# Úradný vestník C 47/2012

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2012.047.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 47 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5517. februára 2012 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2012.047.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 47

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5517. februára 2012

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | DVOR AUDÍTOROV |
| 2012/C 047/01 | Stanovisko č. 7/2011 (predložené podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie) k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006 | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

DVOR AUDÍTOROV

2012/C 047/01

Stanovisko č. 7/2011 (predložené podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie) k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006

(predložené podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie)

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

DVOR AUDÍTOROV

| 17.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/1

---

STANOVISKO č. 7/2011

(predložené podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie)

k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006

2012/C 47/01

OBSAH

| | Body | Strana |
| --- | --- | --- |
| ÚVOD ... | 1 – 2 | 2 |
| ČASŤ I ... | 3 – 50 | 2 |
| Všeobecné pripomienky ... | 3 – 8 | 2 |
| Strategické záležitosti ... | 9 – 21 | 3 |
| Európska pridaná hodnota ... | 9 – 10 | 3 |
| Tematická koncentrácia ... | 11 – 13 | 4 |
| Spoločný strategický rámec ... | 14 | 4 |
| Zmluvy o partnerstve ... | 15 | 4 |
| Podmienky ex ante ... | 16 | 4 |
| Podmienky ex post (strednodobé preskúmanie výkonnosti, výkonnostná rezerva) ... | 17 – 18 | 5 |
| Makroekonomická podmienenosť ... | 19 – 20 | 5 |
| Spoločné akčné plány ... | 21 | 5 |
| Spoločné úpravy v oblasti riadenia a kontroly ... | 22 – 50 | 5 |
| Inštitucionálne kapacity ... | 22 – 23 | 5 |
| Vnútroštátny akreditačný systém ... | 24 – 26 | 5 |
| Vyhlásenie hospodárskeho subjektu o vierohodnosti ... | 27 – 29 | 6 |
| Zúčtovanie, prechodná závierka a finančné korekcie ... | 30 – 37 | 6 |
| Monitorovanie a hodnotenie ... | 38 – 39 | 7 |
| Zjednodušené a zefektívnené pravidlá oprávnenosti ... | 40 – 43 | 8 |
| Miestny rozvoj riadený Spoločenstvom ... | 44 – 45 | 8 |
| Finančné nástroje ... | 46 – 50 | 8 |
| ČASŤ II – Podrobné pripomienky k návrhu Komisie ... | 9 |

Body

Strana

ÚVOD ...

1 – 2

2

ČASŤ I ...

3 – 50

2

Všeobecné pripomienky ...

3 – 8

2

Strategické záležitosti ...

9 – 21

3

Európska pridaná hodnota ...

9 – 10

3

Tematická koncentrácia ...

11 – 13

4

Spoločný strategický rámec ...

14

4

Zmluvy o partnerstve ...

15

4

Podmienky ex ante ...

16

4

Podmienky ex post (strednodobé preskúmanie výkonnosti, výkonnostná rezerva) ...

17 – 18

5

Makroekonomická podmienenosť ...

19 – 20

5

Spoločné akčné plány ...

21

5

Spoločné úpravy v oblasti riadenia a kontroly ...

22 – 50

5

Inštitucionálne kapacity ...

22 – 23

5

Vnútroštátny akreditačný systém ...

24 – 26

5

Vyhlásenie hospodárskeho subjektu o vierohodnosti ...

27 – 29

6

Zúčtovanie, prechodná závierka a finančné korekcie ...

30 – 37

6

Monitorovanie a hodnotenie ...

38 – 39

7

Zjednodušené a zefektívnené pravidlá oprávnenosti ...

40 – 43

8

Miestny rozvoj riadený Spoločenstvom ...

44 – 45

8

Finančné nástroje ...

46 – 50

8

ČASŤ II – Podrobné pripomienky k návrhu Komisie ...

9

DVOR AUDÍTOROV EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej články 4 a 5, a Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej články 174 až 178, článok 287 ods. 4 druhý pododsek, články 317, 318 a 322,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (1), a na jeho vykonávacie pravidlá (2),

so zreteľom na žiadosť Rady o stanovisko, ktorú Dvor audítorov prijal 11. novembra 2011,

so zreteľom na návrh všeobecného nariadenia, ktorý predložila Komisia (3), ako aj na jej návrhy pre jednotlivé fondy (4),

so zreteľom na hodnotenie dosahu navrhovaného balíka nariadení, ktorým sa revidujú nariadenia platné pre riadenie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu (5),

so zreteľom na oznámenia Komisie s názvami Závery z piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti (6), Preskúmanie rozpočtu EÚ (7) a Rozpočet stratégie Európa 2020 (8),

so zreteľom na výročné a osobitné správy Dvora audítorov, ako aj na jeho stanovisko č. 2/2004 k modelu jednotného auditu (9), odpoveď Európskeho dvora audítorov na oznámenie Komisie s názvom Reformujeme rozpočet – meníme Európu (10), stanovisko Dvora audítorov č. 1/2010 s názvom Zlepšovanie finančného hospodárenia s rozpočtom Európskej únie: riziká a výzvy (11) a stanovisko Dvora audítorov č. 6/2010 k návrhu nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie o rozpočtových pravidlách (12),

keďže podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii koná Únia v oblastiach, ktoré nepatria do jej výlučnej právomoci, len v takom rozsahu a vtedy, ak ciele navrhovaného opatrenia z dôvodov rozsahu alebo účinkov možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie;

keďže podľa článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na podporu celkového harmonického rozvoja Únie rozvíja a uskutočňuje činnosti vedúce k posilneniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti;

keďže podľa článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je Komisia zodpovedná za plnenie rozpočtu podľa zásad riadneho finančného hospodárenia a od členských štátov sa vyžaduje, aby spolupracovali s Komisiou tak, aby zabezpečili využívanie rozpočtových prostriedkov v súlade s týmito zásadami,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

ÚVOD

| 1. | Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond námorného a rybného hospodárstva (EFNRH) [ďalej len „fondy SSR (13)“] presadzujú vzájomne sa dopĺňajúce ciele politiky a na ich riadení sa podieľajú členské štáty a Komisia. Fondy SSR by mohli predstavovať až 45 % celkových výdavkov v období rokov 2014 – 2020, ktorého hlavnou témou je stratégia Európa 2020 (14). Príspevok z rozpočtu EÚ na splnenie cieľov stratégie Európa 2020 preto závisí vo veľkej miere od hospodárneho, efektívneho a účinného využívania fondov SSR. Bude to mať dosah aj na dôveryhodnosť a legitímnosť činností EÚ. |
| --- | --- |

1.

Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond námorného a rybného hospodárstva (EFNRH) [ďalej len „fondy SSR (13)“] presadzujú vzájomne sa dopĺňajúce ciele politiky a na ich riadení sa podieľajú členské štáty a Komisia. Fondy SSR by mohli predstavovať až 45 % celkových výdavkov v období rokov 2014 – 2020, ktorého hlavnou témou je stratégia Európa 2020 (14). Príspevok z rozpočtu EÚ na splnenie cieľov stratégie Európa 2020 preto závisí vo veľkej miere od hospodárneho, efektívneho a účinného využívania fondov SSR. Bude to mať dosah aj na dôveryhodnosť a legitímnosť činností EÚ.

| 2. | Stanovisko Dvora audítorov v najväčšej možnej miere odráža štruktúru dôvodovej správy Komisie v súvislosti s obsahom všeobecného nariadenia. Pozostáva z dvoch častí. Prvá časť obsahuje všeobecné pripomienky a druhá podrobnú analýzu návrhu všeobecného nariadenia. |
| --- | --- |

2.

Stanovisko Dvora audítorov v najväčšej možnej miere odráža štruktúru dôvodovej správy Komisie v súvislosti s obsahom všeobecného nariadenia. Pozostáva z dvoch častí. Prvá časť obsahuje všeobecné pripomienky a druhá podrobnú analýzu návrhu všeobecného nariadenia.

ČASŤ I

Všeobecné pripomienky

| 3. | Cieľom návrhu všeobecného nariadenia Komisie je predložiť spoločný súbor základných pravidiel orientovaných na výsledky prostredníctvom zjednodušenia realizácie politík a väčšieho využívania podmienenosti. V návrhu sa riešia aj schopnosti členských štátov prijímať veľké objemy finančných prostriedkov EÚ a potreba posilniť ich administratívne a inštitucionálne kapacity. Navrhované zníženie maximálnej miery pridelených vnútroštátnych prostriedkov je významnou zmenou politiky, ktorej dosah musí Komisia posúdiť. |
| --- | --- |

3.

Cieľom návrhu všeobecného nariadenia Komisie je predložiť spoločný súbor základných pravidiel orientovaných na výsledky prostredníctvom zjednodušenia realizácie politík a väčšieho využívania podmienenosti. V návrhu sa riešia aj schopnosti členských štátov prijímať veľké objemy finančných prostriedkov EÚ a potreba posilniť ich administratívne a inštitucionálne kapacity. Navrhované zníženie maximálnej miery pridelených vnútroštátnych prostriedkov je významnou zmenou politiky, ktorej dosah musí Komisia posúdiť.

| 4. | Vo všeobecnosti tento návrh v podstate zachováva rámec, ktorý bol stanovený v predchádzajúcich programových obdobiach, hoci sa kladie väčší dôraz na zodpovednosti členských štátov, najmä pokiaľ ide o zavedené systémy a finančné hospodárenie. Príslušné úlohy a zodpovednosti Komisie a členských štátov zostávajú hlavnou témou koncepcie výdavkových nástrojov na politiku súdržnosti. Pre Úniu je neustálou výzvou dosiahnuť kvalitatívne dobré výsledky v systéme, v ktorom sa finančné prostriedky vopred prideľujú členským štátom a schopnosť prijímať ich je implicitným cieľom. Účinný dohľad a zodpovednosť Komisie za používanie finančných prostriedkov podporí schopnosť členských štátov úspešne využívať tieto finančné prostriedky. |
| --- | --- |

4.

Vo všeobecnosti tento návrh v podstate zachováva rámec, ktorý bol stanovený v predchádzajúcich programových obdobiach, hoci sa kladie väčší dôraz na zodpovednosti členských štátov, najmä pokiaľ ide o zavedené systémy a finančné hospodárenie. Príslušné úlohy a zodpovednosti Komisie a členských štátov zostávajú hlavnou témou koncepcie výdavkových nástrojov na politiku súdržnosti. Pre Úniu je neustálou výzvou dosiahnuť kvalitatívne dobré výsledky v systéme, v ktorom sa finančné prostriedky vopred prideľujú členským štátom a schopnosť prijímať ich je implicitným cieľom. Účinný dohľad a zodpovednosť Komisie za používanie finančných prostriedkov podporí schopnosť členských štátov úspešne využívať tieto finančné prostriedky.

| 5. | Úprava výdavkov na politiku súdržnosti je zložitá. Existuje šesť vrstiev pravidiel (spoločné ustanovenia, všeobecné ustanovenia, ustanovenia pre jednotlivé fondy, delegované akty, vykonávacie akty, usmernenia Komisie). Vnútroštátne právne predpisy tvoria v niektorých prípadoch ďalšiu vrstvu. Dvor audítorov zaznamenal pozitívne úsilie znížiť administratívne zaťaženie príjemcov (napríklad častejším využívaním paušálnych súm a štandardných nákladov). Zaťaženie správy EÚ a vnútroštátnych správ však zostáva vysoké a dokonca sa môže aj zvýšiť oproti súčasnému stavu. |
| --- | --- |

5.

Úprava výdavkov na politiku súdržnosti je zložitá. Existuje šesť vrstiev pravidiel (spoločné ustanovenia, všeobecné ustanovenia, ustanovenia pre jednotlivé fondy, delegované akty, vykonávacie akty, usmernenia Komisie). Vnútroštátne právne predpisy tvoria v niektorých prípadoch ďalšiu vrstvu. Dvor audítorov zaznamenal pozitívne úsilie znížiť administratívne zaťaženie príjemcov (napríklad častejším využívaním paušálnych súm a štandardných nákladov). Zaťaženie správy EÚ a vnútroštátnych správ však zostáva vysoké a dokonca sa môže aj zvýšiť oproti súčasnému stavu.

| 6. | Napriek deklarovanému zameraniu na výsledky je tento systém v zásade naďalej založený na vstupoch, a preto skôr orientovaný na súlad než na výkonnosť. Tento druhý cieľ je v podstate ponechaný na zavedenie výkonnostnej rezervy (ktorej úspech bude závisieť od schopnosti vypracovať vhodné ukazovatele) a spoločných akčných plánov s konkrétnymi cieľmi, ukazovateľmi výsledkov a výstupmi ako základu pre platby (s očakávaním, že súčasná štruktúra riadenia založená na vstupoch nebude viac potrebná). Ustanovenie o podmienkach ex ante by malo umožniť riešenie chýbajúcej koordinácie medzi rôznymi politikami EÚ, ktorá bola zaznamenaná v minulosti. |
| --- | --- |

6.

Napriek deklarovanému zameraniu na výsledky je tento systém v zásade naďalej založený na vstupoch, a preto skôr orientovaný na súlad než na výkonnosť. Tento druhý cieľ je v podstate ponechaný na zavedenie výkonnostnej rezervy (ktorej úspech bude závisieť od schopnosti vypracovať vhodné ukazovatele) a spoločných akčných plánov s konkrétnymi cieľmi, ukazovateľmi výsledkov a výstupmi ako základu pre platby (s očakávaním, že súčasná štruktúra riadenia založená na vstupoch nebude viac potrebná). Ustanovenie o podmienkach ex ante by malo umožniť riešenie chýbajúcej koordinácie medzi rôznymi politikami EÚ, ktorá bola zaznamenaná v minulosti.

| 7. | Dvor audítorov taktiež poukazuje na rozdiel medzi „spoločnými“ ustanoveniami (platnými pre všetky fondy SSR) a „všeobecnými“ ustanoveniami (platnými len pre niektoré z nich: EFRR, ESF a KF). To vedie k nesúrodému legislatívnemu rámcu a otázka znie, či by nebolo lepšie obmedziť všeobecné nariadenie na tie ustanovenia, ktoré platia pre všetkých päť fondov („spoločné ustanovenia“), a začleniť ostatné ustanovenia („všeobecné ustanovenia“) do nariadení pre jednotlivé fondy. |
| --- | --- |

7.

Dvor audítorov taktiež poukazuje na rozdiel medzi „spoločnými“ ustanoveniami (platnými pre všetky fondy SSR) a „všeobecnými“ ustanoveniami (platnými len pre niektoré z nich: EFRR, ESF a KF). To vedie k nesúrodému legislatívnemu rámcu a otázka znie, či by nebolo lepšie obmedziť všeobecné nariadenie na tie ustanovenia, ktoré platia pre všetkých päť fondov („spoločné ustanovenia“), a začleniť ostatné ustanovenia („všeobecné ustanovenia“) do nariadení pre jednotlivé fondy.

| 8. | Napokon by Dvor audítorov chcel poukázať na to, že pri niekoľkých aspektoch sú požiadavky právnych predpisov odložené na neskôr prostredníctvom delegovaných a vykonávacích aktov na základe článkov 290 a 291 ZFEÚ. Primerané predbežné konzultácie so všetkými zúčastnenými stranami budú preto kľúčové, aby sa zabezpečilo, že tieto akty sú plne v súlade s cieľmi stanovenými vo všeobecnom nariadení. Dvor audítorov osobitne poznamenáva, že záležitosti zahrnuté do delegovaných aktov, ktoré sa majú týkať menej podstatných prvkov právnych predpisov EÚ, v skutočnosti riešia kľúčové zložky budúceho systému politiky súdržnosti (15). Pokiaľ ide o prenesenie vykonávacích právomocí na Komisiu (16), Dvor audítorov poznamenáva, že v niekoľkých prípadoch sa postup (poradenstvo alebo preskúmanie) prijatia týchto aktov na základe nariadenia (EÚ) č. 182/2011 nekonkretizuje. V dôsledku toho príslušné úlohy Komisie a členských štátov naďalej nie sú definované (napr. v prípade pozastavenia platieb a finančných korekcií pozri článok 134 ods. 2 a článok 137 ods. 5 všeobecného nariadenia). |
| --- | --- |

8.

Napokon by Dvor audítorov chcel poukázať na to, že pri niekoľkých aspektoch sú požiadavky právnych predpisov odložené na neskôr prostredníctvom delegovaných a vykonávacích aktov na základe článkov 290 a 291 ZFEÚ. Primerané predbežné konzultácie so všetkými zúčastnenými stranami budú preto kľúčové, aby sa zabezpečilo, že tieto akty sú plne v súlade s cieľmi stanovenými vo všeobecnom nariadení. Dvor audítorov osobitne poznamenáva, že záležitosti zahrnuté do delegovaných aktov, ktoré sa majú týkať menej podstatných prvkov právnych predpisov EÚ, v skutočnosti riešia kľúčové zložky budúceho systému politiky súdržnosti (15). Pokiaľ ide o prenesenie vykonávacích právomocí na Komisiu (16), Dvor audítorov poznamenáva, že v niekoľkých prípadoch sa postup (poradenstvo alebo preskúmanie) prijatia týchto aktov na základe nariadenia (EÚ) č. 182/2011 nekonkretizuje. V dôsledku toho príslušné úlohy Komisie a členských štátov naďalej nie sú definované (napr. v prípade pozastavenia platieb a finančných korekcií pozri článok 134 ods. 2 a článok 137 ods. 5 všeobecného nariadenia).

Strategické záležitosti

Európska pridaná hodnota

| 9. | Dvor audítorov už zdôraznil, že je prirodzene nepravdepodobné, aby výdavkové programy, ktoré neprinášajú európsku pridanú hodnotu, boli účinným a efektívnym využitím peňazí daňových poplatníkov EÚ (17). Dvor audítorov preto odporučil vyjadriť koncept európskej pridanej hodnoty formou vhodnej politickej deklarácie alebo právnych predpisov EÚ, aby poskytoval politickým orgánom EÚ usmernenia na definovanie priorít v oblasti výdavkov (18). Zákonodarné orgány majú na to vhodnú príležitosť pri zavádzaní právneho rámca na obdobie rokov 2014 – 2020. |
| --- | --- |

9.

Dvor audítorov už zdôraznil, že je prirodzene nepravdepodobné, aby výdavkové programy, ktoré neprinášajú európsku pridanú hodnotu, boli účinným a efektívnym využitím peňazí daňových poplatníkov EÚ (17). Dvor audítorov preto odporučil vyjadriť koncept európskej pridanej hodnoty formou vhodnej politickej deklarácie alebo právnych predpisov EÚ, aby poskytoval politickým orgánom EÚ usmernenia na definovanie priorít v oblasti výdavkov (18). Zákonodarné orgány majú na to vhodnú príležitosť pri zavádzaní právneho rámca na obdobie rokov 2014 – 2020.

| 10. | Základnou podmienkou pridanej hodnoty výdavkov EÚ je, že musia ponúkať jasné a viditeľné prínosy pre EÚ a jej obyvateľov, ktoré by sa nemohli dosiahnuť financovaním iba na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni (19). Z tohto pohľadu Dvor audítorov navrhol prepracovať výdavkové programy z hľadiska prijateľných výstupov, pričom by programy boli založené na súbore konkrétnych cieľov a úhrady boli prepojené s dosahovaním výsledkov (20). Komisia podporila tento postoj vo svojom návrhu na zmenu a doplnenie nariadenia o rozpočtových pravidlách (21) a v dôvodovej správe k návrhu všeobecného nariadenia uvádza, že zameranie na výsledky bude jedným z hlavných charakteristických znakov nasledujúceho súboru programov (22). V skutočnosti, podobne ako návrh na zmenu a doplnenie nariadenia o rozpočtových pravidlách (23), navrhovaný budúci systém politiky súdržnosti nedosahuje túto ambíciu a je v zásade naďalej založený na vstupoch. Deklarovaný prechod na systém orientovaný na výkonnosť sa obmedzuje na zavedenie výkonnostnej rezervy a spoločných akčných plánov. |
| --- | --- |

10.

Základnou podmienkou pridanej hodnoty výdavkov EÚ je, že musia ponúkať jasné a viditeľné prínosy pre EÚ a jej obyvateľov, ktoré by sa nemohli dosiahnuť financovaním iba na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni (19). Z tohto pohľadu Dvor audítorov navrhol prepracovať výdavkové programy z hľadiska prijateľných výstupov, pričom by programy boli založené na súbore konkrétnych cieľov a úhrady boli prepojené s dosahovaním výsledkov (20). Komisia podporila tento postoj vo svojom návrhu na zmenu a doplnenie nariadenia o rozpočtových pravidlách (21) a v dôvodovej správe k návrhu všeobecného nariadenia uvádza, že zameranie na výsledky bude jedným z hlavných charakteristických znakov nasledujúceho súboru programov (22). V skutočnosti, podobne ako návrh na zmenu a doplnenie nariadenia o rozpočtových pravidlách (23), navrhovaný budúci systém politiky súdržnosti nedosahuje túto ambíciu a je v zásade naďalej založený na vstupoch. Deklarovaný prechod na systém orientovaný na výkonnosť sa obmedzuje na zavedenie výkonnostnej rezervy a spoločných akčných plánov.

Tematická koncentrácia

| 11. | Dvor audítorov už uviedol, že primeraná koncentrácia výdavkov podľa všetkého pravdepodobne podporí cieľ pridanej hodnoty (24), aby sa dosiahlo kritické množstvo a bolo pravdepodobnejšie, že pomoc EÚ bude mať hmatateľný dosah. |
| --- | --- |

11.

Dvor audítorov už uviedol, že primeraná koncentrácia výdavkov podľa všetkého pravdepodobne podporí cieľ pridanej hodnoty (24), aby sa dosiahlo kritické množstvo a bolo pravdepodobnejšie, že pomoc EÚ bude mať hmatateľný dosah.

| 12. | V návrhu (článok 9 návrhu všeobecného nariadenia) je uvedených 11 tematických cieľov odvodených zo stratégie Európa 2020. Spoločne predstavujú veľmi široký rozsah činností, na podporu ktorých možno vynaložiť finančné prostriedky z fondov SSR. Z týchto tematických cieľov by sa pomoc z EFRR mala zamerať na tri z nich (25), najmä na rozvinutejšie regióny a prechodné regióny. Štyri „tematické ciele“ sa navrhujú pre ESF (26). V rámci týchto „tematických cieľov“ je počet investičných priorít pre ESF obmedzený na štyri (článok 4 ods. 3 návrhu nariadenia o ESF). Z EFRR by sa však mohla poskytovať pomoc vo všetkých 32 plánovaných investičných prioritách (článok 5 návrhu nariadenia o EFRR). Tým by sa umožnilo financovať takmer akékoľvek projekty (27). Napokon pri niekoľkých tematických cieľoch sa koncentrácia nepovažuje za potrebnú (28) a v dôsledku toho bude pri týchto prioritách ešte ťažšie dosiahnuť kritické množstvo. |
| --- | --- |

12.

V návrhu (článok 9 návrhu všeobecného nariadenia) je uvedených 11 tematických cieľov odvodených zo stratégie Európa 2020. Spoločne predstavujú veľmi široký rozsah činností, na podporu ktorých možno vynaložiť finančné prostriedky z fondov SSR. Z týchto tematických cieľov by sa pomoc z EFRR mala zamerať na tri z nich (25), najmä na rozvinutejšie regióny a prechodné regióny. Štyri „tematické ciele“ sa navrhujú pre ESF (26). V rámci týchto „tematických cieľov“ je počet investičných priorít pre ESF obmedzený na štyri (článok 4 ods. 3 návrhu nariadenia o ESF). Z EFRR by sa však mohla poskytovať pomoc vo všetkých 32 plánovaných investičných prioritách (článok 5 návrhu nariadenia o EFRR). Tým by sa umožnilo financovať takmer akékoľvek projekty (27). Napokon pri niekoľkých tematických cieľoch sa koncentrácia nepovažuje za potrebnú (28) a v dôsledku toho bude pri týchto prioritách ešte ťažšie dosiahnuť kritické množstvo.

| 13. | Napokon, zatiaľ čo sa má pre EFRR, ESF a KF maximálna výška podpory definovať pre každú prioritnú os, v prípade EPFRV a EFNRH sa má maximálna výška podpory určiť na úrovni každého opatrenia. Tento rozdiel nie je nijako zdôvodnený. V súčasnosti sa sumy v programoch EPFRV prideľujú na prioritné osi, čo umožňuje stanoviť (a zamerať) rozpočty podľa cieľov, a nie podľa opatrení. |
| --- | --- |

13.

Napokon, zatiaľ čo sa má pre EFRR, ESF a KF maximálna výška podpory definovať pre každú prioritnú os, v prípade EPFRV a EFNRH sa má maximálna výška podpory určiť na úrovni každého opatrenia. Tento rozdiel nie je nijako zdôvodnený. V súčasnosti sa sumy v programoch EPFRV prideľujú na prioritné osi, čo umožňuje stanoviť (a zamerať) rozpočty podľa cieľov, a nie podľa opatrení.

Spoločný strategický rámec

| 14. | Ustanovenie o spoločnom strategickom rámci (článok 11 návrhu všeobecného nariadenia) má pretransformovať celkové a čiastkové ciele priorít Únie do hlavných opatrení pre fondy SSR. Spoločný strategický rámec by taktiež mal zaviesť mechanizmy koordinácie medzi kohéznymi fondmi a ostatnými politikami a nástrojmi EÚ (napr. finančné nástroje EIB, rámcové programy v oblasti výskumu, nástroj Spájame Európu a transeurópske dopravné siete, rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie). Vzhľadom na to, že sa významná časť fondov SSR navrhuje na výskum a inovácie, bude koordinácia v tejto oblasti obzvlášť dôležitá. Predpokladaná koordinácia by umožnila stanoviť mieru spolufinancovania z fondov na operačné programy, zohľadňujúc pritom rôzne zdroje financovania EÚ, čím by sa potenciálne zvýšil multiplikačný účinok zdrojov Únie. |
| --- | --- |

14.

Ustanovenie o spoločnom strategickom rámci (článok 11 návrhu všeobecného nariadenia) má pretransformovať celkové a čiastkové ciele priorít Únie do hlavných opatrení pre fondy SSR. Spoločný strategický rámec by taktiež mal zaviesť mechanizmy koordinácie medzi kohéznymi fondmi a ostatnými politikami a nástrojmi EÚ (napr. finančné nástroje EIB, rámcové programy v oblasti výskumu, nástroj Spájame Európu a transeurópske dopravné siete, rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie). Vzhľadom na to, že sa významná časť fondov SSR navrhuje na výskum a inovácie, bude koordinácia v tejto oblasti obzvlášť dôležitá. Predpokladaná koordinácia by umožnila stanoviť mieru spolufinancovania z fondov na operačné programy, zohľadňujúc pritom rôzne zdroje financovania EÚ, čím by sa potenciálne zvýšil multiplikačný účinok zdrojov Únie.

Zmluvy o partnerstve

| 15. | S cieľom podporiť výdavky orientované na výsledky sa v článku 14 návrhu všeobecného nariadenia stanovuje určenie odsúhlasených podmienok a cieľov. Na tento účel sa v návrhu predpokladá zavedenie zmluvy o partnerstve, ďalšej vrstvy v porovnaní so súčasným programovým obdobím. Je však potrebné zvážiť, či je toto ďalšie ustanovenie potrebné, alebo či by namiesto toho nebolo možné stanoviť podmienky a ciele v samotných programoch, stavajúc na implicitnej „dohode“ medzi EÚ a vnútroštátnymi orgánmi v operačných programoch, ktoré platia v súčasnom programovom období. |
| --- | --- |

15.

S cieľom podporiť výdavky orientované na výsledky sa v článku 14 návrhu všeobecného nariadenia stanovuje určenie odsúhlasených podmienok a cieľov. Na tento účel sa v návrhu predpokladá zavedenie zmluvy o partnerstve, ďalšej vrstvy v porovnaní so súčasným programovým obdobím. Je však potrebné zvážiť, či je toto ďalšie ustanovenie potrebné, alebo či by namiesto toho nebolo možné stanoviť podmienky a ciele v samotných programoch, stavajúc na implicitnej „dohode“ medzi EÚ a vnútroštátnymi orgánmi v operačných programoch, ktoré platia v súčasnom programovom období.

Podmienky ex ante

| 16. | Komisia navrhuje (článok 17 a príloha IV k návrhu všeobecného nariadenia) vymedziť niekoľko podmienok ex ante pre každý fond. Ide o kľúčový vývoj, ktorý by mohol posilniť „logiku intervencie“ činností EÚ tým, že sa podporí potrebné začlenenie financovania SSR do ostatných politík EÚ, a v konečnom dôsledku by mohol mať kladný dosah na účinnosť investícií. Z auditov Dvora audítorov skutočne vyplýva (29), že financovať projekty bez zohľadnenia širších požiadaviek politík EÚ (napr. ochrana životného prostredia a vodných zdrojov) a mimo komplexného plánu rozvoja so stanovením dlhodobých potrieb a priorít vhodných v danom kontexte nie je najúčinnejší spôsob využívania finančných prostriedkov EÚ. |
| --- | --- |

16.

Komisia navrhuje (článok 17 a príloha IV k návrhu všeobecného nariadenia) vymedziť niekoľko podmienok ex ante pre každý fond. Ide o kľúčový vývoj, ktorý by mohol posilniť „logiku intervencie“ činností EÚ tým, že sa podporí potrebné začlenenie financovania SSR do ostatných politík EÚ, a v konečnom dôsledku by mohol mať kladný dosah na účinnosť investícií. Z auditov Dvora audítorov skutočne vyplýva (29), že financovať projekty bez zohľadnenia širších požiadaviek politík EÚ (napr. ochrana životného prostredia a vodných zdrojov) a mimo komplexného plánu rozvoja so stanovením dlhodobých potrieb a priorít vhodných v danom kontexte nie je najúčinnejší spôsob využívania finančných prostriedkov EÚ.

Podmienky ex post (strednodobé preskúmanie výkonnosti, výkonnostná rezerva)

| 17. | Na nové obdobie Komisia taktiež plánuje uvoľniť 5 % finančných prostriedkov v závislosti od dosiahnutých výsledkov (články 18, 19 a 20 návrhu všeobecného nariadenia). Podobná výkonnostná rezerva existovala v rokoch 2000 – 2006 a jej úspech bol limitovaný z dôvodu veľmi obmedzenej výšky výdavkov, ktoré boli dokončené včas pre strednodobé preskúmanie a chýbajúcu vhodnú metodiku na posúdenie pokroku, ktorý programy dosiahli. V období rokov 2007 – 2013 členské štáty mohli zaviesť takúto rezervu, ale len veľmi málo z nich túto možnosť využilo. |
| --- | --- |

17.

Na nové obdobie Komisia taktiež plánuje uvoľniť 5 % finančných prostriedkov v závislosti od dosiahnutých výsledkov (články 18, 19 a 20 návrhu všeobecného nariadenia). Podobná výkonnostná rezerva existovala v rokoch 2000 – 2006 a jej úspech bol limitovaný z dôvodu veľmi obmedzenej výšky výdavkov, ktoré boli dokončené včas pre strednodobé preskúmanie a chýbajúcu vhodnú metodiku na posúdenie pokroku, ktorý programy dosiahli. V období rokov 2007 – 2013 členské štáty mohli zaviesť takúto rezervu, ale len veľmi málo z nich túto možnosť využilo.

| 18. | Z metódy na preskúmanie výkonnosti (podrobne uvedená v prílohe I k návrhu všeobecného nariadenia) vyplýva, že toto preskúmanie sa bude naďalej zameriavať na finančnú implementáciu (finančné ukazovatele), na výstupy a len v obmedzenej miere na výsledky (účinky, dosahy). V súlade s hodnotením dosahu by sa malo taktiež zvážiť, či by bolo reálne stanoviť súbor ucelených ukazovateľov, ako by bolo možné identifikovať faktory, ktoré nesúvisia s konkrétnym programom, ako by bolo možné zvážiť výsledky, ktoré budú viditeľné len z dlhodobého hľadiska (30). Pridaná hodnota výkonnostnej rezervy sa značne zníži, ak sa stanovia veľmi nízke alebo ľahko dosiahnuteľné ciele alebo ak platby za výkonnosť budú napokon založené najmä na absorpčnej schopnosti, ako to Dvor audítorov zaznamenal v období rokov 2000 – 2006. Pridelenie výkonnostnej rezervy by okrem toho malo byť podmienené dostatočnou implementáciou operačných programov (31). Preto by sa malo stanoviť, že referenčné roky na preskúmanie výkonnosti, v súčasnosti roky 2016 a 2018, budú prehodnotené v prípade oneskoreného začiatku programov. |
| --- | --- |

18.

Z metódy na preskúmanie výkonnosti (podrobne uvedená v prílohe I k návrhu všeobecného nariadenia) vyplýva, že toto preskúmanie sa bude naďalej zameriavať na finančnú implementáciu (finančné ukazovatele), na výstupy a len v obmedzenej miere na výsledky (účinky, dosahy). V súlade s hodnotením dosahu by sa malo taktiež zvážiť, či by bolo reálne stanoviť súbor ucelených ukazovateľov, ako by bolo možné identifikovať faktory, ktoré nesúvisia s konkrétnym programom, ako by bolo možné zvážiť výsledky, ktoré budú viditeľné len z dlhodobého hľadiska (30). Pridaná hodnota výkonnostnej rezervy sa značne zníži, ak sa stanovia veľmi nízke alebo ľahko dosiahnuteľné ciele alebo ak platby za výkonnosť budú napokon založené najmä na absorpčnej schopnosti, ako to Dvor audítorov zaznamenal v období rokov 2000 – 2006. Pridelenie výkonnostnej rezervy by okrem toho malo byť podmienené dostatočnou implementáciou operačných programov (31). Preto by sa malo stanoviť, že referenčné roky na preskúmanie výkonnosti, v súčasnosti roky 2016 a 2018, budú prehodnotené v prípade oneskoreného začiatku programov.

Makroekonomická podmienenosť

| 19. | Medzi navrhovaným súborom podmienok Komisia taktiež navrhuje (články 11 a 21 návrhu všeobecného nariadenia) vytvoriť prepojenie medzi politikou súdržnosti a hospodárskym riadením Únie, napríklad postup pri nadmernom schodku, postup pri nadmernej nerovnováhe a európsky semester koordinácie hospodárskej politiky. Komisia by mohla požiadať o preskúmanie programov alebo pozastaviť financovanie, ak sa neprijmú nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

19.

Medzi navrhovaným súborom podmienok Komisia taktiež navrhuje (články 11 a 21 návrhu všeobecného nariadenia) vytvoriť prepojenie medzi politikou súdržnosti a hospodárskym riadením Únie, napríklad postup pri nadmernom schodku, postup pri nadmernej nerovnováhe a európsky semester koordinácie hospodárskej politiky. Komisia by mohla požiadať o preskúmanie programov alebo pozastaviť financovanie, ak sa neprijmú nápravné opatrenia.

| 20. | Uplatnenie plánovanej makroekonomickej podmienenosti by si vyžadovalo pozorné zváženie, pretože by mohlo spôsobiť ťažkosti pri realizácii programov SSR, právnu neistotu a potenciálne riziko pre splnenie dlhodobých záväzkov príslušných partnerov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni vyplývajúcich zo zmlúv o partnerstve. |
| --- | --- |

20.

Uplatnenie plánovanej makroekonomickej podmienenosti by si vyžadovalo pozorné zváženie, pretože by mohlo spôsobiť ťažkosti pri realizácii programov SSR, právnu neistotu a potenciálne riziko pre splnenie dlhodobých záväzkov príslušných partnerov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni vyplývajúcich zo zmlúv o partnerstve.

Spoločné akčné plány

| 21. | S cieľom zjednodušiť a posilniť orientáciu fondov EÚ na výsledky Komisia navrhuje zaviesť spoločné akčné plány (článok 93 návrhu všeobecného nariadenia) pre EFRR, ESF a KF. Tieto plány zahŕňajú skupinu projektov v rámci operačného programu, pričom sú finančné prostriedky EÚ priamo prepojené na dodržiavanie konkrétnych cieľov a výstupov, dohodnutých čiastkových cieľov a ukazovateľov výsledkov. Takýto nástroj by mohol predstavovať alternatívny intervenčný mechanizmus orientovaný na výsledky, pokiaľ nahradí, a nielen doplní, súčasnú štruktúru riadenia založenú na vstupoch. |
| --- | --- |

21.

S cieľom zjednodušiť a posilniť orientáciu fondov EÚ na výsledky Komisia navrhuje zaviesť spoločné akčné plány (článok 93 návrhu všeobecného nariadenia) pre EFRR, ESF a KF. Tieto plány zahŕňajú skupinu projektov v rámci operačného programu, pričom sú finančné prostriedky EÚ priamo prepojené na dodržiavanie konkrétnych cieľov a výstupov, dohodnutých čiastkových cieľov a ukazovateľov výsledkov. Takýto nástroj by mohol predstavovať alternatívny intervenčný mechanizmus orientovaný na výsledky, pokiaľ nahradí, a nielen doplní, súčasnú štruktúru riadenia založenú na vstupoch.

Spoločné úpravy v oblasti riadenia a kontroly

Inštitucionálne kapacity

| 22. | Primerané inštitucionálne kapacity sú potrebné, aby sa zabezpečilo, že finančné prostriedky EÚ budú správne vynaložené na podporu trvalého hospodárskeho rozvoja. Účinnosť vnútroštátnych systémov riadenia a kontroly by preto mala byť zabezpečená od začiatku. Samotné nariadenie však nestačí (32). Kľúčovú úlohu v tomto ohľade zohrajú každodenné činnosti manažérov v Komisii a členských štátoch, na ktorých systémy sa veľmi spolieha pri záruke na úrovni EÚ. Napríklad v analýze chýb v politike súdržnosti za roky 2006 – 2009, ktorú vypracovala Komisia, sa poukazuje na nedostatky v administratívnych kapacitách a vnútroštátnych systémoch riadenia a kontroly ako na hlavné faktory vysvetľujúce chyby (33). |
| --- | --- |

22.

Primerané inštitucionálne kapacity sú potrebné, aby sa zabezpečilo, že finančné prostriedky EÚ budú správne vynaložené na podporu trvalého hospodárskeho rozvoja. Účinnosť vnútroštátnych systémov riadenia a kontroly by preto mala byť zabezpečená od začiatku. Samotné nariadenie však nestačí (32). Kľúčovú úlohu v tomto ohľade zohrajú každodenné činnosti manažérov v Komisii a členských štátoch, na ktorých systémy sa veľmi spolieha pri záruke na úrovni EÚ. Napríklad v analýze chýb v politike súdržnosti za roky 2006 – 2009, ktorú vypracovala Komisia, sa poukazuje na nedostatky v administratívnych kapacitách a vnútroštátnych systémoch riadenia a kontroly ako na hlavné faktory vysvetľujúce chyby (33).

| 23. | Dvor audítorov poznamenáva, že jeden z tematických cieľov predkladaných v návrhu všeobecného nariadenia je „zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy“. Je to skôr predpoklad na dosiahnutie ostatných 10 tematických cieľov než samotný cieľ. Dvor audítorov taktiež poznamenáva, že podpora administratívnej kapacity je obmedzená pre ESF na členské štáty s menej rozvinutými regiónmi alebo členské štáty oprávnené na Kohézny fond; nie je to tak v prípade EFRR, hoci vnútroštátne systémy týchto dvoch fondov podliehajú podobným požiadavkám. |
| --- | --- |

23.

Dvor audítorov poznamenáva, že jeden z tematických cieľov predkladaných v návrhu všeobecného nariadenia je „zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy“. Je to skôr predpoklad na dosiahnutie ostatných 10 tematických cieľov než samotný cieľ. Dvor audítorov taktiež poznamenáva, že podpora administratívnej kapacity je obmedzená pre ESF na členské štáty s menej rozvinutými regiónmi alebo členské štáty oprávnené na Kohézny fond; nie je to tak v prípade EFRR, hoci vnútroštátne systémy týchto dvoch fondov podliehajú podobným požiadavkám.

Vnútroštátny akreditačný systém

| 24. | Zavedením akreditačného postupu sa v návrhu všeobecného nariadenia posilňujú zodpovednosti členských štátov za administratívne kapacity vnútroštátnych riadiacich a kontrolných orgánov (odôvodnenie 42 až 44 a článok 64 návrhu všeobecného nariadenia). Zámerom je podriadiť akreditačnému postupu všetky orgány zodpovedné za riadenie a kontrolu fondov SSR (článok 64 ods. 1 návrhu všeobecného nariadenia). Vnútroštátne orgány by tak akreditovali riadiace orgány a v prípade potreby certifikačné orgány za implementáciu EFRR, ESF a KF. |
| --- | --- |

24.

Zavedením akreditačného postupu sa v návrhu všeobecného nariadenia posilňujú zodpovednosti členských štátov za administratívne kapacity vnútroštátnych riadiacich a kontrolných orgánov (odôvodnenie 42 až 44 a článok 64 návrhu všeobecného nariadenia). Zámerom je podriadiť akreditačnému postupu všetky orgány zodpovedné za riadenie a kontrolu fondov SSR (článok 64 ods. 1 návrhu všeobecného nariadenia). Vnútroštátne orgány by tak akreditovali riadiace orgány a v prípade potreby certifikačné orgány za implementáciu EFRR, ESF a KF.

| 25. | Dvor audítorov zastáva názor, že Komisia, ktorá nesie konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu, by mala plniť úlohu dohľadu nad týmto procesom, aby zmiernila riziko odhalenia akýchkoľvek zlyhaní až počas následných kontrol, čo môže viesť k častejším kontrolám, požiadavkám na akčné plány a finančným korekciám (34). Súčasťou tejto úlohy by malo byť, aby Komisia potvrdila, napríklad vo výročných správach o činnosti generálnych riaditeľov, že riadiace a kontrolné orgány spĺňajú podmienky na vnútroštátnu akreditáciu, ako je to stanovené v príslušnom delegovanom akte. To by si vyžadovalo na začiatku programov posúdiť písomné dôkazy predložené členskými štátmi a následne preskúmať fungovanie systémov, napríklad na základe rizika v súlade s návrhom, ktorý je uvedený v dôvodovej správe (35). |
| --- | --- |

25.

Dvor audítorov zastáva názor, že Komisia, ktorá nesie konečnú zodpovednosť za plnenie rozpočtu, by mala plniť úlohu dohľadu nad týmto procesom, aby zmiernila riziko odhalenia akýchkoľvek zlyhaní až počas následných kontrol, čo môže viesť k častejším kontrolám, požiadavkám na akčné plány a finančným korekciám (34). Súčasťou tejto úlohy by malo byť, aby Komisia potvrdila, napríklad vo výročných správach o činnosti generálnych riaditeľov, že riadiace a kontrolné orgány spĺňajú podmienky na vnútroštátnu akreditáciu, ako je to stanovené v príslušnom delegovanom akte. To by si vyžadovalo na začiatku programov posúdiť písomné dôkazy predložené členskými štátmi a následne preskúmať fungovanie systémov, napríklad na základe rizika v súlade s návrhom, ktorý je uvedený v dôvodovej správe (35).

| 26. | Okrem toho sa v návrhu všeobecného nariadenia stanovuje, že kontrolné orgány, ktoré poskytujú stanovisko k ročným účtovným závierkam SSR predloženým Komisii, menujú členské štáty. Dvor audítorov zastáva názor, že keďže Komisia využíva prácu týchto orgánov ako zdroj záruky, mala by preskúmať (systematickými kontrolami na mieste) ich systémy a ich výkonnosť, aby sa ubezpečila, že je ich práca spoľahlivá (36). Dvor audítorov taktiež poukazuje na to, že úloha ročných účtovných závierok a ich auditu nie je z návrhu Komisie zrejmá. Rozsiahle účtovné údaje sa majú predkladať v polovici rozpočtového roku (v súčasnosti sa to nevyžaduje pre účtovnú závierku Komisie), ale v návrhu nie je jasná požiadavka na spoľahlivé údaje na konci roka (údaje, ktoré sa požadujú pre účtovnú závierku Komisie). Návrh Komisie si preto vyžaduje značné objasnenie. |
| --- | --- |

26.

Okrem toho sa v návrhu všeobecného nariadenia stanovuje, že kontrolné orgány, ktoré poskytujú stanovisko k ročným účtovným závierkam SSR predloženým Komisii, menujú členské štáty. Dvor audítorov zastáva názor, že keďže Komisia využíva prácu týchto orgánov ako zdroj záruky, mala by preskúmať (systematickými kontrolami na mieste) ich systémy a ich výkonnosť, aby sa ubezpečila, že je ich práca spoľahlivá (36). Dvor audítorov taktiež poukazuje na to, že úloha ročných účtovných závierok a ich auditu nie je z návrhu Komisie zrejmá. Rozsiahle účtovné údaje sa majú predkladať v polovici rozpočtového roku (v súčasnosti sa to nevyžaduje pre účtovnú závierku Komisie), ale v návrhu nie je jasná požiadavka na spoľahlivé údaje na konci roka (údaje, ktoré sa požadujú pre účtovnú závierku Komisie). Návrh Komisie si preto vyžaduje značné objasnenie.

Vyhlásenie hospodárskeho subjektu o vierohodnosti

| 27. | Na podporu opatrení v oblasti istoty a finančného hospodárenia Komisia navrhuje zaviesť vyhlásenie hospodárskeho subjektu o vierohodnosti, ktoré zostavujú riadiace orgány operačných programov [článok 114 ods. 4 písm. e) návrhu všeobecného nariadenia]. Toto vyhlásenie bude zahŕňať fungovanie systémov riadenia a kontroly, zákonnosť a správnosť príslušných transakcií a dodržiavanie zásady riadneho finančného hospodárenia (37). |
| --- | --- |

27.

Na podporu opatrení v oblasti istoty a finančného hospodárenia Komisia navrhuje zaviesť vyhlásenie hospodárskeho subjektu o vierohodnosti, ktoré zostavujú riadiace orgány operačných programov [článok 114 ods. 4 písm. e) návrhu všeobecného nariadenia]. Toto vyhlásenie bude zahŕňať fungovanie systémov riadenia a kontroly, zákonnosť a správnosť príslušných transakcií a dodržiavanie zásady riadneho finančného hospodárenia (37).

| 28. | Ako uviedol Dvor audítorov, či tieto vyhlásenia poskytnú Komisii užitočné informácie na účely získania istoty, závisí od rozsahu a kvality činnosti, ktorá viedla k vypracovaniu týchto informácií (38). To by sa malo objasniť vo vykonávacom akte, ktorým sa prijme vzor vyhlásenia hospodárskeho subjektu. V tejto súvislosti Dvor audítorov upozorňuje na nedostatky zistené v oblasti poľnohospodárstva (39) (nedostatočný základ pre vyhlásenie o vierohodnosti platobných agentúr, obmedzená pridaná hodnota zo stanoviska certifikačných orgánov), ktoré, pokiaľ sa nevyriešia, obmedzia istotu, ktorú Komisia môže získať z týchto vyhlásení. |
| --- | --- |

28.

Ako uviedol Dvor audítorov, či tieto vyhlásenia poskytnú Komisii užitočné informácie na účely získania istoty, závisí od rozsahu a kvality činnosti, ktorá viedla k vypracovaniu týchto informácií (38). To by sa malo objasniť vo vykonávacom akte, ktorým sa prijme vzor vyhlásenia hospodárskeho subjektu. V tejto súvislosti Dvor audítorov upozorňuje na nedostatky zistené v oblasti poľnohospodárstva (39) (nedostatočný základ pre vyhlásenie o vierohodnosti platobných agentúr, obmedzená pridaná hodnota zo stanoviska certifikačných orgánov), ktoré, pokiaľ sa nevyriešia, obmedzia istotu, ktorú Komisia môže získať z týchto vyhlásení.

| 29. | Dvor audítorov taktiež poznamenáva, že rozsah, v akom môžu tieto vyhlásenia zmysluplne pokryť riadne finančné hospodárenie s výdavkami na politiku súdržnosti, bude závisieť od odklonu od súčasného zamerania na procesy a finančnú implementáciu smerom k systému orientovanému na výkon s kritériami, na základe ktorých sa má merať výkonnosť. V tejto súvislosti, ako je uvedené vyššie (pozri bod 6), systém politiky súdržnosti je v zásade naďalej založený na vstupoch, a hoci riadiaci orgán nesie v zásade každodennú zodpovednosť za zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia, opis jeho úloh sa v podstate týka len požiadaviek súladu (40). |
| --- | --- |

29.

Dvor audítorov taktiež poznamenáva, že rozsah, v akom môžu tieto vyhlásenia zmysluplne pokryť riadne finančné hospodárenie s výdavkami na politiku súdržnosti, bude závisieť od odklonu od súčasného zamerania na procesy a finančnú implementáciu smerom k systému orientovanému na výkon s kritériami, na základe ktorých sa má merať výkonnosť. V tejto súvislosti, ako je uvedené vyššie (pozri bod 6), systém politiky súdržnosti je v zásade naďalej založený na vstupoch, a hoci riadiaci orgán nesie v zásade každodennú zodpovednosť za zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia, opis jeho úloh sa v podstate týka len požiadaviek súladu (40).

Zúčtovanie, prechodná závierka a finančné korekcie

| 30. | Komisia navrhuje zaviesť postup ročného zúčtovania a ročnej prechodnej závierky ukončených operácií alebo výdavkov (články 130 a 131 návrhu všeobecného nariadenia). |
| --- | --- |

30.

Komisia navrhuje zaviesť postup ročného zúčtovania a ročnej prechodnej závierky ukončených operácií alebo výdavkov (články 130 a 131 návrhu všeobecného nariadenia).

| 31. | Dvor audítorov poznamenáva, že „rozhodnutie o zúčtovaní“ (článok 76 návrhu) „pokrýva úplnosť, presnosť a správnosť predložených účtovných závierok bez toho, aby bola dotknutá akákoľvek následná finančná korekcia“. Keďže rozhodnutie o ročnom zúčtovaní by nezahŕňalo zákonnosť a správnosť príslušných transakcií, problémy, na ktoré Dvor audítorov poukázal v súvislosti s výdavkami v oblasti poľnohospodárstva (41), sa budú týkať aj všetkých fondov SSR. Dvor audítorov odporúča zosúladiť článok 76 s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách. Taktiež, ako sa uvádza v osobitnej správe Dvora audítorov č. 7/2010, Dvor audítorov odporúča stanoviť časové termíny pre všetky fázy postupu, a najmä lehoty pre Komisiu na prijatie konečného rozhodnutia pre konkrétny rozpočtový rok. |
| --- | --- |

31.

Dvor audítorov poznamenáva, že „rozhodnutie o zúčtovaní“ (článok 76 návrhu) „pokrýva úplnosť, presnosť a správnosť predložených účtovných závierok bez toho, aby bola dotknutá akákoľvek následná finančná korekcia“. Keďže rozhodnutie o ročnom zúčtovaní by nezahŕňalo zákonnosť a správnosť príslušných transakcií, problémy, na ktoré Dvor audítorov poukázal v súvislosti s výdavkami v oblasti poľnohospodárstva (41), sa budú týkať aj všetkých fondov SSR. Dvor audítorov odporúča zosúladiť článok 76 s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách. Taktiež, ako sa uvádza v osobitnej správe Dvora audítorov č. 7/2010, Dvor audítorov odporúča stanoviť časové termíny pre všetky fázy postupu, a najmä lehoty pre Komisiu na prijatie konečného rozhodnutia pre konkrétny rozpočtový rok.

| 32. | Podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách (článok 53b ods. 4) a pravidiel na jeho vykonávanie (článok 42) účelom postupu zúčtovania je stanovenie objemu výdavkov uznaných za zúčtovateľné na ťarchu rozpočtu po vykonaní primeraných kontrol Komisiou. V návrhu všeobecného nariadenia by sa kontroly Komisie vykonávali až po zúčtovaní, a pri tomto procese by sa teda nezohľadňovali finančné korekcie. |
| --- | --- |

32.

Podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách (článok 53b ods. 4) a pravidiel na jeho vykonávanie (článok 42) účelom postupu zúčtovania je stanovenie objemu výdavkov uznaných za zúčtovateľné na ťarchu rozpočtu po vykonaní primeraných kontrol Komisiou. V návrhu všeobecného nariadenia by sa kontroly Komisie vykonávali až po zúčtovaní, a pri tomto procese by sa teda nezohľadňovali finančné korekcie.

| 33. | Komisia sa prostredníctvom prechodnej závierky snaží zabezpečiť právnu istotu jednotlivým príjemcom, pokiaľ ide o oprávnené výdavky za príslušný rok, a znížiť zaťaženie súvisiace s dlhým obdobím uchovávania dokumentov. Rovnako ako zúčtovanie, aj prechodná závierka podlieha ďalším kontrolám, a teda sa nemôže považovať za konečné ukončenie operácií. Prechodná závierka však môže pre oblasť súdržnosti priniesť potenciálne výhody, pretože kontroly a audity na úrovni členských štátov sa budú musieť vykonať v skoršej fáze, čo umožní zabezpečiť lepšie mechanizmy preventívnej kontroly. Skutočnosť, že akákoľvek nezrovnalosť zistená po predložení ročnej účtovnej závierky automaticky povedie k čistej finančnej korekcii (článok 137 ods. 6 návrhu všeobecného nariadenia), je dôsledkom zvýšenej zodpovednosti členských štátov a spoliehania sa na ich žiadosti o preplatenie výdavkov. |
| --- | --- |

33.

Komisia sa prostredníctvom prechodnej závierky snaží zabezpečiť právnu istotu jednotlivým príjemcom, pokiaľ ide o oprávnené výdavky za príslušný rok, a znížiť zaťaženie súvisiace s dlhým obdobím uchovávania dokumentov. Rovnako ako zúčtovanie, aj prechodná závierka podlieha ďalším kontrolám, a teda sa nemôže považovať za konečné ukončenie operácií. Prechodná závierka však môže pre oblasť súdržnosti priniesť potenciálne výhody, pretože kontroly a audity na úrovni členských štátov sa budú musieť vykonať v skoršej fáze, čo umožní zabezpečiť lepšie mechanizmy preventívnej kontroly. Skutočnosť, že akákoľvek nezrovnalosť zistená po predložení ročnej účtovnej závierky automaticky povedie k čistej finančnej korekcii (článok 137 ods. 6 návrhu všeobecného nariadenia), je dôsledkom zvýšenej zodpovednosti členských štátov a spoliehania sa na ich žiadosti o preplatenie výdavkov.

| 34. | Ako sa uvádza vyššie, systém politiky súdržnosti je rozvrhnutý ako viacročný proces. Komisia sa nesnaží o súlad výdavkov v danom roku, ale o niekoľko rokov neskôr, a napokon vo fáze ukončovania operačných programov. Mechanizmy finančných korekcií sú hlavným nástrojom na tento účel. Mali by ich uplatňovať predovšetkým samotné členské štáty. Keď členské štáty neopravia nezrovnalosti, Komisia môže následne uložiť finančné korekcie členským štátom. |
| --- | --- |

34.

Ako sa uvádza vyššie, systém politiky súdržnosti je rozvrhnutý ako viacročný proces. Komisia sa nesnaží o súlad výdavkov v danom roku, ale o niekoľko rokov neskôr, a napokon vo fáze ukončovania operačných programov. Mechanizmy finančných korekcií sú hlavným nástrojom na tento účel. Mali by ich uplatňovať predovšetkým samotné členské štáty. Keď členské štáty neopravia nezrovnalosti, Komisia môže následne uložiť finančné korekcie členským štátom.

| 35. | Počas nedávnych auditov Dvora audítorov sa potvrdili predchádzajúce zistenia (42). Napriek dlhému administratívnemu procesu neexistuje záruka, že mechanizmami finančných korekcií sa dostatočne vykompenzujú odhalené chyby a všetky významné otázky budú vyriešené pri ukončovaní operačných programov. Neexistujú dôkazy ani o tom, že mechanizmy finančných korekcií povedú k trvalým zlepšeniam systémov, tak aby sa zistené chyby neopakovali. Jedným z dôvodov je ich obmedzený finančný dosah (a teda slabá motivácia pre členské štáty zlepšovať výkonnosť systémov), keďže väčšina „neoprávnených“ výdavkov sa nahrádza inými národnými výdavkami, ktoré vytvárajú bezpečnostnú zónu. Tým však príslušné transakcie nie sú menej nezákonné/nesprávne a účinkom finančných korekcií je presunutie nákladov na (zamietnuté) nezákonné/nesprávne transakcie z rozpočtu EÚ na štátne rozpočty. Koneční príjemcovia možno nakoniec nepocítia žiadny účinok. |
| --- | --- |

35.

Počas nedávnych auditov Dvora audítorov sa potvrdili predchádzajúce zistenia (42). Napriek dlhému administratívnemu procesu neexistuje záruka, že mechanizmami finančných korekcií sa dostatočne vykompenzujú odhalené chyby a všetky významné otázky budú vyriešené pri ukončovaní operačných programov. Neexistujú dôkazy ani o tom, že mechanizmy finančných korekcií povedú k trvalým zlepšeniam systémov, tak aby sa zistené chyby neopakovali. Jedným z dôvodov je ich obmedzený finančný dosah (a teda slabá motivácia pre členské štáty zlepšovať výkonnosť systémov), keďže väčšina „neoprávnených“ výdavkov sa nahrádza inými národnými výdavkami, ktoré vytvárajú bezpečnostnú zónu. Tým však príslušné transakcie nie sú menej nezákonné/nesprávne a účinkom finančných korekcií je presunutie nákladov na (zamietnuté) nezákonné/nesprávne transakcie z rozpočtu EÚ na štátne rozpočty. Koneční príjemcovia možno nakoniec nepocítia žiadny účinok.

| 36. | Účinnosť týchto mechanizmov závisí od toho, akým spôsobom motivujú k spätnému získaniu neoprávnených platieb od konečných príjemcov a k zlepšeniu systémov dohľadu a kontroly. V prípade chýb zistených v jednotlivých transakciách, pri ktorých chybu zapríčinil konečný príjemca, sa očakáva začatie postupu spätného získania (43). Komisia by teda mala zúčtovať nezrovnalosti len vtedy, keď členský štát aspoň inicioval tento postup. |
| --- | --- |

36.

Účinnosť týchto mechanizmov závisí od toho, akým spôsobom motivujú k spätnému získaniu neoprávnených platieb od konečných príjemcov a k zlepšeniu systémov dohľadu a kontroly. V prípade chýb zistených v jednotlivých transakciách, pri ktorých chybu zapríčinil konečný príjemca, sa očakáva začatie postupu spätného získania (43). Komisia by teda mala zúčtovať nezrovnalosti len vtedy, keď členský štát aspoň inicioval tento postup.

| 37. | A napokon je potrebné zhodnotiť reálnosť zámeru uplatňovať finančné korekcie v prípadoch, keď dosahovanie míľnikov a cieľov výrazne zaostáva (odôvodnenie 18, článok 20 ods. 4). Komisia nemusí byť schopná posúdiť spoľahlivosť údajov poskytnutých členskými štátmi a nemusí mať k dispozícii nezávislý zdroj informácií (pozri bod 39). Rovnako je potrebné definovať, čo znamená „výrazné“ zaostávanie v dosahovaní míľnikov a cieľov. |
| --- | --- |

37.

A napokon je potrebné zhodnotiť reálnosť zámeru uplatňovať finančné korekcie v prípadoch, keď dosahovanie míľnikov a cieľov výrazne zaostáva (odôvodnenie 18, článok 20 ods. 4). Komisia nemusí byť schopná posúdiť spoľahlivosť údajov poskytnutých členskými štátmi a nemusí mať k dispozícii nezávislý zdroj informácií (pozri bod 39). Rovnako je potrebné definovať, čo znamená „výrazné“ zaostávanie v dosahovaní míľnikov a cieľov.

Monitorovanie a hodnotenie

| 38. | Podľa návrhu všeobecného nariadenia (článok 24) sa v každom financovanom programe vymedzia priority, v rámci ktorých sa stanovia špecifické ciele. V každej priorite sa určia ukazovatele na posúdenie pokroku implementácie programu s cieľom dosiahnuť ciele ako základ monitorovania, hodnotenia a preskúmania výkonnosti (finančné ukazovatele súvisiace s vyčlenenými výdavkami; ukazovatele výstupov súvisiace s podporovanými operáciami; ukazovatele výsledkov súvisiace s prioritami). Tieto ukazovatele budú zahŕňať hlavne výstupy, ale tiež niektoré priebežné výsledky. Riadiace orgány vykonajú za každú prioritnú os minimálne jedno hodnotenie účinkov a účinnosti intervenčných opatrení počas programového obdobia. |
| --- | --- |

38.

Podľa návrhu všeobecného nariadenia (článok 24) sa v každom financovanom programe vymedzia priority, v rámci ktorých sa stanovia špecifické ciele. V každej priorite sa určia ukazovatele na posúdenie pokroku implementácie programu s cieľom dosiahnuť ciele ako základ monitorovania, hodnotenia a preskúmania výkonnosti (finančné ukazovatele súvisiace s vyčlenenými výdavkami; ukazovatele výstupov súvisiace s podporovanými operáciami; ukazovatele výsledkov súvisiace s prioritami). Tieto ukazovatele budú zahŕňať hlavne výstupy, ale tiež niektoré priebežné výsledky. Riadiace orgány vykonajú za každú prioritnú os minimálne jedno hodnotenie účinkov a účinnosti intervenčných opatrení počas programového obdobia.

| 39. | V dôsledku toho sa v návrhu všeobecného nariadenia od členských štátov požaduje, aby predkladali značné množstvo údajov na účely monitorovania a hodnotenia programov (články 41 až 50 návrhu všeobecného nariadenia). Počas auditov Dvora audítorov (44) sa zistili vážne nedostatky v súvislosti s relevantnosťou a spoľahlivosťou informácií predkladaných členskými štátmi Komisii. Zámer podmieniť finančné prostriedky EÚ výsledkami by si tak vyžadoval významné zlepšenia, keďže od týchto údajov bude závisieť vyplácanie finančných prostriedkov EÚ, a tieto údaje by preto mali podliehať postupom overovania a kontroly. Je to potrebné tým viac, že v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie (článok 318 ZFEÚ) je Komisia povinná každoročne predložiť hodnotiacu správu o financiách Únie založenú na výsledkoch. Komisia by preto mala posúdiť, nakoľko je možné zabezpečiť, aby údaje predkladané členskými štátmi v súvislosti s monitorovaním, hodnotením a výkonnosťou programov mali prijateľnú kvalitu z hľadiska relevantnosti, porovnateľnosti a spoľahlivosti. |
| --- | --- |

39.

V dôsledku toho sa v návrhu všeobecného nariadenia od členských štátov požaduje, aby predkladali značné množstvo údajov na účely monitorovania a hodnotenia programov (články 41 až 50 návrhu všeobecného nariadenia). Počas auditov Dvora audítorov (44) sa zistili vážne nedostatky v súvislosti s relevantnosťou a spoľahlivosťou informácií predkladaných členskými štátmi Komisii. Zámer podmieniť finančné prostriedky EÚ výsledkami by si tak vyžadoval významné zlepšenia, keďže od týchto údajov bude závisieť vyplácanie finančných prostriedkov EÚ, a tieto údaje by preto mali podliehať postupom overovania a kontroly. Je to potrebné tým viac, že v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie (článok 318 ZFEÚ) je Komisia povinná každoročne predložiť hodnotiacu správu o financiách Únie založenú na výsledkoch. Komisia by preto mala posúdiť, nakoľko je možné zabezpečiť, aby údaje predkladané členskými štátmi v súvislosti s monitorovaním, hodnotením a výkonnosťou programov mali prijateľnú kvalitu z hľadiska relevantnosti, porovnateľnosti a spoľahlivosti.

Zjednodušené a zefektívnené pravidlá oprávnenosti

| 40. | V návrhu všeobecného nariadenia sa ustanovuje harmonizácia pravidiel oprávnenosti s inými nástrojmi finančnej podpory EÚ. Zároveň sa ponecháva všeobecná zásada zavedená v súčasnom rámci 2007 – 2013, podľa ktorej sa pravidlá oprávnenosti stanovujú na úrovni členských štátov (a ak je to možné, pre každý operačný program) (odôvodnenie 39). Zo skúseností vyplýva, že tieto dve zásady môžu byť niekedy v rozpore. |
| --- | --- |

40.

V návrhu všeobecného nariadenia sa ustanovuje harmonizácia pravidiel oprávnenosti s inými nástrojmi finančnej podpory EÚ. Zároveň sa ponecháva všeobecná zásada zavedená v súčasnom rámci 2007 – 2013, podľa ktorej sa pravidlá oprávnenosti stanovujú na úrovni členských štátov (a ak je to možné, pre každý operačný program) (odôvodnenie 39). Zo skúseností vyplýva, že tieto dve zásady môžu byť niekedy v rozpore.

| 41. | Dvor audítorov tiež poznamenáva, že možnosti zjednodušených nákladov sa majú naďalej využívať. Je to vhodné, pretože v niektorých prípadoch to môže pomôcť znížiť administratívnu záťaž príjemcov, ako aj pravdepodobnosť chýb. |
| --- | --- |

41.

Dvor audítorov tiež poznamenáva, že možnosti zjednodušených nákladov sa majú naďalej využívať. Je to vhodné, pretože v niektorých prípadoch to môže pomôcť znížiť administratívnu záťaž príjemcov, ako aj pravdepodobnosť chýb.

| 42. | V návrhu všeobecného nariadenia sa ustanovuje používanie riadenia elektronických údajov a od členských štátov sa požaduje, aby zriadili systémy do konca roku 2014, aby sa prijímateľom a konečným príjemcom umožnilo predkladať všetky informácie prostredníctvom elektronickej výmeny údajov. S cieľom zaviesť tento návrh do praxe je potrebné, aby sa v rámci členských štátov a regiónov, ako aj medzi rôznymi generálnymi riaditeľstvami Komisie a vnútroštátnymi orgánmi schválilo niekoľko technických aspektov a špecifikácií. Rovnako je potrebné stanoviť typ nefinančných monitorovacích údajov, ktoré sa majú predkladať. |
| --- | --- |

42.

V návrhu všeobecného nariadenia sa ustanovuje používanie riadenia elektronických údajov a od členských štátov sa požaduje, aby zriadili systémy do konca roku 2014, aby sa prijímateľom a konečným príjemcom umožnilo predkladať všetky informácie prostredníctvom elektronickej výmeny údajov. S cieľom zaviesť tento návrh do praxe je potrebné, aby sa v rámci členských štátov a regiónov, ako aj medzi rôznymi generálnymi riaditeľstvami Komisie a vnútroštátnymi orgánmi schválilo niekoľko technických aspektov a špecifikácií. Rovnako je potrebné stanoviť typ nefinančných monitorovacích údajov, ktoré sa majú predkladať.

| 43. | Dvor audítorov považuje za užitočné aj ustanovenie návrhu všeobecného nariadenia, na základe ktorého možno zlúčiť funkcie riadiaceho a certifikačného orgánu (článok 113 ods. 3). To môže posilniť povinnosť zodpovedať sa priradením zodpovednosti za finančné riadenie a kontrolu jednému orgánu a znížiť administratívnu záťaž členských štátov a záťaž príjemcov v súvislosti s kontrolou. Ponechanie orgánu auditu a jeho hlavných funkcií ako nezávislého kontrolného orgánu v zásade zaručuje potrebné oddelenie povinností. |
| --- | --- |

43.

Dvor audítorov považuje za užitočné aj ustanovenie návrhu všeobecného nariadenia, na základe ktorého možno zlúčiť funkcie riadiaceho a certifikačného orgánu (článok 113 ods. 3). To môže posilniť povinnosť zodpovedať sa priradením zodpovednosti za finančné riadenie a kontrolu jednému orgánu a znížiť administratívnu záťaž členských štátov a záťaž príjemcov v súvislosti s kontrolou. Ponechanie orgánu auditu a jeho hlavných funkcií ako nezávislého kontrolného orgánu v zásade zaručuje potrebné oddelenie povinností.

Miestny rozvoj riadený Spoločenstvom

| 44. | Navrhuje sa rozšíriť prístup miestneho rozvoja riadeného Spoločenstvom (LEADER) na všetky fondy ako spôsob dosiahnutia cieľov EÚ zdola nahor namiesto tradičného prístupu zhora nadol. Tento návrh sľubuje pridanú hodnotu vyplývajúcu z prístupu založeného na spolupráci a stratégii, rozhodovania na miestnej úrovni a inovatívnych opatrení. Dvor audítorov upozorňuje, že takýto prístup so sebou prináša dodatočné náklady a ďalšie riziká (pre súlad, ako aj riadne finančné hospodárenie), ktoré vyplývajú z presunutia kontroly nad rozpočtom EÚ na miestne akčné skupiny (MAS). |
| --- | --- |

44.

Navrhuje sa rozšíriť prístup miestneho rozvoja riadeného Spoločenstvom (LEADER) na všetky fondy ako spôsob dosiahnutia cieľov EÚ zdola nahor namiesto tradičného prístupu zhora nadol. Tento návrh sľubuje pridanú hodnotu vyplývajúcu z prístupu založeného na spolupráci a stratégii, rozhodovania na miestnej úrovni a inovatívnych opatrení. Dvor audítorov upozorňuje, že takýto prístup so sebou prináša dodatočné náklady a ďalšie riziká (pre súlad, ako aj riadne finančné hospodárenie), ktoré vyplývajú z presunutia kontroly nad rozpočtom EÚ na miestne akčné skupiny (MAS).

| 45. | Dvor audítorov vo svojej osobitnej správe o prístupe LEADER (45) uviedol, že na zabezpečenie efektívnosti a účinnosti by sa opatrenia a riešenia vytvorené MAS mali vzťahovať špecificky na tento prístup. Dvor audítorov zistil, že celkovo dodatočné náklady a riziká neboli dostatočne kontrolované a potenciálna pridaná hodnota sa v praxi nedosiahla. |
| --- | --- |

45.

Dvor audítorov vo svojej osobitnej správe o prístupe LEADER (45) uviedol, že na zabezpečenie efektívnosti a účinnosti by sa opatrenia a riešenia vytvorené MAS mali vzťahovať špecificky na tento prístup. Dvor audítorov zistil, že celkovo dodatočné náklady a riziká neboli dostatočne kontrolované a potenciálna pridaná hodnota sa v praxi nedosiahla.

Finančné nástroje

| 46. | Finančné nástroje sú formou intervenčného opatrenia, ktorými sa v zásade môže zaistiť financovanie zo súkromných zdrojov a zabezpečiť opätovné použitie zdrojov pre budúcich príjemcov. Komisia navrhuje podporiť a zlepšiť ich využívanie v budúcom programovom období ako alternatívu nesplatných grantov. |
| --- | --- |

46.

Finančné nástroje sú formou intervenčného opatrenia, ktorými sa v zásade môže zaistiť financovanie zo súkromných zdrojov a zabezpečiť opätovné použitie zdrojov pre budúcich príjemcov. Komisia navrhuje podporiť a zlepšiť ich využívanie v budúcom programovom období ako alternatívu nesplatných grantov.

| 47. | V návrhu všeobecného nariadenia sa ustanovuje predbežné hodnotenie týkajúce sa konkrétne finančných nástrojov a možnosť zriadiť finančné nástroje na úrovni Únie a zvýšenie podielu spolufinancovania EÚ až do 100 % na úrovni „prioritnej osi“ (články 32, 33 a 110). |
| --- | --- |

47.

V návrhu všeobecného nariadenia sa ustanovuje predbežné hodnotenie týkajúce sa konkrétne finančných nástrojov a možnosť zriadiť finančné nástroje na úrovni Únie a zvýšenie podielu spolufinancovania EÚ až do 100 % na úrovni „prioritnej osi“ (články 32, 33 a 110).

| 48. | Dvor audítorov poznamenáva, že finančné nástroje predstavujú riziká a problémy (46) napríklad v súvislosti s účtovaním vynakladania finančných prostriedkov EÚ, dohľadom nad nimi, vlastníctvom finančných nástrojov, so schopnosťou oddelení Komisie riadiť pomerne komplexné finančné nástroje. |
| --- | --- |

48.

Dvor audítorov poznamenáva, že finančné nástroje predstavujú riziká a problémy (46) napríklad v súvislosti s účtovaním vynakladania finančných prostriedkov EÚ, dohľadom nad nimi, vlastníctvom finančných nástrojov, so schopnosťou oddelení Komisie riadiť pomerne komplexné finančné nástroje.

| 49. | Nedávna audítorská práca Dvora audítorov značne spochybnila vhodnosť právneho rámca EFRR v období rokov 2000 – 2006 a 2007 – 2013, v ktorých sa finančné nástroje implementovali alebo implementujú. Dvor audítorov konkrétne identifikoval tieto hlavné nedostatky: nedostatočné ustanovenia o finančnej páke a revolvovaní finančných prostriedkov, možnosť viazať nadmerné prídely na finančné nástroje, možnosť neoprávneného uprednostňovania súkromného sektora, nejasné podmienky oprávnenosti pre pracovný kapitál. Účinok rozptýlenia, keď sa v rámci jedného členského štátu využíva viac operačných programov, môže okrem toho viesť k vytvoreniu fondov bez dostatočného kritického množstva a prispieva k oneskoreniam. Súčasný návrh všeobecného nariadenia nerieši tieto nedostatky dostatočne. |
| --- | --- |

49.

Nedávna audítorská práca Dvora audítorov značne spochybnila vhodnosť právneho rámca EFRR v období rokov 2000 – 2006 a 2007 – 2013, v ktorých sa finančné nástroje implementovali alebo implementujú. Dvor audítorov konkrétne identifikoval tieto hlavné nedostatky: nedostatočné ustanovenia o finančnej páke a revolvovaní finančných prostriedkov, možnosť viazať nadmerné prídely na finančné nástroje, možnosť neoprávneného uprednostňovania súkromného sektora, nejasné podmienky oprávnenosti pre pracovný kapitál. Účinok rozptýlenia, keď sa v rámci jedného členského štátu využíva viac operačných programov, môže okrem toho viesť k vytvoreniu fondov bez dostatočného kritického množstva a prispieva k oneskoreniam. Súčasný návrh všeobecného nariadenia nerieši tieto nedostatky dostatočne.

| 50. | Dvor audítorov tiež poukazuje na riziko zvýšenia počtu oblastí, v ktorých možno implementovať finančné nástroje bez uistenia, že sú zavedené primerané kontrolné systémy monitorovania a dohľadu. Parlament a Rada sa možno budú chcieť tiež ubezpečiť, či sa návrhom nariadenia obmedzuje podpora len na pomerne konvenčné formy finančných nástrojov (majetkové účasti, pôžičky, záruky) a nepovoľuje podpora na menej transparentné finančné nástroje, napríklad deriváty alebo štruktúrované finančné nástroje. |
| --- | --- |

50.

Dvor audítorov tiež poukazuje na riziko zvýšenia počtu oblastí, v ktorých možno implementovať finančné nástroje bez uistenia, že sú zavedené primerané kontrolné systémy monitorovania a dohľadu. Parlament a Rada sa možno budú chcieť tiež ubezpečiť, či sa návrhom nariadenia obmedzuje podpora len na pomerne konvenčné formy finančných nástrojov (majetkové účasti, pôžičky, záruky) a nepovoľuje podpora na menej transparentné finančné nástroje, napríklad deriváty alebo štruktúrované finančné nástroje.

ČASŤ II

Podrobné pripomienky k návrhu Komisie

| Článok | Pripomienka |
| --- | --- |
| Odôvodnenie 41 | Vymenovaním špecifických ustanovení o štátnej pomoci týkajúcej sa finančných nástrojov by sa zvýšila právna istota. |
| Odôvodnenie 87 | Dvor audítorov navrhuje zmeniť text takto: „... Na to, aby bola táto úroveň auditu vykonávaného Komisiou primeraná riziku, Komisia by mala byť schopná znížiť svoju audítorskú prácu v súvislosti s operačnými programami v prípade, že neexistujú závažné nedostatky, a v prípade, že sa možno spoľahnúť na orgán auditu.“ |
| Článok 4 ods. 5 | Z nariadenia jasne nevyplýva, ako sa bude uplatňovať zásada proporcionality a ako sa bude proporcionalita hodnotiť. |
| Článok 4 ods. 9 | Toto ustanovenie, obmedzené na účinnosť, je nadbytočné a v rozpore s článkom 4 ods. 8, v ktorom sa odvoláva na článok 73 nariadenia o rozpočtových pravidlách, a teda aj na zásady hospodárnosti a efektívnosti. V každom prípade fázy „plánovania“ a „implementácie“ by sa mali pridať k monitorovaniu, podávaniu správ a hodnoteniu. |
| Článok 8 | Týmto článkom sa do sekundárnej legislatívy zavádza zásada „znečisťovateľ platí“. Napríklad v oblasti poľnohospodárstva je však uplatňovanie tejto zásady poznačené nedostatkami v systémoch dohľadu a kontroly (nedostatok relevantných kontrol, zníženia dotácií vypočítaných ako podiel z pomoci namiesto podielu z dosahu na životné prostredie), ako aj v samotnom presadzovaní znížení platieb. Dvor audítorov odporúča posilniť túto zásadu zabezpečením jej uplatňovania v príslušných častiach nariadení pre jednotlivé fondy a tiež v programoch členských štátov. |
| Článok 24 ods. 3, článok 40 ods. 2 písm. h) | Požadované ukazovatele budú nad ukazovateľmi SMART špecifickými pre finančné nástroje a navyše nich. Vzhľadom na kombináciu týchto ukazovateľov s viacerými, no všeobecnými ukazovateľmi OP pre granty existuje ďalší argument, prečo by finančné nástroje mali byť spolufinancované pokiaľ možno z jediného OP. |
| Články 28 až 31 | „Miestny rozvoj riadený Spoločenstvom“ by mohol byť dôležitým mechanizmom na vytvorenie a zdokonalenie miestnych inštitucionálnych kapacít smerom k implementácii orientovanej na výsledky. Kým v odôvodnení 21 návrhu nariadenia sa uvádza, že: „... s cieľom lepšie mobilizovať potenciál na miestnej úrovni je potrebné... uľahčiť rozvoj riadený Spoločenstvom... Zodpovednosť... by sa mala prideliť miestnym akčným skupinám (MAS), ktoré zastupujú záujmy Spoločenstva...“, väčšina vidieckych (a mestských) oblastí už má štruktúry, ktoré zastupujú záujmy miestnej komunity, t. j. samosprávne obce, rady alebo iné miestne vládne štruktúry. Ich výhodou oproti MAS je, že zastupujú miestne obyvateľstvo, v súlade s pravidlami demokracie majú povinnosť zodpovedať sa a už zriadili správy s kapacitou riadiť rozpočty. Treba venovať pozornosť tomu, aby prístup LEADER poskytoval skutočnú pridanú hodnotu oproti alternatíve v podobe nasmerovania finančných prostriedkov na stratégie miestneho rozvoja prostredníctvom týchto existujúcich orgánov. |
| Články 32 až 40 | Je potrebné definovať termín „finančný nástroj“. Tento pojem sa často používa vo finančnom odvetví na pomenovanie cenných papierov alebo zmlúv, ktoré ich držiteľovi (alebo vlastníkovi) poskytujú nárok. Takýmito nástrojmi sú spravidla pôžičky, záruky, kapitálové alebo kvázikapitálové investície alebo účasti alebo iné rizikové nástroje. Podobná definícia sa používa aj v návrhu zmeny a doplnenia nariadenia o rozpočtových pravidlách (článok 130). V článku 33 návrhu všeobecného nariadenia sa však neodkazuje na uvedené nástroje, ale na prostriedky zabezpečujúce finančné nástroje, t. j. fond fondov a fondy.
  V nariadení by sa malo ďalej vyjasniť, či a za akých podmienok je poskytnutie pracovného kapitálu oprávnené na podporu a či by sa mala stanoviť horná hranica pre náklady na riadenie, ktoré znáša EÚ. |
| Článok 32 | V článku 32 sa stanovuje, že intervenčné opatrenie môže byť oprávnené nielen v prípade nedostatkov trhu, ale aj v situáciách „neoptimálnych investícií“. Bez ďalších spresnení to môže viesť k poskytnutiu podpory na nedostatočne oprávnené finančné nástroje. Okolnosti, za akých môže byť podpora EÚ dostupná pre finančné nástroje, by sa mali v návrhu všeobecného nariadenia podrobnejšie definovať.
  Pri finančných nástrojoch sa musia stanoviť prísne pravidlá v súvislosti:






  — | s používaním bankových účtov, na ktorých sú uložené zdroje SSR, |

Článok

Pripomienka

Odôvodnenie 41

Vymenovaním špecifických ustanovení o štátnej pomoci týkajúcej sa finančných nástrojov by sa zvýšila právna istota.

Odôvodnenie 87

Dvor audítorov navrhuje zmeniť text takto: „... Na to, aby bola táto úroveň auditu vykonávaného Komisiou primeraná riziku, Komisia by mala byť schopná znížiť svoju audítorskú prácu v súvislosti s operačnými programami v prípade, že neexistujú závažné nedostatky, a v prípade, že sa možno spoľahnúť na orgán auditu.“

Článok 4 ods. 5

Z nariadenia jasne nevyplýva, ako sa bude uplatňovať zásada proporcionality a ako sa bude proporcionalita hodnotiť.

Článok 4 ods. 9

Toto ustanovenie, obmedzené na účinnosť, je nadbytočné a v rozpore s článkom 4 ods. 8, v ktorom sa odvoláva na článok 73 nariadenia o rozpočtových pravidlách, a teda aj na zásady hospodárnosti a efektívnosti. V každom prípade fázy „plánovania“ a „implementácie“ by sa mali pridať k monitorovaniu, podávaniu správ a hodnoteniu.

Článok 8

Týmto článkom sa do sekundárnej legislatívy zavádza zásada „znečisťovateľ platí“. Napríklad v oblasti poľnohospodárstva je však uplatňovanie tejto zásady poznačené nedostatkami v systémoch dohľadu a kontroly (nedostatok relevantných kontrol, zníženia dotácií vypočítaných ako podiel z pomoci namiesto podielu z dosahu na životné prostredie), ako aj v samotnom presadzovaní znížení platieb. Dvor audítorov odporúča posilniť túto zásadu zabezpečením jej uplatňovania v príslušných častiach nariadení pre jednotlivé fondy a tiež v programoch členských štátov.

Článok 24 ods. 3, článok 40 ods. 2 písm. h)

Požadované ukazovatele budú nad ukazovateľmi SMART špecifickými pre finančné nástroje a navyše nich. Vzhľadom na kombináciu týchto ukazovateľov s viacerými, no všeobecnými ukazovateľmi OP pre granty existuje ďalší argument, prečo by finančné nástroje mali byť spolufinancované pokiaľ možno z jediného OP.

Články 28 až 31

„Miestny rozvoj riadený Spoločenstvom“ by mohol byť dôležitým mechanizmom na vytvorenie a zdokonalenie miestnych inštitucionálnych kapacít smerom k implementácii orientovanej na výsledky. Kým v odôvodnení 21 návrhu nariadenia sa uvádza, že: „... s cieľom lepšie mobilizovať potenciál na miestnej úrovni je potrebné... uľahčiť rozvoj riadený Spoločenstvom... Zodpovednosť... by sa mala prideliť miestnym akčným skupinám (MAS), ktoré zastupujú záujmy Spoločenstva...“, väčšina vidieckych (a mestských) oblastí už má štruktúry, ktoré zastupujú záujmy miestnej komunity, t. j. samosprávne obce, rady alebo iné miestne vládne štruktúry. Ich výhodou oproti MAS je, že zastupujú miestne obyvateľstvo, v súlade s pravidlami demokracie majú povinnosť zodpovedať sa a už zriadili správy s kapacitou riadiť rozpočty. Treba venovať pozornosť tomu, aby prístup LEADER poskytoval skutočnú pridanú hodnotu oproti alternatíve v podobe nasmerovania finančných prostriedkov na stratégie miestneho rozvoja prostredníctvom týchto existujúcich orgánov.

Články 32 až 40

Je potrebné definovať termín „finančný nástroj“. Tento pojem sa často používa vo finančnom odvetví na pomenovanie cenných papierov alebo zmlúv, ktoré ich držiteľovi (alebo vlastníkovi) poskytujú nárok. Takýmito nástrojmi sú spravidla pôžičky, záruky, kapitálové alebo kvázikapitálové investície alebo účasti alebo iné rizikové nástroje. Podobná definícia sa používa aj v návrhu zmeny a doplnenia nariadenia o rozpočtových pravidlách (článok 130). V článku 33 návrhu všeobecného nariadenia sa však neodkazuje na uvedené nástroje, ale na prostriedky zabezpečujúce finančné nástroje, t. j. fond fondov a fondy.

V nariadení by sa malo ďalej vyjasniť, či a za akých podmienok je poskytnutie pracovného kapitálu oprávnené na podporu a či by sa mala stanoviť horná hranica pre náklady na riadenie, ktoré znáša EÚ.

Článok 32

V článku 32 sa stanovuje, že intervenčné opatrenie môže byť oprávnené nielen v prípade nedostatkov trhu, ale aj v situáciách „neoptimálnych investícií“. Bez ďalších spresnení to môže viesť k poskytnutiu podpory na nedostatočne oprávnené finančné nástroje. Okolnosti, za akých môže byť podpora EÚ dostupná pre finančné nástroje, by sa mali v návrhu všeobecného nariadenia podrobnejšie definovať.

Pri finančných nástrojoch sa musia stanoviť prísne pravidlá v súvislosti:

—

s používaním bankových účtov, na ktorých sú uložené zdroje SSR,

| — | a príslušnými požiadavkami na účtovanie a predkladanie správ. |
| --- | --- |

—

a príslušnými požiadavkami na účtovanie a predkladanie správ.

Konkrétne, pre každý finančný nástroj by sa mal otvoriť jeden bankový účet, na ktorý by sa vkladali všetky prichádzajúce prostriedky a z ktorého by sa vyberali odchádzajúce prostriedky (počiatočné príspevky, udelené pôžičky, platba spojená s dlžníkmi neplniacimi svoje záväzky, na ktorých sa vzťahovala záruka, prémie, úroky, vrátené zdroje, poplatky za správu).

V súvislosti s finančnými nástrojmi by sa malo viesť osobitné účtovníctvo, ktoré by sa malo odsúhlasiť s bankovým účtom. Pri finančných nástrojoch by sa mali vypracúvať ročné finančné výkazy, ktoré by mali byť predmetom auditu.

Ak sa nestanovia tieto obmedzenia, môže vzniknúť riziko, že v navrhovanom právnom rámci: a) sa finančné nástroje využijú na obídenie záväzku vnútroštátneho spolufinancovania a b) audítori nebudú schopní toto porušenie právnych predpisov EÚ odhaliť.

Článok 32 ods. 2

Keď sú koneční príjemcovia aj prijímateľmi grantov z rôznych verejných zdrojov (fondy SSR, iné granty EÚ, národné/regionálne granty), požiadavka viesť osobitné záznamy vytvára dodatočnú komplikáciu, pretože v predkladaných informáciách by sa nezohľadňovala skutočná miera získanej verejnej podpory.

Na zaistenie úplnosti by výročné správy o implementácii mali konsolidovane informovať o rôznych zdrojoch financovania použitých na finančné nástroje v oblasti programu.

Článok 33 ods. 3

Článok 33 ods. 3 písm. b) ponecháva otvorené možnosti pre finančné nástroje, na ktoré sa nevzťahujú budúce vykonávacie akty v článku 143.

Článok 33 ods. 4 písm. a) a c)

Podpora riadiacich orgánov bez výrazných skúseností s finančnými službami so sebou prináša riziko. Okrem toho v súlade s článkom 33 ods. 4 písm. a) môže riadiaci orgán rekapitalizovať verejné banky alebo fondy preťažené záväzkami, ak sa zriadia nové investičné nástroje bez akéhokoľvek financovania nových MSP alebo MSP, ktoré sú mimoriadne rizikové.

písm. b) bod i)

„EIB“, a nie „Európsku investičnú banku“, keďže len EIB je definovaný termín a mal by zahŕňať EIF.

Článok 35

Týmto článkom sa povoľuje deklarovanie výdavkov vyplatených na finančné nástroje alebo výdavkov, ktorých vyplatenie sa očakáva počas vopred stanoveného obdobia maximálne dvoch rokov. Nie je jasné, či to znamená, že žiadosť o platbu môže zahŕňať platby, ktoré ešte nevznikli.

V článku 35 ods. 3 sa ďalej požaduje, aby sa pri úprave predložených oprávnených výdavkov zohľadňoval rozdiel medzi výškou už vyplatenej sumy na finančný nástroj a sumami, ktoré sa z tohto nástroja vyplatili konečným príjemcom. Nie je jasné, či sa táto požiadavka vzťahuje len na zverejnenie úpravy, alebo aj na úpravu celkových zaznamenaných oprávnených výdavkov.

Článok 36 ods. 1, článok 55 ods. 2 a článok 114 ods. 4

Stanovenie stropu nákladov na riadenie podľa typu nástroja (fond fondov a iné fondy podľa typu finančného nástroja) by sa malo regulovať.

Takisto ako všeobecné nariadenie na obdobie rokov 2007 – 2013, aj návrh je so zreteľom na záruky nejednoznačný. Ak bolo vypracované riadne hodnotenie medzery vo financovaní, garantované sumy portfóliových záruk by mali byť oprávnenými výdavkami. Z článku 36 ods. 1 jasne nevyplýva, či by portfóliové záruky viazané počas obdobia oprávnenosti boli oprávnené aj v prípade, že príslušné nástroje (napr. pôžičky) sa vystavia po ukončení programového obdobia.

Článok 36 ods. 2

Vzhľadom na oneskorenia zaznamenané počas programovania operačných programov by v prípade fondov rizikového (venture) kapitálu malo byť predĺženie obdobia pre oprávnené výdavky dlhšie (napr. 10 rokov), čo by spolu s dodržaním požiadaviek pari passu a pákového efektu pomohlo fondom EÚ zabezpečiť zvýšené financovanie z výnosov.

Články 37 a 39

Takisto ako v nariadení na obdobie rokov 2007 – 2013 nie je jasné, či má byť úrok a iné zisky pripísateľné podpore EÚ na finančné nástroje použitý na ten istý typ finančných nástrojov a ako dlho po ukončení (revolvingový charakter úroku a kapitálových ziskov). Pokiaľ ide o článok 39, financovanie z výnosov (vrátane ziskov a iných výnosov) sa môže použiť na financovanie grantových schém, čím sa obmedzí revolvingový účinok.

Článok 38 ods. 1 a 2

Komisia vo svojom oznámení o finančných pravidlách, ktoré sa vzťahujú na rozpočet EÚ, poukazuje na potrebu zvýšiť získavanie finančných prostriedkov EÚ prostredníctvom pákového efektu ako zdôvodnenie používania finančných nástrojov. V tomto článku sa však neriešia otázky v súvislosti s riadnym finančným hospodárením:

| — | V článku sa rozlišujú kapitálové zdroje získané späť a iné zdroje, z čoho by vyplynuli technické ťažkosti pri stanovovaní toho, aká suma sa má vyčleniť na vyplatenie nákladov na riadenie. |
| --- | --- |

—

V článku sa rozlišujú kapitálové zdroje získané späť a iné zdroje, z čoho by vyplynuli technické ťažkosti pri stanovovaní toho, aká suma sa má vyčleniť na vyplatenie nákladov na riadenie.

| — | Opätovné využitie „v súlade s cieľmi programu alebo programov“ neposkytuje právnu istotu, že verejný sektor vyčlení finančné prostriedky. |
| --- | --- |

—

Opätovné využitie „v súlade s cieľmi programu alebo programov“ neposkytuje právnu istotu, že verejný sektor vyčlení finančné prostriedky.

| — | Preferenčné odmeňovanie investorov sa plánuje ako štandard bez toho, aby sa vyvážilo získaním prostriedkov prostredníctvom pákového efektu alebo inými požiadavkami. Preferenčné zaobchádzanie s investormi v prípade likvidácie fondu sa v článku nerieši. |
| --- | --- |

—

Preferenčné odmeňovanie investorov sa plánuje ako štandard bez toho, aby sa vyvážilo získaním prostriedkov prostredníctvom pákového efektu alebo inými požiadavkami. Preferenčné zaobchádzanie s investormi v prípade likvidácie fondu sa v článku nerieši.

| — | O zásade pari passu, ktorá sa uplatňuje v rámci viacročného programu pre podniky a súkromné podnikanie (MAP) a programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP), sa nezmieňuje. Tým sa fondy EÚ stávajú predmetom akéhokoľvek preferenčného zaobchádzania. Komisia sa môže prípadne odvolať na zásadu zosúladenia záujmov. Bez ďalšieho objasnenia je ohrozené financovanie EÚ z výnosov, ktoré sa predpokladá pre budúce MSP. |
| --- | --- |

—

O zásade pari passu, ktorá sa uplatňuje v rámci viacročného programu pre podniky a súkromné podnikanie (MAP) a programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP), sa nezmieňuje. Tým sa fondy EÚ stávajú predmetom akéhokoľvek preferenčného zaobchádzania. Komisia sa môže prípadne odvolať na zásadu zosúladenia záujmov. Bez ďalšieho objasnenia je ohrozené financovanie EÚ z výnosov, ktoré sa predpokladá pre budúce MSP.

Ďalej zdroje, ktoré sa navrátia do finančných nástrojov, a príjmy, ktoré sa prostredníctvom nich získajú, by sa nemali presmerovať inam pred ukončením operačného programu, ako sa to navrhuje v článku 38 ods. 1 a 2: tieto zdroje by sa mali navrátiť do príslušných finančných nástrojov.

Článok 38 ods. 3

Obdobie, počas ktorého sa majú uchovávať a môžu kontrolovať záznamy o opätovnom použití zdrojov, nie je definované.

Článok 39

V článku 39 sa definuje opätovné použitie zdrojov finančného nástroja pripísateľné fondom SSR (10 rokov po ukončení programu). Stále však nie je jasné, ako sa to bude monitorovať.

Hoci definícia minimálneho revolvingového obdobia 10 rokov je vítaná, nezohľadňuje špecifické vlastnosti rôznych typov finančných nástrojov a nezahŕňa podrobnosti týkajúce sa pomerov a ukazovateľov pákového efektu.

Možnosť recyklácie v podobe grantov po ukončení programov nebola špecifikovaná.

Po ukončení programu (2022) a v prípade kapitálových fondov ťažiacich z financovania z výnosov boli následné investície znemožnené.

Článok 40 ods. 2 písm. b) a g)

Formulácia v písmene b) „opis finančného nástroja vykonávacích opatrení“ je nepresná [článok 44 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1828/2006 obsahuje vhodnejšiu formuláciu] a v písmene

g) je pre čitateľa mätúci termín „multiplikačný účinok“, ktorý nie je definovaný. V odôvodnení 22 sa správne uvádza „pákový efekt“, a nie „multiplikačný účinok“. Multiplikačný účinok sa okrem toho značne líši v kontexte kapitálových nástrojov, pôžičkových a záručných nástrojov, no táto skutočnosť sa v návrhu všeobecného nariadenia neuvádza.

Článok 44

Členské štáty predkladajú záverečnú správu o vykonávaní programu do 30. septembra 2023 v prípade EFRR, ESF a KF a výročnú správu o vykonávaní v prípade EPFRV a EFNRH. Nie je jasné, prečo sa týmto spôsobom rozlišuje medzi štrukturálnymi fondmi na jednej strane a EPFRV a EFNRH na strane druhej.

Články 51 a 52

Dvor audítorov zastáva názor, že prostredníctvom technickej pomoci by sa malo podporovať vytvorenie a modernizácia „trvalých miestnych inštitucionálnych kapacít“, čo presahuje vytvorenie a realizáciu jediného projektu alebo vykonanie súvisiacich operácií s pomocou externej expertízy.

Článok 56

Na základe tohto článku sa zavádzajú nové formy podpory, napríklad odmeny a návratná pomoc. Neuvádzajú sa však žiadne definície, najmä pokiaľ ide o odmeny.

Podmienky návratnej pomoci by mali byť podrobnejšie, napríklad pri režimoch štátnej pomoci.

Článok 57

Nie je jasné, na ktorej úrovni sa možné metódy majú definovať a monitorovať. Nebolo by prijateľné, aby bola metóda výpočtu stanovená príjemcami.

Nie je jasné, či sa metóda zjednodušených nákladov môže použiť aj na tie kategórie nákladov, ktoré boli predmetom verejného obstarávania.

Článok 58

Je potrebné vysvetliť prijateľné priame a nepriame náklady.

Článok 59

Je potrebné definovať „obdobie podpory operácie“ v článku 59 ods. 2 písm. c) a „povolenú vyššiu percentuálnu sadzbu“ v článku 59 ods. 3 písm. b).

Článok 60 ods. 2 písm. b)

Nie je jasné, prečo sa pri týchto dvoch skupinách fondov uplatňuje rozdielny prístup.

Článok 60 ods. 2 písm. d)

Je potrebné objasniť typ predpokladaných dohôd.

Článok 61 ods. 1

V článku 61 ods. 1 by sa malo objasniť, že vrátenie finančných prostriedkov EÚ je v každom prípade povinnosťou členského štátu bez ohľadu na to, či vymohol finančné prostriedky od konečných príjemcov.

Článok 63 ods. 2

Bolo by užitočné uviesť tiež zmienku o zásadách stanovených v článku 62.

Článok 64

Mala by sa uviesť zmienka o kritériách stanovených Komisiou (článok 117 ods. 1).

Článok 76

Nie je jasné, čo sa myslí pod správnosťou ročných účtovných závierok.

Článok 77

Z článku 77 ods. 2 akoby vyplývalo, že finančné korekcie sa budú uplatňovať len v súvislosti s otázkami súladu. To by bolo v rozpore s článkom 20 ods. 4.

V článku 77 ods. 4 návrhu všeobecného nariadenia sa stanovuje, že kritériá a postupy uplatňovania finančných korekcií budú stanovené v pravidlách pre jednotlivé fondy, no v nariadeniach pre jednotlivé fondy o tejto otázke nie je zmienka.

Článok 84 ods. 4 a 5

Nie je jasné, ako sa tieto sumy rozdelia členským štátom.

Článok 90

Neexistuje koncepčný ani právny argument proti tomu, aby sa finančné nástroje nemohli považovať za veľké projekty, ak ich kombinovaná hodnota presahuje 50 mil. EUR.

Naopak, ide o premárnenú príležitosť, pretože uznanie „veľkého projektu“ by mohlo byť spôsobom podpory vytvorenia fondu fondov s dostatočným kritickým množstvom, ak sa vezme do úvahy právna istota, ktorú členský štát získa po uchádzaní sa o „veľký projekt“.

Články 91 a 92

Medzera vo financovaní nie je vyriešená; nie je jasné, či pri výpočte priebežných platieb treba zohľadniť medzeru vo financovaní.

Článok 97 ods. 1

Malo by sa uviesť, že Komisia sa určite zúčastňuje v riadiacich výboroch.

Článok 100

Tento článok sa prekrýva s článkom 43.

Článok 110 ods. 7

Dvor audítorov odporúča Komisii lepšie definovať rámec možnosti 100 % spolufinancovania finančných nástrojov a zaoberať sa rizikami:

| — | že fondy SSR vytlačia fondy EÚ riadené centrálne Komisiou a |
| --- | --- |

—

že fondy SSR vytlačia fondy EÚ riadené centrálne Komisiou a

| — | že kombinované financovanie z výnosov v súvislosti s SSR a inými fondmi EÚ bude naďalej predmetom rušenia viazanosti. |
| --- | --- |

—

že kombinované financovanie z výnosov v súvislosti s SSR a inými fondmi EÚ bude naďalej predmetom rušenia viazanosti.

Článok 117 ods. 4

Komisia by mala byť v pozícii vyžiadať si správu a stanovisko nezávislého kontrolného orgánu a opis systému riadenia a kontroly pre všetky operačné programy bez ohľadu na výšku podpory EÚ.

Článok 130

Dvor audítorov navrhuje stanoviť dodatočný dátum, ku ktorému sa má vypracovať ročné vyhlásenie o riadení, aby sa navrhovaný harmonogram mohol plniť.

Článok 131

V súvislosti s týmto navrhovaným postupom vzniká niekoľko nejasností, napríklad týkajúcich sa odpočtu príjmov pri už ukončených projektoch. Úpravy týkajúce sa EFRR/KF a ESF by sa mali zosúladiť, t. j. pri ESF by sa prechodná závierka mala vzťahovať aj na „operácie“ a súvisiace výdavky, a nielen na „výdavky“.

Článok 132

Týmto ustanovením sa obmedzujú právomoci Dvora audítorov a možnosť požiadať o predĺženie obdobia dostupnosti ostáva výhradne Komisii.

V súvislosti so zavedením nových elektronických systémov je dôležité vyjasniť, aká podoba dokumentov sa môže považovať za prijateľný audítorský dôkaz (t. j. využívanie osvedčovania zhody dokumentov na vnútroštátnej úrovni – odsek 5 a bezpečnostné štandardy elektronických dokumentov – odsek 6).

Článok 137 ods. 2

Dvor audítorov odporúča špecifikovať, aby preskúmanie nebolo len predmetom dohody Komisie, ale aby Komisia niesla zodpovednosť za overenie charakteru a rozsahu vykonaného preskúmania a primeranosti záverov.

Článok 140

Dvor audítorov poznamenáva, že neexistuje dôkaz o tom, že by operácie, ktorých oprávnené náklady sú do 100 000 EUR, boli viac náchylné na chyby ako iné operácie. V nariadení by sa malo objasniť, ako proporcionálne kontroly ovplyvnia výber vzorky, ktorý majú uskutočniť audítorské orgány.

Toto stanovisko prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 15. decembra 2011.

Za Dvor audítorov

predseda

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 (Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1).

2

(3)  Európska komisia, KOM(2011) 615.

3

(4)  Európska komisia, KOM(2011) 612 (Kohézny fond); KOM(2011) 614 (EFRR); KOM(2011) 607 (ESF); KOM(2011) 610 (EZÚS); KOM(2011) 611 (EÚS); KOM(2011) 627 (EPFRV); KOM(2011) 804 (EFNRH).

4

(5)  Európska komisia, SEK(2011) 1141.

5

(6)  Európska komisia, KOM(2010) 642.

6

(7)  Európska komisia, KOM(2010) 700.

7

(8)  Európska komisia, KOM(2011) 500.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 107, 30.4.2004, s. 1.

9

(10)  Uverejnené v apríli 2008.

10

(11)  http://eca.europa.eu

11

(12)  Ú. v. EÚ C 334, 10.12.2010, s. 1.

12

(13)  Spoločný strategický rámec; fondy SSR sú fondy, ktoré sú zahrnuté do spoločného strategického rámca.

13

(14)  Európska komisia, KOM(2011) 500.

14

(15)  Napríklad prijatie spoločného strategického rámca, prijatie podrobných pravidiel pre finančné nástroje, povinnosti členských štátov týkajúce sa postupu oznamovania nezrovnalostí a vymáhania neoprávnene vyplatených súm, podmienky vnútroštátneho auditu, akreditačné kritériá pre riadiace orgány a certifikačné orgány, úroveň finančnej korekcie, ktorá sa má uplatniť, zmena spôsobu vytvorenia výkonnostného rámca a súbor podmienok ex ante.

15

ex ante

(16)  Napríklad rozhodnutia, ktorými sa schvaľujú zmluvy o partnerstve, rozhodnutia, ktorými sa prideľuje výkonnostná rezerva, a rozhodnutia, ktorými sa pozastavujú platby súvisiace s hospodárskymi politikami členských štátov, a pokiaľ ide o fondy, rozhodnutia, ktorými sa prijímajú operačné programy, rozhodnutia, ktorými sa schvaľujú hlavné projekty, rozhodnutia o pozastavení platieb a rozhodnutia o finančných korekciách.

16

(17)  Európsky dvor audítorov, Dokument k revízii rozpočtu, bod 7.

17

(18)  Európsky dvor audítorov, stanovisko č. 1/2010, bod 18.

18

(19)  Európsky dvor audítorov, Dokument k revízii rozpočtu, bod 8.

19

(20)  Európsky dvor audítorov, Dokument k revízii rozpočtu, bod 24.

20

(21)  Európska komisia, KOM(2010) 260, bod 4.

21

(22)  Európska komisia, KOM(2011) 615, body 1 a 5.2.2.

22

(23)  Európsky dvor audítorov, stanovisko č. 6/2010, body II a 42.

23

(24)  Európsky dvor audítorov, Dokument k revízii rozpočtu, bod 8.

24

(25)  Posilnenie výskumu, technického rozvoja a inovácie; posilnenie konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov; podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých odvetviach.

25

(26)  Podporovať zamestnanosť a pracovnú mobilitu; investovať do vzdelania, zručností a celoživotného vzdelávania; podporovať sociálne začlenenie a boj proti chudobe; zvyšovať inštitucionálne kapacity a efektivitu verejnej správy.

26

(27)  V skutočnosti je len obmedzený počet kategórií projektov formálne vyčlenený z EFRR (článok 3 návrhu nariadenia o EFRR), napríklad tie, ktoré sa týkajú výroby, spracovania a uvádzania tabaku a tabakových výrobkov na trh alebo vyraďovania jadrových elektrární; len v rozvinutejších regiónoch sa nepodporujú investície do infraštruktúry, ktorá občanom poskytuje základné služby v oblastiach životného prostredia, dopravy a IKT.

27

(28)  Zlepšenie prístupu k informáciám a ku komunikačným technológiám a zlepšenie ich využívania a kvality; podpora prispôsobovania sa zmenám klímy, predchádzania a riadenia rizika; ochrana životného prostredia a presadzovanie efektívnosti zdrojov; podpora udržateľnej dopravy a odstraňovanie prekážok v kľúčových sieťových infraštruktúrach.

28

(29)  Pozri osobitné správy č. 3/2009 a č. 9/2010 (http://eca.europa.eu).

29

(30)  Európska komisia, SEK(2011) 1141-I, s. 62.

30

(31)  Pozri osobitnú správu č. 1/2007 (Ú. v. EÚ C 124, 5.6.2007, s. 1).

31

(32)  Európsky dvor audítorov, stanovisko č. 6/2010, bod I.

32

(33)  Európska komisia, SEK(2011) 1179.

33

(34)  Obzvlášť je to tak v prípade postupov verejného obstarávania, kľúčovom predpoklade na realizáciu vnútorného trhu. Ako Komisia uviedla [KOM(2011) 615, s. 160], porušenia predpisov len v tejto oblasti spôsobujú v súčasnom programovom období priemernú chybovosť platieb približne 2 % – 4 % každý rok. Ak verejné správy a príjemcovia v členských štátoch nie sú schopní zlepšiť vykonávanie pravidiel verejného obstarávania, politika súdržnosti bude naďalej systematicky ovplyvňovaná chybovosťou.

34

(35)  Európska komisia, KOM(2011) 615, bod 5.2.3.

35

(36)  Európsky dvor audítorov, výročná správa za rok 2006, body 5.45 a 5.77; osobitná správa č. 7/2010 (http://eca.europa.eu), bod 104 písm. a).

36

(37)  Použitie výrazu „vyhlásenie o vierohodnosti“ predstavuje riziko nedorozumenia. Opis úloh hospodárskeho subjektu a audítora musí zabezpečiť, že ich úlohy sú jasné a v súlade s osvedčenými postupmi.

37

(38)  Európsky dvor audítorov, stanovisko č. 6/2007 (Ú. v. EÚ C 216, 14.9.2007, s. 3), bod V.

38

(39)  Európsky dvor audítorov, osobitná správa č. 7/2010 s názvom Audit postupu zúčtovania, body 39 až 52.

39

(40)  Okrem toho, ak sa pozrieme na funkcie certifikačných a kontrolných orgánov (články 115 a 116 návrhu všeobecného nariadenia), nie je v nich nijaká zmienka o zásade riadneho finančného hospodárenia.

40

(41)  Pozri osobitnú správu č. 7/2010.

41

(42)  Pozri výročnú správu za rok 2005, body 1.65 a 6.33 až 6.37; výročnú správu za rok 2010, bod 1.25.

42

(43)  Členské štáty sú povinné získať späť neoprávnené platby [pozri článok 4 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1) a článok 53b ods. 2 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách].

43

(44)  Osobitné správy č. 5/2010 a č. 7/2011 (http://eca.europa.eu), výročná správa za rok 2010, body 8.15 až 8.29.

44

(45)  Osobitná správa č. 5/2010.

45

(46)  Európsky dvor audítorov, výročná správa za rok 2010, body 1.30 až 1.32 a 4.30 až 4.36; stanovisko č. 6/2010, body 43 až 47.

46

---