetřování za stejných podmínek ve všech orgánech, subjektech, úřadech, a agenturách Společenství. (8) Nedostatečná spolupráce zpochybňuje důvěryhodnost nástrojů, které orgány přijaly pro boj proti jakémukoli druhu podvodu, úplatkářství, nedovolené činnosti nebo nedovoleného jednání.

| 15. | DV má za to, že pravidla stanovená jednacím řádem EP, která obsahují opatření pro usnadnění vyšetřování vedených úřadem OLAF, musí být přísně dodržována. (9) |
| --- | --- |

15.

DV má za to, že pravidla stanovená jednacím řádem EP, která obsahují opatření pro usnadnění vyšetřování vedených úřadem OLAF, musí být přísně dodržována. (9)

Počáteční fáze vyšetřování

| 16. | DV má za to, že je předčasné kategoricky popírat pravomoci úřadu OLAF vyšetřovat tvrzené skutečnosti v počáteční fázi vyšetřování; zejména v případech údajného úplatkářství nebo nedovoleného chování, jejichž komplexnost neumožňuje ověření všech nedovolených činností na začátku vyšetřování. |
| --- | --- |

16.

DV má za to, že je předčasné kategoricky popírat pravomoci úřadu OLAF vyšetřovat tvrzené skutečnosti v počáteční fázi vyšetřování; zejména v případech údajného úplatkářství nebo nedovoleného chování, jejichž komplexnost neumožňuje ověření všech nedovolených činností na začátku vyšetřování.

Přístup úřadu OLAF do prostor orgánů: výsady a imunity poslanců EP

| 17. | DV upozorňuje, že tato vnitřní vyšetřování mohou být prováděna pouze tehdy, má-li OLAF zaručený vstup do všech prostor orgánů, subjektů, úřadů a agentur a ke všem jejich informacím a dokumentům. Tato klíčová pravomoc musí být vykonávána zcela nezávisle generálním ředitelem úřadu OLAF a bezpečnostní kanceláře orgánů jsou úřadu OLAF nápomocny při jejím praktickém provádění. (10) |
| --- | --- |

17.

DV upozorňuje, že tato vnitřní vyšetřování mohou být prováděna pouze tehdy, má-li OLAF zaručený vstup do všech prostor orgánů, subjektů, úřadů a agentur a ke všem jejich informacím a dokumentům. Tato klíčová pravomoc musí být vykonávána zcela nezávisle generálním ředitelem úřadu OLAF a bezpečnostní kanceláře orgánů jsou úřadu OLAF nápomocny při jejím praktickém provádění. (10)

| 18. | Úřad OLAF provádí správní vyšetřování uvnitř orgánů. Tato vyšetřování se provádějí při dodržování pravidel Smluv, zejména Protokolu o výsadách a imunitách. Úřad OLAF má právo na okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů, subjektů, úřadů a agentur a do jejich prostor. Má možnost kontrolovat účetnictví orgánů, subjektů, úřadů a agentur. Úřad OLAF může pořizovat kopie a získávat výtahy z každého dokumentu a z obsahu každého nosiče informací, které jsou v držení orgánů, subjektů, úřadů a agentur, a v případě potřeby si ponechat tyto dokumenty nebo informace, hrozí-li nebezpečí jejich zmizení. (11) |
| --- | --- |

18.

Úřad OLAF provádí správní vyšetřování uvnitř orgánů. Tato vyšetřování se provádějí při dodržování pravidel Smluv, zejména Protokolu o výsadách a imunitách. Úřad OLAF má právo na okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů, subjektů, úřadů a agentur a do jejich prostor. Má možnost kontrolovat účetnictví orgánů, subjektů, úřadů a agentur. Úřad OLAF může pořizovat kopie a získávat výtahy z každého dokumentu a z obsahu každého nosiče informací, které jsou v držení orgánů, subjektů, úřadů a agentur, a v případě potřeby si ponechat tyto dokumenty nebo informace, hrozí-li nebezpečí jejich zmizení. (11)

| 19. | Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie obsahuje několik pravidel týkajících se výsad a imunit poslanců EP (články 7 až 9), zejména, že poslanci EP nemohou být vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro své názory či hlasování během výkonu své funkce. Imunity se však nelze dovolávat v případě přistižení při činu. |
| --- | --- |

19.

Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie obsahuje několik pravidel týkajících se výsad a imunit poslanců EP (články 7 až 9), zejména, že poslanci EP nemohou být vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro své názory či hlasování během výkonu své funkce. Imunity se však nelze dovolávat v případě přistižení při činu.

| 20. | DV upozorňuje, že v této věci dospěl Soud prvního stupně k závěru, že „Protokol se vztahuje na poslance pouze obecně a neobsahuje žádné ustanovení výslovně upravující vnitřní vyšetřování v Parlamentu (...). Jak mohl předseda Soudu prvního stupně konstatovat v bodě 107 rozsudku ve věci Rothley a další proti Parlamentu, nelze a priori vyloučit riziko, že během vyšetřování může úřad [OLAF] provést úkon narušující imunitu, které požívá každý poslanec. Avšak pokud by se tak stalo, mohl by kterýkoli poslanec čelící takovémuto úkonu, pokud by se domníval, že jej poškozuje, využít soudní ochrany a právních prostředků stanovených Smlouvou.“ (12) |
| --- | --- |

20.

DV upozorňuje, že v této věci dospěl Soud prvního stupně k závěru, že „Protokol se vztahuje na poslance pouze obecně a neobsahuje žádné ustanovení výslovně upravující vnitřní vyšetřování v Parlamentu (...). Jak mohl předseda Soudu prvního stupně konstatovat v bodě 107 rozsudku ve věci Rothley a další proti Parlamentu, nelze a priori vyloučit riziko, že během vyšetřování může úřad [OLAF] provést úkon narušující imunitu, které požívá každý poslanec. Avšak pokud by se tak stalo, mohl by kterýkoli poslanec čelící takovémuto úkonu, pokud by se domníval, že jej poškozuje, využít soudní ochrany a právních prostředků stanovených Smlouvou.“ (12)

| 21. | DV považuje tuto oblast za citlivou a stojí za to se seznámit se stanoviskem generálního advokáta ve věci C-167/02: „Pokud jde o opatření přijatá úřadem OLAF během vnitřního vyšetřování, ačkoli je obtížné se čistě teoreticky vyjádřit k přípustnosti budoucích řízení, zdá se mi pravděpodobné, že jak rozhodl Soud prvního stupně a jak uvedly ostatní strany, poslanci, kteří by považovali svá práva za porušená, by měli různé možnosti zahájit soudní řízení. Komise poukazuje na řadu právních úkonů, které by mohly být tímto způsobem napadeny: rozhodnutí ředitele úřadu OLAF zahájit vnitřní vyšetřování podle článku 5 druhého odstavce nařízení; různá opatření přijatá úřadem OLAF během vyšetřování, včetně rozhodnutí mít přístup do některé kanceláře, zabavit dokumenty nebo požadovat ústní informace; jakož i souhlas dotčeného orgánu, výslovný či konkludentní.
  Zdá se mi však, že z důvodu potřeby diskrétního a rychlého jednání při odhalování podvodů jsou některá tato rizika nevyhnutelná. Je také třeba uvést, že napadené opatření obsahuje ustanovení, která mají minimalizovat nebezpečí. Článek 5 vzorového rozhodnutí proto vyžaduje, aby byli členové urychleně vyrozuměni o osobních důsledcích vyšetřování, pokud to nenarušuje vyšetřování. Uvedený článek také zabraňuje tomu, aby byli členové jmenovitě uvedeni v závěrech úřadu OLAF, aniž by se mohli nejdříve vyjádřit, s výjimkou případů, kdy vnitrostátní vyšetřovací postupy vyžadují zachování naprostého utajení“. (13) |
| --- | --- |

21.

DV považuje tuto oblast za citlivou a stojí za to se seznámit se stanoviskem generálního advokáta ve věci C-167/02: „Pokud jde o opatření přijatá úřadem OLAF během vnitřního vyšetřování, ačkoli je obtížné se čistě teoreticky vyjádřit k přípustnosti budoucích řízení, zdá se mi pravděpodobné, že jak rozhodl Soud prvního stupně a jak uvedly ostatní strany, poslanci, kteří by považovali svá práva za porušená, by měli různé možnosti zahájit soudní řízení. Komise poukazuje na řadu právních úkonů, které by mohly být tímto způsobem napadeny: rozhodnutí ředitele úřadu OLAF zahájit vnitřní vyšetřování podle článku 5 druhého odstavce nařízení; různá opatření přijatá úřadem OLAF během vyšetřování, včetně rozhodnutí mít přístup do některé kanceláře, zabavit dokumenty nebo požadovat ústní informace; jakož i souhlas dotčeného orgánu, výslovný či konkludentní.

Zdá se mi však, že z důvodu potřeby diskrétního a rychlého jednání při odhalování podvodů jsou některá tato rizika nevyhnutelná. Je také třeba uvést, že napadené opatření obsahuje ustanovení, která mají minimalizovat nebezpečí. Článek 5 vzorového rozhodnutí proto vyžaduje, aby byli členové urychleně vyrozuměni o osobních důsledcích vyšetřování, pokud to nenarušuje vyšetřování. Uvedený článek také zabraňuje tomu, aby byli členové jmenovitě uvedeni v závěrech úřadu OLAF, aniž by se mohli nejdříve vyjádřit, s výjimkou případů, kdy vnitrostátní vyšetřovací postupy vyžadují zachování naprostého utajení“. (13)

| 22. | DV má za to, že úřad OLAF by měl při svém konání tato pravidla pečlivě dodržovat a nejdříve důkladně posoudit riziko spojené s každým jednotlivým případem a přiměřenost opatření, které má být přijato. |
| --- | --- |

22.

DV má za to, že úřad OLAF by měl při svém konání tato pravidla pečlivě dodržovat a nejdříve důkladně posoudit riziko spojené s každým jednotlivým případem a přiměřenost opatření, které má být přijato.

| 23. | DV připomíná, že Soudní dvůr rozhodl ve věci T-17/00, že ustanovení „týkající se spolupráce s úřadem OLAF nebo poskytování informací tomuto úřadu mají – bez ohledu na jejich přesný rozsah – uložit povinnosti poslancům tak, aby bylo v jakémkoli daném případě v prvé řadě na poslancích, aby uvedené povinnosti splnili, popřípadě je nesplnili, pokud jsou přesvědčeni, že tuto možnost mají, aniž by porušovali právní předpisy Společenství. Pokud v některém konkrétním případě jeden z poslanců uvedený postoj zaujme, budou jakákoli následná opatření přijatá Parlamentem ve vztahu k tomuto poslanci a v jeho neprospěch v zásadě podléhat soudnímu přezkoumání.” (14)

  Pokud jde o různá opatření, která by úřad OLAF mohl přijmout při výkonu svých vyšetřovacích pravomocí, Soudní dvůr měl na paměti riziko, že by úřad OLAF mohl provést úkon narušující imunitu, které požívá každý poslanec EP, a připomněl, že přezkum legality úkonů orgánů je svěřen soudům Společenství. (15) |
| --- | --- |

23.

DV připomíná, že Soudní dvůr rozhodl ve věci T-17/00, že ustanovení „týkající se spolupráce s úřadem OLAF nebo poskytování informací tomuto úřadu mají – bez ohledu na jejich přesný rozsah – uložit povinnosti poslancům tak, aby bylo v jakémkoli daném případě v prvé řadě na poslancích, aby uvedené povinnosti splnili, popřípadě je nesplnili, pokud jsou přesvědčeni, že tuto možnost mají, aniž by porušovali právní předpisy Společenství. Pokud v některém konkrétním případě jeden z poslanců uvedený postoj zaujme, budou jakákoli následná opatření přijatá Parlamentem ve vztahu k tomuto poslanci a v jeho neprospěch v zásadě podléhat soudnímu přezkoumání.” (14)

Pokud jde o různá opatření, která by úřad OLAF mohl přijmout při výkonu svých vyšetřovacích pravomocí, Soudní dvůr měl na paměti riziko, že by úřad OLAF mohl provést úkon narušující imunitu, které požívá každý poslanec EP, a připomněl, že přezkum legality úkonů orgánů je svěřen soudům Společenství. (15)

| 24. | DV má za to, že orgány, subjekty, úřady a agentury (které nejsou „osobou dotčenou“ vyšetřováním úřadu OLAF) musí s úřadem OLAF plně spolupracovat a nesmí přijmout žádná opatření, která by tomuto úřadu bránila ve výkonu jeho vyšetřovacích pravomocí.
  DV se domnívá, že znemožnění výkonu této klíčové vyšetřovací činnosti úřadu OLAF na základě výkladu mandátu úřadu OLAF orgány, subjekty, úřady a agenturami je omezováním nezávislého provádění vyšetřování úřadem OLAF. |
| --- | --- |

24.

DV má za to, že orgány, subjekty, úřady a agentury (které nejsou „osobou dotčenou“ vyšetřováním úřadu OLAF) musí s úřadem OLAF plně spolupracovat a nesmí přijmout žádná opatření, která by tomuto úřadu bránila ve výkonu jeho vyšetřovacích pravomocí.

DV se domnívá, že znemožnění výkonu této klíčové vyšetřovací činnosti úřadu OLAF na základě výkladu mandátu úřadu OLAF orgány, subjekty, úřady a agenturami je omezováním nezávislého provádění vyšetřování úřadem OLAF.

| 25. | DV doporučuje, aby úřad OLAF důsledně prováděl jednací řád a stávající judikaturu v této oblasti. |
| --- | --- |

25.

DV doporučuje, aby úřad OLAF důsledně prováděl jednací řád a stávající judikaturu v této oblasti.

---

(1)  Článek uveřejněný v deníku The Sunday Times dne 20. března 2011.

1

(2)  Článek 1 nařízení (ES) č. 1073/1999.

2

(3)  Viz článek 10 jednacího řádu EP, 2., 3. a 4. bod odůvodnění interinstitucionální dohody ze dne 25. května 1999 a rozhodnutí EP o podmínkách vnitřního vyšetřování v souvislosti s předcházením podvodům, úplatkářství a jakékoli nedovolené činnosti poškozující zájmy Společenství ze dne 18. listopadu 1999, jakož i články 11, 12, 13, 14, 16, 17 a 22 služebního řádu úředníků a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.

3

(4)  Stanovisko generálního advokáta Jacobse, věc C-11/00 Komise proti ECB, bod 118.

4

Komise proti ECB

(5)  Stávající článek 325 Smlouvy o fungování EU. Viz věc C-11/00, stanovisko generálního advokáta Jacobse, bod 118.

5

(6)  Viz věc C-11/00 Komise proti ECB a věc C-15/00 Komise proti EIB.

6

Komise proti ECB

Komise proti EIB

(7)  Viz statut poslanců EP – rozhodnutí EP ze dne 28. září 2005 (články 9 a 10), rozhodnutí ze dne 19. května a 9. července 2008, kterým se stanoví prováděcí opatření ke statutu poslanců EP, a následná rozhodnutí, kterými se mění tato prováděcí opatření, (články 10, 25, 28, 32, 61, 62, 66, 67, 68...) a jednací řád Evropského parlamentu z března 2011 (článek 9 a článek 10).

7

(8)  Viz článek 3 „Pomoc bezpečnostní kanceláře“„Na žádost ředitele Úřadu pro boj proti podvodům je při praktickém provádění vyšetřování nápomocno úřadu oddělení bezpečnosti Evropského parlamentu.“ a 6. bod odůvodnění rozhodnutí EP ze dne 18. listopadu 1999.

8

Pomoc bezpečnostní kanceláře

(9)  Viz článek 10 jednacího řádu EP a rozhodnutí EP o podmínkách vnitřního vyšetřování v souvislosti s předcházením podvodům, úplatkářství a jakékoli nedovolené činnosti poškozující zájmy Společenství přijaté dne 18. listopadu 1999.

9

(10)  Viz 11. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1073/1999 a článek 3 interinstitucionální dohody a příslušných rozhodnutí každého orgánu.

10

(11)  Článek 4 nařízení (ES) č. 1073/1999.

11

(12)  Viz věc T-17/00, Willi Rothley a další proti Evropskému parlamentu, rozsudek ze dne 26. února 2002, body 72 a 73.

12

Willi Rothley a další proti Evropskému parlamentu, rozsudek

(13)  Viz stanovisko generálního advokáta Jacobse ve věci C-167/02 P, Willi Rothley a další proti Evropskému parlamentu, body 56 až 61.

13

Willi Rothley a další proti Evropskému parlamentu

(14)  Viz věc C-167/02 P, bod 49.

14

(15)  Viz věc C-167/02 P, body 46, 50 a 51.

15

---

PŘÍLOHA V

STANOVISKO č. 3/2011

Předběžný návrh rozpočtu Evropského úřadu pro boj proti podvodům na rok 2012

V Bruselu dne 14. července 2011

Dozorčí výbor úřadu OLAF projednal ve dnech 16. března 2011 a 10. května 2011„Předběžný návrh rozpočtu Evropského úřadu pro boj proti podvodům na rok 2012“ a přijal následující stanovisko:

a)   Správní nezávislost úřadu OLAF na Komisi

Návrh rozpočtu úřadu OLAF na rok 2012 v souladu s politikou nulového růstu pro rozpočty na rok 2012 všech útvarů Komise. Dozorčí výbor byl však informován, že Komise nedávno zavedla požadavek na dodatečné snížení rozpočtu, s cílem přizpůsobit se očekávaným obtížím při jednáních o rozpočtu na rok 2012. V porovnaní s původním návrhem rozpočtu úřadu OLAF by se jednalo o snížení o 1,47 % (857 000 EUR), které by se týkalo následujících tří oblastí:

| — | 75 000 (2,8 %) – externí zaměstnanci, |
| --- | --- |

—

75 000 (2,8 %) – externí zaměstnanci,

| — | 159 000 (4,8 %) – ostatní výdaje na řízení (konkrétně výdaje na služební cesty), |
| --- | --- |

—

159 000 (4,8 %) – ostatní výdaje na řízení (konkrétně výdaje na služební cesty),

| — | 587 000 (4,9 %) – budovy a související náklady, |
| --- | --- |

—

587 000 (4,9 %) – budovy a související náklady,

| — | 36 000 (2,25 %) – financování opatření boje proti podvodům. |
| --- | --- |

—

36 000 (2,25 %) – financování opatření boje proti podvodům.

, a z toho vyplývající potřebu orgánů EU zvýšit úsilí při dosahování úspor ve všech oblastech správních výdajů, , což by mělo přímý vliv na výkon vyšetřovací činnosti úřadu OLAF. Dozorčí výbor vyslovuje určité pochybnosti ohledně navrhovaného snížení výdajů v rozpočtových liniích týkajících se operačních činností úřadu OLAF.Úřad OLAF je vyšetřovacím útvarem a právě v období finanční krize by měl zintenzívnit kontrolu příjmů a výdajů. Komisí navrhované dodatečné snížení výdajů by podle úřadu OLAF mělo v operačních odděleních za následek:

| — | přerušení minimálně pěti smluv se smluvními zaměstnanci, |
| --- | --- |

—

přerušení minimálně pěti smluv se smluvními zaměstnanci,

| — | ukončení dvou smluv s prozatímními zaměstnanci, |
| --- | --- |

—

ukončení dvou smluv s prozatímními zaměstnanci,

| — | zpoždění začátku přijímacího procesu s cílem nahradit ředitele ředitelství B a C, |
| --- | --- |

—

zpoždění začátku přijímacího procesu s cílem nahradit ředitele ředitelství B a C,

| — | další zpoždění v reklasifikaci dočasných pracovníků, které se z větší části týká vyšetřovatelů v operačních jednotkách většinou v nejvyšších platových třídách. |
| --- | --- |

—

další zpoždění v reklasifikaci dočasných pracovníků, které se z větší části týká vyšetřovatelů v operačních jednotkách většinou v nejvyšších platových třídách.

Dozorčí výbor úřadu OLAF by chtěl konkrétně poukázat na skutečnost, že v zájmu posílení nezávislosti úřadu jako vyšetřovacího útvaru má generální ředitel úřadu OLAF, jako schvalující osoba, výslovně na základě nařízení (ES) č. 1073/1999 výhradní pravomoc při přípravě návrhu rozpočtu po poradě s dozorčím výborem. Komise dále upevnila zásadu rozpočtové nezávislosti úřadu OLAF, když pro něj v roce 1999 (1) byla vytvořena zvláštní kapitola rozpočtu.

Je samozřejmé, že i když je úřad OLAF administrativně přidružen ke Komisi, musí být při výkonu svých operačních činností plně nezávislý a na jeho vyšetřovací funkci by mu měly být poskytnuty dostatečné prostředky. Úřad OLAF by si měl zachovat finanční a lidské zdroje, které potřebuje pro výkon svých úkolů přinejmenším na úrovni, která byla ohledně personální kapacity dohodnuta v předcházejících jednáních o rozpočtu. Podle názoru dozorčího výboru by Komise měla dodržet zásadu rozpočtové nezávislosti, především protože úřad OLAF nenavrhl zvýšení rozpočtu oproti rozpočtu na rok 2011. Pokud přes výše uvedené skutečnosti dojde ke snížení rozpočtu ve výši, jakou navrhuje Komise, úřadu OLAF by mělo být výslovně umožněno provést snížení prostředků v těch částech rozpočtu, kde to považuje za vhodné.

Závěrem je možné uvést, že dozorčí výbor úřadu OLAF zásadně nesouhlasí s postojem Komise v průběhu jednání o rozpočtu.

Doporučení:

| — | dozorčí výbor souhlasí s návrhem rozpočtu úřadu OLAF na rok 2012, který nepředpokládá žádné navýšení správních výdajů, |
| --- | --- |

—

dozorčí výbor souhlasí s návrhem rozpočtu úřadu OLAF na rok 2012, který nepředpokládá žádné navýšení správních výdajů,

| — | dozorčí výbor úřadu OLAF zásadně nesouhlasí s dodatečnými úsporami v personálních nákladech. Komise by měla tento krok znovu zvážit, aby neohrozila úřad OLAF při vyšetřování jednotlivých případů, |
| --- | --- |

—

dozorčí výbor úřadu OLAF zásadně nesouhlasí s dodatečnými úsporami v personálních nákladech. Komise by měla tento krok znovu zvážit, aby neohrozila úřad OLAF při vyšetřování jednotlivých případů,

| — | pokud přesto dojde k dodatečným úsporám, dozorčí výbor doporučuje, aby měl generální ředitel úřadu OLAF možnost svobodně rozhodnout, kterých rozpočtových linií se bude snížení týkat. |
| --- | --- |

—

pokud přesto dojde k dodatečným úsporám, dozorčí výbor doporučuje, aby měl generální ředitel úřadu OLAF možnost svobodně rozhodnout, kterých rozpočtových linií se bude snížení týkat.

b)   Operační nezávislost úřadu OLAF a řízení lidských zdrojů

. Z tohoto důvodu , k níž by mohlo přispět zavedení strategie zohledňující operační priority stanovené vedením úřadu.

Dozorčí výbor již ve svých předcházejících stanoviscích k rozpočtu zdůraznil, že a mělo by přispět ke zvýšení účinnosti a efektivity vyšetřovací práce. Pokud nebude v této oblasti existovat jasná strategie, je pro dozorčí výbor obtížné zaujmout stanovisko ohledně účinného a efektivního využívání zdrojů správního rozpočtu.

Dozorčímu výboru není jasné, proč po šesti letech Evropská komise nepřijala žádná opatření pro přeřazení všech dočasných zaměstnanců úřadu OLAF do jiných platových tříd. O této možnosti se uvažuje od června 2005 a dozorčí výbor ji mnohokrát předložil vedoucím pracovníkům úřadu OLAF. Dozorčí výbor je touto situací hluboce znepokojen.

Dozorčí výbor podporuje jasněji formulovanou politiku lidských zdrojů, jelikož díky účinnějšímu a efektivnějšímu řízení vyšetřování se posílí vyšetřovací funkce úřadu OLAF a tím i jeho operační nezávislost.

Doporučení:

| — | úřad OLAF by měl vypracovat strategii lidských zdrojů založenou na jasné politice odsouhlasené vedením, |
| --- | --- |

—

úřad OLAF by měl vypracovat strategii lidských zdrojů založenou na jasné politice odsouhlasené vedením,

| — | všichni dočasní zaměstnanci úřadu OLAF by měli být přeřazeni do příslušných platových tříd. |
| --- | --- |

—

všichni dočasní zaměstnanci úřadu OLAF by měli být přeřazeni do příslušných platových tříd.

c)   Rozpočet dozorčího výboru a pracovníci sekretariátu

Dozorčí výbor potvrzuje své stanovisko ohledně vyčleněných v návrhu rozpočtu na rok 2012. Toto opatření by dozorčímu výboru umožnilo plnit funkce, jimiž byl pověřen, zcela nezávisle. Celkový počet osmi míst požadovaných pro sekretariát je v souladu s předcházejícími požadavky dozorčího výboru. Dále je důležité, aby byl dozorčí výbor schopen vykonávat své dozorčí a kontrolní funkce, které mu svěřily tři orgány. Parlament, Rada a Komise by proto měly zajistit, aby se udržel současný stav zaměstnanců sekretariátu dozorčího výboru.

Doporučení:

| — | v návrhu rozpočtu na rok 2012 by mělo být vyčleněno osm zaměstnanců pro sekretariát dozorčího výboru. |
| --- | --- |

—

v návrhu rozpočtu na rok 2012 by mělo být vyčleněno osm zaměstnanců pro sekretariát dozorčího výboru.

d)   Závěr

Dozorčí výbor souhlasí s návrhem rozpočtu úřadu OLAF na rok 2012, ale zásadně nesouhlasí se snížením výdajů a návrhy Evropské komise. Dozorčí výbor proto zaujímá záporné stanovisko ohledně návrhu Evropské komise k návrhu rozpočtu úřadu OLAF na rok 2012.

---

(1)  Rozhodnutí 1999/352/ES, ESUO, Euratom o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF).

1

---

PŘÍLOHA VI

STANOVISKO č. 4/2011

k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (EURATOM) č. 1074/1999

V Bruselu dne 20. září 2011

OBSAH

| 1. | ÚVOD |
| --- | --- |

1.

| 2. | POSÍLENÍ EFEKTIVNOSTI A ÚČELNOSTI VYŠETŘOVÁNÍ |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Vyjasnění úlohy úřadu OLAF |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Zkrácení délky vyšetřování |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Zkrácení délky vyšetřování ze strany úřadu OLAF |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Kontrola délky vyšetřování |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.3 | Zlepšení spolupráce a výměny informací s orgány, subjekty, úřady a agenturami |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Poskytování informací úřadem OLAF orgánům, subjektům, úřadům a agenturám |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Následný postup orgánů, subjektů, úřadů a agentur po doporučeních úřadu OLAF |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Přístup úřadu OLAF k informacím, které mají orgány, subjekty, úřady a agentury k dispozici |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.4 | Zlepšení spolupráce a výměny informací s členskými státy |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Operativní pomoc z členských států |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Předávání informací úřadem OLAF členským státům |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Následný postup členských států po doporučení úřadu OLAF |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.5 | Podpora spolupráce mezi úřadem OLAF a Europolem, Eurojustem, třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi |
| --- | --- |

2.5

| 3. | ZVÝŠENÍ ODPOVĚDNOSTI ÚŘADU OLAF |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Posílení procesních práv |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zavedení kontrolního postupu |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Potřeba pravidelné kontroly zákonnosti vyšetřování |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Potřeba mechanismu podávání stížností |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Přijetí pravidel postupu při vyšetřování |
| --- | --- |

3.3

| 4. | POSÍLENÍ NEZÁVISLOSTI ÚŘADU OLAF |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Vyjasnění úlohy dozorčího výboru |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Úloha dozorčího výboru |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Podpora dozorčího výboru |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | Vyjasnění úlohy generálního ředitele |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Přenesení pravomocí a zastupování |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Vnitřní subjekt, který musí generální ředitel konzultovat |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.3 | Zavedení výměny názorů |
| --- | --- |

4.3

1.   ÚVOD

| 1. | Dozorčí výbor vítá pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (Euratom) č. 1074/1999. Výbor oceňuje úsilí vynaložené Evropskou komisí k tomu, aby byla zahájena reforma nařízení (ES) č. 1073/1999, a její záměr posílit efektivnost, účelnost a odpovědnost úřadu OLAF při zachování jeho nezávislosti při vyšetřování. Dozorčí výbor přesto navrhuje, aby se u určitých aspektů reformy přistoupilo k dalším vyjasněním a některým úpravám. |
| --- | --- |

1.

Dozorčí výbor vítá pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (Euratom) č. 1074/1999. Výbor oceňuje úsilí vynaložené Evropskou komisí k tomu, aby byla zahájena reforma nařízení (ES) č. 1073/1999, a její záměr posílit efektivnost, účelnost a odpovědnost úřadu OLAF při zachování jeho nezávislosti při vyšetřování. Dozorčí výbor přesto navrhuje, aby se u určitých aspektů reformy přistoupilo k dalším vyjasněním a některým úpravám.

| 2. | Dozorčí výbor analyzoval návrh přepracovaného znění připravený Komisí (1) a pozměněný Radou (2) společně s usnesením Evropského parlamentu (3). Dozorčí výbor k tomu zohlednil svá vlastní předchozí stanoviska k reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 (4) spolu se stanovisky Evropského účetního dvora (5) a evropského inspektora ochrany údajů (6). Toto stanovisko sleduje cíle stanovené Evropskou komisí v jejím pozměněném návrhu ze dne 17. března 2011. |
| --- | --- |

2.

Dozorčí výbor analyzoval návrh přepracovaného znění připravený Komisí (1) a pozměněný Radou (2) společně s usnesením Evropského parlamentu (3). Dozorčí výbor k tomu zohlednil svá vlastní předchozí stanoviska k reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 (4) spolu se stanovisky Evropského účetního dvora (5) a evropského inspektora ochrany údajů (6). Toto stanovisko sleduje cíle stanovené Evropskou komisí v jejím pozměněném návrhu ze dne 17. března 2011.

2.   POSÍLENÍ EFEKTIVNOSTI A ÚČELNOSTI VYŠETŘOVÁNÍ

2.1.   Vyjasnění úlohy úřadu OLAF

| 3. | Dozorčí výbor bere na vědomí, že pojem „správní vyšetřování“ v pojetí stávajícího nařízení (7) zahrnuje jak vyšetřování uvnitř orgánů, tak vnější vyšetřování, jež se týká hospodářských subjektů. Zkušenost ukázala, že tato dichotomie je často umělá a matoucí. K získání neoprávněné výhody může dojít i v důsledku jednání určité osoby, na niž se vztahuje služební řád. Proto je nutno vyjasnit článek 1 nového nařízení tak, aby bylo zřejmé, že úřad OLAF byl zřízen za účelem vedení správního vyšetřování, jež je jak vnitřní, tak vnější, nebo obojí. Je nutno uvést, že úloha OLAF zahrnuje také koordinaci činností mezi příslušnými orgány členských států. |
| --- | --- |

3.

Dozorčí výbor bere na vědomí, že pojem „správní vyšetřování“ v pojetí stávajícího nařízení (7) zahrnuje jak vyšetřování uvnitř orgánů, tak vnější vyšetřování, jež se týká hospodářských subjektů. Zkušenost ukázala, že tato dichotomie je často umělá a matoucí. K získání neoprávněné výhody může dojít i v důsledku jednání určité osoby, na niž se vztahuje služební řád. Proto je nutno vyjasnit článek 1 nového nařízení tak, aby bylo zřejmé, že úřad OLAF byl zřízen za účelem vedení správního vyšetřování, jež je jak vnitřní, tak vnější, nebo obojí. Je nutno uvést, že úloha OLAF zahrnuje také koordinaci činností mezi příslušnými orgány členských států.

| 4. | Dozorčí výbor vítá snahu definovat v článku 2 dokumentu určité pojmy, jako je „správní vyšetřování“, „dotčená osoba“ a „služební řád“. Přes svůj přínos zůstává tato snaha rozsahem omezena, protože je nutno definovat řadu dalších pojmů obsažených v nařízení (ES) č. 1073/1999 a spojených s bojem proti podvodům, jako je „finanční zájem EU“ či „úplatkářství“. Toto úsilí bude završeno až poté, co normotvůrce sjednotí znění všech příslušných právních předpisů EU v oblasti boje proti podvodům. |
| --- | --- |

4.

Dozorčí výbor vítá snahu definovat v článku 2 dokumentu určité pojmy, jako je „správní vyšetřování“, „dotčená osoba“ a „služební řád“. Přes svůj přínos zůstává tato snaha rozsahem omezena, protože je nutno definovat řadu dalších pojmů obsažených v nařízení (ES) č. 1073/1999 a spojených s bojem proti podvodům, jako je „finanční zájem EU“ či „úplatkářství“. Toto úsilí bude završeno až poté, co normotvůrce sjednotí znění všech příslušných právních předpisů EU v oblasti boje proti podvodům.

| 5. | Dozorčí výbor s politováním konstatuje, že nebyly jasně definovány pravomoci úřadu OLAF v oblasti vedení vyšetřování, a to zejména pokud jde o vyšetřování prováděná uvnitř orgánů, subjektů, úřadů a agentur. Znění článku 1 pozměněného návrhu vylučuje z pravomoci OLAF případy, které nemají dopad na finanční zájmy EU (8). Dozorčí výbor přitom konstatuje, že jiné, stále platné právní nástroje zmocňují OLAF vést vnitřní vyšetřování v záležitostech, které jdou nad rámec ochrany finančních zájmů EU (9). Nedávná zkušenost navíc ukázala potřebu jasných pravidel pro vyšetřování prováděných uvnitř orgánů při obviněních ze závažného porušení služebních povinností v případě osob, na něž se nevztahuje služební řád, přičemž toto porušení sice nemusí mít dopad na finanční zájmy EU, ale může přesto vést k disciplinárnímu či trestnímu řízení. Sjednocení právních předpisů v oblasti boje proti podvodům by mohlo zabránit podobným nesrovnalostem či vyplnit mezery v jejich stávajících platných zněních. Jelikož však k tomuto sjednocování bohužel nedochází, je podle dozorčího výboru třeba definice pravomocí úřadu OLAF v pozměněném návrhu dále vyjasnit. |
| --- | --- |

5.

Dozorčí výbor s politováním konstatuje, že nebyly jasně definovány pravomoci úřadu OLAF v oblasti vedení vyšetřování, a to zejména pokud jde o vyšetřování prováděná uvnitř orgánů, subjektů, úřadů a agentur. Znění článku 1 pozměněného návrhu vylučuje z pravomoci OLAF případy, které nemají dopad na finanční zájmy EU (8). Dozorčí výbor přitom konstatuje, že jiné, stále platné právní nástroje zmocňují OLAF vést vnitřní vyšetřování v záležitostech, které jdou nad rámec ochrany finančních zájmů EU (9). Nedávná zkušenost navíc ukázala potřebu jasných pravidel pro vyšetřování prováděných uvnitř orgánů při obviněních ze závažného porušení služebních povinností v případě osob, na něž se nevztahuje služební řád, přičemž toto porušení sice nemusí mít dopad na finanční zájmy EU, ale může přesto vést k disciplinárnímu či trestnímu řízení. Sjednocení právních předpisů v oblasti boje proti podvodům by mohlo zabránit podobným nesrovnalostem či vyplnit mezery v jejich stávajících platných zněních. Jelikož však k tomuto sjednocování bohužel nedochází, je podle dozorčího výboru třeba definice pravomocí úřadu OLAF v pozměněném návrhu dále vyjasnit.

| 6. | Dozorčí výbor se proto domnívá, že by generální ředitel OLAF měl mít pravomoc podat u Soudního dvora žalobu, pokud dojde k názoru, že opatření přijaté jakýmkoliv orgánem (a ne pouze Komisí, jak je navrhováno) zpochybňuje jeho nezávislost nebo nezávislé provádění jeho vyšetřování. Podobně by měl mít nebo jím pověřený pracovník OLAF pravomoc vystupovat před vnitrostátními soudy v případech spojených s vyšetřováním prováděným OLAF, jak se navrhuje v článku 12a usnesení Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

6.

Dozorčí výbor se proto domnívá, že by generální ředitel OLAF měl mít pravomoc podat u Soudního dvora žalobu, pokud dojde k názoru, že opatření přijaté jakýmkoliv orgánem (a ne pouze Komisí, jak je navrhováno) zpochybňuje jeho nezávislost nebo nezávislé provádění jeho vyšetřování. Podobně by měl mít nebo jím pověřený pracovník OLAF pravomoc vystupovat před vnitrostátními soudy v případech spojených s vyšetřováním prováděným OLAF, jak se navrhuje v článku 12a usnesení Evropského parlamentu.

2.2.   Zkrácení délky vyšetřování

2.2.1.   Zkrácení délky vyšetřování ze strany úřadu OLAF

| 7. | Dozorčí výbor vždy vykonával silný tlak na to, aby OLAF prováděl vyšetřování v co nejkratší možné době. Dozorčí výbor bere na vědomí, že prostředky, jež má úřad OLAF k dispozici, jsou omezené a že tomu bude v čase rozpočtových úspor i nadále. Orgány ale musí vyslat jasný signál o tom, že i v takovém období zůstává boj proti podvodům na předním místě. OLAF si musí ve své politice vyšetřování stanovit realistické priority, soustředit své síly na vyšetřovací činnost a boj proti podvodům a pomáhat členským státům při následném soudním projednávání případů. Zkrácení délky vyšetřování lze dosáhnout pouze větším zapojením vedení do kontroly vyšetřování, což zahrnuje také pečlivé plánování těchto vyšetřování (10). Čas nutný k zahájení vyšetřování musí být rovněž přísně omezen, a to bez ohledu na zdroj informací (11). |
| --- | --- |

7.

Dozorčí výbor vždy vykonával silný tlak na to, aby OLAF prováděl vyšetřování v co nejkratší možné době. Dozorčí výbor bere na vědomí, že prostředky, jež má úřad OLAF k dispozici, jsou omezené a že tomu bude v čase rozpočtových úspor i nadále. Orgány ale musí vyslat jasný signál o tom, že i v takovém období zůstává boj proti podvodům na předním místě. OLAF si musí ve své politice vyšetřování stanovit realistické priority, soustředit své síly na vyšetřovací činnost a boj proti podvodům a pomáhat členským státům při následném soudním projednávání případů. Zkrácení délky vyšetřování lze dosáhnout pouze větším zapojením vedení do kontroly vyšetřování, což zahrnuje také pečlivé plánování těchto vyšetřování (10). Čas nutný k zahájení vyšetřování musí být rovněž přísně omezen, a to bez ohledu na zdroj informací (11).

| 8. | Dozorčí výbor se domnívá, že pozměněný návrh nezohledňuje dostatečným způsobem případy, u nichž probíhá vnitrostátní vyšetřování souběžně s vyšetřováním OLAF. Musí-li OLAF odložit povinné vyzvání dotčené osoby za účelem zjištění jejích připomínek, aby neohrozil vyšetřování prováděné vnitrostátními orgány, nemůže své vyšetřování ani uzavřít, dokud vnitrostátní vyšetřování stále probíhá. Pozměněný návrh by měl tento aspekt zohlednit tak, aby úřadu OLAF umožnil provádět svá vyšetřování „bez přerušení“, jak to vyžaduje článek 6. |
| --- | --- |

8.

Dozorčí výbor se domnívá, že pozměněný návrh nezohledňuje dostatečným způsobem případy, u nichž probíhá vnitrostátní vyšetřování souběžně s vyšetřováním OLAF. Musí-li OLAF odložit povinné vyzvání dotčené osoby za účelem zjištění jejích připomínek, aby neohrozil vyšetřování prováděné vnitrostátními orgány, nemůže své vyšetřování ani uzavřít, dokud vnitrostátní vyšetřování stále probíhá. Pozměněný návrh by měl tento aspekt zohlednit tak, aby úřadu OLAF umožnil provádět svá vyšetřování „bez přerušení“, jak to vyžaduje článek 6.

2.2.2.   Kontrola délky vyšetřování

| 9. | Dozorčí výbor musí být informován o důvodech, proč OLAF nedokázal ukončit vyšetřování do dvanácti měsíců. Toto oznámení musí být opakovaně předkládáno každých šest následujících měsíců (12). Kontrola délky vyšetřování ze strany dozorčího výboru bude účinná pouze za předpokladu, že pozměněný návrh stanoví, že dozorčí výbor musí být informován o opatřeních plánovaných na urychlení vyšetřování (13) a o odhadované době potřebné k jeho dokončení (14). |
| --- | --- |

9.

Dozorčí výbor musí být informován o důvodech, proč OLAF nedokázal ukončit vyšetřování do dvanácti měsíců. Toto oznámení musí být opakovaně předkládáno každých šest následujících měsíců (12). Kontrola délky vyšetřování ze strany dozorčího výboru bude účinná pouze za předpokladu, že pozměněný návrh stanoví, že dozorčí výbor musí být informován o opatřeních plánovaných na urychlení vyšetřování (13) a o odhadované době potřebné k jeho dokončení (14).

| 10. | Dozorčí výbor bere na vědomí, že osoba pověřená kontrolním postupem musí na žádost dotčené osoby předložit stanovisko k délce vyšetřování (15). Toto stanovisko by mělo být předkládáno také dozorčímu výboru, aby mu umožnilo dohlížet na vývoj v oblasti délky vyšetřování na základě stanovisek a analýz, které pravidelně vypracovává osoba pověřená kontrolním postupem (16). Dozorčí výbor konstatuje, že v tomto ohledu je nutno znění pozměněného návrhu upravit (17). |
| --- | --- |

10.

Dozorčí výbor bere na vědomí, že osoba pověřená kontrolním postupem musí na žádost dotčené osoby předložit stanovisko k délce vyšetřování (15). Toto stanovisko by mělo být předkládáno také dozorčímu výboru, aby mu umožnilo dohlížet na vývoj v oblasti délky vyšetřování na základě stanovisek a analýz, které pravidelně vypracovává osoba pověřená kontrolním postupem (16). Dozorčí výbor konstatuje, že v tomto ohledu je nutno znění pozměněného návrhu upravit (17).

2.3.   Zlepšení spolupráce a výměny informací s orgány, subjekty, úřady a agenturami

2.3.1.   Poskytování informací úřadem OLAF orgánům, subjektům, úřadům a agenturám

| 11. | Stávající nařízení stanoví, že pokud se při vyšetřování zjistí možnost osobní účasti člena, vedoucího pracovníka, úředníka nebo zaměstnance v dané záležitosti, je o tom informován orgán, subjekt, úřad nebo agentura, ke kterému patří (18). V případech, kdy je za účelem vyšetřování vyžadováno naprosté utajení nebo kdy vyšetřování spadá do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu, může být tato informace pozdržena. Dozorčí výbor považuje zachování těchto výjimek v novém nařízení za důležité. OLAF totiž nemůže na začátku vyšetřování vždy identifikovat všechny zúčastněné osoby a nekontrolované informování může jít na úkor účinnosti vyšetřování a poškodit dotčený orgán. Dozorčí výbor proto vyjadřuje svůj zásadní nesouhlas s novým zněním čl. 4 odst. 6 druhého pododstavce (19). Toto ustanovení je nejen vágní, ale rovněž zbavuje OLAF jakéhokoli vlastního uvážení a možnosti zachovat alespoň po určitou dobu vyšetřování důvěrné. Ničím nepodmíněná povinnost tohoto druhu by mohla ohrozit nezávislost úřadu. Dozorčí výbor navrhuje, aby bylo možno přijmout rozhodnutí o pozdržení informací každé tři měsíce, a to prostřednictvím odůvodněného písemného rozhodnutí, které by bylo přiloženo ke složce případu. Musel by být informován dozorčí výbor a osoba pověřená kontrolním postupem. Osobě pověřené kontrolním postupem by to umožnilo jednat z vlastního podnětu v případě vážného problému, jako je např. možné porušení procesních práv, pokud by dotčená osoba nebyla informována o probíhajícím vyšetřování. |
| --- | --- |

11.

Stávající nařízení stanoví, že pokud se při vyšetřování zjistí možnost osobní účasti člena, vedoucího pracovníka, úředníka nebo zaměstnance v dané záležitosti, je o tom informován orgán, subjekt, úřad nebo agentura, ke kterému patří (18). V případech, kdy je za účelem vyšetřování vyžadováno naprosté utajení nebo kdy vyšetřování spadá do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu, může být tato informace pozdržena. Dozorčí výbor považuje zachování těchto výjimek v novém nařízení za důležité. OLAF totiž nemůže na začátku vyšetřování vždy identifikovat všechny zúčastněné osoby a nekontrolované informování může jít na úkor účinnosti vyšetřování a poškodit dotčený orgán. Dozorčí výbor proto vyjadřuje svůj zásadní nesouhlas s novým zněním čl. 4 odst. 6 druhého pododstavce (19). Toto ustanovení je nejen vágní, ale rovněž zbavuje OLAF jakéhokoli vlastního uvážení a možnosti zachovat alespoň po určitou dobu vyšetřování důvěrné. Ničím nepodmíněná povinnost tohoto druhu by mohla ohrozit nezávislost úřadu. Dozorčí výbor navrhuje, aby bylo možno přijmout rozhodnutí o pozdržení informací každé tři měsíce, a to prostřednictvím odůvodněného písemného rozhodnutí, které by bylo přiloženo ke složce případu. Musel by být informován dozorčí výbor a osoba pověřená kontrolním postupem. Osobě pověřené kontrolním postupem by to umožnilo jednat z vlastního podnětu v případě vážného problému, jako je např. možné porušení procesních práv, pokud by dotčená osoba nebyla informována o probíhajícím vyšetřování.

| 12. | Pozměněný návrh stanoví, že OLAF co nejdříve informuje dotčený orgán, subjekt, úřad nebo agenturu o probíhajícím vyšetřování, jakmile se zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout preventivní správní opatření k ochraně finančních zájmů EU (20). Dozorčí výbor by s touto povinností vyjádřil souhlas, bude-li možno jak při vnitřním, tak při vnějším vyšetřování poskytnutí této informace pozdržet. Z tohoto důvodu dává dozorčí výbor přednost znění, které přijal Evropský parlament. |
| --- | --- |

12.

Pozměněný návrh stanoví, že OLAF co nejdříve informuje dotčený orgán, subjekt, úřad nebo agenturu o probíhajícím vyšetřování, jakmile se zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout preventivní správní opatření k ochraně finančních zájmů EU (20). Dozorčí výbor by s touto povinností vyjádřil souhlas, bude-li možno jak při vnitřním, tak při vnějším vyšetřování poskytnutí této informace pozdržet. Z tohoto důvodu dává dozorčí výbor přednost znění, které přijal Evropský parlament.

2.3.2.   Následný postup orgánů, subjektů, úřadů a agentur po doporučeních úřadu OLAF

| 13. | Orgány, instituce a jiné subjekty informují úřad OLAF o tom, jak postupovaly na základě doporučení vyjádřených ve zprávách, které následovaly po vnitřním vyšetřování (21). Generální ředitel k tomu musí informovat dozorčí výbor, pokud tyto subjekty na základě doporučení zprávy OLAF nejednaly (22). Dozorčí výbor s politováním konstatuje, že OLAF v minulosti této možnosti pravidelně nevyužíval. V budoucnu bude toto ustanovení důležité v rámci výměny názorů s orgány jako prostředek překonávání potíží. |
| --- | --- |

13.

Orgány, instituce a jiné subjekty informují úřad OLAF o tom, jak postupovaly na základě doporučení vyjádřených ve zprávách, které následovaly po vnitřním vyšetřování (21). Generální ředitel k tomu musí informovat dozorčí výbor, pokud tyto subjekty na základě doporučení zprávy OLAF nejednaly (22). Dozorčí výbor s politováním konstatuje, že OLAF v minulosti této možnosti pravidelně nevyužíval. V budoucnu bude toto ustanovení důležité v rámci výměny názorů s orgány jako prostředek překonávání potíží.

2.3.3.   Přístup úřadu OLAF k informacím, které mají orgány, subjekty, úřady a agentury k dispozici

| 14. | Dozorčí výbor je i nadále znepokojen tím, že OLAF nemá neomezený přístup k databázím zaměstnanců orgánů. Bez ohledu na skutečnost, že čl. 4 odst. 2 první odrážka nařízení (ES) č. 1073/1999 (který zůstal v pozměněném návrhu beze změn) jasně přiznává úřadu OLAF právo na okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů, subjektů, úřadů a agentur, zdráhají se ve skutečnosti orgány poskytnout úřadu OLAF rychlý a diskrétní přístup k některým druhům osobních údajů z důvodu velmi restriktivního výkladu nařízení (ES) č. 45/2001 (23). Podle názoru dozorčího výboru je takový přístup příznakem nedůvěry k úřadu OLAF a mohl by také ohrozit jeho vyšetřovací nezávislost. |
| --- | --- |

14.

Dozorčí výbor je i nadále znepokojen tím, že OLAF nemá neomezený přístup k databázím zaměstnanců orgánů. Bez ohledu na skutečnost, že čl. 4 odst. 2 první odrážka nařízení (ES) č. 1073/1999 (který zůstal v pozměněném návrhu beze změn) jasně přiznává úřadu OLAF právo na okamžitý a neohlášený přístup k informacím orgánů, subjektů, úřadů a agentur, zdráhají se ve skutečnosti orgány poskytnout úřadu OLAF rychlý a diskrétní přístup k některým druhům osobních údajů z důvodu velmi restriktivního výkladu nařízení (ES) č. 45/2001 (23). Podle názoru dozorčího výboru je takový přístup příznakem nedůvěry k úřadu OLAF a mohl by také ohrozit jeho vyšetřovací nezávislost.

| 15. | Dozorčí výbor je přesvědčen, že by bylo možno vyhnout se jakémukoli vnímanému riziku, pokud by OLAF mohl rychle a diskrétně ověřovat skutečnosti, aniž by šířil nepodložená obvinění. Nové nařízení by proto mělo obsahovat ustanovení, která by umožnila přiměřenou vyváženost mezi potřebou OLAF mít před otevřením případu a v každém stádiu vyšetřování přístup k informacím, které mají k dispozici orgány, a příslušnými pravidly o ochraně údajů. |
| --- | --- |

15.

Dozorčí výbor je přesvědčen, že by bylo možno vyhnout se jakémukoli vnímanému riziku, pokud by OLAF mohl rychle a diskrétně ověřovat skutečnosti, aniž by šířil nepodložená obvinění. Nové nařízení by proto mělo obsahovat ustanovení, která by umožnila přiměřenou vyváženost mezi potřebou OLAF mít před otevřením případu a v každém stádiu vyšetřování přístup k informacím, které mají k dispozici orgány, a příslušnými pravidly o ochraně údajů.

2.4.   Zlepšení spolupráce a výměny informací s členskými státy

2.4.1.   Operativní pomoc z členských států

| 16. | Rostoucí účinnost operativní činnosti OLAF vyžaduje lepší spolupráci s členskými státy. Při kontrole provádění vyšetřovací funkce OLAF dozorčí výbor zaznamenal, že úřad má často potíže zjistit příslušný vnitrostátní orgán, který by byl schopen poskytnout mu potřebnou pomoc, a to například provedením kontrol na místě v prostorách hospodářských subjektů. Tato potíž je ještě větší v případech spojených s přímými výdaji, kdy prostředky EU spravují orgány nebo agentury a ne členský stát. Pozměněné návrhy mají vytvořit koordinační službu pro boj proti podvodům, která bude napomáhat řádné koordinaci všech příslušných orgánů na vnitrostátní úrovni a zajistí efektivní spolupráci a výměnu informací s úřadem OLAF (24), či případně usnadní efektivní spolupráci a výměnu informací s úřadem OLAF (25). Nové nařízení by mělo donutit každý členský stát k rychlému určení příslušného vnitrostátního orgánu, který by pomáhal úřadu OLAF při vyšetřováních, a to zejména při vyšetřováních týkajících se přímých výdajů. |
| --- | --- |

16.

Rostoucí účinnost operativní činnosti OLAF vyžaduje lepší spolupráci s členskými státy. Při kontrole provádění vyšetřovací funkce OLAF dozorčí výbor zaznamenal, že úřad má často potíže zjistit příslušný vnitrostátní orgán, který by byl schopen poskytnout mu potřebnou pomoc, a to například provedením kontrol na místě v prostorách hospodářských subjektů. Tato potíž je ještě větší v případech spojených s přímými výdaji, kdy prostředky EU spravují orgány nebo agentury a ne členský stát. Pozměněné návrhy mají vytvořit koordinační službu pro boj proti podvodům, která bude napomáhat řádné koordinaci všech příslušných orgánů na vnitrostátní úrovni a zajistí efektivní spolupráci a výměnu informací s úřadem OLAF (24), či případně usnadní efektivní spolupráci a výměnu informací s úřadem OLAF (25). Nové nařízení by mělo donutit každý členský stát k rychlému určení příslušného vnitrostátního orgánu, který by pomáhal úřadu OLAF při vyšetřováních, a to zejména při vyšetřováních týkajících se přímých výdajů.

2.4.2.   Předávání informací úřadem OLAF členským státům

| 17. | V souladu s judikaturou Soudu prvního stupně Evropské unie (věc T-48/05 Franchet a Byk) dozorčí výbor vždy ověřoval kvalitu předávání informací úřadem OLAF soudním orgánům členských států. Aniž by zasahoval do probíhajících vyšetřování, dozorčí výbor zaznamenal u těchto předávání stále se zlepšující kvalitu. Dozorčí výbor rovněž vyjádřil své znepokojení ohledně pomoci poskytované úřadem OLAF vnitrostátním soudním orgánům při trestních řízeních spojených s ochranou finančních zájmů EU, která byla předtím zahájena z jejich vlastního podnětu a vedla k relativně neuspokojivým výsledkům. Dozorčí výbor je přesvědčen, že kontrola následného soudního postupu ze strany výboru musí zůstat prioritou. Je důležité, aby dozorčí výbor nadále dostával kopie informací předávaných soudním orgánům členských států, jak se v současné době děje. |
| --- | --- |

17.

V souladu s judikaturou Soudu prvního stupně Evropské unie (věc T-48/05 Franchet a Byk) dozorčí výbor vždy ověřoval kvalitu předávání informací úřadem OLAF soudním orgánům členských států. Aniž by zasahoval do probíhajících vyšetřování, dozorčí výbor zaznamenal u těchto předávání stále se zlepšující kvalitu. Dozorčí výbor rovněž vyjádřil své znepokojení ohledně pomoci poskytované úřadem OLAF vnitrostátním soudním orgánům při trestních řízeních spojených s ochranou finančních zájmů EU, která byla předtím zahájena z jejich vlastního podnětu a vedla k relativně neuspokojivým výsledkům. Dozorčí výbor je přesvědčen, že kontrola následného soudního postupu ze strany výboru musí zůstat prioritou. Je důležité, aby dozorčí výbor nadále dostával kopie informací předávaných soudním orgánům členských států, jak se v současné době děje.

| 18. | OLAF může kdykoliv předat příslušným orgánům dotčeného členského státu (26) informace získané při vnějších vyšetřováních nebo musí předat soudním orgánům dotčeného členského státu informace získané během vnitřního vyšetřování o skutečnostech, jež vyžadují použití vyšetřovacích postupů spadajících do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu (27). V posledně uvedeném případě musí OLAF nejprve informovat dotčený orgán. Před předáním informací musí být dotčené osobě v souladu s čl. 7a odst. 4 umožněno vyjádřit se ke skutečnostem, které se jí týkají. Se schválením dotčeného orgánu je ovšem možno splnění tohoto požadavku odložit. Pokud orgán neodpoví do jednoho měsíce, považuje se to za jeho souhlas. Dozorčí výbor považuje toto ustanovení za příliš složité a poskytující dotčené osobě slabou ochranu. Zřejmě by mohlo mít také negativní vliv na jakékoli vnitrostátní trestní stíhání. Dozorčí výbor navrhuje, aby byl postup svěřen osobě pověřené kontrolním postupem, jež má jako jediná plný přístup ke složce případu a může posoudit zájmy všech zúčastněných stran. Návrh rovněž neřeší problém, jenž může nastat, pokud orgán odmítne vydat souhlas k odložení práva dotčené osoby vyjádřit se k záležitosti. |
| --- | --- |

18.

OLAF může kdykoliv předat příslušným orgánům dotčeného členského státu (26) informace získané při vnějších vyšetřováních nebo musí předat soudním orgánům dotčeného členského státu informace získané během vnitřního vyšetřování o skutečnostech, jež vyžadují použití vyšetřovacích postupů spadajících do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu (27). V posledně uvedeném případě musí OLAF nejprve informovat dotčený orgán. Před předáním informací musí být dotčené osobě v souladu s čl. 7a odst. 4 umožněno vyjádřit se ke skutečnostem, které se jí týkají. Se schválením dotčeného orgánu je ovšem možno splnění tohoto požadavku odložit. Pokud orgán neodpoví do jednoho měsíce, považuje se to za jeho souhlas. Dozorčí výbor považuje toto ustanovení za příliš složité a poskytující dotčené osobě slabou ochranu. Zřejmě by mohlo mít také negativní vliv na jakékoli vnitrostátní trestní stíhání. Dozorčí výbor navrhuje, aby byl postup svěřen osobě pověřené kontrolním postupem, jež má jako jediná plný přístup ke složce případu a může posoudit zájmy všech zúčastněných stran. Návrh rovněž neřeší problém, jenž může nastat, pokud orgán odmítne vydat souhlas k odložení práva dotčené osoby vyjádřit se k záležitosti.

| 19. | V případě, že jsou ve zprávě (28) z vnitřního vyšetřování odhaleny skutečnosti, které by mohly být základem k trestnímu stíhání, musí OLAF předat tyto skutečnosti soudním orgánům dotčeného členského státu, ledaže by byla k dispozici, s ohledem na povahu těchto skutečností a rozsah finančního dopadu, interní opatření umožňující vhodnější následné kroky. Dozorčí výbor konstatuje, že OLAF nemá bez ohledu na skutečnost, že má vlastní odborníky na trestní právo, žádnou pravomoc v této oblasti jednat. Hlavním úkolem OLAF je skutečně vést „správní vyšetřování“, což nesmí ovlivnit zahájení trestního řízení v členském státě (29). Dozorčí výbor konstatuje, že úmyslem Komise bylo vyjasnit politiku „de minimis“ a umožnit úřadu OLAF postoupit případ Úřadu pro vyšetřování a disciplinární opatření Komise (IDOC) nebo dotčenému orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře, místo aby ji předal příslušnému vnitrostátnímu soudnímu orgánu. Avšak IDOC nebo dotčené orgány, subjekty, úřady nebo agentury by se také mohly rozhodnout těmto orgánům informace získané od OLAF nepostoupit. Pokud by k tomu došlo, byl by členský stát zbaven možnosti zahájit trestní stíhání. Dozorčí výbor proto vyjadřuje zásadní nesouhlas s tím, že by v nařízení měla existovat jakákoliv výjimka, která by bránila úřadu OLAF oznámit členskému státu skutečnosti, jež by mohly vést k zahájení domácího trestního řízení. |
| --- | --- |

19.

V případě, že jsou ve zprávě (28) z vnitřního vyšetřování odhaleny skutečnosti, které by mohly být základem k trestnímu stíhání, musí OLAF předat tyto skutečnosti soudním orgánům dotčeného členského státu, ledaže by byla k dispozici, s ohledem na povahu těchto skutečností a rozsah finančního dopadu, interní opatření umožňující vhodnější následné kroky. Dozorčí výbor konstatuje, že OLAF nemá bez ohledu na skutečnost, že má vlastní odborníky na trestní právo, žádnou pravomoc v této oblasti jednat. Hlavním úkolem OLAF je skutečně vést „správní vyšetřování“, což nesmí ovlivnit zahájení trestního řízení v členském státě (29). Dozorčí výbor konstatuje, že úmyslem Komise bylo vyjasnit politiku „de minimis“ a umožnit úřadu OLAF postoupit případ Úřadu pro vyšetřování a disciplinární opatření Komise (IDOC) nebo dotčenému orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře, místo aby ji předal příslušnému vnitrostátnímu soudnímu orgánu. Avšak IDOC nebo dotčené orgány, subjekty, úřady nebo agentury by se také mohly rozhodnout těmto orgánům informace získané od OLAF nepostoupit. Pokud by k tomu došlo, byl by členský stát zbaven možnosti zahájit trestní stíhání. Dozorčí výbor proto vyjadřuje zásadní nesouhlas s tím, že by v nařízení měla existovat jakákoliv výjimka, která by bránila úřadu OLAF oznámit členskému státu skutečnosti, jež by mohly vést k zahájení domácího trestního řízení.

| 20. | Dozorčí výbor rovněž s politováním zjišťuje, že povinnost informovat soudní orgány dotčeného členského státu v případě, kdy vypracovaná zpráva odhalí skutečnosti, které by mohly vést k zahájení trestního stíhání, neplatí v případě vnějšího vyšetřování. Není jasné, zda čl. 9 odst. 3 tuto možnost stanoví. Je proto nutné další vyjasnění tohoto znění. |
| --- | --- |

20.

Dozorčí výbor rovněž s politováním zjišťuje, že povinnost informovat soudní orgány dotčeného členského státu v případě, kdy vypracovaná zpráva odhalí skutečnosti, které by mohly vést k zahájení trestního stíhání, neplatí v případě vnějšího vyšetřování. Není jasné, zda čl. 9 odst. 3 tuto možnost stanoví. Je proto nutné další vyjasnění tohoto znění.

2.4.3.   Následný postup členských států po doporučení úřadu OLAF

| 21. | Na žádost úřadu OLAF musí příslušné orgány členského státu úřad informovat o krocích podniknutých poté, co jim OLAF předal svou zprávu o vyšetřování (30). Dozorčí výbor považuje za důležité, aby měl OLAF pravidelnou výměnu informací o případech předaných členskému státu, a to nejenom z toho důvodu, že OLAF musí oznamovat dozorčímu výboru případy, u nichž příslušné orgány členského státu nejednaly podle doporučení OLAF (31), ale i proto, že se výměna názorů stanovená v článku 11a může týkat také vztahů mezi úřadem OLAF a příslušnými orgány členského státu. Dozorčí výbor proto vyjadřuje podporu návrhu Evropského parlamentu na zavedení povinnosti pro členské státy pravidelně podávat zprávy. Podobná povinnost by zlepšila spolupráci mezi OLAF a členskými státy, aniž by nutně vedla k těžkopádným a formálním postupům. |
| --- | --- |

21.

Na žádost úřadu OLAF musí příslušné orgány členského státu úřad informovat o krocích podniknutých poté, co jim OLAF předal svou zprávu o vyšetřování (30). Dozorčí výbor považuje za důležité, aby měl OLAF pravidelnou výměnu informací o případech předaných členskému státu, a to nejenom z toho důvodu, že OLAF musí oznamovat dozorčímu výboru případy, u nichž příslušné orgány členského státu nejednaly podle doporučení OLAF (31), ale i proto, že se výměna názorů stanovená v článku 11a může týkat také vztahů mezi úřadem OLAF a příslušnými orgány členského státu. Dozorčí výbor proto vyjadřuje podporu návrhu Evropského parlamentu na zavedení povinnosti pro členské státy pravidelně podávat zprávy. Podobná povinnost by zlepšila spolupráci mezi OLAF a členskými státy, aniž by nutně vedla k těžkopádným a formálním postupům.

2.5.   Podpora spolupráce mezi úřadem OLAF a Europolem, Eurojustem, třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi

| 22. | Článek 10a pozměněného návrhu (32) umožňuje úřadu OLAF uzavřít správní ujednání s Eurojustem, Europolem, třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi za účelem zjednodušení jejich spolupráce. Dozorčí výbor považuje za důležité, aby OLAF mohl uzavírat takováto ujednání za účelem lepší ochrany finančních zájmů EU. Tato ujednání by měla umožnit posílenou spolupráci ve prospěch všech zúčastněných stran. |
| --- | --- |

22.

Článek 10a pozměněného návrhu (32) umožňuje úřadu OLAF uzavřít správní ujednání s Eurojustem, Europolem, třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi za účelem zjednodušení jejich spolupráce. Dozorčí výbor považuje za důležité, aby OLAF mohl uzavírat takováto ujednání za účelem lepší ochrany finančních zájmů EU. Tato ujednání by měla umožnit posílenou spolupráci ve prospěch všech zúčastněných stran.

3.   ZVÝŠENÍ ODPOVĚDNOSTI ÚŘADU OLAF

3.1.   Posílení procesních práv

| 23. | Dozorčí výbor zdůrazňuje, že pozměněný návrh by měl zachovat vyváženost mezi ochranou práv osob a nezávislým vedením vyšetřování. Dozorčí výbor již vyjádřil své obavy ohledně požadavku, aby OLAF získal předchozí souhlas generálního tajemníka nebo předsedy orgánu, k němuž náleží dotčená osoba, při rozhodování o odložení povinnosti vyzvat dotčenou osobu, aby podala připomínky (33). Přestože tento požadavek zřejmě představuje záruku práv obhajoby, dozorčí výbor se domnívá, že by mohl oslabit operativní nezávislost úřadu OLAF v případě odmítnutí nebo zpoždění, jak k tomu již v minulosti několikrát došlo. Dozorčí výbor se domnívá, že by nové nařízení mělo obsahovat ustanovení, jež by v budoucnu umožnila zabránit podobným případům (viz bod 29 tohoto stanoviska). Ustanovení v pozměněném návrhu, podle nějž se považuje za souhlas, pokud orgán, instituce nebo jiný subjekt neodpoví do jednoho měsíce (34), svědčí o tom, že v této oblasti nedošlo k žádnému pokroku. Vzhledem k neexistenci jiné možnosti v případě odmítnutí, je toto ustanovení nedostatečné. Dozorčí výbor opakuje své přání, aby byl systematicky informován o všech případech, kdy orgány, subjekty, úřady nebo agentury odmítly vydat souhlas s odložením povinnosti vyzvat dotčenou osobu k podání připomínek. |
| --- | --- |

23.

Dozorčí výbor zdůrazňuje, že pozměněný návrh by měl zachovat vyváženost mezi ochranou práv osob a nezávislým vedením vyšetřování. Dozorčí výbor již vyjádřil své obavy ohledně požadavku, aby OLAF získal předchozí souhlas generálního tajemníka nebo předsedy orgánu, k němuž náleží dotčená osoba, při rozhodování o odložení povinnosti vyzvat dotčenou osobu, aby podala připomínky (33). Přestože tento požadavek zřejmě představuje záruku práv obhajoby, dozorčí výbor se domnívá, že by mohl oslabit operativní nezávislost úřadu OLAF v případě odmítnutí nebo zpoždění, jak k tomu již v minulosti několikrát došlo. Dozorčí výbor se domnívá, že by nové nařízení mělo obsahovat ustanovení, jež by v budoucnu umožnila zabránit podobným případům (viz bod 29 tohoto stanoviska). Ustanovení v pozměněném návrhu, podle nějž se považuje za souhlas, pokud orgán, instituce nebo jiný subjekt neodpoví do jednoho měsíce (34), svědčí o tom, že v této oblasti nedošlo k žádnému pokroku. Vzhledem k neexistenci jiné možnosti v případě odmítnutí, je toto ustanovení nedostatečné. Dozorčí výbor opakuje své přání, aby byl systematicky informován o všech případech, kdy orgány, subjekty, úřady nebo agentury odmítly vydat souhlas s odložením povinnosti vyzvat dotčenou osobu k podání připomínek.

3.2.   Zavedení kontrolního postupu

| 24. | Dozorčí výbor bere na vědomí, že funkce poradce–kontrolora navržená Komisí v roce 2006 byla nahrazena kontrolním postupem, který má v rámci úřadu OLAF zavést generální ředitel. Dozorčí výbor není přesvědčen, že tento nový postup plně splňuje cíl pozměněného návrhu dále posílit procesní práva osob, jichž se týká vyšetřování OLAF. Kontrolní postup neumožňuje pravidelnou kontrolu zákonnosti vyšetřování a ani nevytváří dostatečné záruky nezávislosti osoby nebo osob, které jsou pověřeny jeho prováděním. Dozorčí výbor proto navrhuje, aby nové nařízení umožnilo jak pravidelnou vnitřní kontrolu zákonnosti vyšetřování v přesně určených fázích vyšetřování, tak mechanismus podávání stížností nebo kontrolní postup zajišťovaný nezávislou osobou, která by dozorčímu výboru podávala zprávy. |
| --- | --- |

24.

Dozorčí výbor bere na vědomí, že funkce poradce–kontrolora navržená Komisí v roce 2006 byla nahrazena kontrolním postupem, který má v rámci úřadu OLAF zavést generální ředitel. Dozorčí výbor není přesvědčen, že tento nový postup plně splňuje cíl pozměněného návrhu dále posílit procesní práva osob, jichž se týká vyšetřování OLAF. Kontrolní postup neumožňuje pravidelnou kontrolu zákonnosti vyšetřování a ani nevytváří dostatečné záruky nezávislosti osoby nebo osob, které jsou pověřeny jeho prováděním. Dozorčí výbor proto navrhuje, aby nové nařízení umožnilo jak pravidelnou vnitřní kontrolu zákonnosti vyšetřování v přesně určených fázích vyšetřování, tak mechanismus podávání stížností nebo kontrolní postup zajišťovaný nezávislou osobou, která by dozorčímu výboru podávala zprávy.

3.2.1.   Potřeba pravidelné kontroly zákonnosti vyšetřování

| 25. | Jak dozorčí výbor již dříve uvedl (35), je zajištění dodržování základních práv a procesních záruk vyšetřovaných osob prvotní a přední povinností generálního ředitele OLAF a vedení úřadu. Zavedení odpovídajících vnitřních kontrol a kontrolních mechanismů proto spadá do rámce pravomocí generálního ředitele. |
| --- | --- |

25.

Jak dozorčí výbor již dříve uvedl (35), je zajištění dodržování základních práv a procesních záruk vyšetřovaných osob prvotní a přední povinností generálního ředitele OLAF a vedení úřadu. Zavedení odpovídajících vnitřních kontrol a kontrolních mechanismů proto spadá do rámce pravomocí generálního ředitele.

| 26. | Dozorčí výbor se domnívá, že pozměněný návrh neumožňuje zavedení pravidelné kontroly ze dvou důvodů. Zaprvé, kontrolní postup by se zahajoval pouze na žádost osoby, jíž se vyšetřování týká. Kontrole by se tak systematicky vyhnuly případy, kdy je nutno zachovat důvěrnost vyšetřování (a kdy by dotčená osoby vůbec neměla tušení o existenci vyšetřování). Zadruhé, mechanismus navržený Komisí (ale neschválený Radou) a spočívající ve vnitřním subjektu, který by generální ředitel musel konzultovat při různých fázích vyšetřování (před zahájením vyšetřování, před jeho ukončením a kdykoliv to uzná za vhodné) (36), nepředstavuje vhodné fórum pro nápravu případného porušení práv dotčené osoby, protože jeho složení, mandát a úloha nejsou jasně definovány. |
| --- | --- |

26.

Dozorčí výbor se domnívá, že pozměněný návrh neumožňuje zavedení pravidelné kontroly ze dvou důvodů. Zaprvé, kontrolní postup by se zahajoval pouze na žádost osoby, jíž se vyšetřování týká. Kontrole by se tak systematicky vyhnuly případy, kdy je nutno zachovat důvěrnost vyšetřování (a kdy by dotčená osoby vůbec neměla tušení o existenci vyšetřování). Zadruhé, mechanismus navržený Komisí (ale neschválený Radou) a spočívající ve vnitřním subjektu, který by generální ředitel musel konzultovat při různých fázích vyšetřování (před zahájením vyšetřování, před jeho ukončením a kdykoliv to uzná za vhodné) (36), nepředstavuje vhodné fórum pro nápravu případného porušení práv dotčené osoby, protože jeho složení, mandát a úloha nejsou jasně definovány.

| 27. | Dozorčí výbor proto podporuje myšlenku, že pravidelnou kontrolu zákonnosti vyšetřování úřadu OLAF provádějí odborníci úřadu v oblasti práva a vyšetřovacích postupů, kteří jsou kvalifikováni pro výkon soudní funkce v některém členském státě, a to před zahájením a opět před ukončením vyšetřování a rovněž před postoupením informací příslušným orgánům dotčeného členského státu (37). |
| --- | --- |

27.

Dozorčí výbor proto podporuje myšlenku, že pravidelnou kontrolu zákonnosti vyšetřování úřadu OLAF provádějí odborníci úřadu v oblasti práva a vyšetřovacích postupů, kteří jsou kvalifikováni pro výkon soudní funkce v některém členském státě, a to před zahájením a opět před ukončením vyšetřování a rovněž před postoupením informací příslušným orgánům dotčeného členského státu (37).

3.2.2.   Potřeba mechanismu podávání stížností

| 28. | Dozorčí výbor si je vědom potíží spojených se zaváděním nezávislého kontrolního systému za účelem posouzení zákonnosti vyšetřovací činnosti úřadu OLAF. Dozorčí výbor bere na vědomí a vyjadřuje souhlas se stanovisky Účetního dvora ohledně nedostatku odpovídajících záruk nezávislosti poradce–kontrolora navrženého Komisí v roce 2006 (38) a osoby či osob pověřených kontrolním postupem, jak bylo navrženo v roce 2011 (39). Dozorčí výbor opakuje svůj názor, že v rámci obecné struktury, která určuje organizaci úřadu OLAF, představuje jediný subjekt, který může tento požadavek plnit. Avšak ani stávající nařízení, ani pozměněný návrh nesvěřily dozorčímu výboru pravomoc analyzovat individuální stížnosti. Úlohou dozorčího výboru je spíše zajišťovat systémovou analýzu. Dozorčí výbor se proto domnívá, že existuje jasná potřeba pověřit tímto úkolem nezávislou osobu. |
| --- | --- |

28.

Dozorčí výbor si je vědom potíží spojených se zaváděním nezávislého kontrolního systému za účelem posouzení zákonnosti vyšetřovací činnosti úřadu OLAF. Dozorčí výbor bere na vědomí a vyjadřuje souhlas se stanovisky Účetního dvora ohledně nedostatku odpovídajících záruk nezávislosti poradce–kontrolora navrženého Komisí v roce 2006 (38) a osoby či osob pověřených kontrolním postupem, jak bylo navrženo v roce 2011 (39). Dozorčí výbor opakuje svůj názor, že v rámci obecné struktury, která určuje organizaci úřadu OLAF, představuje jediný subjekt, který může tento požadavek plnit. Avšak ani stávající nařízení, ani pozměněný návrh nesvěřily dozorčímu výboru pravomoc analyzovat individuální stížnosti. Úlohou dozorčího výboru je spíše zajišťovat systémovou analýzu. Dozorčí výbor se proto domnívá, že existuje jasná potřeba pověřit tímto úkolem nezávislou osobu.

| 29. | Dozorčí výbor již dříve vyjádřil své obavy ohledně vytvoření funkce poradce–kontrolora, jak navrhla Komise v roce 2006. Dozorčí výbor by ale mohl vyslovit souhlas s vytvořením kontrolního postupu nebo mechanismu podávání stížností zajišťovaného nezávislou osobou, i) pokud by byly mandát a úloha této osoby definovány jasnějším způsobem, aby nedocházelo k překrývání s pravomocemi a odpovědnostmi dozorčího výboru, a ii) pokud by bylo možné považovat záruky její nezávislosti za přiměřené. Dozorčí výbor se zejména domnívá, že by tato osoba měla být schopna nejenom analyzovat stížnosti podané proti úřadu OLAF, ale také jednat z vlastního podnětu při řádném zajištění dodržování procesních práv před tím, než je dotčená osoba informována, tzn. v případě odkladu povinnosti vyzvat dotčenou osobu, aby podala připomínky, a v případech předaných vnitrostátním soudním orgánům, aniž by dotčená osoba byla informována o existenci vyšetřování. Dozorčí výbor se rovněž domnívá, že osoba pověřená kontrolním postupem by měla být informována o všech rozhodnutích odložit informování dotčené osoby a/nebo orgánu, k němuž dotčená osoba patří, aby mohla jednat z vlastního podnětu. Její zásah může být totiž zejména za těchto okolností důležitý. Zásah generálního tajemníka nebo předsedy dotyčného orgánu by tak nebyl nutný. |
| --- | --- |

29.

Dozorčí výbor již dříve vyjádřil své obavy ohledně vytvoření funkce poradce–kontrolora, jak navrhla Komise v roce 2006. Dozorčí výbor by ale mohl vyslovit souhlas s vytvořením kontrolního postupu nebo mechanismu podávání stížností zajišťovaného nezávislou osobou, i) pokud by byly mandát a úloha této osoby definovány jasnějším způsobem, aby nedocházelo k překrývání s pravomocemi a odpovědnostmi dozorčího výboru, a ii) pokud by bylo možné považovat záruky její nezávislosti za přiměřené. Dozorčí výbor se zejména domnívá, že by tato osoba měla být schopna nejenom analyzovat stížnosti podané proti úřadu OLAF, ale také jednat z vlastního podnětu při řádném zajištění dodržování procesních práv před tím, než je dotčená osoba informována, tzn. v případě odkladu povinnosti vyzvat dotčenou osobu, aby podala připomínky, a v případech předaných vnitrostátním soudním orgánům, aniž by dotčená osoba byla informována o existenci vyšetřování. Dozorčí výbor se rovněž domnívá, že osoba pověřená kontrolním postupem by měla být informována o všech rozhodnutích odložit informování dotčené osoby a/nebo orgánu, k němuž dotčená osoba patří, aby mohla jednat z vlastního podnětu. Její zásah může být totiž zejména za těchto okolností důležitý. Zásah generálního tajemníka nebo předsedy dotyčného orgánu by tak nebyl nutný.

| 30. | Tato osoba by měla mít neohlášený, automatický a stálý přístup ke složkám případů úřadu OLAF. Do nařízení by měla být vložena nová ustanovení, která by zaručila, že tato osoba bude dodržovat důvěrnost vyšetřování a pravidla ochrany údajů. Svá stanoviska bude zasílat generálnímu řediteli. Pokud se generální ředitel rozhodne, že se nebude řídit doporučeními uvedenými ve stanoviscích, poskytne odůvodněnou odpověď, přestože tato stanoviska nejsou závazná. Dozorčí výbor by měl systematicky dostávat kopie stížností a stanovisek osoby pověřené jejich analýzou. Kvůli zajištění její úplné nezávislosti by navíc tato osoba neměla být jmenována generálním ředitelem nebo mu být podřízena. Pokud by tomu tak bylo, byla by její nezávislost iluzorní, protože by její hodnocení a kariérní postup závisely na generálním řediteli. |
| --- | --- |

30.

Tato osoba by měla mít neohlášený, automatický a stálý přístup ke složkám případů úřadu OLAF. Do nařízení by měla být vložena nová ustanovení, která by zaručila, že tato osoba bude dodržovat důvěrnost vyšetřování a pravidla ochrany údajů. Svá stanoviska bude zasílat generálnímu řediteli. Pokud se generální ředitel rozhodne, že se nebude řídit doporučeními uvedenými ve stanoviscích, poskytne odůvodněnou odpověď, přestože tato stanoviska nejsou závazná. Dozorčí výbor by měl systematicky dostávat kopie stížností a stanovisek osoby pověřené jejich analýzou. Kvůli zajištění její úplné nezávislosti by navíc tato osoba neměla být jmenována generálním ředitelem nebo mu být podřízena. Pokud by tomu tak bylo, byla by její nezávislost iluzorní, protože by její hodnocení a kariérní postup závisely na generálním řediteli.

3.3.   Přijetí pravidel postupu při vyšetřování

| 31. | Dozorčí výbor vyjadřuje svou plnou podporu myšlence vypracovat jasná pravidla postupu při vyšetřování zaměřená na posílení transparentnosti a právní jistoty. Dozorčí výbor dává přednost zahrnutí těchto pravidel spíše do příručky k postupům než do kodexu upravujícího postup při vyšetřování (40). Kodex by totiž vyžadoval jak komplexní postup při schvalování a při každé budoucí změně, tak také čas na své schválení a zapojení všech tří orgánů. |
| --- | --- |

31.

Dozorčí výbor vyjadřuje svou plnou podporu myšlence vypracovat jasná pravidla postupu při vyšetřování zaměřená na posílení transparentnosti a právní jistoty. Dozorčí výbor dává přednost zahrnutí těchto pravidel spíše do příručky k postupům než do kodexu upravujícího postup při vyšetřování (40). Kodex by totiž vyžadoval jak komplexní postup při schvalování a při každé budoucí změně, tak také čas na své schválení a zapojení všech tří orgánů.

4.   POSÍLENÍ NEZÁVISLOSTI ÚŘADU OLAF

4.1.   Vyjasnění úlohy dozorčího výboru

4.1.1.   Úloha dozorčího výboru

| 32. | Prvotní úlohou dozorčího výboru je posilovat nezávislost úřadu OLAF pravidelnou kontrolou plnění jeho vyšetřovací funkce. Tato úloha zahrnuje (ale neomezuje se na (41)) monitorování fungování výměny informací mezi úřadem OLAF a orgány, subjekty, úřady a agenturami a příslušnými orgány členských států na jedné straně a dohled nad vývojem v oblasti dodržování procesních záruk a délky vyšetřování na straně druhé. Zahrnuje také kontrolu efektivity činností úřadu OLAF a výsledků vyšetřování. |
| --- | --- |

32.

Prvotní úlohou dozorčího výboru je posilovat nezávislost úřadu OLAF pravidelnou kontrolou plnění jeho vyšetřovací funkce. Tato úloha zahrnuje (ale neomezuje se na (41)) monitorování fungování výměny informací mezi úřadem OLAF a orgány, subjekty, úřady a agenturami a příslušnými orgány členských států na jedné straně a dohled nad vývojem v oblasti dodržování procesních záruk a délky vyšetřování na straně druhé. Zahrnuje také kontrolu efektivity činností úřadu OLAF a výsledků vyšetřování.

| 33. | Dozorčí výbor vítá nový úkol spočívající v monitorování fungování výměny informací mezi úřadem OLAF a orgány, subjekty, úřady a agenturami a upřednostňuje návrh Komise, kterým by se tento úkol rozšířil na fungování výměny informací mezi úřadem OLAF a příslušnými orgány členských států (42). |
| --- | --- |

33.

Dozorčí výbor vítá nový úkol spočívající v monitorování fungování výměny informací mezi úřadem OLAF a orgány, subjekty, úřady a agenturami a upřednostňuje návrh Komise, kterým by se tento úkol rozšířil na fungování výměny informací mezi úřadem OLAF a příslušnými orgány členských států (42).

| 34. | Dozorčí výbor má také dohlížet na vývoj v oblasti dodržování procesních záruk a délky vyšetřování. Z tohoto důvodu vyjadřuje dozorčí výbor důrazný nesouhlas s novým zněním čl. 11 odst. 7 písm. b) (43). Tato změna nebere v úvahu pravidlo stanovené ve věci Franchet a Byk, které přiznává dozorčímu výboru aktivní úlohu při ochraně práv osob dotčených vyšetřováním OLAF. Úloha dozorčího výboru v této oblasti by totiž byla oslabena, protože generální ředitel nebude mít nadále za povinnost systematicky informovat výbor před předáním informací vnitrostátním soudním orgánům, ale pouze jej „pravidelně“ informovat o případech, u nichž již k předání těmto orgánům došlo
   (44). |
| --- | --- |

34.

Dozorčí výbor má také dohlížet na vývoj v oblasti dodržování procesních záruk a délky vyšetřování. Z tohoto důvodu vyjadřuje dozorčí výbor důrazný nesouhlas s novým zněním čl. 11 odst. 7 písm. b) (43). Tato změna nebere v úvahu pravidlo stanovené ve věci Franchet a Byk, které přiznává dozorčímu výboru aktivní úlohu při ochraně práv osob dotčených vyšetřováním OLAF. Úloha dozorčího výboru v této oblasti by totiž byla oslabena, protože generální ředitel nebude mít nadále za povinnost systematicky informovat výbor před předáním informací vnitrostátním soudním orgánům, ale pouze jej „pravidelně“ informovat o případech, u nichž již k předání těmto orgánům došlo
   (44).

| 35. | Stejně jako v případě současného nařízení bude dozorčí výbor nadále dohlížet na výsledky vyšetřování na základě informací poskytnutých generálním ředitelem ohledně případů, u nichž dotčené orgány, subjekty, úřady a agentury po doporučeních OLAF nejednaly. Dozorčí výbor s politováním zjišťuje, že tyto informace v návrhu Rady nezahrnují případy, u nichž nejednaly příslušné orgány členských států (45). Dozorčí výbor považuje za důležité posuzovat důvody takového selhání (např. promlčecí lhůty), a zjišťovat tak každé možné narušení nezávislosti úřadu OLAF, a předkládat příslušná doporučení. Dozorčí výbor je přesvědčen, že existuje jasná potřeba monitorovat výsledky vyšetřování prováděných úřadem OLAF, a že je nejvhodnějším subjektem k převzetí tohoto úkolu. Dozorčí výbor vyjadřuje své vážné pochyby ke skutečnosti, že navrhovaná výměna názorů s orgány by měla být jediným fórem pro diskuse týkající se efektivity činností OLAF v oblasti vyšetřování (46). |
| --- | --- |

35.

Stejně jako v případě současného nařízení bude dozorčí výbor nadále dohlížet na výsledky vyšetřování na základě informací poskytnutých generálním ředitelem ohledně případů, u nichž dotčené orgány, subjekty, úřady a agentury po doporučeních OLAF nejednaly. Dozorčí výbor s politováním zjišťuje, že tyto informace v návrhu Rady nezahrnují případy, u nichž nejednaly příslušné orgány členských států (45). Dozorčí výbor považuje za důležité posuzovat důvody takového selhání (např. promlčecí lhůty), a zjišťovat tak každé možné narušení nezávislosti úřadu OLAF, a předkládat příslušná doporučení. Dozorčí výbor je přesvědčen, že existuje jasná potřeba monitorovat výsledky vyšetřování prováděných úřadem OLAF, a že je nejvhodnějším subjektem k převzetí tohoto úkolu. Dozorčí výbor vyjadřuje své vážné pochyby ke skutečnosti, že navrhovaná výměna názorů s orgány by měla být jediným fórem pro diskuse týkající se efektivity činností OLAF v oblasti vyšetřování (46).

4.1.2.   Podpora dozorčího výboru

| 36. | Dozorčí výbor s politováním zjišťuje, že nárůst jeho odpovědností a vyjasnění jeho úlohy neprovází příslušná podpora jak výboru, tak jeho sekretariátu. Dozorčí výbor znovu vyjadřuje své obavy a připomínky uvedené v jeho předchozím stanovisku č. 3/2010 a týkající se prostředků výboru (informace předávané úřadem OLAF, přístup výboru k údajům, sekretariát výboru), které by měly být přiměřené a dostatečné k tomu, aby mu umožnily plnit jeho úlohu a vykonávat jeho funkci zcela nezávisle. |
| --- | --- |

36.

Dozorčí výbor s politováním zjišťuje, že nárůst jeho odpovědností a vyjasnění jeho úlohy neprovází příslušná podpora jak výboru, tak jeho sekretariátu. Dozorčí výbor znovu vyjadřuje své obavy a připomínky uvedené v jeho předchozím stanovisku č. 3/2010 a týkající se prostředků výboru (informace předávané úřadem OLAF, přístup výboru k údajům, sekretariát výboru), které by měly být přiměřené a dostatečné k tomu, aby mu umožnily plnit jeho úlohu a vykonávat jeho funkci zcela nezávisle.

| 37. | Dozorčí výbor vykonává svou monitorovací úlohu na základě informací a dokumentů, které mu zasílá generální ředitel, a zohledňuje při tom stanoviska a analýzy vypracované osobou či osobami pověřenými kontrolním postupem (47). |
| --- | --- |

37.

Dozorčí výbor vykonává svou monitorovací úlohu na základě informací a dokumentů, které mu zasílá generální ředitel, a zohledňuje při tom stanoviska a analýzy vypracované osobou či osobami pověřenými kontrolním postupem (47).

| 38. | Dozorčí výbor konstatuje, že ustanovení čl. 7b odst. 5 nejsou v souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 1 písm. b): zatímco čl. 11 odst. 1 písm. b) stanoví, že dozorčí výbor „dohlíží na vývoj v oblasti dodržování procesních záruk a délky vyšetřování na základě (...) a analýz, které pravidelně vypracovávají osoby pověřené kontrolním postupem“, čl. 7b odst. 5 uvádí, že tato osoba nebo tyto osoby předkládají dozorčímu výboru „pravidelné statistické a analytické zprávy“ a ne stanoviska vydaná v návaznosti na žádost podanou dotčenou osobou (48). Povinnost této osoby nebo těchto osob předkládat pravidelné zprávy není stejná jako povinnost předkládat dozorčímu výboru úplně každé stanovisko, jak by tomu mělo být. |
| --- | --- |

38.

Dozorčí výbor konstatuje, že ustanovení čl. 7b odst. 5 nejsou v souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 1 písm. b): zatímco čl. 11 odst. 1 písm. b) stanoví, že dozorčí výbor „dohlíží na vývoj v oblasti dodržování procesních záruk a délky vyšetřování na základě (...) a analýz, které pravidelně vypracovávají osoby pověřené kontrolním postupem“, čl. 7b odst. 5 uvádí, že tato osoba nebo tyto osoby předkládají dozorčímu výboru „pravidelné statistické a analytické zprávy“ a ne stanoviska vydaná v návaznosti na žádost podanou dotčenou osobou (48). Povinnost této osoby nebo těchto osob předkládat pravidelné zprávy není stejná jako povinnost předkládat dozorčímu výboru úplně každé stanovisko, jak by tomu mělo být.

| 39. | Dozorčí výbor kromě toho z výše uvedených důvodů nesouhlasí s návrhem, podle kterého by výbor již nedostával pravidelné informace o případech předaných vnitrostátním soudním orgánům. |
| --- | --- |

39.

Dozorčí výbor kromě toho z výše uvedených důvodů nesouhlasí s návrhem, podle kterého by výbor již nedostával pravidelné informace o případech předaných vnitrostátním soudním orgánům.

| 40. | Dozorčí výbor zdůrazňuje, že jeho činnost jako nezávislého subjektu nemůže a neměla by být založena pouze na informacích poskytnutých úřadem OLAF. Dozorčí výbor při vypracovávání své vlastní analýzy nevyužívá pouze dokumenty a informace získané od úřadu OLAF, ale také jakékoliv podklady, o kterých se domnívá, že jsou k tomu nutné. Poslední věta čl. 11 odst. 1 pozměněného návrhu pouze částečně zohlednila potřebu dozorčího výboru mít přístup k údajům a informacím, které má OLAF k dispozici, jak je požadováno ve stanovisku výboru č. 3/2010 (49). Dozorčí výbor je názoru, že toto ustanovení není dostatečné k tomu, aby mu umožnilo náležité a dostatečné monitorování, a tedy zjištění možných narušení nezávislosti úřadu OLAF, protože přístup výboru k informacím by byl ponechán na uvážení generálního ředitele (50). Z tohoto důvodu potřebuje mít dozorčí výbor stálý a předem neohlašovaný přístup ke všem složkám uzavřených případů úřadu OLAF. Ke složkám otevřených případů by měl mít dozorčí výbor přístup na základě písemné žádosti, aby nenarušoval probíhající vyšetřování. |
| --- | --- |

40.

Dozorčí výbor zdůrazňuje, že jeho činnost jako nezávislého subjektu nemůže a neměla by být založena pouze na informacích poskytnutých úřadem OLAF. Dozorčí výbor při vypracovávání své vlastní analýzy nevyužívá pouze dokumenty a informace získané od úřadu OLAF, ale také jakékoliv podklady, o kterých se domnívá, že jsou k tomu nutné. Poslední věta čl. 11 odst. 1 pozměněného návrhu pouze částečně zohlednila potřebu dozorčího výboru mít přístup k údajům a informacím, které má OLAF k dispozici, jak je požadováno ve stanovisku výboru č. 3/2010 (49). Dozorčí výbor je názoru, že toto ustanovení není dostatečné k tomu, aby mu umožnilo náležité a dostatečné monitorování, a tedy zjištění možných narušení nezávislosti úřadu OLAF, protože přístup výboru k informacím by byl ponechán na uvážení generálního ředitele (50). Z tohoto důvodu potřebuje mít dozorčí výbor stálý a předem neohlašovaný přístup ke všem složkám uzavřených případů úřadu OLAF. Ke složkám otevřených případů by měl mít dozorčí výbor přístup na základě písemné žádosti, aby nenarušoval probíhající vyšetřování.

| 41. | Členům dozorčího výboru pomáhá při výkonu jejich povinností sekretariát. Ačkoli sekretariát zajišťuje úřad OLAF, pracuje zcela nezávisle pod vedením dozorčího výboru a jeho členů. Podle názoru dozorčího výboru vyžaduje nezávislé fungování jeho sekretariátu (51) další záruky zajištěné přímo ve znění nařízení: sekretariát musí mít dostatečný počet pracovníků; členové sekretariátu jsou podle nařízení jmenováni na návrh dozorčího výboru orgánem oprávněným ke jmenování, kterým není generální ředitel OLAF; jejich činnost je pravidelně vyhodnocována pouze dozorčím výborem (52); musí jednat loajálně a plně dodržovat pokyny, které dostávají výlučně od dozorčího výboru. Stejně jako v případě osoby pověřené kontrolním postupem se dozorčí výbor domnívá, že požadavek na nezávislost jeho sekretariátu, a tudíž i výboru, je iluzorní, pokud jsou pracovníci sekretariátu jmenováni, řízeni a povyšováni službou, na kterou mají dohlížet. |
| --- | --- |

41.

Členům dozorčího výboru pomáhá při výkonu jejich povinností sekretariát. Ačkoli sekretariát zajišťuje úřad OLAF, pracuje zcela nezávisle pod vedením dozorčího výboru a jeho členů. Podle názoru dozorčího výboru vyžaduje nezávislé fungování jeho sekretariátu (51) další záruky zajištěné přímo ve znění nařízení: sekretariát musí mít dostatečný počet pracovníků; členové sekretariátu jsou podle nařízení jmenováni na návrh dozorčího výboru orgánem oprávněným ke jmenování, kterým není generální ředitel OLAF; jejich činnost je pravidelně vyhodnocována pouze dozorčím výborem (52); musí jednat loajálně a plně dodržovat pokyny, které dostávají výlučně od dozorčího výboru. Stejně jako v případě osoby pověřené kontrolním postupem se dozorčí výbor domnívá, že požadavek na nezávislost jeho sekretariátu, a tudíž i výboru, je iluzorní, pokud jsou pracovníci sekretariátu jmenováni, řízeni a povyšováni službou, na kterou mají dohlížet.

4.2.   Vyjasnění úlohy generálního ředitele

| 42. | I když je dozorčí výbor spokojen s postupem řízení pro přijetí na místo generálního ředitele, které proběhlo po úmrtí předchůdce, konstatuje, že řízení trvalo neúměrně dlouho, a doporučuje proto, aby byl do nařízení zaveden pro příští jmenování do této funkce relativně krátký časový rámec. |
| --- | --- |

42.

I když je dozorčí výbor spokojen s postupem řízení pro přijetí na místo generálního ředitele, které proběhlo po úmrtí předchůdce, konstatuje, že řízení trvalo neúměrně dlouho, a doporučuje proto, aby byl do nařízení zaveden pro příští jmenování do této funkce relativně krátký časový rámec.

4.2.1.   Přenesení pravomocí a zastupování

| 43. | Dozorčí výbor není přesvědčen, že pravomoc generálního ředitele převést výkon svých funkcí na jednoho nebo několik členů vedení OLAF nepředstavuje riziko pro nezávislé vedení vyšetřování. Dozorčí výbor konstatuje, že některé z funkcí, které lze převést, jsou přímo spojeny s vedením vyšetřování (53). Osoba nebo osoby pověřené těmito funkcemi mají proto jednat zcela nezávisle, stejně jako generální ředitel. |
| --- | --- |

43.

Dozorčí výbor není přesvědčen, že pravomoc generálního ředitele převést výkon svých funkcí na jednoho nebo několik členů vedení OLAF nepředstavuje riziko pro nezávislé vedení vyšetřování. Dozorčí výbor konstatuje, že některé z funkcí, které lze převést, jsou přímo spojeny s vedením vyšetřování (53). Osoba nebo osoby pověřené těmito funkcemi mají proto jednat zcela nezávisle, stejně jako generální ředitel.

| 44. | Pro zajištění nepřerušeného vedení nezávislého vyšetřování úřadem OLAF je důležité vytvořit funkci zástupce generálního ředitele, který by ho nahradil, pokud by generální ředitel odstoupil, odešel do důchodu, byl v pracovní neschopnosti nebo jinak neschopen vykonávat své povinnosti. Zástupce by měl být vybrán mezi řediteli na základě konsensu všech tří orgánů. |
| --- | --- |

44.

Pro zajištění nepřerušeného vedení nezávislého vyšetřování úřadem OLAF je důležité vytvořit funkci zástupce generálního ředitele, který by ho nahradil, pokud by generální ředitel odstoupil, odešel do důchodu, byl v pracovní neschopnosti nebo jinak neschopen vykonávat své povinnosti. Zástupce by měl být vybrán mezi řediteli na základě konsensu všech tří orgánů.

4.2.2.   Vnitřní subjekt, který musí generální ředitel konzultovat

| 45. | Dozorčí výbor vyjadřuje svou podporu čl. 12 odst. 6 pozměněného nařízení, který ukládá generálnímu řediteli povinnost vést konzultace s vnitřním subjektem o zahájení vyšetřování nebo před uzavřením vyšetřování a kdykoliv to uzná za vhodné, ale pouze pokud budou do textu přidány příslušné záruky, aby se předešlo možným zpožděním při naléhavé události. |
| --- | --- |

45.

Dozorčí výbor vyjadřuje svou podporu čl. 12 odst. 6 pozměněného nařízení, který ukládá generálnímu řediteli povinnost vést konzultace s vnitřním subjektem o zahájení vyšetřování nebo před uzavřením vyšetřování a kdykoliv to uzná za vhodné, ale pouze pokud budou do textu přidány příslušné záruky, aby se předešlo možným zpožděním při naléhavé události.

4.3.   Zavedení výměny názorů

| 46. | Dozorčí výbor podporuje myšlenku výměny názorů na politické úrovni (54) za účelem diskusí o vyšetřovací politice OLAF za podmínky, že záměrem je podpořit činnost OLAF a že nedojde k narušení jeho operativní nezávislosti. Dozorčí výbor se domnívá, že povinnost OLAF podnikat příslušné kroky při současném zohlednění stanovisek vyjádřených při výměně názorů by mohla oslabit nezávislost generálního ředitele. Generální ředitel by se tak mohl dostat pod tlak ze strany orgánů, a to zejména pokud jde o stanovení strategických priorit vyšetřovací politiky OLAF (55). Dozorčí výbor navíc vyjadřuje důrazný nesouhlas se změnou provedenou Radou, která by mohla vážně ohrozit nezávislost OLAF, protože podstatně mění smysl čl. 11a odst. 1 v tom, že účast dozorčího výboru na této výměně názorů by nebyla pokaždé povinná (56). |
| --- | --- |

46.

Dozorčí výbor podporuje myšlenku výměny názorů na politické úrovni (54) za účelem diskusí o vyšetřovací politice OLAF za podmínky, že záměrem je podpořit činnost OLAF a že nedojde k narušení jeho operativní nezávislosti. Dozorčí výbor se domnívá, že povinnost OLAF podnikat příslušné kroky při současném zohlednění stanovisek vyjádřených při výměně názorů by mohla oslabit nezávislost generálního ředitele. Generální ředitel by se tak mohl dostat pod tlak ze strany orgánů, a to zejména pokud jde o stanovení strategických priorit vyšetřovací politiky OLAF (55). Dozorčí výbor navíc vyjadřuje důrazný nesouhlas se změnou provedenou Radou, která by mohla vážně ohrozit nezávislost OLAF, protože podstatně mění smysl čl. 11a odst. 1 v tom, že účast dozorčího výboru na této výměně názorů by nebyla pokaždé povinná (56).

---

(1)  Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a kterým se zrušuje nařízení (EURATOM) č. 1074/1999 (KOM(2011) 135 v konečném znění – COD 2006/0084).

1

(2)  Viz pozměněné znění Rady ze dne 28. června 2011.

2

(3)  Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2008 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (KOM(2006) 0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD)) (Úř. věst. C 16E, 22.1.2010, s. 201).

3

(4)  Stanovisko č. 2/2006; stanovisko č. 3/2010 k diskusnímu dokumentu Komise.

4

(5)  Stanovisko č. 6/2011 (podle článku 325 Smlouvy o fungování Evropské unie) k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a zrušuje nařízení (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. C 254, 30.8.2011, s. 1).

5

(6)  Stanovisko přijaté dne 1. června 2011.

6

(7)  Článek 1.

7

(8)  Článek 1 stanoví, že OLAF „provádí [...]správní vyšetřování za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Evropské unie. Vyšetřuje proto závažné skutečnosti související s výkonem odborných činností, které by mohly znamenat zanedbání povinností ze strany úředníků a zaměstnanců Unie a mohly by vést k disciplinárnímu, popřípadě trestnímu stíhání, nebo zanedbání obdobných povinností členy orgánů a subjektů, řídícími pracovníky úřadů a agentur nebo zaměstnanci orgánů, subjektů, úřadů a agentur, na které se nevztahuje služební řád úředníků ani pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie“.

8

poškozující finanční zájmy Evropské unie

proto

(9)  Například rozhodnutí Komise ze dne 28. dubna 1999 o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (1999/352/ES, ESUO, Euratom) pověřuje úřad „vyšetřováním závažných činů souvisejících s výkonem odborné činnosti, které mohou představovat porušení povinností úředníky a zaměstnanci Společenství, jež může vést k disciplinárnímu a popřípadě i trestnímu řízení, nebo porušení obdobných povinností členy orgánů a institucí, řídícími pracovníky nebo zaměstnanci orgánů, institucí a jiných subjektů, na které se nevztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství“ (článek 2). Takový přístup potvrzuje preambule ve svém 6. bodě odůvodnění, v němž se zdůrazňuje, že „odpovědnost úřadu by měla zahrnovat kromě ochrany finančních zájmů všechny činnosti související s ochranou zájmů Společenství před protiprávními činy, jež by mohly vést ke správnímu nebo trestnímu stíhání“. Článek 86 služebního řádu k tomu zmocňuje OLAF zahájit správní vyšetřování, aby zjistil, zda ze strany úředníka nebo bývalého úředníka došlo k porušení povinností stanovených tímto služebním řádem.

9

(10)  Viz stanovisko dozorčího výboru č. 4/2010.

10

(11)  Viz čl. 5 odst. 4 návrhu Komise.

11

(12)  Čl. 6 odst. 6 návrhu Komise.

12

(13)  Jak je uvedeno v návrhu Rady.

13

(14)  Jak dnes stanoví čl. 11 odst. 7 nařízení (ES) č. 1073/1999.

14

(15)  Podle čl. 7 b odst. 3 a čl. 6 odst. 4 pozměněného návrhu.

15

(16)  Podle čl. 11 odst. 1 písm. b) a odst. 8 pozměněného návrhu.

16

(17)  Článek 7b stanoví, že osoba pověřená kontrolním postupem předkládá své stanovisko pouze generálnímu řediteli a zasílá odůvodněnou odpověď dotčené osobě.

17

(18)  Čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1073/1999.

18

(19)  Návrh Komise zní následovně: „Ve výjimečných případech, kdy důvěrnost vyšetřování nemůže být zajištěna, využije úřad vhodných alternativních cest k podání informací“.

19

(20)  Čl. 6 odst. 5 pozměněného návrhu.

20

(21)  Čl. 9 odst. 4 pozměněného návrhu.

21

(22)  Čl. 11 odst. 7 pozměněného návrhu.

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

23

(24)  Čl. 3 odst. 4 návrhu Komise.

24

(25)  Čl. 3 odst. 4 návrhu Rady.

25

(26)  Čl. 10 odst. 1 pozměněného návrhu.

26

(27)  Čl. 10 odst. 2 pozměněného návrhu.

27

(28)  Čl. 9 odst. 5 návrhu Komise. Návrh Rady počítá s vnitřními správními opatřeními, a to zejména disciplinárními a finančními sankcemi.

28

(29)  Článek 2 pozměněného návrhu.

29

(30)  Viz čl. 9 odst. 3 návrhu Evropské komise a čl. 9 odst. 4 písm. a) návrhu Rady.

30

(31)  Viz čl. 11 odst. 7 návrhu Evropské komise. Rada zachovala tuto povinnost pouze vůči orgánům, institucím a jiným subjektům a zrušila odkaz na orgány členského státu.

31

(32)  Rada tento článek výrazně změnila.

32

(33)  Stanovisko dozorčího výboru č. 5/2010.

33

(34)  Čl. 7a odst. 4.

34

(35)  Stanovisko dozorčího výboru č. 3/2010.

35

(36)  Viz čl. 12 odst. 6 návrhu Komise.

36

(37)  Článek 14 usnesení Evropského parlamentu z roku 2008.

37

(38)  Viz stanovisko č. 2/2006.

38

(39)  Viz stanovisko č. 6/2011 Účetního dvora, body 15 a 37 až 40.

39

(40)  Jak je navrženo v článku 15 usnesení Evropského parlamentu.

40

(41)  Čl. 11 odst. 1 druhá věta pozměněného návrhu stanoví, že dozorčí výbor „zejména monitoruje fungování výměny informací...“.

41

zejména

(42)  Rada tento odkaz na monitorování fungování výměny informací mezi úřadem OLAF a příslušnými orgány členských států zrušila.

42

(43)  „Generální ředitel pravidelně informuje dozorčí výbor (...) b) o případech, v nichž byly informace předány soudním orgánům členských států, a o případech, v nichž rozhodl o nepředání informací z vnitřního vyšetřování dotčeným vnitrostátním soudním orgánům v souladu s čl. 9 odst. 5“.

43

(44)  Viz bod 45 stanoviska č. 6/2011 Evropského účetního dvora.

44

(45)  Čl. 11 odst. 7 písm. a) návrhu Rady.

45

(46)  Čl. 11 odst. 2 písm. f) pozměněného návrhu.

46

(47)  Čl. 11 odst. 1 písm. b) a odst. 7 pozměněného návrhu.

47

(48)  Podle čl. 7b odst. 3 osoba nebo osoby pověřené kontrolním postupem sdělí své stanovisko pouze generálnímu řediteli a zašlou dotčené osobě odůvodněnou odpověď (pozn.: a ne stanovisko).

48

pozn.: a ne stanovisko

(49)  Bod 2.2.3 stanoviska dozorčího výboru č. No 3/2010. Čl. 11 odst. 1 poslední věta totiž stanoví, že dozorčí výbor může požádat úřad o doplňující informace o vyšetřováních, pokud ho k tomu situace opravňuje, do provádění právě probíhajících vyšetřování však nezasahuje.

49

(50)  Evropský účetní dvůr zastává stejný názor (viz bod 43 jeho stanoviska č. 6/2011).

50

(51)  Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění pozměněného návrhu.

51

(52)  Podle stanoviska č. 6/2011 Evropského účetního dvora nemá být sekretariát dozorčího výboru jmenován generálním ředitelem ani mu být podřízen (bod 44).

52

(53)  K funkcím, které lze převést, patří zejména rozhodnutí zahájit či nezahájit vyšetřování (článek 5) nebo řízení vyšetřování (čl. 6 odst. 1).

53

(54)  Tato výměna názorů nahrazuje interinstitucionální dialog, který byl navrhován v předchozích dokumentech o reformě.

54

(55)  Čl. 11a odst. 2 písm. a) pozměněného návrhu.

55

(56)  V návrhu Komise zní čl. 11a odst. 1 následovně: „Evropský parlament, Rada a Komise se scházejí pravidelně nebo na žádost jednoho z orgánů, úřadu nebo dozorčího výboru, aby si vyměnily názory na politické úrovni a diskutovaly o vyšetřovací politice úřadu“. Toto znění změnila Rada následovně: „Evropský parlament, Rada a Komise se scházejí pravidelně s úřadem nebo dozorčím výborem, aby si vyměnily názory na politické úrovni a diskutovaly o vyšetřovací politice úřadu“. Posledně uvedenou předlohu lze chápat tak, že orgánům ponechává možnost setkat se pouze s úřadem, aniž by na setkání musel být nutně přítomen dozorčí výbor.

56

nebo na žádost jednoho z orgánů

---

PŘÍLOHA VII

STANOVISKO č. 5/2011

Předávání závěrečných zpráv, vypracovaných po skončení vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) orgánům EU

V Bruselu 17. listopadu 2011

OBSAH

Souvislosti

| A — | Analýza spisů |
| --- | --- |

A —

| B — | Právní základ pro předávání závěrečných zpráv vypracovaných po skončení vnitřních vyšetřování, která byla uzavřena bez následných opatření |
| --- | --- |

B —

| a) | Ustanovení čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999 |
| --- | --- |

a)

| b) | Ustanovení článku 7 memoranda o porozumění mezi úřadem OLAF a Komisí |
| --- | --- |

b)

| C — | Soulad s právními předpisy EU |
| --- | --- |

C —

| a) | Soulad s požadavky týkajícími se důvěrnosti vyšetřování |
| --- | --- |

a)

| b) | Soulad s předpisy o ochraně údajů |
| --- | --- |

b)

Závěry a doporučení

SOUVISLOSTI

| 1. | Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí vnitřní správní vyšetřování za účelem stanovení, zda došlo k podvodům, úplatkářství nebo k jakékoliv jiné nedovolené činnosti, jež by poškozovala finanční zájmy Evropské unie. OLAF také vyšetřuje podezření ze zanedbání povinností ze strany úředníků a zaměstnanců EU, která by mohla vést k disciplinárnímu nebo trestnímu stíhání (1). Pokud zjištěné důkazy nasvědčují tomu, že se tak stalo, sdělí OLAF výsledky vyšetřování příslušným orgánům, které přijmou následná disciplinární, správní, finanční, případně soudní opatření. Zprávy vypracované po skončení vnitřního vyšetřování a jakýkoli jiný s ním související dokument jsou předány dotčenému orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře (2). |
| --- | --- |

1.

Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí vnitřní správní vyšetřování za účelem stanovení, zda došlo k podvodům, úplatkářství nebo k jakékoliv jiné nedovolené činnosti, jež by poškozovala finanční zájmy Evropské unie. OLAF také vyšetřuje podezření ze zanedbání povinností ze strany úředníků a zaměstnanců EU, která by mohla vést k disciplinárnímu nebo trestnímu stíhání (1). Pokud zjištěné důkazy nasvědčují tomu, že se tak stalo, sdělí OLAF výsledky vyšetřování příslušným orgánům, které přijmou následná disciplinární, správní, finanční, případně soudní opatření. Zprávy vypracované po skončení vnitřního vyšetřování a jakýkoli jiný s ním související dokument jsou předány dotčenému orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře (2).

| 2. | Doposud úřad OLAF předával pouze závěrečné zprávy týkající se vnitřních vyšetřování, která byla uzavřena s následnými opatřeními. Pokud byla vnitřní vyšetřování uzavřena bez přijetí dalších opatření, OLAF informoval dotčený orgán, subjekt, úřad nebo agenturu prostřednictvím poznámky (3), ve které uvedl, že případ byl uzavřen bez přijetí následných opatření (4). |
| --- | --- |

2.

Doposud úřad OLAF předával pouze závěrečné zprávy týkající se vnitřních vyšetřování, která byla uzavřena s následnými opatřeními. Pokud byla vnitřní vyšetřování uzavřena bez přijetí dalších opatření, OLAF informoval dotčený orgán, subjekt, úřad nebo agenturu prostřednictvím poznámky (3), ve které uvedl, že případ byl uzavřen bez přijetí následných opatření (4).

| 3. | Dozorčí výbor vzal na vědomí, že se OLAF rozhodl zohlednit „žádost (Evropské komise), aby jí byly předávány také všechny závěrečné zprávy týkající se případů uzavřených bez následných opatření“. Kromě toho se OLAF rozhodl informovat „další orgány, že obdobný postup bude použit i v jejich případě, pokud nepožádají jinak“ (5). |
| --- | --- |

3.

Dozorčí výbor vzal na vědomí, že se OLAF rozhodl zohlednit „žádost (Evropské komise), aby jí byly předávány také všechny závěrečné zprávy týkající se případů uzavřených bez následných opatření“. Kromě toho se OLAF rozhodl informovat „další orgány, že obdobný postup bude použit i v jejich případě, pokud nepožádají jinak“ (5).

| 4. | Dozorčí výbor tomu rozumí tak, že závěrečné zprávy vypracované po skončení vnitřních vyšetřování, která byla uzavřena bez následných opatření, budou nyní předávány automaticky a pravidelně na konci každého vyšetřování. Dozorčí výbor proto rozhodl přezkoumat tento postup, aby mohl s určitostí stanovit, zda by tato praxe mohla ohrozit nezávislost vyšetřování úřadu. Dozorčí výbor přezkoumal 17 vnitřních případů uzavřených bez následných opatření, kdy závěrečné zprávy byly předány dotčeným orgánům a subjektům, a posoudil jak právní základ pro předávání zpráv, tak soulad tohoto postupu s právními předpisy EU. |
| --- | --- |

4.

Dozorčí výbor tomu rozumí tak, že závěrečné zprávy vypracované po skončení vnitřních vyšetřování, která byla uzavřena bez následných opatření, budou nyní předávány automaticky a pravidelně na konci každého vyšetřování. Dozorčí výbor proto rozhodl přezkoumat tento postup, aby mohl s určitostí stanovit, zda by tato praxe mohla ohrozit nezávislost vyšetřování úřadu. Dozorčí výbor přezkoumal 17 vnitřních případů uzavřených bez následných opatření, kdy závěrečné zprávy byly předány dotčeným orgánům a subjektům, a posoudil jak právní základ pro předávání zpráv, tak soulad tohoto postupu s právními předpisy EU.

A —   ANALÝZA SPISŮ

| 5. | Při přezkumu spisů nalezl dozorčí výbor dvě poznámky, které úřadu OLAF zaslal generální sekretariát Evropské komise. V první, francouzsky psané poznámce je uvedeno mimo jiné toto: „Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l'OLAF ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services.“ (6) Generální sekretariát v této poznámce poukazuje na to, že předávání zpráv je stanoveno v čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999. Druhá poznámka (7) odkazuje na první, „par laquelle je (generální sekretariát Evropské komise) rappelais l'obligation faite à l'OLAF par le Règlement 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite“ (8). |
| --- | --- |

5.

Při přezkumu spisů nalezl dozorčí výbor dvě poznámky, které úřadu OLAF zaslal generální sekretariát Evropské komise. V první, francouzsky psané poznámce je uvedeno mimo jiné toto: „Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l'OLAF ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services.“ (6) Generální sekretariát v této poznámce poukazuje na to, že předávání zpráv je stanoveno v čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999. Druhá poznámka (7) odkazuje na první, „par laquelle je (generální sekretariát Evropské komise) rappelais l'obligation faite à l'OLAF par le Règlement 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite“ (8).

| 6. | Dozorčí výbor výše uvedené případy analyzoval a stanovil, že:






  — | OLAF uzavřel tato vyšetřování bez přijetí dalších opatření, neboť podezření na nesrovnalosti nebo podvody se ukázala jako neopodstatněná, |
| --- | --- | --- |

6.

Dozorčí výbor výše uvedené případy analyzoval a stanovil, že:

—

OLAF uzavřel tato vyšetřování bez přijetí dalších opatření, neboť podezření na nesrovnalosti nebo podvody se ukázala jako neopodstatněná,

| — | OLAF předal závěrečné zprávy vypracované po skončení těchto vyšetřování Komisi, přičemž tak učinil na její žádost, |
| --- | --- |

—

OLAF předal závěrečné zprávy vypracované po skončení těchto vyšetřování Komisi, přičemž tak učinil na její žádost,

| — | ze své vlastní iniciativy OLAF také předal tyto zprávy dalším dotčeným orgánům a subjektům, a to konkrétně Radě, Evropskému parlamentu a Evropské službě pro vnější činnost, |
| --- | --- |

—

ze své vlastní iniciativy OLAF také předal tyto zprávy dalším dotčeným orgánům a subjektům, a to konkrétně Radě, Evropskému parlamentu a Evropské službě pro vnější činnost,

| — | za právní základ pro toto předávání OLAF označil čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999 (9), |
| --- | --- |

—

za právní základ pro toto předávání OLAF označil čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999 (9),

| — | tyto zprávy obsahují informace, které byly úřadu předány nebo které úřad získal v průběhu vnitřních vyšetřování, včetně jména zaměstnance, který je vyšetřován, a orgánu EU, jenž ho zaměstnává, dále původní zdroj informací, popis údajného podvodu nebo nesrovnalosti, podniknutá opatření a fakta shromážděná v průběhu vyšetřování, výpovědi osob, jichž se týkají vyšetřované záležitosti (případně také výpovědi informátora nebo svědka), zjištění úřadu OLAF a hlavní výsledky vyšetřování, |
| --- | --- |

—

tyto zprávy obsahují informace, které byly úřadu předány nebo které úřad získal v průběhu vnitřních vyšetřování, včetně jména zaměstnance, který je vyšetřován, a orgánu EU, jenž ho zaměstnává, dále původní zdroj informací, popis údajného podvodu nebo nesrovnalosti, podniknutá opatření a fakta shromážděná v průběhu vyšetřování, výpovědi osob, jichž se týkají vyšetřované záležitosti (případně také výpovědi informátora nebo svědka), zjištění úřadu OLAF a hlavní výsledky vyšetřování,

| — | v některých případech budou tyto informace použity v rámci jiných probíhajících vnitřních a vnějších vyšetřování úřadu OLAF, |
| --- | --- |

—

v některých případech budou tyto informace použity v rámci jiných probíhajících vnitřních a vnějších vyšetřování úřadu OLAF,

| — | tyto zprávy také někdy obsahují osobní údaje týkající se zaměstnanců orgánů nebo subjektů EU, kteří jsou předmětem vyšetřování nebo jichž se vyšetřovaná záležitost jinak týká, ať již jde o informátory nebo svědky; jindy obsahují osobní údaje týkající se osob mimo orgány a subjekty EU, jichž se mohou vyšetřované záležitosti týkat, ať už jako informátorů nebo svědků, |
| --- | --- |

—

tyto zprávy také někdy obsahují osobní údaje týkající se zaměstnanců orgánů nebo subjektů EU, kteří jsou předmětem vyšetřování nebo jichž se vyšetřovaná záležitost jinak týká, ať již jde o informátory nebo svědky; jindy obsahují osobní údaje týkající se osob mimo orgány a subjekty EU, jichž se mohou vyšetřované záležitosti týkat, ať už jako informátorů nebo svědků,

| — | zpracování se týká těchto kategorií údajů (10): jméno, osobní číslo (v případě zaměstnanců EU), datum narození, národnost, rodinný stav, adresa, telefonní číslo, pracovní zařazení, zaměstnavatel, bankovní účet, výpovědi týkající se vyšetřovaných událostí, které učinila dotčená osoba nebo které se této osoby týkají, důkazy, v nichž je tato osoba uváděna a poznámky týkající se spojitosti této osoby s vyšetřovanými událostmi, |
| --- | --- |

—

zpracování se týká těchto kategorií údajů (10): jméno, osobní číslo (v případě zaměstnanců EU), datum narození, národnost, rodinný stav, adresa, telefonní číslo, pracovní zařazení, zaměstnavatel, bankovní účet, výpovědi týkající se vyšetřovaných událostí, které učinila dotčená osoba nebo které se této osoby týkají, důkazy, v nichž je tato osoba uváděna a poznámky týkající se spojitosti této osoby s vyšetřovanými událostmi,

| — | některé z těchto osob byly informovány pouze o tom, že úřad OLAF předal EK výsledky svého vyšetřování, a nikoliv o předání závěrečných zpráv, |
| --- | --- |

—

některé z těchto osob byly informovány pouze o tom, že úřad OLAF předal EK výsledky svého vyšetřování, a nikoliv o předání závěrečných zpráv,

| — | u žádného analyzovaného vyšetřování nebyly osobní údaje znečitelněny. |
| --- | --- |

—

u žádného analyzovaného vyšetřování nebyly osobní údaje znečitelněny.

B —   PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO PŘEDÁVÁNÍ ZÁVĚREČNÝCH ZPRÁV VYPRACOVANÝCH PO SKONČENÍ VNITŘNÍCH VYŠETŘOVÁNÍ, KTERÁ BYLA UZAVŘENA BEZ NÁSLEDNÝCH OPATŘENÍ

| 7. | Pouze u několika málo analyzovaných vyšetřování uvedl úřad OLAF čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999 jako právní základ pro předávání zpráv. Dozorčí výbor dále bere na vědomí existenci nepodepsaného návrhu memoranda o porozumění týkajícího se souboru pravidel navržených za účelem zajištění včasné výměny informací mezi úřadem OLAF a Komisí, pokud jde o vnitřní vyšetřování, která OLAF provádí v Komisi (11). Dozorčí výbor z níže uvedených důvodů pochybuje o tom, že by čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999 nebo článek 7 memoranda o porozumění představoval dostatečný právní základ pro předávání zpráv. |
| --- | --- |

7.

Pouze u několika málo analyzovaných vyšetřování uvedl úřad OLAF čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999 jako právní základ pro předávání zpráv. Dozorčí výbor dále bere na vědomí existenci nepodepsaného návrhu memoranda o porozumění týkajícího se souboru pravidel navržených za účelem zajištění včasné výměny informací mezi úřadem OLAF a Komisí, pokud jde o vnitřní vyšetřování, která OLAF provádí v Komisi (11). Dozorčí výbor z níže uvedených důvodů pochybuje o tom, že by čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999 nebo článek 7 memoranda o porozumění představoval dostatečný právní základ pro předávání zpráv.

a)   Ustanovení čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999

| 8. | OLAF má zákonnou povinnost předávat zprávy vypracované po skončení vnitřního vyšetřování a jakýkoli jiný s ním související dokument dotčenému orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře (12). Nicméně při čtení první věty čl. 9 odst. 4 ve spojení s druhou větou téhož odstavce, která stanoví, že „orgán, subjekt, úřad nebo agentura musí vyvodit z vyšetřování důsledky, zejména disciplinární nebo právní“, se toto ustanovení podle výkladu dozorčího výboru týká pouze vyšetřování, která byla uzavřena následnými opatřeními. Podle názoru dozorčího výboru je rozsah působnosti tohoto odstavce takový, aby se zajistilo, že po vyšetřování úřadu OLAF budou učiněna náležitá následná opatření. |
| --- | --- |

8.

OLAF má zákonnou povinnost předávat zprávy vypracované po skončení vnitřního vyšetřování a jakýkoli jiný s ním související dokument dotčenému orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře (12). Nicméně při čtení první věty čl. 9 odst. 4 ve spojení s druhou větou téhož odstavce, která stanoví, že „orgán, subjekt, úřad nebo agentura musí vyvodit z vyšetřování důsledky, zejména disciplinární nebo právní“, se toto ustanovení podle výkladu dozorčího výboru týká pouze vyšetřování, která byla uzavřena následnými opatřeními. Podle názoru dozorčího výboru je rozsah působnosti tohoto odstavce takový, aby se zajistilo, že po vyšetřování úřadu OLAF budou učiněna náležitá následná opatření.

| 9. | Tento závěr je podpořen ustanovením čl. 1 odst. 3 přílohy IX služebního řádu, ve kterém se uvádí, že je-li příslušné vyšetřování uzavřeno bez dalších opatření, OLAF písemně uvědomí úředníka a jeho služební orgán (13). Také článek 5 rozhodnutí Komise ze dne 2. června 1999 (14) stanoví, že je-li příslušné vyšetřování uzavřeno bez dalších opatření, GŘ písemně uvědomí dotčenou osobu. Podle dozorčího výboru tyto informace jasně odkazují na výsledky vyšetřování a nikoliv na předávání zpráv o případu. |
| --- | --- |

9.

Tento závěr je podpořen ustanovením čl. 1 odst. 3 přílohy IX služebního řádu, ve kterém se uvádí, že je-li příslušné vyšetřování uzavřeno bez dalších opatření, OLAF písemně uvědomí úředníka a jeho služební orgán (13). Také článek 5 rozhodnutí Komise ze dne 2. června 1999 (14) stanoví, že je-li příslušné vyšetřování uzavřeno bez dalších opatření, GŘ písemně uvědomí dotčenou osobu. Podle dozorčího výboru tyto informace jasně odkazují na výsledky vyšetřování a nikoliv na předávání zpráv o případu.

b)   Ustanovení článku 7 memoranda o porozumění mezi úřadem OLAF a Komisí

| 10. | Dozorčí výbor poznamenává, že memorandum o porozumění, které dodržuje OLAF i Komise, je stále v podobě předlohy, a pokud je dobře informován, dosud nebylo podepsáno. |
| --- | --- |

10.

Dozorčí výbor poznamenává, že memorandum o porozumění, které dodržuje OLAF i Komise, je stále v podobě předlohy, a pokud je dobře informován, dosud nebylo podepsáno.

| 11. | Dozorčí výbor konstatuje, že zatímco návrh memoranda o porozumění stanoví ve svém čl. 7 odst. 1, že GŘ OLAF „urychleně předá Komisi všechny závěrečné zprávy týkající se vnitřních vyšetřování a jakékoliv jiné s nimi související a účelné dokumenty“, stanoví také odlišný postup, pokud jde o případy uzavřené bez následných opatření. Ustanovení čl. 7 odst. 2 jednoznačně stanoví, že „je-li případ uzavřen bez dalších opatření, OLAF o tom informuje Komisi“. Také v tomto případě tomu dozorčí výbor rozumí tak, že v souladu s tímto ustanovením má OLAF povinnost informovat EK o výsledcích vyšetřování a nikoliv povinnost předávat Komisi závěrečné zprávy. |
| --- | --- |

11.

Dozorčí výbor konstatuje, že zatímco návrh memoranda o porozumění stanoví ve svém čl. 7 odst. 1, že GŘ OLAF „urychleně předá Komisi všechny závěrečné zprávy týkající se vnitřních vyšetřování a jakékoliv jiné s nimi související a účelné dokumenty“, stanoví také odlišný postup, pokud jde o případy uzavřené bez následných opatření. Ustanovení čl. 7 odst. 2 jednoznačně stanoví, že „je-li případ uzavřen bez dalších opatření, OLAF o tom informuje Komisi“. Také v tomto případě tomu dozorčí výbor rozumí tak, že v souladu s tímto ustanovením má OLAF povinnost informovat EK o výsledcích vyšetřování a nikoliv povinnost předávat Komisi závěrečné zprávy.

C —   SOULAD S PRÁVNÍMI PŘEDPISY EU

| 12. | Dozorčí výbor se domnívá, že rozhodnutí úřadu OLAF předávat pravidelně na konci každého vyšetřování dotčeným orgánům, subjektům, úřadům a agenturám všechny závěrečné zprávy vypracované po skončení vyšetřování, která byla uzavřena bez následných opatření, může porušit jak požadavky na důvěrnost vyšetřování, tak předpisy týkající se ochrany údajů. Vzhledem k tomu, že odpovědnost za ochranu údajů sdílí generální ředitelství OLAF s dozorčím výborem (15), vyjadřuje dozorčí výbor znepokojení nad tím, že GŘ OLAF přijalo toto rozhodnutí bez jakékoliv předchozí konzultace s dozorčím výborem za účelem ověření stanoviska výboru. Kromě toho dozorčí výbor s překvapením konstatuje, že o tomto rozhodnutí nebyl zpraven ani inspektor ochrany údajů úřadu OLAF, ani evropský inspektor ochrany údajů. |
| --- | --- |

12.

Dozorčí výbor se domnívá, že rozhodnutí úřadu OLAF předávat pravidelně na konci každého vyšetřování dotčeným orgánům, subjektům, úřadům a agenturám všechny závěrečné zprávy vypracované po skončení vyšetřování, která byla uzavřena bez následných opatření, může porušit jak požadavky na důvěrnost vyšetřování, tak předpisy týkající se ochrany údajů. Vzhledem k tomu, že odpovědnost za ochranu údajů sdílí generální ředitelství OLAF s dozorčím výborem (15), vyjadřuje dozorčí výbor znepokojení nad tím, že GŘ OLAF přijalo toto rozhodnutí bez jakékoliv předchozí konzultace s dozorčím výborem za účelem ověření stanoviska výboru. Kromě toho dozorčí výbor s překvapením konstatuje, že o tomto rozhodnutí nebyl zpraven ani inspektor ochrany údajů úřadu OLAF, ani evropský inspektor ochrany údajů.

a)   Soulad s požadavky týkajícími se důvěrnosti vyšetřování

| 13. | Podle článku 8 nařízení (ES) č. 1073/1999 se na předávání informací, které byly úřadu předány nebo které úřad získal v průběhu vnitřního vyšetřování, vztahuje služební tajemství. Předávání informací, jež vzešly z vyšetřování úřadu OLAF, musí současně splňovat tyto dvě podmínky: i) zásadu „vědět jen to nejnutnější“, pokud jde o příjemce a ii) přesný účel sdělování informací (například zajištění následných opatření) (16). |
| --- | --- |

13.

Podle článku 8 nařízení (ES) č. 1073/1999 se na předávání informací, které byly úřadu předány nebo které úřad získal v průběhu vnitřního vyšetřování, vztahuje služební tajemství. Předávání informací, jež vzešly z vyšetřování úřadu OLAF, musí současně splňovat tyto dvě podmínky: i) zásadu „vědět jen to nejnutnější“, pokud jde o příjemce a ii) přesný účel sdělování informací (například zajištění následných opatření) (16).

| 14. | Dozorčí výbor interpretuje toto ustanovení dvěma způsoby (17): na jedné straně má OLAF jako odesílatel informací, které mu byly předány nebo které získal v průběhu vnitřního vyšetřování, povinnost posoudit, zda příjemce jeho zpráv musí být informován. Podle názoru dozorčího výboru nemůže proto předávání závěrečných zpráv probíhat automaticky a pravidelně na konci každého vyšetřování, jež bylo uzavřeno bez následných opatření. Naopak, možnost předávání musí být posuzována případ od případu na základě náležitě odůvodněné žádosti EK nebo jiného orgánu nebo subjektu. V žádném případě nemůže OLAF příjemci sdělit informace, které hodlá použít v rámci dalších probíhajících vnitřních a vnějších vyšetřování, a ohrozit tak jejich úspěšný výsledek (jak se také již stalo). Na druhé straně příjemce, EK nebo jiný orgán či subjekt, může použít tyto informace pouze za účelem zabránění podvodům, úplatkářství nebo jiné nedovolené činnosti. Pokud neexistuje žádný konkrétní účel týkající se zabránění podvodům, úplatkářství nebo jiné nedovolené činnosti, jako je tomu právě v případě závěrečných zpráv u vyšetřování uzavřených bez následných opatření, nejeví se předávání všech závěrečných zpráv vypracovaných po skončení vyšetřování uzavřených bez následných opatření jako nezbytné. |
| --- | --- |

14.

Dozorčí výbor interpretuje toto ustanovení dvěma způsoby (17): na jedné straně má OLAF jako odesílatel informací, které mu byly předány nebo které získal v průběhu vnitřního vyšetřování, povinnost posoudit, zda příjemce jeho zpráv musí být informován. Podle názoru dozorčího výboru nemůže proto předávání závěrečných zpráv probíhat automaticky a pravidelně na konci každého vyšetřování, jež bylo uzavřeno bez následných opatření. Naopak, možnost předávání musí být posuzována případ od případu na základě náležitě odůvodněné žádosti EK nebo jiného orgánu nebo subjektu. V žádném případě nemůže OLAF příjemci sdělit informace, které hodlá použít v rámci dalších probíhajících vnitřních a vnějších vyšetřování, a ohrozit tak jejich úspěšný výsledek (jak se také již stalo). Na druhé straně příjemce, EK nebo jiný orgán či subjekt, může použít tyto informace pouze za účelem zabránění podvodům, úplatkářství nebo jiné nedovolené činnosti. Pokud neexistuje žádný konkrétní účel týkající se zabránění podvodům, úplatkářství nebo jiné nedovolené činnosti, jako je tomu právě v případě závěrečných zpráv u vyšetřování uzavřených bez následných opatření, nejeví se předávání všech závěrečných zpráv vypracovaných po skončení vyšetřování uzavřených bez následných opatření jako nezbytné.

b)   Soulad s předpisy o ochraně údajů

| 15. | OLAF musí respektovat právo na ochranu osobních údajů, které je chráněno článkem 8 Listiny základních práv EU a úzce souvisí s právem na respektování soukromého života vyjádřeným v článku 7 uvedené listiny. Kromě toho čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1073/1999 ukládá GŘ OLAF povinnost zajistit dodržování právních předpisů EU týkajících se ochrany osobních údajů (18). Při předávání zpráv vypracovaných po skončení vnitřního vyšetřování a jakýchkoli jiných s ním souvisejících dokumentů (19) dotčenému orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře, předává OLAF osobní údaje dotčených osob, informátorů, svědků a zaměstnanců úřadu OLAF. Proto je OLAF právně vázán jak ustanoveními Listiny základních práv EU, tak ustanoveními nařízení (ES) č. 45/2001. Uvedené nařízení stanoví, že OLAF jako správce osobních údajů předává tyto zprávy a/nebo související dokumenty obsahující osobní údaje pouze tehdy, pokud jsou tyto údaje nezbytné k legitimnímu plnění úkolů spadajících do pravomoci příjemce (20). OLAF přitom musí ověřit, že i) příjemce má příslušné pravomoci a že ii) předání informací je nezbytné (21). |
| --- | --- |

15.

OLAF musí respektovat právo na ochranu osobních údajů, které je chráněno článkem 8 Listiny základních práv EU a úzce souvisí s právem na respektování soukromého života vyjádřeným v článku 7 uvedené listiny. Kromě toho čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1073/1999 ukládá GŘ OLAF povinnost zajistit dodržování právních předpisů EU týkajících se ochrany osobních údajů (18). Při předávání zpráv vypracovaných po skončení vnitřního vyšetřování a jakýchkoli jiných s ním souvisejících dokumentů (19) dotčenému orgánu, subjektu, úřadu nebo agentuře, předává OLAF osobní údaje dotčených osob, informátorů, svědků a zaměstnanců úřadu OLAF. Proto je OLAF právně vázán jak ustanoveními Listiny základních práv EU, tak ustanoveními nařízení (ES) č. 45/2001. Uvedené nařízení stanoví, že OLAF jako správce osobních údajů předává tyto zprávy a/nebo související dokumenty obsahující osobní údaje pouze tehdy, pokud jsou tyto údaje nezbytné k legitimnímu plnění úkolů spadajících do pravomoci příjemce (20). OLAF přitom musí ověřit, že i) příjemce má příslušné pravomoci a že ii) předání informací je nezbytné (21).

| 16. | Dozorčí výbor se domnívá, že automatické a pravidelné předávání závěrečných zpráv týkajících se vyšetřování uzavřených bez následujících opatření není v souladu s těmito požadavky. Dozorčí výbor poukazuje na to, že evropský inspektor ochrany údajů uvedl, že přestože je předávání informací stanoveno v příslušných právních předpisech, je oprávněné pouze tehdy, splňuje-li tyto dva dodatečné požadavky. Zda dané předávání splňuje tyto požadavky, se bude muset posuzovat případ od případu. V souladu s tím by pracovníci úřadu OLAF zabývající se následnými opatřeními měli použít toto pravidlo pro každé jednotlivé předávání údajů. Tímto se zamezí jak zbytečnému předávání informací, tak předávání informací stranám, které nemají příslušné pravomoci. Pro zajištění dodržování tohoto pravidla evropský inspektor ochrany údajů navrhuje, aby OLAF v kontextu daného případu připojoval ke spisu poznámku o nezbytnosti předávání údajů, které se uskutečnilo nebo uskuteční (22). |
| --- | --- |

16.

Dozorčí výbor se domnívá, že automatické a pravidelné předávání závěrečných zpráv týkajících se vyšetřování uzavřených bez následujících opatření není v souladu s těmito požadavky. Dozorčí výbor poukazuje na to, že evropský inspektor ochrany údajů uvedl, že přestože je předávání informací stanoveno v příslušných právních předpisech, je oprávněné pouze tehdy, splňuje-li tyto dva dodatečné požadavky. Zda dané předávání splňuje tyto požadavky, se bude muset posuzovat případ od případu. V souladu s tím by pracovníci úřadu OLAF zabývající se následnými opatřeními měli použít toto pravidlo pro každé jednotlivé předávání údajů. Tímto se zamezí jak zbytečnému předávání informací, tak předávání informací stranám, které nemají příslušné pravomoci. Pro zajištění dodržování tohoto pravidla evropský inspektor ochrany údajů navrhuje, aby OLAF v kontextu daného případu připojoval ke spisu poznámku o nezbytnosti předávání údajů, které se uskutečnilo nebo uskuteční (22).

| 17. | Dozorčí výbor se domnívá, že toto prohlášení se týká také případů uzavřených bez následných opatření. Proto je třeba, aby OLAF posuzoval případ od případu, zda předávání osobních údajů orgánům a subjektům EU v případech uzavřených bez následných opatření splňuje tyto požadavky. Posuzování nezbytnosti předávání údajů může být také uskutečněno pro určitou kategorii spisů. Lze například oprávněné předpokládat, že v některých případech by EK (nebo jiný orgán či subjekt) měla vědět, jaké kroky OLAF podniknul v souvislosti s původní informací, kterou obdržel od jednoho z jejích útvarů. Dozorčí výbor nicméně poznamenává, že v praxi OLAF předával závěrečné zprávy bez ohledu na zdroj informace nejenom Komisi, ale také dalším orgánům, které jej o to výslovně nepožádaly, a tedy aniž by posoudil, zda tyto orgány předané informace opravdu potřebují. |
| --- | --- |

17.

Dozorčí výbor se domnívá, že toto prohlášení se týká také případů uzavřených bez následných opatření. Proto je třeba, aby OLAF posuzoval případ od případu, zda předávání osobních údajů orgánům a subjektům EU v případech uzavřených bez následných opatření splňuje tyto požadavky. Posuzování nezbytnosti předávání údajů může být také uskutečněno pro určitou kategorii spisů. Lze například oprávněné předpokládat, že v některých případech by EK (nebo jiný orgán či subjekt) měla vědět, jaké kroky OLAF podniknul v souvislosti s původní informací, kterou obdržel od jednoho z jejích útvarů. Dozorčí výbor nicméně poznamenává, že v praxi OLAF předával závěrečné zprávy bez ohledu na zdroj informace nejenom Komisi, ale také dalším orgánům, které jej o to výslovně nepožádaly, a tedy aniž by posoudil, zda tyto orgány předané informace opravdu potřebují.

| 18. | I kdybychom předpokládali, že jsou výše uvedené požadavky splněny, závěrečné zprávy mohou obsahovat osobní údaje, které nejsou nezbytné pro provádění činností, na něž se vztahují pravomoci příjemce. To platí zejména v případě osobních údajů informátorů. V této souvislosti dozorčí výbor upozorňuje na vyjádření evropského inspektora ochrany údajů v tom smyslu, že EK nemusí k přijetí nezbytných opatření na ochranu finančních zájmů EU znát osobní údaje informátorů (23). OLAF tedy nemůže předávat tyto závěrečné zprávy, pokud nechrání informátory prostřednictvím znečitelnění jejich osobních údajů. |
| --- | --- |

18.

I kdybychom předpokládali, že jsou výše uvedené požadavky splněny, závěrečné zprávy mohou obsahovat osobní údaje, které nejsou nezbytné pro provádění činností, na něž se vztahují pravomoci příjemce. To platí zejména v případě osobních údajů informátorů. V této souvislosti dozorčí výbor upozorňuje na vyjádření evropského inspektora ochrany údajů v tom smyslu, že EK nemusí k přijetí nezbytných opatření na ochranu finančních zájmů EU znát osobní údaje informátorů (23). OLAF tedy nemůže předávat tyto závěrečné zprávy, pokud nechrání informátory prostřednictvím znečitelnění jejich osobních údajů.

| 19. | Dozorčí výbor rovněž poznamenává, že čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001 stanoví, že zpracování, která by ze své povahy, rozsahu nebo účelů mohla představovat zvláštní rizika pro práva a svobody subjektů údajů, podléhají předběžné kontrole evropského inspektora ochrany údajů. Seznam zpracování, která mohou představovat tato rizika, zahrnuje „zpracování údajů o ... podezření ze spáchání trestného činu, o protiprávním jednání, o odsouzení za trestný čin nebo o bezpečnostních opatřeních“, stejně jako „zpracování, která mají hodnotit rysy osobnosti subjektu údajů včetně jejích schopností, výkonu a chování“ (24). Dozorčí výbor konstatuje, že evropský inspektor ochrany údajů je toho názoru, že chování úředníků EU analyzuje OLAF v rámci svých vnitřních vyšetřování; kromě toho by zpracování osobních údajů v kontextu vnitřních správních vyšetřování provedené úřadem OLAF mohlo být považováno jako zpracování údajů o „... podezření ze spáchání trestného činu, o protiprávním jednání, o odsouzení za trestný čin nebo o bezpečnostních opatřeních“ (25). Vzhledem k tomu, že předběžná kontrola zpracování osobních údajů v kontextu vnitřních vyšetřování nebo následného zpracování údajů provedená evropským inspektorem ochrany údajů nebyla specificky zaměřena na předávání závěrečných zpráv u vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření, dozorčí výbor se domnívá, že OLAF měl evropského inspektora ochrany údajů požádat o předběžnou kontrolu a vyžádat si jeho stanovisko. |
| --- | --- |

19.

Dozorčí výbor rovněž poznamenává, že čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001 stanoví, že zpracování, která by ze své povahy, rozsahu nebo účelů mohla představovat zvláštní rizika pro práva a svobody subjektů údajů, podléhají předběžné kontrole evropského inspektora ochrany údajů. Seznam zpracování, která mohou představovat tato rizika, zahrnuje „zpracování údajů o ... podezření ze spáchání trestného činu, o protiprávním jednání, o odsouzení za trestný čin nebo o bezpečnostních opatřeních“, stejně jako „zpracování, která mají hodnotit rysy osobnosti subjektu údajů včetně jejích schopností, výkonu a chování“ (24). Dozorčí výbor konstatuje, že evropský inspektor ochrany údajů je toho názoru, že chování úředníků EU analyzuje OLAF v rámci svých vnitřních vyšetřování; kromě toho by zpracování osobních údajů v kontextu vnitřních správních vyšetřování provedené úřadem OLAF mohlo být považováno jako zpracování údajů o „... podezření ze spáchání trestného činu, o protiprávním jednání, o odsouzení za trestný čin nebo o bezpečnostních opatřeních“ (25). Vzhledem k tomu, že předběžná kontrola zpracování osobních údajů v kontextu vnitřních vyšetřování nebo následného zpracování údajů provedená evropským inspektorem ochrany údajů nebyla specificky zaměřena na předávání závěrečných zpráv u vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření, dozorčí výbor se domnívá, že OLAF měl evropského inspektora ochrany údajů požádat o předběžnou kontrolu a vyžádat si jeho stanovisko.

| 20. | Dozorčí výbor se obává, že toto předávání by mohlo narušit práva osob dotčených vyšetřováním, které by tak mohly podat žalobu na náhradu škody u Soudního dvora. Jak stanovil Soudní dvůr Evropské unie, ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001 a čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1073/1999, stejně jako povinnost zachovat důvěrnost, kterou úřadu OLAF ukládá čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999, přiznávají práva jednotlivcům, kteří jsou dotčeni vyšetřováním OLAF (26). Pokud by došlo k porušení těchto pravidel, vystavila by se EK mimosoudní odpovědnosti za protiprávní chování úřadu OLAF, jak se již také několikrát stalo. Tento závěr by byl nepříznivý nejenom pro EK, ale především také pro úřad OLAF, jehož důvěryhodnost a dobrá pověst by utrpěly újmu. |
| --- | --- |

20.

Dozorčí výbor se obává, že toto předávání by mohlo narušit práva osob dotčených vyšetřováním, které by tak mohly podat žalobu na náhradu škody u Soudního dvora. Jak stanovil Soudní dvůr Evropské unie, ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001 a čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1073/1999, stejně jako povinnost zachovat důvěrnost, kterou úřadu OLAF ukládá čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999, přiznávají práva jednotlivcům, kteří jsou dotčeni vyšetřováním OLAF (26). Pokud by došlo k porušení těchto pravidel, vystavila by se EK mimosoudní odpovědnosti za protiprávní chování úřadu OLAF, jak se již také několikrát stalo. Tento závěr by byl nepříznivý nejenom pro EK, ale především také pro úřad OLAF, jehož důvěryhodnost a dobrá pověst by utrpěly újmu.

| 21. | Kromě toho se dozorčí výbor obává, že tento postup by mohl ohrozit úspěšnost vyšetřování. OLAF, jakožto vyšetřovací orgán pro vnitřní případy, musí mít vážnost a důvěru, aby vahou těchto kvalit přiměl svědky a informátory k tomu, aby se přihlásili a upozornili na domnělé podvody nebo úplatkářství. Tento postup předávání zpráv přímo ohrožuje nezbytnou důvěru možných svědků a informátorů a je pravděpodobné, že je odrazuje od toho, aby se přihlásili a spolupracovali s úřadem OLAF. Na druhé straně je třeba poznamenat, že pokud bylo vyšetřování uzavřeno bez následných opatření, mohlo se tak stát v závislosti na faktorech, které se mohou v budoucnu změnit. Pokud má být v takovém případě závěrečná zpráva šířena mimo OLAF, mohlo by tak dojít ke zbytečnému ztížení možného dalšího vyšetřování v téže věci. |
| --- | --- |

21.

Kromě toho se dozorčí výbor obává, že tento postup by mohl ohrozit úspěšnost vyšetřování. OLAF, jakožto vyšetřovací orgán pro vnitřní případy, musí mít vážnost a důvěru, aby vahou těchto kvalit přiměl svědky a informátory k tomu, aby se přihlásili a upozornili na domnělé podvody nebo úplatkářství. Tento postup předávání zpráv přímo ohrožuje nezbytnou důvěru možných svědků a informátorů a je pravděpodobné, že je odrazuje od toho, aby se přihlásili a spolupracovali s úřadem OLAF. Na druhé straně je třeba poznamenat, že pokud bylo vyšetřování uzavřeno bez následných opatření, mohlo se tak stát v závislosti na faktorech, které se mohou v budoucnu změnit. Pokud má být v takovém případě závěrečná zpráva šířena mimo OLAF, mohlo by tak dojít ke zbytečnému ztížení možného dalšího vyšetřování v téže věci.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 22. | Předávání závěrečných zpráv vypracovaných po skončení vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření lze zpochybnit z řady ryze právních hledisek týkajících se služebního tajemství a otázek ochrany údajů uvedených výše. Kromě toho bude mít tento postup nevyhnutelný dopad na účinnost vyšetřovací činnosti úřadu OLAF; přinejmenším může poskytnout ostatním orgánům nevhodné prostředky k ovlivňování vyšetřovací činnosti úřadu, což by poškodilo důvěru široké veřejnosti v nezávislost úřadu OLAF. |
| --- | --- |

22.

Předávání závěrečných zpráv vypracovaných po skončení vnitřních vyšetřování uzavřených bez následných opatření lze zpochybnit z řady ryze právních hledisek týkajících se služebního tajemství a otázek ochrany údajů uvedených výše. Kromě toho bude mít tento postup nevyhnutelný dopad na účinnost vyšetřovací činnosti úřadu OLAF; přinejmenším může poskytnout ostatním orgánům nevhodné prostředky k ovlivňování vyšetřovací činnosti úřadu, což by poškodilo důvěru široké veřejnosti v nezávislost úřadu OLAF.

| 23. | Dozorčí výbor důrazně doporučuje, aby OLAF zvážil své rozhodnutí, pokud jde o předávání závěrečných zpráv zmíněných v tomto stanovisku dotčeným orgánům, subjektům, úřadům a agenturám, aniž by učinil nezbytná opatření, jimiž by zajistil soulad tohoto postupu s právními předpisy EU a neohrozil účinnost a nezávislost svých vyšetřování. |
| --- | --- |

23.

Dozorčí výbor důrazně doporučuje, aby OLAF zvážil své rozhodnutí, pokud jde o předávání závěrečných zpráv zmíněných v tomto stanovisku dotčeným orgánům, subjektům, úřadům a agenturám, aniž by učinil nezbytná opatření, jimiž by zajistil soulad tohoto postupu s právními předpisy EU a neohrozil účinnost a nezávislost svých vyšetřování.

---

(1)  Článek 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999.

1

(2)  Čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999.

2

(3)  Oznámení o uzavření případu bez následných opatření.

3

(4)  Tak bylo stanoveno v bodě 3.4.3.6.2 příručky operačních postupů OLAF. V novém znění příručky z července 2011 byl tento bod vypuštěn.

4

(5)  Viz zápis ze zasedání ředitelů ze dne 23. června 2011.

5

(6)  Poznámka ARES (2011) 687782 ze dne 27. června 2011: „Jak je vám známo a jak již bylo řečeno na posledním zasedání skupiny „Clearing House“, pro Komisi je nepřijatelné, že počínaje květnem 2010 úřad OLAF přestal předávat závěrečné zprávy o vnitřních vyšetřováních uzavřených bez dalších opatření, jež se týkají jejích útvarů“ (neoficiální překlad).

6

(7)  Poznámka ARES (2011) 725801 ze dne 5. července 2011.

7

(8)  Poznámka „ve které jsme připomněli, že OLAF má v souladu s nařízením č. 1073/1999 povinnost předávat všechny závěrečné zprávy vypracované po skončení vnitřního vyšetřování, včetně zpráv o vyšetřováních uzavřených bez následných opatření“ (neoficiální překlad).

8

(9)  Avšak pouze ve dvou případech byl v doprovodném dopise k závěrečné zprávě výslovně zmíněn tento článek coby právní základ pro předávání zpráv.

9

(10)  Viz stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ze dne 23. června 2006 k oznámení o předběžné kontrole inspektora ochrany údajů Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) týkající se vnitřních vyšetřování úřadu OLAF (případ 2005-418).

10

(11)  SEK(2003) 871, úplné znění ze dne 14. srpna 2003.

11

(12)  Ustanovení čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999.

12

(13)  Znění čl. 1 odst. 3 přílohy IX služebního řádu: „Nemohou-li být na základě vyšetřování OLAFu úředníkovi prokázány vytýkané skutečnosti, bude příslušné vyšetřování uzavřeno bez dalších opatření z rozhodnutí ředitele OLAFu, který písemně uvědomí úředníka a jeho služební orgán.“

13

(14)  Rozhodnutí Komise 1999/396/ES, ESUO, Euratom ze dne 2. června 1999 o podmínkách a postupech vnitřního vyšetřování pro boj proti podvodům, úplatkářství a jiné nedovolené činnosti poškozující zájmy Společenství (SEK(1999) 802) (Úř. věst. L 149, 16.6.1999, s. 57). Pokud jde o ostatní orgány, viz jejich vnitřní rozhodnutí, kterými se provádí vzorové rozhodnutí v interinstitucionální dohodě.

14

(15)  Podle čl. 8 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999 GŘ OLAF členové dozorčího výboru zajistí, aby se používal tento článek [článek 8]a bývalé články 286 a 287 Smlouvy o ES.

15

(16)  Ustanovení čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999: „Na informace sdělené nebo získané v rámci vnitřního vyšetřování v jakékoli formě se vztahuje služební tajemství a jsou chráněny podle předpisů použitelných pro orgány Evropských společenství. Tyto informace nemohou být sděleny jiným osobám než těm, které se s nimi mají seznámit ze své funkce v rámci orgánů Evropských společenství nebo členských států, a nemohou být použity k jiným účelům než k boji proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti.“

16

(17)  Viz také bod 19 stanoviska dozorčího výboru č. 5/2010.

17

(18)  Viz také rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. září 2007, Nikolaou v. Komise, T-259/03, bod 191.

18

Nikolaou v. Komise

(19)  Ustanovení čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999.

19

(20)  Ustanovení čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001. Viz také bod 2.2.6. výše zmíněného stanoviska evropského inspektora ochrany údajů, jež se týká vnitřních vyšetřování.

20

(21)  Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.

21

(22)  Viz bod 2.2.6 stanoviska evropského inspektora ochrany údajů ze dne 27. března 2007 k oznámení o předběžné kontrole inspektora ochrany údajů Evropského úřadu pro boj proti podvodům, pokud jde o následné zpracování údajů (disciplinární, správní, soudní, finanční) (případy 2006-544, 2006-545, 2006-546 a 2006-547).

22

(23)  Viz bod 3.4. stanoviska evropského inspektora ochrany údajů, pokud jde o memorandum o porozumění (případ 2009–011) (Avis concernant une notification relative à un contrôle préalable reçue du délégué à la protection des données de la Commission européenne à propos de la gestion des informations transmises par l'OLAF dans le cadre du Memorandum of Understanding). Dozorčí výbor také upozornil na prohlášení Evropského soudu pro lidská práva, ve kterém se uvádí, že státní úředník nebo zaměstnanec ve veřejném sektoru, který upozorní na nedovolené nebo protiprávní chování, by měl být za určitých okolností chráněn, zvláště pokud je tento zaměstnanec členem malé skupiny osob, jež jsou si vědomy toho, co se v práci děje, a má tedy nejlepší předpoklad k tomu, aby jednal ve veřejném zájmu (viz následující rozsudky: rozsudek ze dne 12. února 2008, Guja v. Moldavsko [GC], č. 14277/04, bod 72; rozsudek ze dne 19. února 2009, Marchenko v. Ukrajina, č. 4063/04, bod 46; rozsudek ze dne 21. července 2011, Heinisch v. Německo, č. 28274/08, bod 63).

23

Guja v. Moldavsko

Marchenko v. Ukrajina

Heinisch v. Německo

(24)  Ustanovení čl. 27 odst. 2 bodů a) a b) nařízení (ES) č. 45/2001.

24

(25)  Viz bod 2.2.1 výše zmíněného stanoviska evropského inspektora ochrany údajů.

25

(26)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 8. července 2008, Franchet a Byk v. Komise (č. 2), T-48/05, bod 218 a rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. září 2007, Nikolaou v. Komise, T-259/03, bod 210.

26

Franchet a Byk

Komise

Nikolaou v. Komise

---