# Az Európai Unió C 100/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.100.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 100 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. április 3. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.100.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 100

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. április 3.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | OLAF |
| 2012/C 100/01 | Az OLAF Felügyelő Bizottság tevékenységi jelentése (2011. január–november) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

OLAF

2012/C 100/01

Az OLAF Felügyelő Bizottság tevékenységi jelentése (2011. január–november)

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

OLAF

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 100/1

---

Az OLAF Felügyelő Bizottság tevékenységi jelentése

2011. január–november

2012/C 100/01

Az OLAF Felügyelő Bizottság tagjai

| | Diemut R. THEATO

  elnök
  volt európai parlamenti képviselő
  az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának egykori elnöke, Németország |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

elnök

volt európai parlamenti képviselő

az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának egykori elnöke, Németország

| | Peter STRÖMBERG

  a Könyvvizsgálók Felügyeleti Testületének igazgatója, Svédország |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

a Könyvvizsgálók Felügyeleti Testületének igazgatója, Svédország

| | GYÖRGYI Kálmán

  a Magyar Köztársaság korábbi legfőbb ügyésze, Magyarország |
| --- | --- |

GYÖRGYI Kálmán

a Magyar Köztársaság korábbi legfőbb ügyésze, Magyarország

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  a Legfelsőbb Bíróság ügyésze, Spanyolország |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

a Legfelsőbb Bíróság ügyésze, Spanyolország

| | Rosalind WRIGHT

  a Csalásügyi Tanácsadó Testület elnöke, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

a Csalásügyi Tanácsadó Testület elnöke, Egyesült Királyság

TARTALOM

AZ ELNÖK ELŐSZAVA A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSÉHEZ

| 1. | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

1.

| 2. | AZ OLAF VIZSGÁLATI FÜGGETLENSÉGÉNEK JOGI GARANCIÁI |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Az OLAF főigazgatójának függetlensége |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Az OLAF főigazgatójának kiválasztása |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Az OLAF-főigazgató függetlenségének biztosítását szolgáló eszközök |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | A főigazgató-helyettes |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | A Felügyelő Bizottság szerepe |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | A Felügyelő Bizottság hozzáférése az OLAF ügyirataihoz |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | A Felügyelő Bizottság titkársága |
| --- | --- |

2.2.2.

| 3. | AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRE VÉGREHAJTÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSE |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Az OLAF illetékessége és vizsgálati hatásköre |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A vizsgálatok időtartama |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az eljárási garanciák tiszteletben tartása a vizsgálatok során |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A tagállamokkal folytatott együttműködés és információcsere |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatban az intézményekkel, a szervekkel, a hivatalokkal és az ügynökségekkel folytatott együttműködés és információcsere |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Az OLAF hozzáférése az intézmények információihoz |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | A Vizsgálati és Fegyelmi Hivatallal és egyéb uniós intézmények szolgálataival fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Az OLAF ajánlásainak intézmények általi nyomon követése |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség főtitkárának/elnökének hozzájárulása az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettség elhalasztásához |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Vizsgálati jelentések és információk továbbítása az OLAF-tól az intézményekhez, a szervekhez, a hivatalokhoz és az ügynökségekhez |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Véleménycsere az intézményekkel |
| --- | --- |

3.5.6.

| 4. | AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRÉRE GYAKOROLT VEZETŐI NYOMÁS NYOMON KÖVETÉSE |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | A vizsgálatok irányítása |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | A vizsgálatok tervezése és stratégiai irányítása |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | A vizsgálatok belső ellenőrzése |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Költségvetés, adminisztratív szervezet és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az OLAF vizsgálati eljárási szabályai (a kézikönyv) |
| --- | --- |

4.3.

KÖVETKEZTETÉSEK

| I. MELLÉKLET. | A Felügyelő Bizottság üléseinek időpontjai |
| --- | --- |

I. MELLÉKLET.

| II. MELLÉKLET. | A Felügyelő Bizottság által elfogadott vélemények listája 2005. december 1. és 2011. november 30. között |
| --- | --- |

II. MELLÉKLET.

| III. MELLÉKLET. | 1/2011. sz. vélemény. Az OLAF hozzáférése a Bizottság birtokában lévő személyzeti anyagokhoz |
| --- | --- |

III. MELLÉKLET.

| IV. MELLÉKLET. | 2/2011. sz. vélemény. Az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) az uniós intézményeken belüli belső vizsgálatok független lefolytatására vonatkozó hatásköréről |
| --- | --- |

IV. MELLÉKLET.

| V. MELLÉKLET. | 3/2011. sz. vélemény. Az OLAF 2012. évi előzetes költségvetési tervezete |
| --- | --- |

V. MELLÉKLET.

| VI. MELLÉKLET. | 4/2011. sz. vélemény. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról |
| --- | --- |

VI. MELLÉKLET.

| VII. MELLÉKLET. | 5/2011. sz. vélemény. A további intézkedés nélkül lezárt belső vizsgálatokat követően készített zárójelentések továbbítása az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által az intézmények felé |
| --- | --- |

VII. MELLÉKLET.

AZ ELNÖK ELŐSZAVA A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSÉHEZ

Örömömre szolgál, hogy benyújthatom az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelő Bizottságának utolsó tevékenységi jelentését. A jelenlegi az utolsó tevékenységi jelentése bizottságunknak, amelynek hivatali ideje 2005 decemberében kezdődött.

Megbízatásunk utolsó éve különösen nagy kihívásokat tartogatott bizottságunk számára, mivel új főigazgató került az OLAF élére, felgyorsult az 1073/1999/EK rendelet reformja, amely a Felügyelő Bizottság tevékeny részvételével zajló vitához vezetett, az Európai Számvevőszék pedig elvégezte az OLAF utóellenőrzését.

Eljött az idő, hogy átfogóan értékeljük munkánkat. E Felügyelő Bizottság utolsó éves jelentésének formátuma ezért különbözik az előzőekétől azért, hogy jobban tükrözze a megbízatásunk hat éve alatt végzett tevékenységeinket. E jelentésnek a 2011-ben végrehajtott tevékenységeink összefoglalásán kívül az is célja, hogy áttekintést nyújtson azokról a fő kérdésekről, amelyekre a Felügyelő Bizottság nyomonkövetési tevékenysége összpontosult.

A Felügyelő Bizottság teljes elkötelezettséget vállalva támogatta az OLAF-ot a csalás, a korrupció és az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő, egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelmében, ezenkívül kötelezettséget vállalt arra, hogy vizsgálatainak rendszeres nyomon követésével erősítse az OLAF függetlenségét.

A Felügyelő Bizottság az évek során szorosan együttműködött az OLAF első főigazgatójával, a néhai Franz-Hermann Brünerrel, majd 2010 januárja után a megbízott főigazgatói tisztséget betöltő Nicholas Ilett-tel. A Felügyelő Bizottság 2010-ben aktív szerepet vállalt az új főigazgató kiválasztási eljárásában, 2011. februári kinevezése után pedig több ülést tartott Giovanni Kesslerrel.

A Felügyelő Bizottság mindig kiemelt figyelmet fordított arra, hogy rendszeres kapcsolatban álljon az uniós intézményekkel, valamint az OLAF partnereivel és az OLAF vonatkozásában érdekelt felekkel, különösen azért, mert tőlük függ az OLAF vizsgálatokat követő ajánlásainak sikeres végrehajtása. A Felügyelő Bizottság nagyra értékeli, hogy sikerült jó viszonyt kialakítania az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és az Európai Számvevőszékkel, amelyekkel rendszeresen tartott közös üléseket a valamennyi fél érdeklődésére számot tartó, OLAF-fal kapcsolatos ügyek megvitatása céljából. A Felügyelő Bizottság reméli, hogy e gyümölcsöző kapcsolat a jövőben is töretlenül megmarad.

Az OLAF egyik legfontosabb szövetségeseként a Felügyelő Bizottság szükség esetén támogatta és bevált gyakorlatai ápolására ösztönözte az OLAF-ot, egyúttal rávilágított az OLAF vizsgálati feladatkörének ellátásával kapcsolatos, fejlesztésre szoruló szempontokra.

A Felügyelő Bizottság különösen azt hangsúlyozta folyamatosan, hogy az OLAF-nak az alapvető vizsgálati tevékenységére kell koncentrálnia, tevékenységeit pedig az átfogó de minimis politika kidolgozásával a jelentősebb ügyekre kell összpontosítania. A Felügyelő Bizottság azt is javasolta, hogy az OLAF törekedjen a vizsgálati eljárás meggyorsítására a jobb irányítás, a vizsgálati tevékenységek tervezésének továbbfejlesztése és az ügyekkel kapcsolatos feladatok hatékonyabb rangsorolása révén. A Felügyelő Bizottság emellett rendszeresen rávilágított a megfelelő és egyértelmű vizsgálati eljárási szabályok szükségességére, és az OLAF-kézikönyvben megfogalmazott szabályoknak és azok valamennyi vizsgálati szakaszban történő végrehajtásának a továbbfejlesztését javasolta.

A 2011-ben végzett munkánk is szemlélteti a bizottságunk által betöltött támogató, ugyanakkor kulcsfontosságú szerepkört. A Felügyelő Bizottság összesen öt véleményt tett közzé az OLAF vizsgálati feladatköréről. Az első a megbízott főigazgató kérésére született: a Felügyelő Bizottság támogatta azt az álláspontot, miszerint a vizsgálat értékelési szakaszában az OLAF-nak hozzáféréssel kell rendelkeznie az Európai Bizottság személyzeti adatbázisaihoz. A második vélemény az új főigazgató kérésére készült, és megerősítette, hogy az OLAF hatáskörrel rendelkezik az európai parlamenti képviselők állítólagos korrupciójának kivizsgálásában. A harmadik vélemény az OLAF 2012. évi költségvetés-tervezetéről szólt: a Felügyelő Bizottság támogatta az OLAF vezetésének azon igényét, hogy szabadon határozhassa meg az Európai Bizottság által megállapított, jövő évi kiadáscsökkentés OLAF-on belüli eloszlását. A Felügyelő Bizottság a negyedik véleményében az OLAF által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet reformjára tett európai bizottsági javaslatot vizsgálta meg. A Felügyelő Bizottság legutóbbi véleménye az OLAF azon gyakorlatával foglalkozott, amely a nyomon követés nélkül lezárt belső vizsgálatokat követően összeállított vizsgálati jelentések érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek való megküldését foglalja magában. A Felügyelő Bizottság ez esetben felhívta a figyelmet arra, hogy e gyakorlat milyen hatással van az OLAF vizsgálatainak hatékonyságára és függetlenségére.

A Felügyelő Bizottság számára megerősítést jelent, hogy az OLAF az évek során lépéseket tett a Felügyelő Bizottság számos ajánlásának megvalósítása érdekében. A Felügyelő Bizottság azonban tisztában van azzal, hogy számos kérdésben még fejlesztésekre van szükség. Az OLAF-nak különösen annak érdekében kell intézkedéseket hoznia, hogy figyelmét ismét a vizsgálati feladatkör teljesítésére fordítsa, javítsa általános hatékonyságát a vizsgálatok jobb irányításával, különös tekintettel azok hosszára, valamint ellenőrizze azok irányítását és felügyeletét. A Felügyelő Bizottság reméli, hogy az OLAF 2012. február 1-jén hatályba lépő átszervezése orvosolja ezeket a problémákat. Az OLAF által elsősorban a fent említett területeken elért eredményeket továbbra is a következő Felügyelő Bizottság fogja nyomon követni.

Megbízatásunk során konstruktív kapcsolatot alakítottunk ki az OLAF-fal. Az OLAF vezetőségével és személyzetével tartott számos ülés értékes véleménycserére és információk megosztására adott alkalmat. A Felügyelő Bizottság szeretné megköszönni az OLAF személyzetének és főigazgatójának, hogy megbízatásunk során készek voltak együttműködni a Felügyelő Bizottság munkájának teljesítésében, és hogy segítségükkel lehetővé tették feladataink könnyebb és élvezetesebb teljesítését.

Szeretnék mind a magam, mind a bizottság tagjai nevében hálás köszönetet mondani titkárságunk személyzetének, akiknek szorgalmas munkája és kitartó támogatása nélkül nem sikerült volna teljesíteni feladatainkat. Öröm volt velük dolgozni.

Diemut THEATO

elnök

Felügyelő Bizottság, OLAF

1.   BEVEZETÉS

BEVEZETÉS

| (1) | Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelő Bizottságát azzal a céllal hozták létre, hogy az OLAF függetlenségét vizsgálati feladatköre rendszeres nyomon követésével megerősítse, miközben tartózkodik attól, hogy a folyamatban lévő vizsgálati eljárások végrehajtásába beavatkozzon. A Felügyelő Bizottság emellett az OLAF főigazgatójának is segítséget nyújt feladatai elvégzésében azért, hogy támogassa az OLAF munkáját, és a lehető legmagasabb színvonalat biztosítsa az OLAF vizsgálatainak végrehajtása során. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelő Bizottságát azzal a céllal hozták létre, hogy az OLAF függetlenségét vizsgálati feladatköre rendszeres nyomon követésével megerősítse, miközben tartózkodik attól, hogy a folyamatban lévő vizsgálati eljárások végrehajtásába beavatkozzon. A Felügyelő Bizottság emellett az OLAF főigazgatójának is segítséget nyújt feladatai elvégzésében azért, hogy támogassa az OLAF munkáját, és a lehető legmagasabb színvonalat biztosítsa az OLAF vizsgálatainak végrehajtása során.

| (2) | A Felügyelő Bizottság e szerepében véleményeket küld az OLAF főigazgatójának, amelyekben javító célzattal ajánlásokat fogalmaz meg az OLAF számára, amennyiben ezt megfelelőnek és szükségesnek tartja. A Felügyelő Bizottság a tevékenységeiről éves jelentést is benyújt az uniós intézményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A Felügyelő Bizottság e szerepében véleményeket küld az OLAF főigazgatójának, amelyekben javító célzattal ajánlásokat fogalmaz meg az OLAF számára, amennyiben ezt megfelelőnek és szükségesnek tartja. A Felügyelő Bizottság a tevékenységeiről éves jelentést is benyújt az uniós intézményeknek.

| (3) | E tevékenységi jelentés a Felügyelő Bizottság megbízatásának hatéves időszakával foglalkozik. A Felügyelő Bizottság tagjainak hivatali ideje 2005 decemberében kezdődött. |
| --- | --- |

(3)

E tevékenységi jelentés a Felügyelő Bizottság megbízatásának hatéves időszakával foglalkozik. A Felügyelő Bizottság tagjainak hivatali ideje 2005 decemberében kezdődött.

| (4) | A Felügyelő Bizottság legfontosabb feladata a megbízatása során annak biztosítása volt, hogy az OLAF függetlenségét semmilyen tényező ne gátolja. A Felügyelő Bizottság megítélése szerint a vizsgálat indítására, lefolytatására és lezárására gyakorolt nemkívánatos befolyás kockázata bármilyen forrásból jelentkezhet, ezért kiemelt figyelmet fordított a nyomásgyakorlás kifinomultabb, esetlegesen az OLAF függetlenségét érintő eszközeire, például az intézmények, a szervek, a hivatalok, az ügynökségek, a tagállamok vagy harmadik felek olyan tevékenységeire, amelyekkel akadályozzák az OLAF-ot a vizsgálat megindításának szakaszában vagy a vizsgálat során: e körbe tartozik adatok vagy dokumentáció OLAF-nak való továbbításának elmulasztása vagy késleltetése, az OLAF vizsgálati tevékenységének akadályozása vagy az OLAF működési, pénzügyi vagy emberi erőforrásainak indokolatlan korlátozása. A Felügyelő Bizottság ezért az OLAF vizsgálatainak nyomon követése során számos kérdéssel foglalkozott. |
| --- | --- |

(4)

A Felügyelő Bizottság legfontosabb feladata a megbízatása során annak biztosítása volt, hogy az OLAF függetlenségét semmilyen tényező ne gátolja. A Felügyelő Bizottság megítélése szerint a vizsgálat indítására, lefolytatására és lezárására gyakorolt nemkívánatos befolyás kockázata bármilyen forrásból jelentkezhet, ezért kiemelt figyelmet fordított a nyomásgyakorlás kifinomultabb, esetlegesen az OLAF függetlenségét érintő eszközeire, például az intézmények, a szervek, a hivatalok, az ügynökségek, a tagállamok vagy harmadik felek olyan tevékenységeire, amelyekkel akadályozzák az OLAF-ot a vizsgálat megindításának szakaszában vagy a vizsgálat során: e körbe tartozik adatok vagy dokumentáció OLAF-nak való továbbításának elmulasztása vagy késleltetése, az OLAF vizsgálati tevékenységének akadályozása vagy az OLAF működési, pénzügyi vagy emberi erőforrásainak indokolatlan korlátozása. A Felügyelő Bizottság ezért az OLAF vizsgálatainak nyomon követése során számos kérdéssel foglalkozott.

| (5) | A Felügyelő Bizottság különös figyelmet fordított az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) az OLAF függetlenségét biztosító rendelkezéseinek alkalmazására, tekintettel az OLAF főigazgatójának beosztásához kapcsolódó biztosítékokra, valamint a Felügyelő Bizottság meglétére és hatáskörére. A Felügyelő Bizottság tevékenyen részt vett az OLAF főigazgatójának kiválasztási eljárásában, továbbá véleményt nyilvánított (2) az 1073/1999/EK rendelet reformjára irányuló módosításokról ezen eljárás, valamint az OLAF főigazgatójának megbízatásával, helyzetével, szerepével és függetlenségével kapcsolatos módosítások szempontjából. |
| --- | --- |

(5)

A Felügyelő Bizottság különös figyelmet fordított az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) az OLAF függetlenségét biztosító rendelkezéseinek alkalmazására, tekintettel az OLAF főigazgatójának beosztásához kapcsolódó biztosítékokra, valamint a Felügyelő Bizottság meglétére és hatáskörére. A Felügyelő Bizottság tevékenyen részt vett az OLAF főigazgatójának kiválasztási eljárásában, továbbá véleményt nyilvánított (2) az 1073/1999/EK rendelet reformjára irányuló módosításokról ezen eljárás, valamint az OLAF főigazgatójának megbízatásával, helyzetével, szerepével és függetlenségével kapcsolatos módosítások szempontjából.

1

2

| (6) | A Felügyelő Bizottság az esetleges, az OLAF függetlenségének sérüléséhez vezető indokolatlan befolyás azonosítása érdekében gondosan nyomon követte az OLAF vizsgálati feladatkörének ellátását. A Felügyelő Bizottság az ügyiratok széles körét tartalmazó reprezentatív minta alapos vizsgálata és az OLAF vizsgálatot végző tisztviselőivel, vezetőivel és igazgatóival folytatott megbeszélések alapján értékelte azokat a szempontokat, amelyeket az OLAF vizsgálati munkájának hatékonysága, eredményessége és függetlensége szempontjából elengedhetetlennek ítélt. Ide tartozik az OLAF illetékessége és vizsgálati hatásköre, a vizsgálatok időtartama, az eljárási szabályoknak a vizsgálatok során történő, OLAF általi betartása és az OLAF vizsgálati feladatköre kapcsán a tagállamokkal, valamint az intézményekkel, a szervekkel, a hivatalokkal és az ügynökségekkel folytatott együttműködés és információcsere. |
| --- | --- |

(6)

A Felügyelő Bizottság az esetleges, az OLAF függetlenségének sérüléséhez vezető indokolatlan befolyás azonosítása érdekében gondosan nyomon követte az OLAF vizsgálati feladatkörének ellátását. A Felügyelő Bizottság az ügyiratok széles körét tartalmazó reprezentatív minta alapos vizsgálata és az OLAF vizsgálatot végző tisztviselőivel, vezetőivel és igazgatóival folytatott megbeszélések alapján értékelte azokat a szempontokat, amelyeket az OLAF vizsgálati munkájának hatékonysága, eredményessége és függetlensége szempontjából elengedhetetlennek ítélt. Ide tartozik az OLAF illetékessége és vizsgálati hatásköre, a vizsgálatok időtartama, az eljárási szabályoknak a vizsgálatok során történő, OLAF általi betartása és az OLAF vizsgálati feladatköre kapcsán a tagállamokkal, valamint az intézményekkel, a szervekkel, a hivatalokkal és az ügynökségekkel folytatott együttműködés és információcsere.

| (7) | A Felügyelő Bizottság értékelte az OLAF vezetésének a vizsgálatokra gyakorolt hatását. A Felügyelő Bizottság különösen olyan kérdésekre fordított kiemelt figyelmet, mint például a vizsgálatok irányítása, a költségvetés, az adminisztratív szervezet és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika, valamint az OLAF vizsgálati eljárási szabályai. |
| --- | --- |

(7)

A Felügyelő Bizottság értékelte az OLAF vezetésének a vizsgálatokra gyakorolt hatását. A Felügyelő Bizottság különösen olyan kérdésekre fordított kiemelt figyelmet, mint például a vizsgálatok irányítása, a költségvetés, az adminisztratív szervezet és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika, valamint az OLAF vizsgálati eljárási szabályai.

2.   AZ OLAF VIZSGÁLATI FÜGGETLENSÉGÉNEK JOGI GARANCIÁI

AZ OLAF VIZSGÁLATI FÜGGETLENSÉGÉNEK JOGI GARANCIÁI

| (8) | Az OLAF igazgatási szempontból ugyan hivatalosan az Európai Bizottság részét képezi, a vizsgálati tevékenységeit tekintve azonban független attól. Az OLAF vizsgálatait szabályozó jogi keret két garanciát határoz meg, amely az OLAF működési függetlenségét és a „Hivatal vizsgálatainak megfelelő lefolytatását biztosítja” (3): ez az OLAF főigazgatójának függetlensége és a Felügyelő Bizottság szerepe. |
| --- | --- |

(8)

Az OLAF igazgatási szempontból ugyan hivatalosan az Európai Bizottság részét képezi, a vizsgálati tevékenységeit tekintve azonban független attól. Az OLAF vizsgálatait szabályozó jogi keret két garanciát határoz meg, amely az OLAF működési függetlenségét és a „Hivatal vizsgálatainak megfelelő lefolytatását biztosítja” (3): ez az OLAF főigazgatójának függetlensége és a Felügyelő Bizottság szerepe.

3

2.1.   
  Az OLAF főigazgatójának függetlensége

Az OLAF főigazgatójának függetlensége

| (9) | Az OLAF ügyeivel kapcsolatos vizsgálat indítása, lefolytatása és lezárása az OLAF főigazgatójának kizárólagos hatáskörébe tartozik. Függetlensége ezért elengedhetetlen előfeltétele annak, hogy az OLAF külső befolyástól vagy nyomástól mentesen hajtsa végre igazgatási vizsgálatait. A Felügyelő Bizottság számos véleményben ismertette a főigazgató kiválasztásával, függetlenségének biztosításával és a helyettes képviselet kérdésével kapcsolatos álláspontját. |
| --- | --- |

(9)

Az OLAF ügyeivel kapcsolatos vizsgálat indítása, lefolytatása és lezárása az OLAF főigazgatójának kizárólagos hatáskörébe tartozik. Függetlensége ezért elengedhetetlen előfeltétele annak, hogy az OLAF külső befolyástól vagy nyomástól mentesen hajtsa végre igazgatási vizsgálatait. A Felügyelő Bizottság számos véleményben ismertette a főigazgató kiválasztásával, függetlenségének biztosításával és a helyettes képviselet kérdésével kapcsolatos álláspontját.

2.1.1.   Az OLAF főigazgatójának kiválasztása

Az OLAF főigazgatójának kiválasztása

| (10) | A Felügyelő Bizottság 2010-ben aktívan részt vett a főigazgató kinevezési eljárásában, valamint közzétette az OLAF főigazgatójának jelöléséről szóló 2/2010. sz. véleményét. A Felügyelő Bizottság megállapította, hogy az OLAF sikeres működéséhez a főigazgatónak határozott vezetőként kell fellépnie, megfelelő igazgatási készségekkel kell rendelkeznie, valamint igazolnia kell, hogy képes nagy létszámú csoportok irányítására. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint az OLAF főigazgatójának főként ahhoz kell elég rátermettnek és határozottnak lennie, hogy multinacionális környezetben működő, összetett, több feladatot ellátó szervezetet vezessen azzal a céllal, hogy konkrét eredményeket érjen el Európában a csalás és a korrupció elleni küzdelemben. Kellő tapasztalattal kell rendelkeznie ahhoz, hogy szakképzett szakértői csapat elkötelezettségét és tiszteletét tudhassa magáénak, és az OLAF szervezetén belül és kívül egyaránt hiteles legyen. |
| --- | --- |

(10)

A Felügyelő Bizottság 2010-ben aktívan részt vett a főigazgató kinevezési eljárásában, valamint közzétette az OLAF főigazgatójának jelöléséről szóló 2/2010. sz. véleményét. A Felügyelő Bizottság megállapította, hogy az OLAF sikeres működéséhez a főigazgatónak határozott vezetőként kell fellépnie, megfelelő igazgatási készségekkel kell rendelkeznie, valamint igazolnia kell, hogy képes nagy létszámú csoportok irányítására. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint az OLAF főigazgatójának főként ahhoz kell elég rátermettnek és határozottnak lennie, hogy multinacionális környezetben működő, összetett, több feladatot ellátó szervezetet vezessen azzal a céllal, hogy konkrét eredményeket érjen el Európában a csalás és a korrupció elleni küzdelemben. Kellő tapasztalattal kell rendelkeznie ahhoz, hogy szakképzett szakértői csapat elkötelezettségét és tiszteletét tudhassa magáénak, és az OLAF szervezetén belül és kívül egyaránt hiteles legyen.

| (11) | A Felügyelő Bizottság a 3/2010. sz. véleményében ezenkívül üdvözölte a módosított 1073/1999/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdésében megállapított új kiválasztási eljárást. Ez az eljárás teljes mértékben megfelel a függetlenség iránti követelménynek, a három intézmény (Európai Parlament, Tanács, Európai Bizottság) közös megegyezése pedig megerősíti az OLAF főigazgatójának pozícióját. |
| --- | --- |

(11)

A Felügyelő Bizottság a 3/2010. sz. véleményében ezenkívül üdvözölte a módosított 1073/1999/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdésében megállapított új kiválasztási eljárást. Ez az eljárás teljes mértékben megfelel a függetlenség iránti követelménynek, a három intézmény (Európai Parlament, Tanács, Európai Bizottság) közös megegyezése pedig megerősíti az OLAF főigazgatójának pozícióját.

2.1.2.   Az OLAF-főigazgató függetlenségének biztosítását szolgáló eszközök

Az OLAF-főigazgató függetlenségének biztosítását szolgáló eszközök

| (12) | Az OLAF főigazgatójának teljesen függetlenül kell ellátnia feladatait. Általános felelősséggel tartozik ezenkívül az iránt, hogy a működési tevékenységek végrehajtása során biztosítsa az OLAF egészének függetlenségét, e feladat teljesítésében pedig a Felügyelő Bizottság mindig támogatta. Az OLAF vizsgálatait szabályozó jogi keret számos olyan eszközt határoz meg, amelyek lehetővé teszik, hogy az OLAF főigazgatója függetlenül járjon el. A Felügyelő Bizottság némelyekről már ismertette álláspontját véleményeiben és az előző éves jelentéseiben. |
| --- | --- |

(12)

Az OLAF főigazgatójának teljesen függetlenül kell ellátnia feladatait. Általános felelősséggel tartozik ezenkívül az iránt, hogy a működési tevékenységek végrehajtása során biztosítsa az OLAF egészének függetlenségét, e feladat teljesítésében pedig a Felügyelő Bizottság mindig támogatta. Az OLAF vizsgálatait szabályozó jogi keret számos olyan eszközt határoz meg, amelyek lehetővé teszik, hogy az OLAF főigazgatója függetlenül járjon el. A Felügyelő Bizottság némelyekről már ismertette álláspontját véleményeiben és az előző éves jelentéseiben.

| (13) | Az OLAF főigazgatójának hatáskörébe tartozik többek között a vizsgálatok indítása, lefolytatása és a vizsgálatokról szóló jelentések elkészítése anélkül, hogy külső utasításokat kellene kérnie vagy elfogadnia (4). Az OLAF főigazgatója emellett jogosult eljárást kezdeményezni az Európai Bizottsággal szemben, ha úgy ítéli meg, hogy egy, a Bizottság által megtett intézkedés megkérdőjelezi a személyes függetlenségét. Az Európai Parlament és az OLAF között nemrég felmerült nézeteltérések ismeretében a Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében kijelentette, hogy ezt a lehetőséget valamennyi intézményre, szervre, hivatalra és ügynökségre ki kell terjeszteni az 1073/1999/EK rendelet módosítására vonatkozó módosított javaslatban (5). Ez esetben a főigazgatónak haladéktalanul tájékoztatnia kell a Felügyelő Bizottságot, és annak teljes támogatását kell kérnie. |
| --- | --- |

(13)

Az OLAF főigazgatójának hatáskörébe tartozik többek között a vizsgálatok indítása, lefolytatása és a vizsgálatokról szóló jelentések elkészítése anélkül, hogy külső utasításokat kellene kérnie vagy elfogadnia (4). Az OLAF főigazgatója emellett jogosult eljárást kezdeményezni az Európai Bizottsággal szemben, ha úgy ítéli meg, hogy egy, a Bizottság által megtett intézkedés megkérdőjelezi a személyes függetlenségét. Az Európai Parlament és az OLAF között nemrég felmerült nézeteltérések ismeretében a Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében kijelentette, hogy ezt a lehetőséget valamennyi intézményre, szervre, hivatalra és ügynökségre ki kell terjeszteni az 1073/1999/EK rendelet módosítására vonatkozó módosított javaslatban (5). Ez esetben a főigazgatónak haladéktalanul tájékoztatnia kell a Felügyelő Bizottságot, és annak teljes támogatását kell kérnie.

4

5

| (14) | Ezenkívül más, az Európai Bizottságon belüli főigazgatóktól eltérően az OLAF főigazgatója jogosult kinevező hatóságként vagy munkaszerződés megkötéséért felelős hatóságként eljárni (6). Mivel a főigazgatónak az OLAF működési igényeinek legjobban megfelelő módon kell kezelnie az emberi erőforrásokat, ezért a Felügyelő Bizottság véleménye szerint a főigazgató e szerepét erősíteni kell, és szabad kezet kell adni számára az OLAF működési tevékenységeinek végrehajtásához szükséges készségekkel és képzettséggel rendelkező vizsgáló személyzet toborzásában. Az utóbbinak a főigazgató kizárólagos feladatának kell lennie, és nem függhet össze az Európai Bizottságon belüli egyéb munkaerő-felvételi eljárásokkal. E feladat nem ruházható át az Európai Bizottságra. A Felügyelő Bizottság ismét felhívja a figyelmet az emberi erőforrásokkal kapcsolatos, kidolgozottabb politika szükségességére, amely a vezetés által meghatározott működési prioritásokat tükröző stratégia bevezetésével valósítható meg (7). |
| --- | --- |

(14)

Ezenkívül más, az Európai Bizottságon belüli főigazgatóktól eltérően az OLAF főigazgatója jogosult kinevező hatóságként vagy munkaszerződés megkötéséért felelős hatóságként eljárni (6). Mivel a főigazgatónak az OLAF működési igényeinek legjobban megfelelő módon kell kezelnie az emberi erőforrásokat, ezért a Felügyelő Bizottság véleménye szerint a főigazgató e szerepét erősíteni kell, és szabad kezet kell adni számára az OLAF működési tevékenységeinek végrehajtásához szükséges készségekkel és képzettséggel rendelkező vizsgáló személyzet toborzásában. Az utóbbinak a főigazgató kizárólagos feladatának kell lennie, és nem függhet össze az Európai Bizottságon belüli egyéb munkaerő-felvételi eljárásokkal. E feladat nem ruházható át az Európai Bizottságra. A Felügyelő Bizottság ismét felhívja a figyelmet az emberi erőforrásokkal kapcsolatos, kidolgozottabb politika szükségességére, amely a vezetés által meghatározott működési prioritásokat tükröző stratégia bevezetésével valósítható meg (7).

6

7

| (15) | A Felügyelő Bizottság végül a 4/2011. sz. véleményében hangsúlyozta, hogy az OLAF-vizsgálatok függetlenségének megőrzése kulcsfontosságú, és a főigazgató vizsgálati feladatainak az OLAF egy vagy több alkalmazottjára való átruházása nem csökkentheti az adott személy intézmények iránti felelősségét és nem veszélyeztetheti a függetlenségét (8). |
| --- | --- |

(15)

A Felügyelő Bizottság végül a 4/2011. sz. véleményében hangsúlyozta, hogy az OLAF-vizsgálatok függetlenségének megőrzése kulcsfontosságú, és a főigazgató vizsgálati feladatainak az OLAF egy vagy több alkalmazottjára való átruházása nem csökkentheti az adott személy intézmények iránti felelősségét és nem veszélyeztetheti a függetlenségét (8).

8

2.1.3.   A főigazgató-helyettes

A főigazgató-helyettes

| (16) | Az intézmények 2010 januárjában azzal a helyzettel szembesültek, hogy az 1073/1999/EK rendelet 12. cikkének rendelkezései ellenére sem sikerült kinevezni az OLAF főigazgatóját, ekkor azonban az Európai Bizottság a másik két intézménnyel (az Európai Parlament és a Tanács) folytatott előzetes konzultáció és azok jóváhagyása nélkül megbízott főigazgatót nevezett ki. A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint annak a személynek, aki átmeneti időszakban az OLAF megbízott főigazgatójaként tevékenykedik, a három intézmény közös megegyezésével kell ellátnia ezt a feladatot (9). |
| --- | --- |

(16)

Az intézmények 2010 januárjában azzal a helyzettel szembesültek, hogy az 1073/1999/EK rendelet 12. cikkének rendelkezései ellenére sem sikerült kinevezni az OLAF főigazgatóját, ekkor azonban az Európai Bizottság a másik két intézménnyel (az Európai Parlament és a Tanács) folytatott előzetes konzultáció és azok jóváhagyása nélkül megbízott főigazgatót nevezett ki. A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint annak a személynek, aki átmeneti időszakban az OLAF megbízott főigazgatójaként tevékenykedik, a három intézmény közös megegyezésével kell ellátnia ezt a feladatot (9).

9

| (17) | Ezen eset alapján a Felügyelő Bizottság úgy ítélte meg, hogy biztosítani kell az OLAF-vizsgálatok független lefolytatásának folytonosságát, ezért az 1073/1999/EK rendeletben létre kell hozni az állandó főigazgató-helyettesi tisztséget. Az e tisztséget betöltő személy helyettesíti a főigazgatót, amennyiben ez utóbbi benyújtja lemondását, nyugdíjba vonul, betegszabadságra megy vagy egyéb okból nem tudja ellátni kötelezettségeit (10). A főigazgató-helyettest a három intézmény közös megegyezésével az OLAF igazgatói közül kell kiválasztani. |
| --- | --- |

(17)

Ezen eset alapján a Felügyelő Bizottság úgy ítélte meg, hogy biztosítani kell az OLAF-vizsgálatok független lefolytatásának folytonosságát, ezért az 1073/1999/EK rendeletben létre kell hozni az állandó főigazgató-helyettesi tisztséget. Az e tisztséget betöltő személy helyettesíti a főigazgatót, amennyiben ez utóbbi benyújtja lemondását, nyugdíjba vonul, betegszabadságra megy vagy egyéb okból nem tudja ellátni kötelezettségeit (10). A főigazgató-helyettest a három intézmény közös megegyezésével az OLAF igazgatói közül kell kiválasztani.

10

2.2.   
  A Felügyelő Bizottság szerepe

A Felügyelő Bizottság szerepe

| (18) | A Felügyelő Bizottság azzal a céllal jött létre, hogy az OLAF függetlenségét vizsgálati feladatköre ellátásának rendszeres nyomon követésével megerősítse. A Felügyelő Bizottság függetlensége kulcsfontosságú szerepet játszik az OLAF saját működési függetlenségében. A Felügyelő Bizottságnak ezért megfelelő és elegendő erőforrással (vagyis az OLAF ügyirataihoz való hozzáféréssel és a Felügyelő Bizottság titkárságától kapott támogatással) kell rendelkeznie ahhoz, hogy teljesen függetlenül tudja betölteni szerepét és ellátni feladatait. A Felügyelő Bizottság ezzel kapcsolatban már számos alkalommal ismertette álláspontját éves jelentéseiben és véleményeiben. |
| --- | --- |

(18)

A Felügyelő Bizottság azzal a céllal jött létre, hogy az OLAF függetlenségét vizsgálati feladatköre ellátásának rendszeres nyomon követésével megerősítse. A Felügyelő Bizottság függetlensége kulcsfontosságú szerepet játszik az OLAF saját működési függetlenségében. A Felügyelő Bizottságnak ezért megfelelő és elegendő erőforrással (vagyis az OLAF ügyirataihoz való hozzáféréssel és a Felügyelő Bizottság titkárságától kapott támogatással) kell rendelkeznie ahhoz, hogy teljesen függetlenül tudja betölteni szerepét és ellátni feladatait. A Felügyelő Bizottság ezzel kapcsolatban már számos alkalommal ismertette álláspontját éves jelentéseiben és véleményeiben.

2.2.1.   A Felügyelő Bizottság hozzáférése az OLAF ügyirataihoz

A Felügyelő Bizottság hozzáférése az OLAF ügyirataihoz

| (19) | A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében hangsúlyozta, hogy a független szervként folytatott nyomonkövetési tevékenysége nem alapulhat kizárólag az OLAF-tól kapott tájékoztatáson. A Felügyelő Bizottságnak nem kizárólag az 1073/1999/EK rendelet értelmében az OLAF-tól kapott dokumentumok és tájékoztatás, hanem a Felügyelő Bizottság által a feladat végrehajtásához szükségesnek ítélt dokumentációk alapján kell végrehajtania saját elemzését. Ezzel összefüggésben elengedhetetlen, hogy a Felügyelő Bizottság és annak titkársága hozzáférjen az OLAF ügyirataihoz, mivel ezáltal olyan információkra tehetnek szert, amelyek lényegesek a Felügyelő Bizottság azon küldetéséhez, hogy az OLAF függetlenségét a Hivatal vizsgálati feladatkörének rendszeres nyomon követésével erősítse meg |
| --- | --- |

(19)

A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében hangsúlyozta, hogy a független szervként folytatott nyomonkövetési tevékenysége nem alapulhat kizárólag az OLAF-tól kapott tájékoztatáson. A Felügyelő Bizottságnak nem kizárólag az 1073/1999/EK rendelet értelmében az OLAF-tól kapott dokumentumok és tájékoztatás, hanem a Felügyelő Bizottság által a feladat végrehajtásához szükségesnek ítélt dokumentációk alapján kell végrehajtania saját elemzését. Ezzel összefüggésben elengedhetetlen, hogy a Felügyelő Bizottság és annak titkársága hozzáférjen az OLAF ügyirataihoz, mivel ezáltal olyan információkra tehetnek szert, amelyek lényegesek a Felügyelő Bizottság azon küldetéséhez, hogy az OLAF függetlenségét a Hivatal vizsgálati feladatkörének rendszeres nyomon követésével erősítse meg

2.2.2.   A Felügyelő Bizottság titkársága

A Felügyelő Bizottság titkársága

| (20) | Az OLAF által biztosított titkárság segítséget nyújt a Felügyelő Bizottság tagjainak a feladataik elvégzéséhez (11). A Felügyelő Bizottság mindig is hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a Felügyelő Bizottság titkársága függetlenül tevékenykedjen a Felügyelő Bizottság elnökének és tagjainak felügyelete és irányítása alatt. A Felügyelő Bizottság meglátása szerint a titkárság független működésének biztosításához olyan további biztosítékokat kell belefoglalni az 1073/1999/EK rendelet szövegébe, mint amelyeket a Felügyelő Bizottság a titkárság tagjainak létszámára, kinevezésére és értékelésére vonatkozóan javasolt a 4/2011. sz. véleményében (12). |
| --- | --- |

(20)

Az OLAF által biztosított titkárság segítséget nyújt a Felügyelő Bizottság tagjainak a feladataik elvégzéséhez (11). A Felügyelő Bizottság mindig is hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a Felügyelő Bizottság titkársága függetlenül tevékenykedjen a Felügyelő Bizottság elnökének és tagjainak felügyelete és irányítása alatt. A Felügyelő Bizottság meglátása szerint a titkárság független működésének biztosításához olyan további biztosítékokat kell belefoglalni az 1073/1999/EK rendelet szövegébe, mint amelyeket a Felügyelő Bizottság a titkárság tagjainak létszámára, kinevezésére és értékelésére vonatkozóan javasolt a 4/2011. sz. véleményében (12).

11

12

| (21) | Megbízatása során a Felügyelő Bizottság folyamatosan hangot adott a megfelelő létszámú és szintű személyzettel rendelkező, egy csoportvezetőből, négy ügyintézőből és három asszisztensből álló titkárság iránti igényének. A Felügyelő Bizottság ezért csalódottan állapítja meg, hogy az OLAF nemcsak a korábbi ajánlásait nem vette figyelembe teljes mértékben, de az OLAF új felépítésében a tisztségek száma nyolcról hatra csökkent. A Felügyelő Bizottság továbbá aggályait fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a Felügyelő Bizottság titkárságának új vezetőjét az OLAF főigazgatója nevezte ki. Mindkét említett döntés a Felügyelő Bizottsággal folytatott előzetes konzultáció nélkül született. |
| --- | --- |

(21)

Megbízatása során a Felügyelő Bizottság folyamatosan hangot adott a megfelelő létszámú és szintű személyzettel rendelkező, egy csoportvezetőből, négy ügyintézőből és három asszisztensből álló titkárság iránti igényének. A Felügyelő Bizottság ezért csalódottan állapítja meg, hogy az OLAF nemcsak a korábbi ajánlásait nem vette figyelembe teljes mértékben, de az OLAF új felépítésében a tisztségek száma nyolcról hatra csökkent. A Felügyelő Bizottság továbbá aggályait fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a Felügyelő Bizottság titkárságának új vezetőjét az OLAF főigazgatója nevezte ki. Mindkét említett döntés a Felügyelő Bizottsággal folytatott előzetes konzultáció nélkül született.

| (22) | A Felügyelő Bizottság megítélése szerint a titkárságának tagjait a jövőben az eljárási szabályzatának (13) 11. cikke szerint a Felügyelő Bizottság javaslatára kell kineveznie az OLAF főigazgatójától eltérő hatóságnak azért, hogy munkavégzésük során csak a Felügyelő Bizottságnak tartozzanak felelősséggel, kizárólag annak utasításait kövessék, és rendszeres értékelésüket is a Felügyelő Bizottság végezze (14). A Felügyelő Bizottság a hatéves hivatali ideje alatt gyűjtött tapasztalatok alapján úgy ítéli meg, hogy a saját és a titkárság függetlensége csak látszólagos lenne, ha a Felügyelő Bizottság titkárságának személyzetét továbbra is az a hivatal nevezné ki, irányítaná és osztályozná, amelynek ellenőrzése a feladata. |
| --- | --- |

(22)

A Felügyelő Bizottság megítélése szerint a titkárságának tagjait a jövőben az eljárási szabályzatának (13) 11. cikke szerint a Felügyelő Bizottság javaslatára kell kineveznie az OLAF főigazgatójától eltérő hatóságnak azért, hogy munkavégzésük során csak a Felügyelő Bizottságnak tartozzanak felelősséggel, kizárólag annak utasításait kövessék, és rendszeres értékelésüket is a Felügyelő Bizottság végezze (14). A Felügyelő Bizottság a hatéves hivatali ideje alatt gyűjtött tapasztalatok alapján úgy ítéli meg, hogy a saját és a titkárság függetlensége csak látszólagos lenne, ha a Felügyelő Bizottság titkárságának személyzetét továbbra is az a hivatal nevezné ki, irányítaná és osztályozná, amelynek ellenőrzése a feladata.

13

14

3.   AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRE VÉGREHAJTÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSE

AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRE VÉGREHAJTÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSE

| (23) | A Felügyelő Bizottság megbízatása során teljes mértékben igénybe vette a jogalkotó által biztosított, az OLAF vizsgálati feladatkörének rendszeres nyomon követésére vonatkozó jogi mechanizmusokat annak érdekében, hogy biztosítsa függetlenségének sértetlenségét. A Felügyelő Bizottság az OLAF főigazgatója által közölt információk (15) alapján vagy saját kezdeményezésére (16) tüzetesen megvizsgálta az OLAF vizsgálati feladatkörének azon szempontjait, amelyeket saját működési függetlensége szempontjából kulcsfontosságúnak ítélt meg. Ide tartozik az OLAF illetékessége és vizsgálati hatásköre, a vizsgálatok időtartama, az eljárási jogok betartása és a tagállamokkal, valamint az intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel folytatott együttműködés és információcsere. |
| --- | --- |

(23)

A Felügyelő Bizottság megbízatása során teljes mértékben igénybe vette a jogalkotó által biztosított, az OLAF vizsgálati feladatkörének rendszeres nyomon követésére vonatkozó jogi mechanizmusokat annak érdekében, hogy biztosítsa függetlenségének sértetlenségét. A Felügyelő Bizottság az OLAF főigazgatója által közölt információk (15) alapján vagy saját kezdeményezésére (16) tüzetesen megvizsgálta az OLAF vizsgálati feladatkörének azon szempontjait, amelyeket saját működési függetlensége szempontjából kulcsfontosságúnak ítélt meg. Ide tartozik az OLAF illetékessége és vizsgálati hatásköre, a vizsgálatok időtartama, az eljárási jogok betartása és a tagállamokkal, valamint az intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel folytatott együttműködés és információcsere.

15

16

3.1.   
  Az OLAF illetékessége és vizsgálati hatásköre

Az OLAF illetékessége és vizsgálati hatásköre

| (24) | A Felügyelő Bizottság a 3/2010. sz. véleményében kinyilvánította igényét azzal kapcsolatban, hogy a módosított 1073/1999/EK rendeletnek tartalmaznia kell az OLAF illetékességének és vizsgálati hatáskörének és különösen a helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra irányuló, a 2185/96/Euratom, EK rendeletben (17) biztosított hatáskörének egyértelmű meghatározását. A közelmúltban felmerült teendők rávilágítottak arra, hogy meg kell erősíteni az OLAF jogosultságát az intézmények, a szervek, a hivatalok és az ügynökségek birtokában lévő minden információhoz való közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférés érdekében (18). |
| --- | --- |

(24)

A Felügyelő Bizottság a 3/2010. sz. véleményében kinyilvánította igényét azzal kapcsolatban, hogy a módosított 1073/1999/EK rendeletnek tartalmaznia kell az OLAF illetékességének és vizsgálati hatáskörének és különösen a helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra irányuló, a 2185/96/Euratom, EK rendeletben (17) biztosított hatáskörének egyértelmű meghatározását. A közelmúltban felmerült teendők rávilágítottak arra, hogy meg kell erősíteni az OLAF jogosultságát az intézmények, a szervek, a hivatalok és az ügynökségek birtokában lévő minden információhoz való közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférés érdekében (18).

17

18

| (25) | Vizsgálat elindításának mérlegelésekor az OLAF nem kapott azonnali és automatikus hozzáférést az Európai Bizottság személyes adatokat tartalmazó adatbázisaihoz. Az OLAF főigazgatójának kérésére kiadott, 1/2011. sz. véleményében a Felügyelő Bizottság támogatta az OLAF-ot az Európai Bizottsággal e kérdésben folytatott párbeszédben (a további részleteket lásd a 3.5.1. pontban). |
| --- | --- |

(25)

Vizsgálat elindításának mérlegelésekor az OLAF nem kapott azonnali és automatikus hozzáférést az Európai Bizottság személyes adatokat tartalmazó adatbázisaihoz. Az OLAF főigazgatójának kérésére kiadott, 1/2011. sz. véleményében a Felügyelő Bizottság támogatta az OLAF-ot az Európai Bizottsággal e kérdésben folytatott párbeszédben (a további részleteket lásd a 3.5.1. pontban).

| (26) | Kifogás érte az OLAF azon hatáskörét, amely az Európai Parlament képviselőit érintő belső vizsgálatok elindítására és lefolytatására vonatkozik, valamint az ezen intézmény birtokában lévő minden információhoz való közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférési és minden helyiségébe való belépési jogosultságát is. A Felügyelő Bizottság ismételten támogatta az OLAF-ot, az OLAF főigazgatójának kérésére kiadott, 2/2011. sz. véleménye szerint pedig az OLAF vizsgálatainak független lefolytatását akadályozza, ha az OLAF megbízatásának az intézmények, a szervek, a hivatalok és az ügynökségek általi értelmezése szerint az OLAF nem gyakorolhatja ezt a kulcsfontosságú vizsgálati tevékenységet. |
| --- | --- |

(26)

Kifogás érte az OLAF azon hatáskörét, amely az Európai Parlament képviselőit érintő belső vizsgálatok elindítására és lefolytatására vonatkozik, valamint az ezen intézmény birtokában lévő minden információhoz való közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférési és minden helyiségébe való belépési jogosultságát is. A Felügyelő Bizottság ismételten támogatta az OLAF-ot, az OLAF főigazgatójának kérésére kiadott, 2/2011. sz. véleménye szerint pedig az OLAF vizsgálatainak független lefolytatását akadályozza, ha az OLAF megbízatásának az intézmények, a szervek, a hivatalok és az ügynökségek általi értelmezése szerint az OLAF nem gyakorolhatja ezt a kulcsfontosságú vizsgálati tevékenységet.

| (27) | A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében sajnálatát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy ez idáig nem sikerült egyértelműen meghatározni az OLAF-nak a vizsgálatok lefolytatása iránti és vizsgálati hatáskörét, különös tekintettel az intézményeken, a szerveken, a hivatalokon és az ügynökségeken belüli vizsgálatokra (19). |
| --- | --- |

(27)

A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében sajnálatát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy ez idáig nem sikerült egyértelműen meghatározni az OLAF-nak a vizsgálatok lefolytatása iránti és vizsgálati hatáskörét, különös tekintettel az intézményeken, a szerveken, a hivatalokon és az ügynökségeken belüli vizsgálatokra (19).

19

3.2.   
  A vizsgálatok időtartama

A vizsgálatok időtartama

| (28) | A Felügyelő Bizottság kiemelt figyelmet fordított az OLAF vizsgálatainak időtartamára, különös tekintettel a határidők alkalmazására és a vizsgálatok során felmerülő tisztázatlan késedelmekre. A vizsgálatok hosszát is nyomon követte annak ellenőrzése érdekében, hogy az esetleges indokolatlan késedelmek nem olyan indokokhoz köthetők-e, amelyek veszélyeztették volna a vizsgálatok független lefolytatását vagy azok eredményeit. A Felügyelő Bizottság által megvizsgált ügyek közül összesen 425 tartott több mint kilenc hónapig, továbbá számos olyan is van, amely több mint négyévnyi vizsgálatot követően sem zárult még le. A Felügyelő Bizottság a megállapításait két véleményben (20) és éves jelentéseiben tette közzé. |
| --- | --- |

(28)

A Felügyelő Bizottság kiemelt figyelmet fordított az OLAF vizsgálatainak időtartamára, különös tekintettel a határidők alkalmazására és a vizsgálatok során felmerülő tisztázatlan késedelmekre. A vizsgálatok hosszát is nyomon követte annak ellenőrzése érdekében, hogy az esetleges indokolatlan késedelmek nem olyan indokokhoz köthetők-e, amelyek veszélyeztették volna a vizsgálatok független lefolytatását vagy azok eredményeit. A Felügyelő Bizottság által megvizsgált ügyek közül összesen 425 tartott több mint kilenc hónapig, továbbá számos olyan is van, amely több mint négyévnyi vizsgálatot követően sem zárult még le. A Felügyelő Bizottság a megállapításait két véleményben (20) és éves jelentéseiben tette közzé.

20

| (29) | A Felügyelő Bizottság az 1/2007. sz. véleményében javasolta, hogy az OLAF által a Felügyelő Bizottságnak benyújtott, a több mint kilenc hónapja tartó vizsgálatokról szóló jelentések formátuma tükrözze egyértelműbben a vizsgálatok terén tapasztalható kivételes késedelmek okait (21), amelyeket így a Felügyelő Bizottság hatékonyabban tud meghatározni, ennek eredményeképpen pedig az OLAF javarészt kiküszöböli a tisztázatlan okokat a „kilenc hónapos jelentések” formátumának módosításával. |
| --- | --- |

(29)

A Felügyelő Bizottság az 1/2007. sz. véleményében javasolta, hogy az OLAF által a Felügyelő Bizottságnak benyújtott, a több mint kilenc hónapja tartó vizsgálatokról szóló jelentések formátuma tükrözze egyértelműbben a vizsgálatok terén tapasztalható kivételes késedelmek okait (21), amelyeket így a Felügyelő Bizottság hatékonyabban tud meghatározni, ennek eredményeképpen pedig az OLAF javarészt kiküszöböli a tisztázatlan okokat a „kilenc hónapos jelentések” formátumának módosításával.

21

| (30) | Ez azonban nem jelenti azt, hogy a Felügyelő Bizottság elégedett azzal, hogy a vizsgálatok elfogadható időn belül lezárulnak. Épp ellenkezőleg, a Felügyelő Bizottság megállapította, hogy bizonyos, viszonylag egyszerű esetek kapcsán folytatott vizsgálatok lefolytatása gyakran túlságosan elhúzódik. Jelenleg 36 ügy vizsgálata tart már több mint négy éve (22). Ennek egyrészről az lehet az oka, hogy az egyes vizsgálatokban nem vesz részt elegendő tapasztalt alkalmazott, másrészről, hogy a vizsgálatot végző tisztviselők valamilyen okból kifolyólag nem tudják befejezni a vizsgálatokat, mielőtt újat kezdenének el. A Felügyelő Bizottság rendkívül aggasztónak találja ezt a kérdést, ezért e probléma megoldására többek között olyan fejlettebb, a vizsgálatok irányítására és tervezésére szolgáló módszereket javasol, amelyekkel a vezetők eredményesebben vethetik be a vizsgálatot végző tisztviselőket, és hatékonyabban alakíthatják a vizsgálatok menetét (23). |
| --- | --- |

(30)

Ez azonban nem jelenti azt, hogy a Felügyelő Bizottság elégedett azzal, hogy a vizsgálatok elfogadható időn belül lezárulnak. Épp ellenkezőleg, a Felügyelő Bizottság megállapította, hogy bizonyos, viszonylag egyszerű esetek kapcsán folytatott vizsgálatok lefolytatása gyakran túlságosan elhúzódik. Jelenleg 36 ügy vizsgálata tart már több mint négy éve (22). Ennek egyrészről az lehet az oka, hogy az egyes vizsgálatokban nem vesz részt elegendő tapasztalt alkalmazott, másrészről, hogy a vizsgálatot végző tisztviselők valamilyen okból kifolyólag nem tudják befejezni a vizsgálatokat, mielőtt újat kezdenének el. A Felügyelő Bizottság rendkívül aggasztónak találja ezt a kérdést, ezért e probléma megoldására többek között olyan fejlettebb, a vizsgálatok irányítására és tervezésére szolgáló módszereket javasol, amelyekkel a vezetők eredményesebben vethetik be a vizsgálatot végző tisztviselőket, és hatékonyabban alakíthatják a vizsgálatok menetét (23).

22

23

3.3.   
  Az eljárási garanciák tiszteletben tartása a vizsgálatok során

Az eljárási garanciák tiszteletben tartása a vizsgálatok során

| (31) | Az OLAF függetlensége nagymértékben alapul azon, hogy a vizsgálatok lefolytatása során képes és hajlandó tiszteletben tartani az alapvető jogokat és eljárási garanciákat. Ellenkező esetben az OLAF bírálatoknak, az érintett felek ellenállásának és politikai beavatkozásoknak lenne alanya. A Felügyelő Bizottság emiatt mindig kiemelt figyelmet szentelt annak, hogy az OLAF tiszteletben tartsa ezeket a jogokat és garanciákat, ezenkívül jelentős mértékben törekedett arra, hogy értékelje, az OLAF hogyan biztosítja az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartását, valamint hogy aktívan támogassa az e téren az OLAF-ra vonatkozó előírások kidolgozását. |
| --- | --- |

(31)

Az OLAF függetlensége nagymértékben alapul azon, hogy a vizsgálatok lefolytatása során képes és hajlandó tiszteletben tartani az alapvető jogokat és eljárási garanciákat. Ellenkező esetben az OLAF bírálatoknak, az érintett felek ellenállásának és politikai beavatkozásoknak lenne alanya. A Felügyelő Bizottság emiatt mindig kiemelt figyelmet szentelt annak, hogy az OLAF tiszteletben tartsa ezeket a jogokat és garanciákat, ezenkívül jelentős mértékben törekedett arra, hogy értékelje, az OLAF hogyan biztosítja az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartását, valamint hogy aktívan támogassa az e téren az OLAF-ra vonatkozó előírások kidolgozását.

| (32) | A nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyek vizsgálatakor a Felügyelő Bizottság különös figyelmet fordított a vizsgálat anyagi és eljárási vetületére. A Felügyelő Bizottság ezen ügyek alapján értékelte, az OLAF hogyan biztosítja az alapvető jogok és az eljárási garanciák tiszteletben tartását a vizsgálatok során. Az 5/2010. sz. vélemény foglalja össze a Felügyelő Bizottság megállapításait és ajánlásait. A Felügyelő Bizottság a véleménye szerint úgy ítélte meg, hogy az OLAF általában véve tiszteletben tartja az alapvető jogokat és az eljárási garanciákat. A Felügyelő Bizottság azonban olyan konkrét problémákat is meghatározott, mint például az eljárásbeli hiányosságok, az igazgatási hibák és a vizsgáló egységeken belül eltérő gyakorlatok. |
| --- | --- |

(32)

A nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyek vizsgálatakor a Felügyelő Bizottság különös figyelmet fordított a vizsgálat anyagi és eljárási vetületére. A Felügyelő Bizottság ezen ügyek alapján értékelte, az OLAF hogyan biztosítja az alapvető jogok és az eljárási garanciák tiszteletben tartását a vizsgálatok során. Az 5/2010. sz. vélemény foglalja össze a Felügyelő Bizottság megállapításait és ajánlásait. A Felügyelő Bizottság a véleménye szerint úgy ítélte meg, hogy az OLAF általában véve tiszteletben tartja az alapvető jogokat és az eljárási garanciákat. A Felügyelő Bizottság azonban olyan konkrét problémákat is meghatározott, mint például az eljárásbeli hiányosságok, az igazgatási hibák és a vizsgáló egységeken belül eltérő gyakorlatok.

| (33) | A Felügyelő Bizottság ajánlásokat tett arra vonatkozóan, hogyan lehet javítani a vizsgálat lefolytatásának jelenlegi gyakorlatát. A Felügyelő Bizottság olyan konkrét intézkedéseket javasolt, amelyeket az OLAF-nak végre kell hajtania ahhoz, hogy megerősítse az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak a vizsgálat valamennyi szakaszában történő tiszteletben tartását. A Felügyelő Bizottság azt is javasolta, hogy az OLAF hajtson végre bizonyos javításokat az OLAF-kézikönyvön (24), és biztosítsa az abban foglalt rendelkezések tiszteletben tartását. A Felügyelő Bizottság továbbá azon mechanizmusok megerősítését is ajánlotta, amelyek a vizsgálatok pártatlanságának, titkosságának és időtartamának ellenőrzésére egyaránt szolgálnak. Végezetül a Felügyelő Bizottság az alapvető jogokra és eljárási garanciákra vonatkozóan elemzési táblázatot bocsátott az OLAF rendelkezésére, amelyet a vizsgálatot végző tisztviselők a vizsgálatok során, a vezetőség pedig e vizsgálatok jogszerűségének ellenőrzésekor használhat útmutatóként. |
| --- | --- |

(33)

A Felügyelő Bizottság ajánlásokat tett arra vonatkozóan, hogyan lehet javítani a vizsgálat lefolytatásának jelenlegi gyakorlatát. A Felügyelő Bizottság olyan konkrét intézkedéseket javasolt, amelyeket az OLAF-nak végre kell hajtania ahhoz, hogy megerősítse az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak a vizsgálat valamennyi szakaszában történő tiszteletben tartását. A Felügyelő Bizottság azt is javasolta, hogy az OLAF hajtson végre bizonyos javításokat az OLAF-kézikönyvön (24), és biztosítsa az abban foglalt rendelkezések tiszteletben tartását. A Felügyelő Bizottság továbbá azon mechanizmusok megerősítését is ajánlotta, amelyek a vizsgálatok pártatlanságának, titkosságának és időtartamának ellenőrzésére egyaránt szolgálnak. Végezetül a Felügyelő Bizottság az alapvető jogokra és eljárási garanciákra vonatkozóan elemzési táblázatot bocsátott az OLAF rendelkezésére, amelyet a vizsgálatot végző tisztviselők a vizsgálatok során, a vezetőség pedig e vizsgálatok jogszerűségének ellenőrzésekor használhat útmutatóként.

24

| (34) | A Felügyelő Bizottság elégedetten állapítja meg, hogy az 5/2010. sz. véleménye hatására az OLAF főigazgatója az ajánlások többségének OLAF-on belüli megvalósításáról határozott. |
| --- | --- |

(34)

A Felügyelő Bizottság elégedetten állapítja meg, hogy az 5/2010. sz. véleménye hatására az OLAF főigazgatója az ajánlások többségének OLAF-on belüli megvalósításáról határozott.

| (35) | A Felügyelő Bizottság ezenkívül részt vett az 1073/1999/EK rendelet reformjáról szóló vitában, amelynek során az Európai Bizottságot és a jogalkotót arra ösztönözte, hogy a reform kínálta lehetőségeket kihasználva erősítse meg az OLAF vizsgálatában érintett személyek alapvető jogait és a rájuk vonatkozó eljárási garanciákat. A Felügyelő Bizottság e témában három véleményt tett közzé (25). |
| --- | --- |

(35)

A Felügyelő Bizottság ezenkívül részt vett az 1073/1999/EK rendelet reformjáról szóló vitában, amelynek során az Európai Bizottságot és a jogalkotót arra ösztönözte, hogy a reform kínálta lehetőségeket kihasználva erősítse meg az OLAF vizsgálatában érintett személyek alapvető jogait és a rájuk vonatkozó eljárási garanciákat. A Felügyelő Bizottság e témában három véleményt tett közzé (25).

25

| (36) | A Felügyelő Bizottság mindenekelőtt arra mutatott rá, hogy az eljárási garanciákra vonatkozó előírások megállapításakor mindig szem előtt kell tartani az érintett felek érdekei és a vizsgálatok lefolytatásának hatékonysága közötti egyensúlyt. Ez az egyensúly különösen kényes a kényszerítő intézkedéseket nem tartalmazó és az érintett személy jogállását viszonylag korlátozottan befolyásoló igazgatási eljárás szabályozása esetén. Ekkor ugyanis fennáll a kockázata annak, hogy az ügy eljárási vetületére fektetett túlzott hangsúly csökkenti a vizsgálat lefolytatásának hatékonyságát. Erre példa egyrészről az OLAF azon kötelezettségének elhalasztásával kapcsolatos összetett kérdés, amely szerint az érintett személy számára lehetőséget kell biztosítani, hogy kifejtse álláspontját, másrészről annak szükségessége, hogy az OLAF megszerezze az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség főtitkárának/elnökének előzetes hozzájárulását (lásd a 3.5.4. pontot). |
| --- | --- |

(36)

A Felügyelő Bizottság mindenekelőtt arra mutatott rá, hogy az eljárási garanciákra vonatkozó előírások megállapításakor mindig szem előtt kell tartani az érintett felek érdekei és a vizsgálatok lefolytatásának hatékonysága közötti egyensúlyt. Ez az egyensúly különösen kényes a kényszerítő intézkedéseket nem tartalmazó és az érintett személy jogállását viszonylag korlátozottan befolyásoló igazgatási eljárás szabályozása esetén. Ekkor ugyanis fennáll a kockázata annak, hogy az ügy eljárási vetületére fektetett túlzott hangsúly csökkenti a vizsgálat lefolytatásának hatékonyságát. Erre példa egyrészről az OLAF azon kötelezettségének elhalasztásával kapcsolatos összetett kérdés, amely szerint az érintett személy számára lehetőséget kell biztosítani, hogy kifejtse álláspontját, másrészről annak szükségessége, hogy az OLAF megszerezze az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség főtitkárának/elnökének előzetes hozzájárulását (lásd a 3.5.4. pontot).

3.4.   
  A tagállamokkal folytatott együttműködés és információcsere

A tagállamokkal folytatott együttműködés és információcsere

| (37) | Az OLAF működési tevékenységeinek hatékonysága nagymértékben függ a tagállamok és az OLAF közötti együttműködéstől és a tagállamoknak mind a vizsgálatok során, mind pedig a nyomonkövetési szakaszokban tett hozzájárulásától. E tekintetben az OLAF vizsgálati feladatkörének felügyelő bizottsági nyomon követése kettős vetülettel rendelkezett. |
| --- | --- |

(37)

Az OLAF működési tevékenységeinek hatékonysága nagymértékben függ a tagállamok és az OLAF közötti együttműködéstől és a tagállamoknak mind a vizsgálatok során, mind pedig a nyomonkövetési szakaszokban tett hozzájárulásától. E tekintetben az OLAF vizsgálati feladatkörének felügyelő bizottsági nyomon követése kettős vetülettel rendelkezett.

| (38) | A Felügyelő Bizottság legfőképp azt tartotta szem előtt, mennyire fontos a tagállami hatóságok és az OLAF közötti információáramlás javítása. A Felügyelő Bizottság elsősorban annak biztosítására törekedett, hogy a tagállamok ne hozzanak olyan, az OLAF vizsgálati tevékenységét jelentős mértékben gátló intézkedéseket, mint például az adatok vagy a dokumentáció OLAF-nak való továbbításának mellőzése vagy késleltetése. A több mint kilenc hónapig tartó ügyekről szóló jelentések vizsgálatakor a Felügyelő Bizottság számos olyan ügyet talált, amely esetében az OLAF a tagállamok együttműködésének hiányával indokolta, hogy nem sikerült kilenc hónapon belül lezárnia a vizsgálatokat (26). Az indok néhány vizsgált ügyben pontatlan volt, más esetekben azonban megfelelően határozták meg. A Felügyelő Bizottság azt is megállapította, hogy az OLAF például a gazdasági szereplők helyiségeiben végzett helyszíni ellenőrzések során problémákba ütközött a szükséges segítséget biztosítani képes illetékes nemzeti hatóságok azonosításakor. Emiatt a Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében támogatta az 1073/1999/EK rendelet azon módosítását, amelynek célja, hogy mindegyik tagállamnak kötelező legyen az OLAF vizsgálatai során segítséget nyújtó illetékes nemzeti hatóság gyors azonosítása, különösen a közvetlen kiadások terén. |
| --- | --- |

(38)

A Felügyelő Bizottság legfőképp azt tartotta szem előtt, mennyire fontos a tagállami hatóságok és az OLAF közötti információáramlás javítása. A Felügyelő Bizottság elsősorban annak biztosítására törekedett, hogy a tagállamok ne hozzanak olyan, az OLAF vizsgálati tevékenységét jelentős mértékben gátló intézkedéseket, mint például az adatok vagy a dokumentáció OLAF-nak való továbbításának mellőzése vagy késleltetése. A több mint kilenc hónapig tartó ügyekről szóló jelentések vizsgálatakor a Felügyelő Bizottság számos olyan ügyet talált, amely esetében az OLAF a tagállamok együttműködésének hiányával indokolta, hogy nem sikerült kilenc hónapon belül lezárnia a vizsgálatokat (26). Az indok néhány vizsgált ügyben pontatlan volt, más esetekben azonban megfelelően határozták meg. A Felügyelő Bizottság azt is megállapította, hogy az OLAF például a gazdasági szereplők helyiségeiben végzett helyszíni ellenőrzések során problémákba ütközött a szükséges segítséget biztosítani képes illetékes nemzeti hatóságok azonosításakor. Emiatt a Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében támogatta az 1073/1999/EK rendelet azon módosítását, amelynek célja, hogy mindegyik tagállamnak kötelező legyen az OLAF vizsgálatai során segítséget nyújtó illetékes nemzeti hatóság gyors azonosítása, különösen a közvetlen kiadások terén.

26

| (39) | Alapos elemzést igényelnek még azok az ügyek, amelyekben az OLAF a tagállami együttműködés hiányával szembesült. |
| --- | --- |

(39)

Alapos elemzést igényelnek még azok az ügyek, amelyekben az OLAF a tagállami együttműködés hiányával szembesült.

| (40) | Figyelembe véve ezenkívül, hogy az OLAF nem jogosult büntetőeljárás indítására, a Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az OLAF és a nemzeti igazságügyi hatóságok közötti szoros együttműködés, továbbá az OLAF ajánlásainak megfelelő nyomon követése továbbra is alapvető fontosságú marad a Hivatal vizsgálatainak eredményessége szempontjából. E megfontolások nyomán a Felügyelő Bizottság megvizsgálta azokat az ügyeket, amelyekben információkat kell továbbítani e hatóságok számára. A vizsgálatok során a Felügyelő Bizottság szándéka az volt, hogy értékelje az OLAF vizsgálati jelentéseinek minőségét, és hogy ezek a jelentések mennyire hasznosak a hatóságok számára, valamint hogy meghatározza annak okait, miért nem foglalkoztak a hatóságok bizonyos ügyekkel (27). A Felügyelő Bizottság emellett biztosítani kívánta, hogy a vizsgálatok következtetései kizárólag olyan tényeken alapuljanak, amelyek bírósági eljárásban bizonyító erejűek abban a tagállamban, ahol igénybevételük szükségesnek bizonyult (28). |
| --- | --- |

(40)

Figyelembe véve ezenkívül, hogy az OLAF nem jogosult büntetőeljárás indítására, a Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az OLAF és a nemzeti igazságügyi hatóságok közötti szoros együttműködés, továbbá az OLAF ajánlásainak megfelelő nyomon követése továbbra is alapvető fontosságú marad a Hivatal vizsgálatainak eredményessége szempontjából. E megfontolások nyomán a Felügyelő Bizottság megvizsgálta azokat az ügyeket, amelyekben információkat kell továbbítani e hatóságok számára. A vizsgálatok során a Felügyelő Bizottság szándéka az volt, hogy értékelje az OLAF vizsgálati jelentéseinek minőségét, és hogy ezek a jelentések mennyire hasznosak a hatóságok számára, valamint hogy meghatározza annak okait, miért nem foglalkoztak a hatóságok bizonyos ügyekkel (27). A Felügyelő Bizottság emellett biztosítani kívánta, hogy a vizsgálatok következtetései kizárólag olyan tényeken alapuljanak, amelyek bírósági eljárásban bizonyító erejűek abban a tagállamban, ahol igénybevételük szükségesnek bizonyult (28).

27

28

| (41) | A Felügyelő Bizottság megjegyezte, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságok egyes ügyekben nem követték az OLAF ajánlásait, aminek az elévülés, az ügyek rangsorolásának hiánya vagy a bizonyítékok egyértelmű hiánya lehetett az oka. A Felügyelő Bizottság azonban megállapította, hogy miközben fokozatosan csökkent azon ügyek száma, amelyekben e hatóságok elévülés miatt nem tudtak intézkedni, javult a jelentésekben nyújtott tájékoztatás minősége, különösen a feltételezett bűncselekményekre vonatkozó elemzés és a jelentés címzettjeként szereplő tagállamban alkalmazandó szabályok esetében. |
| --- | --- |

(41)

A Felügyelő Bizottság megjegyezte, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságok egyes ügyekben nem követték az OLAF ajánlásait, aminek az elévülés, az ügyek rangsorolásának hiánya vagy a bizonyítékok egyértelmű hiánya lehetett az oka. A Felügyelő Bizottság azonban megállapította, hogy miközben fokozatosan csökkent azon ügyek száma, amelyekben e hatóságok elévülés miatt nem tudtak intézkedni, javult a jelentésekben nyújtott tájékoztatás minősége, különösen a feltételezett bűncselekményekre vonatkozó elemzés és a jelentés címzettjeként szereplő tagállamban alkalmazandó szabályok esetében.

| (42) | A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy e problémák többsége elkerülhető lenne a szakértőknek – például az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport tisztviselőinek – az adott nemzeti jogrendszerekbe való korai bevonása, illetve az OLAF vizsgálati szervezetének részét képező hasonló feladatkör meghatározása révén. |
| --- | --- |

(42)

A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy e problémák többsége elkerülhető lenne a szakértőknek – például az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport tisztviselőinek – az adott nemzeti jogrendszerekbe való korai bevonása, illetve az OLAF vizsgálati szervezetének részét képező hasonló feladatkör meghatározása révén.

3.5.   
  Az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatban az intézményekkel, a szervekkel, a hivatalokkal és az ügynökségekkel folytatott együttműködés és információcsere

Az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatban az intézményekkel, a szervekkel, a hivatalokkal és az ügynökségekkel folytatott együttműködés és információcsere

| (43) | Feladatainak végrehajtásához elengedhetetlen, hogy az OLAF-ot az intézmények, a testületek, a hivatalok és az ügynökségek teljes körűen támogassák és kitüntessék bizalmukkal a szerepköre betöltése során. Az ő bizalmuk nélkül az OLAF nem végezhet teljesen függetlenül hiánytalan és eredményes vizsgálatokat, mivel számos ügyben szükség van személyzetük együttműködésére. |
| --- | --- |

(43)

Feladatainak végrehajtásához elengedhetetlen, hogy az OLAF-ot az intézmények, a testületek, a hivatalok és az ügynökségek teljes körűen támogassák és kitüntessék bizalmukkal a szerepköre betöltése során. Az ő bizalmuk nélkül az OLAF nem végezhet teljesen függetlenül hiánytalan és eredményes vizsgálatokat, mivel számos ügyben szükség van személyzetük együttműködésére.

| (44) | A Felügyelő Bizottság mindig hangsúlyozta, hogy az OLAF, valamint az intézmények és az illetékes szervek közötti szoros együttműködés, továbbá az OLAF ajánlásainak megfelelő nyomon követése alapvető fontosságú az OLAF vizsgálatainak eredményessége szempontjából. A Felügyelő Bizottság azonban törekszik annak biztosítására, hogy az OLAF-fal együttműködő felek egyike se járjon el az OLAF munkáját ténylegesen akadályozó módon. A Felügyelő Bizottság ezért különös figyelmet fordított ezen együttműködésnek az OLAF működési függetlenségével kapcsolatos aspektusaira, és nyomon követte ezeket. E körbe tartozik az OLAF hozzáférése az intézmények információihoz, a Vizsgálati és Fegyelmi Hivatallal és más uniós intézmények szolgálataival fenntartott kapcsolatok, az OLAF ajánlásainak intézmények általi nyomon követése, azok az esetek, amelyekben az OLAF elmulasztja az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettségét, a vizsgálati jelentések továbbítása, az OLAF által az intézményeknek, a szerveknek, a hivataloknak és az ügynökségeknek nyújtott tájékoztatás, valamint az intézményekkel folytatott véleménycsere. |
| --- | --- |

(44)

A Felügyelő Bizottság mindig hangsúlyozta, hogy az OLAF, valamint az intézmények és az illetékes szervek közötti szoros együttműködés, továbbá az OLAF ajánlásainak megfelelő nyomon követése alapvető fontosságú az OLAF vizsgálatainak eredményessége szempontjából. A Felügyelő Bizottság azonban törekszik annak biztosítására, hogy az OLAF-fal együttműködő felek egyike se járjon el az OLAF munkáját ténylegesen akadályozó módon. A Felügyelő Bizottság ezért különös figyelmet fordított ezen együttműködésnek az OLAF működési függetlenségével kapcsolatos aspektusaira, és nyomon követte ezeket. E körbe tartozik az OLAF hozzáférése az intézmények információihoz, a Vizsgálati és Fegyelmi Hivatallal és más uniós intézmények szolgálataival fenntartott kapcsolatok, az OLAF ajánlásainak intézmények általi nyomon követése, azok az esetek, amelyekben az OLAF elmulasztja az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettségét, a vizsgálati jelentések továbbítása, az OLAF által az intézményeknek, a szerveknek, a hivataloknak és az ügynökségeknek nyújtott tájékoztatás, valamint az intézményekkel folytatott véleménycsere.

3.5.1.   Az OLAF hozzáférése az intézmények információihoz

Az OLAF hozzáférése az intézmények információihoz

| (45) | A Felügyelő Bizottság tudomására jutott, hogy az OLAF-nak az Európai Bizottság adatbázisaihoz való hozzáférése az egyik olyan terület, ahol megrendült a bizalom. Az 1073/1999/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdése egyértelműen elismeri, hogy az OLAF az intézmények, a szervek, a hivatalok és az ügynökségek birtokában levő minden információhoz közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférési jogosultsággal rendelkezik. A Felügyelő Bizottság azonban megállapította, hogy az OLAF már létrejötte óta küzd az egyes intézmények információihoz való hozzáférés nehézségeivel. Ezek az intézmények különösen vonakodnak attól, hogy az OLAF-nak gyors és teljes körű hozzáférést biztosítsanak bizonyos kategóriákba tartozó személyes adatokhoz, ennek oka pedig a 45/2001/EK rendelet (29) különösen szigorú értelmezése. A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint ez az állapot az OLAF irányában tanúsított bizalmatlanság jele, és veszélyeztetheti annak vizsgálati függetlenségét. |
| --- | --- |

(45)

A Felügyelő Bizottság tudomására jutott, hogy az OLAF-nak az Európai Bizottság adatbázisaihoz való hozzáférése az egyik olyan terület, ahol megrendült a bizalom. Az 1073/1999/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdése egyértelműen elismeri, hogy az OLAF az intézmények, a szervek, a hivatalok és az ügynökségek birtokában levő minden információhoz közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférési jogosultsággal rendelkezik. A Felügyelő Bizottság azonban megállapította, hogy az OLAF már létrejötte óta küzd az egyes intézmények információihoz való hozzáférés nehézségeivel. Ezek az intézmények különösen vonakodnak attól, hogy az OLAF-nak gyors és teljes körű hozzáférést biztosítsanak bizonyos kategóriákba tartozó személyes adatokhoz, ennek oka pedig a 45/2001/EK rendelet (29) különösen szigorú értelmezése. A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint ez az állapot az OLAF irányában tanúsított bizalmatlanság jele, és veszélyeztetheti annak vizsgálati függetlenségét.

29

| (46) | A Felügyelő Bizottság 2011 májusában kiadott véleménye (30) szerint az OLAF-nak különösen a vizsgálat kezdeti szakaszában van szüksége gyors és teljes körű hozzáférésre azért, hogy egy ügy megindítása előtt értékelni tudja, hogy az adott anyag kellőképpen megfelel-e vizsgálati követelményeinek. Ez különösen azokra az ügyekre vonatkozik, amelyekben fennállhat az összeférhetetlenség lehetősége. |
| --- | --- |

(46)

A Felügyelő Bizottság 2011 májusában kiadott véleménye (30) szerint az OLAF-nak különösen a vizsgálat kezdeti szakaszában van szüksége gyors és teljes körű hozzáférésre azért, hogy egy ügy megindítása előtt értékelni tudja, hogy az adott anyag kellőképpen megfelel-e vizsgálati követelményeinek. Ez különösen azokra az ügyekre vonatkozik, amelyekben fennállhat az összeférhetetlenség lehetősége.

30

| (47) | Az OLAF-nak hozzáférést kell kapnia az Európai Bizottság emberi erőforrásokkal kapcsolatos adatbázisaiban tárolt információkhoz. Különösen az egyes alkalmazottakkal és azok családtagjaival kapcsolatos adatokba (az úgynevezett családfaadatokba) szükséges betekintést nyernie. |
| --- | --- |

(47)

Az OLAF-nak hozzáférést kell kapnia az Európai Bizottság emberi erőforrásokkal kapcsolatos adatbázisaiban tárolt információkhoz. Különösen az egyes alkalmazottakkal és azok családtagjaival kapcsolatos adatokba (az úgynevezett családfaadatokba) szükséges betekintést nyernie.

| (48) | E kérdés már jó ideje megoldatlan, és az e téren végrehajtandó további lépésekről még nem született megállapodás. A Felügyelő Bizottság ajánlásainak követésével, valamint az OLAF és az Európai Bizottság között nemrég kezdeményezett párbeszéddel remélhetőleg sikerül megoldást találni erre a régóta fennálló problémára. |
| --- | --- |

(48)

E kérdés már jó ideje megoldatlan, és az e téren végrehajtandó további lépésekről még nem született megállapodás. A Felügyelő Bizottság ajánlásainak követésével, valamint az OLAF és az Európai Bizottság között nemrég kezdeményezett párbeszéddel remélhetőleg sikerül megoldást találni erre a régóta fennálló problémára.

| (49) | A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az 1073/1999/EK rendelet reformja során erre a kérdésre is választ kell találni. A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében amellett foglalt állást, hogy az új rendeletnek olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek az OLAF számára egy ügy megnyitása előtt és a vizsgálat valamennyi szakaszában az intézményi adatokhoz biztosított hozzáférés szükségessége és a vonatkozó adatvédelmi előírások között megfelelő egyensúlyt teremtenek. |
| --- | --- |

(49)

A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az 1073/1999/EK rendelet reformja során erre a kérdésre is választ kell találni. A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében amellett foglalt állást, hogy az új rendeletnek olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek az OLAF számára egy ügy megnyitása előtt és a vizsgálat valamennyi szakaszában az intézményi adatokhoz biztosított hozzáférés szükségessége és a vonatkozó adatvédelmi előírások között megfelelő egyensúlyt teremtenek.

| (50) | A Felügyelő Bizottság azt javasolta, hogy az OLAF rendszeresen küldje meg részére az összes információt a csalással kapcsolatos ügyeket érintő jelentéstétel késedelmére vagy elmulasztására vonatkozóan, valamint arról, ha egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nem biztosít hozzáférést a nála tárolt információkhoz. |
| --- | --- |

(50)

A Felügyelő Bizottság azt javasolta, hogy az OLAF rendszeresen küldje meg részére az összes információt a csalással kapcsolatos ügyeket érintő jelentéstétel késedelmére vagy elmulasztására vonatkozóan, valamint arról, ha egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nem biztosít hozzáférést a nála tárolt információkhoz.

3.5.2.   A Vizsgálati és Fegyelmi Hivatallal és egyéb uniós intézmények szolgálataival fenntartott kapcsolatok

A Vizsgálati és Fegyelmi Hivatallal és egyéb uniós intézmények szolgálataival fenntartott kapcsolatok

| (51) | A Felügyelő Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri, hogyan osztja el az OLAF a korlátozott mértékben rendelkezésére álló vizsgálati erőforrásokat. A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az OLAF-nak a várhatóan eredményes ügyekkel kell elsősorban foglalkoznia, és hatékonyan kell felhasználnia az anyagi forrásokat. Az OLAF kizárólag erőforrásainak eredményes és hatékony felhasználásával végezheti el az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások és szabálytalanságok súlyos eseteinek vizsgálatát, az egyéb ügyek kivizsgálását pedig a megfelelő szervekre, például a Vizsgálati és Fegyelmi Hivatalra, az Európai Bizottság Biztonsági Hivatalára vagy egyéb intézmények illetékes szolgálataira kell hagynia. |
| --- | --- |

(51)

A Felügyelő Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri, hogyan osztja el az OLAF a korlátozott mértékben rendelkezésére álló vizsgálati erőforrásokat. A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az OLAF-nak a várhatóan eredményes ügyekkel kell elsősorban foglalkoznia, és hatékonyan kell felhasználnia az anyagi forrásokat. Az OLAF kizárólag erőforrásainak eredményes és hatékony felhasználásával végezheti el az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások és szabálytalanságok súlyos eseteinek vizsgálatát, az egyéb ügyek kivizsgálását pedig a megfelelő szervekre, például a Vizsgálati és Fegyelmi Hivatalra, az Európai Bizottság Biztonsági Hivatalára vagy egyéb intézmények illetékes szolgálataira kell hagynia.

| (52) | E megfontolások nyomán a Felügyelő Bizottság azt javasolta, hogy az OLAF a vizsgálati politikájával és prioritásaival összhangban dolgozzon ki házon belüli de minimis politikát annak érdekében, hogy erőforrásait lehetőleg a súlyosabb esetek vizsgálatára fordítsa. A Felügyelő Bizottság áttekintette e politikát, és az 5/2008. sz. véleményében összefoglalta megállapításait. A Felügyelő Bizottság olyan ajánlásokra tett javaslatot, amelyek figyelembe veszik többek között a Vizsgálati és Fegyelmi Hivatallal és egyéb uniós intézmények szolgálataival folytatott együttműködés szükségességét. A velük való munkamegosztás a vizsgálati hatáskörök meghatározásán alapul. Következésképpen a Felügyelő Bizottság arra ösztönözte az OLAF-ot, hogy javítsa az említett szolgálatokkal folytatott információcserét és együttműködést, ugyanakkor hangsúlyozta, hogy az együttműködési megállapodások nem korlátozhatják az OLAF legfontosabb hatásköreit és vizsgálati függetlenségét. |
| --- | --- |

(52)

E megfontolások nyomán a Felügyelő Bizottság azt javasolta, hogy az OLAF a vizsgálati politikájával és prioritásaival összhangban dolgozzon ki házon belüli de minimis politikát annak érdekében, hogy erőforrásait lehetőleg a súlyosabb esetek vizsgálatára fordítsa. A Felügyelő Bizottság áttekintette e politikát, és az 5/2008. sz. véleményében összefoglalta megállapításait. A Felügyelő Bizottság olyan ajánlásokra tett javaslatot, amelyek figyelembe veszik többek között a Vizsgálati és Fegyelmi Hivatallal és egyéb uniós intézmények szolgálataival folytatott együttműködés szükségességét. A velük való munkamegosztás a vizsgálati hatáskörök meghatározásán alapul. Következésképpen a Felügyelő Bizottság arra ösztönözte az OLAF-ot, hogy javítsa az említett szolgálatokkal folytatott információcserét és együttműködést, ugyanakkor hangsúlyozta, hogy az együttműködési megállapodások nem korlátozhatják az OLAF legfontosabb hatásköreit és vizsgálati függetlenségét.

de minimis

| (53) | A Felügyelő Bizottság nyomon követte véleményének (31) végrehajtását, és elégedetten nyugtázta, hogy az OLAF-kézikönyv kiegészült az OLAF de minimis szabályaival (32). A Felügyelő Bizottság ezenkívül üdvözölte azt a kezdeményezést, amely a műveleti iránymutatások révén pontosítja a de minimis politika végrehajtását, valamint a külső vizsgálat megindításának mérlegelésére vonatkozó különböző követelmények felsorolását tartalmazó de minimis melléklet létrehozását. |
| --- | --- |

(53)

A Felügyelő Bizottság nyomon követte véleményének (31) végrehajtását, és elégedetten nyugtázta, hogy az OLAF-kézikönyv kiegészült az OLAF de minimis szabályaival (32). A Felügyelő Bizottság ezenkívül üdvözölte azt a kezdeményezést, amely a műveleti iránymutatások révén pontosítja a de minimis politika végrehajtását, valamint a külső vizsgálat megindításának mérlegelésére vonatkozó különböző követelmények felsorolását tartalmazó de minimis melléklet létrehozását.

31

de minimis

32

de minimis

de minimis

3.5.3.   Az OLAF ajánlásainak intézmények általi nyomon követése

Az OLAF ajánlásainak intézmények általi nyomon követése

| (54) | Az OLAF főigazgatója köteles tájékoztatni a Felügyelő Bizottságot azokról az ügyekről, amelyekben az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nem az OLAF ajánlásainak megfelelően járt el (33). A Felügyelő Bizottság mindegyik éves jelentésében foglalkozott e kérdéssel, és megállapította, hogy hatéves megbízatása során csak két ilyen ügyet jelentettek neki. Következésképpen a jelentett ügyek ilyen csekély száma alapján a Felügyelő Bizottság nem tud semmiféle általános következtetést levonni vagy ajánlást tenni. A Felügyelő Bizottság aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a jelentések hiánya a megfelelő nyomonkövetési mechanizmus hiányát jelentheti, ezért azt javasolta az OLAF-nak, hogy a lehető leghamarabb hozza létre az ilyen ügyekre vonatkozó szisztematikus jelentéstételi rendszert. A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint az OLAF függetlenségét jelentősen veszélyeztetné, ha az OLAF nem tenne válaszlépéseket olyan esetekben, amelyekben a többi fél figyelmen kívül hagyja ajánlásait. |
| --- | --- |

(54)

Az OLAF főigazgatója köteles tájékoztatni a Felügyelő Bizottságot azokról az ügyekről, amelyekben az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nem az OLAF ajánlásainak megfelelően járt el (33). A Felügyelő Bizottság mindegyik éves jelentésében foglalkozott e kérdéssel, és megállapította, hogy hatéves megbízatása során csak két ilyen ügyet jelentettek neki. Következésképpen a jelentett ügyek ilyen csekély száma alapján a Felügyelő Bizottság nem tud semmiféle általános következtetést levonni vagy ajánlást tenni. A Felügyelő Bizottság aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a jelentések hiánya a megfelelő nyomonkövetési mechanizmus hiányát jelentheti, ezért azt javasolta az OLAF-nak, hogy a lehető leghamarabb hozza létre az ilyen ügyekre vonatkozó szisztematikus jelentéstételi rendszert. A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint az OLAF függetlenségét jelentősen veszélyeztetné, ha az OLAF nem tenne válaszlépéseket olyan esetekben, amelyekben a többi fél figyelmen kívül hagyja ajánlásait.

33

3.5.4.   Intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség főtitkárának/elnökének hozzájárulása az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettség elhalasztásához

Intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség főtitkárának/elnökének hozzájárulása az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettség elhalasztásához

| (55) | Belső vizsgálatok lefolytatása során az OLAF-nak meg kell szereznie az adott intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség főtitkárának vagy elnökének előzetes hozzájárulását, amennyiben úgy határoz, hogy elhalasztja az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettségét. E követelmény célja, hogy biztosítsa az érintett személyek védelemhez való jogának tiszteletben tartását (34). A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint azonban veszélybe kerülhet az OLAF vizsgálati függetlensége, ha egy intézmény elutasítja vagy késlelteti hozzájárulásának megadását (35). A Felügyelő Bizottság megállapította, hogy az OLAF ügyiratainak a nemzeti igazságügyi hatóságokhoz való továbbítását számos alkalommal akadályozta, hogy az érintett intézmény vagy szerv késve adott hozzájárulást. A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében kijelentette, hogy az új rendeletnek ezért olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek lehetővé teszik az ilyen helyzetek jövőbeli elkerülését, továbbá nem találta megfelelőnek azt a módszert, ahogyan az 1073/1999/EK rendelet reformjára vonatkozó jelenlegi javaslat kezeli e problémát. |
| --- | --- |

(55)

Belső vizsgálatok lefolytatása során az OLAF-nak meg kell szereznie az adott intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség főtitkárának vagy elnökének előzetes hozzájárulását, amennyiben úgy határoz, hogy elhalasztja az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettségét. E követelmény célja, hogy biztosítsa az érintett személyek védelemhez való jogának tiszteletben tartását (34). A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint azonban veszélybe kerülhet az OLAF vizsgálati függetlensége, ha egy intézmény elutasítja vagy késlelteti hozzájárulásának megadását (35). A Felügyelő Bizottság megállapította, hogy az OLAF ügyiratainak a nemzeti igazságügyi hatóságokhoz való továbbítását számos alkalommal akadályozta, hogy az érintett intézmény vagy szerv késve adott hozzájárulást. A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében kijelentette, hogy az új rendeletnek ezért olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek lehetővé teszik az ilyen helyzetek jövőbeli elkerülését, továbbá nem találta megfelelőnek azt a módszert, ahogyan az 1073/1999/EK rendelet reformjára vonatkozó jelenlegi javaslat kezeli e problémát.

34

35

| (56) | Az OLAF függetlenségének őreként a Felügyelő Bizottságnak rendszeres tájékoztatást kell kapnia minden olyan esetről, amelyben az intézmények, a szervek, a hivatalok vagy az ügynökségek elutasították vagy szükségtelenül késleltetve adták hozzájárulásukat ahhoz, hogy elhalasszák az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettséget. |
| --- | --- |

(56)

Az OLAF függetlenségének őreként a Felügyelő Bizottságnak rendszeres tájékoztatást kell kapnia minden olyan esetről, amelyben az intézmények, a szervek, a hivatalok vagy az ügynökségek elutasították vagy szükségtelenül késleltetve adták hozzájárulásukat ahhoz, hogy elhalasszák az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettséget.

3.5.5.   Vizsgálati jelentések és információk továbbítása az OLAF-tól az intézményekhez, a szervekhez, a hivatalokhoz és az ügynökségekhez

Vizsgálati jelentések és információk továbbítása az OLAF-tól az intézményekhez, a szervekhez, a hivatalokhoz és az ügynökségekhez

Az OLAF által az intézményeknek, a szerveknek, a hivataloknak és az ügynökségeknek nyújtott tájékoztatás

Az OLAF által az intézményeknek, a szerveknek, a hivataloknak és az ügynökségeknek nyújtott tájékoztatás

| (57) | A jelenleg hatályos jogszabályok értelmében az OLAF köteles tájékoztatni az adott intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget abban az esetben, ha a belső vizsgálat az adott intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség tagjának vagy alkalmazottjának esetleges érintettségére utal, kivéve azokat az eseteket, amikor a vizsgálat célja érdekében teljes titoktartásra van szükség, vagy amikor a vizsgálat a nemzeti igazságügyi hatóság illetékességébe tartozik. A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében aggályait fejezte ki az 1073/1999/EK rendelet és e szabályok módosítására irányuló jogalkotási javaslattal (36) kapcsolatban, mivel e javaslat megfoszthatja az OLAF-ot attól a lehetőségtől, hogy szükség esetén bizalmasan kezelje a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(57)

A jelenleg hatályos jogszabályok értelmében az OLAF köteles tájékoztatni az adott intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget abban az esetben, ha a belső vizsgálat az adott intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség tagjának vagy alkalmazottjának esetleges érintettségére utal, kivéve azokat az eseteket, amikor a vizsgálat célja érdekében teljes titoktartásra van szükség, vagy amikor a vizsgálat a nemzeti igazságügyi hatóság illetékességébe tartozik. A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében aggályait fejezte ki az 1073/1999/EK rendelet és e szabályok módosítására irányuló jogalkotási javaslattal (36) kapcsolatban, mivel e javaslat megfoszthatja az OLAF-ot attól a lehetőségtől, hogy szükség esetén bizalmasan kezelje a vizsgálatot.

36

Vizsgálati jelentések továbbítása az OLAF-tól az intézményekhez, a szervekhez, a hivatalokhoz és az ügynökségekhez

Vizsgálati jelentések továbbítása az OLAF-tól az intézményekhez, a szervekhez, a hivatalokhoz és az ügynökségekhez

| (58) | A Felügyelő Bizottság tudomásul vette az OLAF azon határozatát, hogy az Európai Bizottság kérésének eleget téve megküldje a nyomon követés nélkül lezárt belső vizsgálatokról készített vizsgálati zárójelentéseket. Az OLAF továbbá úgy határozott, hogy eltérő kérelem hiányában egyéb intézmények és szervek esetében is hasonló politikát alkalmaz. A Felügyelő Bizottság e gyakorlat értékelése mellett döntött azzal a kifejezett céllal, hogy megállapítsa, veszélyezteti-e e gyakorlat az OLAF vizsgálati függetlenségét. A Felügyelő Bizottság az 5/2011. sz. véleményében áttekintést nyújt a 17 ügy vizsgálatán alapuló megállapításairól, valamint a jelentések továbbításának jogalapjával és e gyakorlat uniós joggal való összhangjával kapcsolatos véleményéről. |
| --- | --- |

(58)

A Felügyelő Bizottság tudomásul vette az OLAF azon határozatát, hogy az Európai Bizottság kérésének eleget téve megküldje a nyomon követés nélkül lezárt belső vizsgálatokról készített vizsgálati zárójelentéseket. Az OLAF továbbá úgy határozott, hogy eltérő kérelem hiányában egyéb intézmények és szervek esetében is hasonló politikát alkalmaz. A Felügyelő Bizottság e gyakorlat értékelése mellett döntött azzal a kifejezett céllal, hogy megállapítsa, veszélyezteti-e e gyakorlat az OLAF vizsgálati függetlenségét. A Felügyelő Bizottság az 5/2011. sz. véleményében áttekintést nyújt a 17 ügy vizsgálatán alapuló megállapításairól, valamint a jelentések továbbításának jogalapjával és e gyakorlat uniós joggal való összhangjával kapcsolatos véleményéről.

| (59) | A Felügyelő Bizottság különösen azzal kapcsolatosan fejezte ki aggályait, hogy a jelentéstovábbítás hátrányosan befolyásolhatja a vizsgálattal érintett személyek jogait, akik emiatt kártérítési pert indíthatnak az Európai Bíróságnál, ami árthat az OLAF hitelességének és hírnevének. A tanúkról, az informátorokról és a visszaélések bejelentőiről bizalmas információkat tartalmazó vizsgálati zárójelentések továbbítása szintén veszélyeztetheti a vizsgálatok sikerét, mivel elveheti e személyek kedvét attól, hogy segítsék az OLAF munkáját, valamint szükségtelen információkat hozhat nyilvánosságra az OLAF folyamatban lévő egyéb vizsgálatairól. E gyakorlat legalábbis nem megfelelő, az OLAF vizsgálati tevékenységének befolyásolására alkalmas eszközöket biztosítana más intézmények számára, ami ártana a közvélemény OLAF függetlenségébe vetett bizalmának. |
| --- | --- |

(59)

A Felügyelő Bizottság különösen azzal kapcsolatosan fejezte ki aggályait, hogy a jelentéstovábbítás hátrányosan befolyásolhatja a vizsgálattal érintett személyek jogait, akik emiatt kártérítési pert indíthatnak az Európai Bíróságnál, ami árthat az OLAF hitelességének és hírnevének. A tanúkról, az informátorokról és a visszaélések bejelentőiről bizalmas információkat tartalmazó vizsgálati zárójelentések továbbítása szintén veszélyeztetheti a vizsgálatok sikerét, mivel elveheti e személyek kedvét attól, hogy segítsék az OLAF munkáját, valamint szükségtelen információkat hozhat nyilvánosságra az OLAF folyamatban lévő egyéb vizsgálatairól. E gyakorlat legalábbis nem megfelelő, az OLAF vizsgálati tevékenységének befolyásolására alkalmas eszközöket biztosítana más intézmények számára, ami ártana a közvélemény OLAF függetlenségébe vetett bizalmának.

| (60) | A Felügyelő Bizottság azt javasolta, hogy az OLAF vizsgálja felül azon határozatát, amely szerint e vizsgálati jelentéseket azon intézkedések végrehajtása nélkül továbbítja az érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak vagy ügynökségeknek, amelyek biztosítanák, hogy e gyakorlat összhangban legyen az uniós joggal, és ne veszélyeztesse a vizsgálatok hatékonyságát és függetlenségét. |
| --- | --- |

(60)

A Felügyelő Bizottság azt javasolta, hogy az OLAF vizsgálja felül azon határozatát, amely szerint e vizsgálati jelentéseket azon intézkedések végrehajtása nélkül továbbítja az érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak vagy ügynökségeknek, amelyek biztosítanák, hogy e gyakorlat összhangban legyen az uniós joggal, és ne veszélyeztesse a vizsgálatok hatékonyságát és függetlenségét.

3.5.6.   Véleménycsere az intézményekkel

Véleménycsere az intézményekkel

| (61) | Az 1073/1999/EK rendelet reformjának egyik célkitűzése, hogy az OLAF működési függetlenségét tiszteletbe tartva javítsa annak irányítását, és fejlessze az intézményekkel folytatott együttműködését. A kezdetben javasolt intézményközi párbeszédet felváltotta az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság között az OLAF és a Felügyelő Bizottság részvételével zajló, kevésbé formális véleménycsere. A Felügyelő Bizottság a 3/2010. és 4/2011. sz. véleményében mindkét javaslattal kapcsolatos álláspontját ismertette. |
| --- | --- |

(61)

Az 1073/1999/EK rendelet reformjának egyik célkitűzése, hogy az OLAF működési függetlenségét tiszteletbe tartva javítsa annak irányítását, és fejlessze az intézményekkel folytatott együttműködését. A kezdetben javasolt intézményközi párbeszédet felváltotta az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság között az OLAF és a Felügyelő Bizottság részvételével zajló, kevésbé formális véleménycsere. A Felügyelő Bizottság a 3/2010. és 4/2011. sz. véleményében mindkét javaslattal kapcsolatos álláspontját ismertette.

| (62) | A Felügyelő Bizottság megállapította, hogy az intézményekkel folytatott hivatalos párbeszéd vagy véleménycsere támogathatja az OLAF tevékenységeit, azonban semmilyen körülmények között sem gyengítheti az OLAF működési függetlenségét (37). A Felügyelő Bizottság elsősorban azt állapította meg, hogy a főigazgató függetlenségét veszélyeztetheti az a javaslat, amely szerint az OLAF-nak a véleménycsere során ismertetett álláspontok figyelembevételével kell végrehajtania a szükséges intézkedéseket. Az intézmények akár nyomást is gyakorolhatnak a főigazgatóra az OLAF vizsgálati politikájára vonatkozó stratégiai prioritások megállapítása terén. |
| --- | --- |

(62)

A Felügyelő Bizottság megállapította, hogy az intézményekkel folytatott hivatalos párbeszéd vagy véleménycsere támogathatja az OLAF tevékenységeit, azonban semmilyen körülmények között sem gyengítheti az OLAF működési függetlenségét (37). A Felügyelő Bizottság elsősorban azt állapította meg, hogy a főigazgató függetlenségét veszélyeztetheti az a javaslat, amely szerint az OLAF-nak a véleménycsere során ismertetett álláspontok figyelembevételével kell végrehajtania a szükséges intézkedéseket. Az intézmények akár nyomást is gyakorolhatnak a főigazgatóra az OLAF vizsgálati politikájára vonatkozó stratégiai prioritások megállapítása terén.

37

4.   AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRÉRE GYAKOROLT VEZETŐI NYOMÁS NYOMON KÖVETÉSE

AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRÉRE GYAKOROLT VEZETŐI NYOMÁS NYOMON KÖVETÉSE

| (63) | A Felügyelő Bizottság már kezdettől fogva és megbízatásának ideje alatt is folyamatosan hangsúlyozta, hogy az OLAF-nak határozott és hatékony vezetési politikát kell végrehajtania, egyértelmű vizsgálati szabályokat kell meghatároznia, és biztosítania kell a vizsgálat megfelelő irányítását. A Felügyelő Bizottság emellett nagy jelentőséget tulajdonít a belső ellenőrzési mechanizmusok bevezetésének a vizsgálatok időtartamára, valamint az eljárási garanciáknak a vizsgálatok során és esetleges összeférhetetlenség esetén történő tiszteletben tartására vonatkozóan. E tényezők közvetlen hatást gyakorolnak a vizsgálatok független lefolytatására, ezért a Felügyelő Bizottság gondosan nyomon követi őket. |
| --- | --- |

(63)

A Felügyelő Bizottság már kezdettől fogva és megbízatásának ideje alatt is folyamatosan hangsúlyozta, hogy az OLAF-nak határozott és hatékony vezetési politikát kell végrehajtania, egyértelmű vizsgálati szabályokat kell meghatároznia, és biztosítania kell a vizsgálat megfelelő irányítását. A Felügyelő Bizottság emellett nagy jelentőséget tulajdonít a belső ellenőrzési mechanizmusok bevezetésének a vizsgálatok időtartamára, valamint az eljárási garanciáknak a vizsgálatok során és esetleges összeférhetetlenség esetén történő tiszteletben tartására vonatkozóan. E tényezők közvetlen hatást gyakorolnak a vizsgálatok független lefolytatására, ezért a Felügyelő Bizottság gondosan nyomon követi őket.

4.1.   
  A vizsgálatok irányítása

A vizsgálatok irányítása

4.1.1.   A vizsgálatok tervezése és stratégiai irányítása

A vizsgálatok tervezése és stratégiai irányítása

| (64) | A „kilenc hónapos jelentésekkel” (38) kapcsolatban elvégzett felügyelő bizottsági elemzés rámutatott a vizsgálati módszertan hiányára, valamint arra, hogy az ügyiratok feldolgozásában mutatkozó jelentős késedelem elkerülhető lenne a vizsgálatok hatékonyabb irányításával és tervezésével. A Felügyelő Bizottság aggodalmát fejezte ki e megállapításokkal kapcsolatban, és úgy ítélte meg, hogy amennyiben az ügy bármely szakaszában hiányzik a megfelelő tervezés, akkor annak állandó veszélye fenyeget, hogy a vizsgálatot végző tisztviselők tevékenysége eltávolodik az eredetileg megállapított célkitűzésektől. Ez az elszámoltathatóság hiányához vezethet, és ezzel kétségbe vonhatja a vizsgálat függetlenségét. Figyelembe véve, hogy a sikeres és célzott vizsgálatok kulcsa a vizsgálatok hatékony megtervezése, a Felügyelő Bizottság az OLAF számos ügyét megvizsgálta annak feltárása céljából, hogy a vizsgálatok tervezése segíti-e az OLAF tevékenységét a vizsgálatok során, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(64)

A „kilenc hónapos jelentésekkel” (38) kapcsolatban elvégzett felügyelő bizottsági elemzés rámutatott a vizsgálati módszertan hiányára, valamint arra, hogy az ügyiratok feldolgozásában mutatkozó jelentős késedelem elkerülhető lenne a vizsgálatok hatékonyabb irányításával és tervezésével. A Felügyelő Bizottság aggodalmát fejezte ki e megállapításokkal kapcsolatban, és úgy ítélte meg, hogy amennyiben az ügy bármely szakaszában hiányzik a megfelelő tervezés, akkor annak állandó veszélye fenyeget, hogy a vizsgálatot végző tisztviselők tevékenysége eltávolodik az eredetileg megállapított célkitűzésektől. Ez az elszámoltathatóság hiányához vezethet, és ezzel kétségbe vonhatja a vizsgálat függetlenségét. Figyelembe véve, hogy a sikeres és célzott vizsgálatok kulcsa a vizsgálatok hatékony megtervezése, a Felügyelő Bizottság az OLAF számos ügyét megvizsgálta annak feltárása céljából, hogy a vizsgálatok tervezése segíti-e az OLAF tevékenységét a vizsgálatok során, és ha igen, milyen mértékben.

38

| (65) | A Felügyelő Bizottság a 4/2010. sz. véleményében megállapította a vizsgálatok megfelelő megtervezésének hiányát. Ez kedvezőtlen hatással van az OLAF munkájának hatékonyságára és vizsgálatainak hosszára. A Felügyelő Bizottság megállapította továbbá, hogy az OLAF-kézikönyv az értékelési szakaszra nézve iránymutatásokat nyújt egy kezdeti munkaterv elkészítésére, a vizsgálat megkezdése utáni teljes vizsgálati tervről azonban nem rendelkezik. |
| --- | --- |

(65)

A Felügyelő Bizottság a 4/2010. sz. véleményében megállapította a vizsgálatok megfelelő megtervezésének hiányát. Ez kedvezőtlen hatással van az OLAF munkájának hatékonyságára és vizsgálatainak hosszára. A Felügyelő Bizottság megállapította továbbá, hogy az OLAF-kézikönyv az értékelési szakaszra nézve iránymutatásokat nyújt egy kezdeti munkaterv elkészítésére, a vizsgálat megkezdése utáni teljes vizsgálati tervről azonban nem rendelkezik.

| (66) | A Felügyelő Bizottság hangsúlyozta, hogy az OLAF-nak rövidítenie kell egyes vizsgálatainak hosszát, valamint egyértelmű vizsgálati eljárásokat és határidőket kell meghatároznia. A Felügyelő Bizottság javasolta, hogy az OLAF olyan megfelelő tervezési politikát hajtson végre, amely a vizsgálatok minden szakaszára kiterjed, és amely a megfelelőség érdekében rendszeres ellenőrzéseket, megvalósítható ütemterveket és a vizsgálatok időszakos aktualizálását szavatolja. Ezenkívül kifejezetten azt javasolta, hogy minden vizsgálat kezdetekor olyan részletes vizsgálati tervet dolgozzanak ki, amely meghatározza a vizsgálat célkitűzéseit, az annak befejezéséhez vélhetően szükséges forrásokat és a várható költségszámítást. A Felügyelő Bizottság emellett azt is javasolta, hogy a vezetés a csoportok szintjén rendszeresen vizsgálja meg a vizsgálati terveket, hogy követni és szükség esetén irányítani tudja az ügyek alakulását. |
| --- | --- |

(66)

A Felügyelő Bizottság hangsúlyozta, hogy az OLAF-nak rövidítenie kell egyes vizsgálatainak hosszát, valamint egyértelmű vizsgálati eljárásokat és határidőket kell meghatároznia. A Felügyelő Bizottság javasolta, hogy az OLAF olyan megfelelő tervezési politikát hajtson végre, amely a vizsgálatok minden szakaszára kiterjed, és amely a megfelelőség érdekében rendszeres ellenőrzéseket, megvalósítható ütemterveket és a vizsgálatok időszakos aktualizálását szavatolja. Ezenkívül kifejezetten azt javasolta, hogy minden vizsgálat kezdetekor olyan részletes vizsgálati tervet dolgozzanak ki, amely meghatározza a vizsgálat célkitűzéseit, az annak befejezéséhez vélhetően szükséges forrásokat és a várható költségszámítást. A Felügyelő Bizottság emellett azt is javasolta, hogy a vezetés a csoportok szintjén rendszeresen vizsgálja meg a vizsgálati terveket, hogy követni és szükség esetén irányítani tudja az ügyek alakulását.

| (67) | A Felügyelő Bizottság e téren végzett munkája eredményeképpen az OLAF felismerte, hogy szükség van arra, hogy az ügyek stratégiai tervezésére vonatkozóan közös megközelítést fogadjon el, és részletes munkatervek kidolgozásába fogott az egyes ügyek megindítását követően. A Felügyelő Bizottság örömmel állapítja meg, hogy az OLAF új főigazgatója a megbízatásának kezdetétől fogva kérte az OLAF-kézikönyv módosítását a Felügyelő Bizottság ajánlásainak belefoglalása céljából. |
| --- | --- |

(67)

A Felügyelő Bizottság e téren végzett munkája eredményeképpen az OLAF felismerte, hogy szükség van arra, hogy az ügyek stratégiai tervezésére vonatkozóan közös megközelítést fogadjon el, és részletes munkatervek kidolgozásába fogott az egyes ügyek megindítását követően. A Felügyelő Bizottság örömmel állapítja meg, hogy az OLAF új főigazgatója a megbízatásának kezdetétől fogva kérte az OLAF-kézikönyv módosítását a Felügyelő Bizottság ajánlásainak belefoglalása céljából.

| (68) | Az OLAF által hozott intézkedések hatékonyságát részletesebben kell értékelni. |
| --- | --- |

(68)

Az OLAF által hozott intézkedések hatékonyságát részletesebben kell értékelni.

4.1.2.   A vizsgálatok belső ellenőrzése

A vizsgálatok belső ellenőrzése

| (69) | A Felügyelő Bizottság különösen hangsúlyozta a megfelelő belső minőség-ellenőrzési mechanizmusoknak, a késedelmek elkerülésének, egy teljesen működőképes visszajelző rendszernek, valamint a vizsgálatok értékelésének fontosságát az OLAF-vizsgálatok függetlenségének és hatékonyságának biztosítása érdekében. Egy megfelelő ellenőrző rendszer és teljesítményértékelő rendszer megléte nemcsak a teljesítmény OLAF vezetése általi nyomon követését, valamint a problémás területek meghatározását könnyítené meg, hanem a levont tanulságok alapján és az ajánlások megtételét követően korrekciós intézkedések végrehajtását is lehetővé tenné. |
| --- | --- |

(69)

A Felügyelő Bizottság különösen hangsúlyozta a megfelelő belső minőség-ellenőrzési mechanizmusoknak, a késedelmek elkerülésének, egy teljesen működőképes visszajelző rendszernek, valamint a vizsgálatok értékelésének fontosságát az OLAF-vizsgálatok függetlenségének és hatékonyságának biztosítása érdekében. Egy megfelelő ellenőrző rendszer és teljesítményértékelő rendszer megléte nemcsak a teljesítmény OLAF vezetése általi nyomon követését, valamint a problémás területek meghatározását könnyítené meg, hanem a levont tanulságok alapján és az ajánlások megtételét követően korrekciós intézkedések végrehajtását is lehetővé tenné.

| (70) | E megfontolások nyomán a Felügyelő Bizottság különös figyelmet fordított e mechanizmusok megfelelőségére és hatékonyságára, különösen a vizsgálatok időtartamának és az alapvető jogok és eljárási garanciák OLAF általi tiszteletben tartásának nyomon követése keretében. |
| --- | --- |

(70)

E megfontolások nyomán a Felügyelő Bizottság különös figyelmet fordított e mechanizmusok megfelelőségére és hatékonyságára, különösen a vizsgálatok időtartamának és az alapvető jogok és eljárási garanciák OLAF általi tiszteletben tartásának nyomon követése keretében.

A vizsgálatok időtartamának ellenőrzése

A vizsgálatok időtartamának ellenőrzése

| (71) | A Felügyelő Bizottság két véleménye (39) felhívta a figyelmet a vizsgálatok lefolytatása terén előforduló több hiányosságra, amelyek közül egyes hiányosságok műveleti tényezőkkel kapcsolatosak, míg mások a tervezés vagy a belső szervezés gyengeségeire vezethetők vissza. A Felügyelő Bizottság elsősorban azt állapította meg, hogy a vizsgálatok időtartamának növekedését gyakran az egyes vizsgálatok irányításában fennálló hiányosságok vagy a vizsgálati időtartam valódi indokainak, a lezárásra vonatkozó becsült határidőnek és a végrehajtandó vizsgálati intézkedések ütemezésének nem megfelelő vezetői ellenőrzése okozta. A Felügyelő Bizottság ezekből a megállapításokból azt a következtetést vonta le, hogy nem megfelelő a vizsgálatok napi szintű irányításának ellenőrzése és felügyelete. |
| --- | --- |

(71)

A Felügyelő Bizottság két véleménye (39) felhívta a figyelmet a vizsgálatok lefolytatása terén előforduló több hiányosságra, amelyek közül egyes hiányosságok műveleti tényezőkkel kapcsolatosak, míg mások a tervezés vagy a belső szervezés gyengeségeire vezethetők vissza. A Felügyelő Bizottság elsősorban azt állapította meg, hogy a vizsgálatok időtartamának növekedését gyakran az egyes vizsgálatok irányításában fennálló hiányosságok vagy a vizsgálati időtartam valódi indokainak, a lezárásra vonatkozó becsült határidőnek és a végrehajtandó vizsgálati intézkedések ütemezésének nem megfelelő vezetői ellenőrzése okozta. A Felügyelő Bizottság ezekből a megállapításokból azt a következtetést vonta le, hogy nem megfelelő a vizsgálatok napi szintű irányításának ellenőrzése és felügyelete.

39

| (72) | A Felügyelő Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ismételt ajánlásai ellenére sem alkalmazzák elég rendszeresen a vizsgálatok rendszeres ellenőrzése érdekében kialakított intézkedéseket. A Felügyelő Bizottság ezért ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van a vizsgálat időtartamának hatékony ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(72)

A Felügyelő Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ismételt ajánlásai ellenére sem alkalmazzák elég rendszeresen a vizsgálatok rendszeres ellenőrzése érdekében kialakított intézkedéseket. A Felügyelő Bizottság ezért ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van a vizsgálat időtartamának hatékony ellenőrzésére.

A vizsgálatok pártatlanságának ellenőrzése

A vizsgálatok pártatlanságának ellenőrzése

| (73) | A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint a vizsgálatok lefolytatása során megkövetelt pártatlanság szorosan összefügg az OLAF működési függetlenségével. A Felügyelő Bizottság ezért ismételten javasolta, hogy az OLAF alakítsa ki a hírnevét és függetlenségét veszélyeztető összeférhetetlenségek elkerüléséhez szükséges szigorú belső ellenőrzési mechanizmusokat (40). A Felügyelő Bizottság az 5/2010. sz. véleményében konkrét ajánlásokat tett arra, hogy az OLAF erősítse meg a vizsgálók vizsgálat alatti pártatlanságának ellenőrzésére szolgáló jelenlegi mechanizmusokat. Az alapvető jogok és eljárási garanciák OLAF által végzett vizsgálatok során történő tiszteletben tartásának értékelésekor a Felügyelő Bizottság kiemelt figyelmet fordított e kérdésre, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az OLAF által ez idáig végrehajtott intézkedések nem bizonyultak megfelelőnek. |
| --- | --- |

(73)

A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint a vizsgálatok lefolytatása során megkövetelt pártatlanság szorosan összefügg az OLAF működési függetlenségével. A Felügyelő Bizottság ezért ismételten javasolta, hogy az OLAF alakítsa ki a hírnevét és függetlenségét veszélyeztető összeférhetetlenségek elkerüléséhez szükséges szigorú belső ellenőrzési mechanizmusokat (40). A Felügyelő Bizottság az 5/2010. sz. véleményében konkrét ajánlásokat tett arra, hogy az OLAF erősítse meg a vizsgálók vizsgálat alatti pártatlanságának ellenőrzésére szolgáló jelenlegi mechanizmusokat. Az alapvető jogok és eljárási garanciák OLAF által végzett vizsgálatok során történő tiszteletben tartásának értékelésekor a Felügyelő Bizottság kiemelt figyelmet fordított e kérdésre, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az OLAF által ez idáig végrehajtott intézkedések nem bizonyultak megfelelőnek.

40

A vizsgálatok törvényességének ellenőrzése

A vizsgálatok törvényességének ellenőrzése

| (74) | A Felügyelő Bizottság aggodalommal észlelte, hogy az OLAF vizsgálati munkájának jogi ellenőrzését nem végzik el szisztematikusan minden egyes szakaszban. Az, hogy a vizsgálatok során hiányzik ez a folyamatos jogi vizsgálat, hiányosságokat eredményezett az eljárási követelmények betartása terén. A Felügyelő Bizottság rendszeresen kifejtette azon álláspontját, miszerint az alapvető jogok és eljárási garanciák hatékony tiszteletben tartásának biztosítása érdekében szükség volt a vizsgálatok jogszerűségére vonatkozó ellenőrzések bevezetésére az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport fokozott és folyamatos bevonásával (41). |
| --- | --- |

(74)

A Felügyelő Bizottság aggodalommal észlelte, hogy az OLAF vizsgálati munkájának jogi ellenőrzését nem végzik el szisztematikusan minden egyes szakaszban. Az, hogy a vizsgálatok során hiányzik ez a folyamatos jogi vizsgálat, hiányosságokat eredményezett az eljárási követelmények betartása terén. A Felügyelő Bizottság rendszeresen kifejtette azon álláspontját, miszerint az alapvető jogok és eljárási garanciák hatékony tiszteletben tartásának biztosítása érdekében szükség volt a vizsgálatok jogszerűségére vonatkozó ellenőrzések bevezetésére az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport fokozott és folyamatos bevonásával (41).

41

| (75) | A Felügyelő Bizottság valamennyi korábbi tevékenységi jelentésében foglalkozott a fent említett tisztviselők által betöltött további szereppel. E tisztviselők nemcsak a legfőbb kapcsolattartók a nemzeti igazságügyi hatóságokkal, hanem kulcsszerepet játszanak annak biztosításában, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított dokumentumokban található adatok megfeleljenek az adott tagállamban előírt jogi követelményeknek. E fontos szerep miatt a Felügyelő Bizottság számos alkalommal ösztönzött arra, hogy sokkal jobban vonják be e tisztviselőket a vizsgálatba. A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy az OLAF jogi és igazságügyi tapasztalattal rendelkező személyzete csatlakozik az újonnan létrehozott vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoporthoz. A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az OLAF új szervezetében betöltött helyüktől függetlenül előző szerepüket is el kell látniuk. Az OLAF-nak a jelentések és a vizsgálatai során összegyűjtött információk tagállamoknak történő továbbítása iránti jogi kötelezettségének (42) teljesítése érdekében a tagállamok többségét képviselő szakértőket kell alkalmaznia a jogi és vizsgálati eljárások során. |
| --- | --- |

(75)

A Felügyelő Bizottság valamennyi korábbi tevékenységi jelentésében foglalkozott a fent említett tisztviselők által betöltött további szereppel. E tisztviselők nemcsak a legfőbb kapcsolattartók a nemzeti igazságügyi hatóságokkal, hanem kulcsszerepet játszanak annak biztosításában, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított dokumentumokban található adatok megfeleljenek az adott tagállamban előírt jogi követelményeknek. E fontos szerep miatt a Felügyelő Bizottság számos alkalommal ösztönzött arra, hogy sokkal jobban vonják be e tisztviselőket a vizsgálatba. A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy az OLAF jogi és igazságügyi tapasztalattal rendelkező személyzete csatlakozik az újonnan létrehozott vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoporthoz. A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az OLAF új szervezetében betöltött helyüktől függetlenül előző szerepüket is el kell látniuk. Az OLAF-nak a jelentések és a vizsgálatai során összegyűjtött információk tagállamoknak történő továbbítása iránti jogi kötelezettségének (42) teljesítése érdekében a tagállamok többségét képviselő szakértőket kell alkalmaznia a jogi és vizsgálati eljárások során.

42

| (76) | A jövőben az OLAF belső átszervezését követően foglalkozni kell azzal a kérdéssel, hogy a Hivatal mennyire hatékonyan továbbítja a vizsgálati jelentéseket és az információkat az intézményeknek, a szerveknek, a hivataloknak és az ügynökségeknek. |
| --- | --- |

(76)

A jövőben az OLAF belső átszervezését követően foglalkozni kell azzal a kérdéssel, hogy a Hivatal mennyire hatékonyan továbbítja a vizsgálati jelentéseket és az információkat az intézményeknek, a szerveknek, a hivataloknak és az ügynökségeknek.

Felülvizsgálati tanácsadó

Felülvizsgálati tanácsadó

| (77) | A Felügyelő Bizottság szerepe alapvetően az, hogy elvégezze az OLAF vizsgálatainak szisztematikus elemzését, nem pedig az, hogy az egyes ügyekkel foglalkozzon. A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében úgy vélte, hogy az eljárások felülvizsgálatával vagy a panaszok kezelésével kapcsolatos feladatokat nyilvánvalóan egy független személy hatáskörébe kell utalni. E személynek egyértelmű megbízatással kell rendelkeznie, amely nincs átfedésben a Felügyelő Bizottság megbízatásával, emellett garantálni kell a függetlenségét. A Felügyelő Bizottság mindenekelőtt amellett foglalt állást, hogy e személynek nemcsak az OLAF-fal szembeni panaszokat kell tudnia elemezni, hanem saját kezdeményezésére is el kell tudni járni, biztosítva az eljárási jogoknak a vizsgálati eljárás során történő tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(77)

A Felügyelő Bizottság szerepe alapvetően az, hogy elvégezze az OLAF vizsgálatainak szisztematikus elemzését, nem pedig az, hogy az egyes ügyekkel foglalkozzon. A Felügyelő Bizottság a 4/2011. sz. véleményében úgy vélte, hogy az eljárások felülvizsgálatával vagy a panaszok kezelésével kapcsolatos feladatokat nyilvánvalóan egy független személy hatáskörébe kell utalni. E személynek egyértelmű megbízatással kell rendelkeznie, amely nincs átfedésben a Felügyelő Bizottság megbízatásával, emellett garantálni kell a függetlenségét. A Felügyelő Bizottság mindenekelőtt amellett foglalt állást, hogy e személynek nemcsak az OLAF-fal szembeni panaszokat kell tudnia elemezni, hanem saját kezdeményezésére is el kell tudni járni, biztosítva az eljárási jogoknak a vizsgálati eljárás során történő tiszteletben tartását.

4.2.   
  Költségvetés, adminisztratív szervezet és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika

Költségvetés, adminisztratív szervezet és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika

| (78) | A Felügyelő Bizottság köteles véleményt nyilvánítani az OLAF éves költségvetési javaslatának tervezetéről (43). A Felügyelő Bizottság 1/2006., 2/2007., 3/2008., 3/2009., 1/2010. és 3/2011. sz. véleménye technikai, költségvetési, valamint elvi kérdésekkel foglalkozott. |
| --- | --- |

(78)

A Felügyelő Bizottság köteles véleményt nyilvánítani az OLAF éves költségvetési javaslatának tervezetéről (43). A Felügyelő Bizottság 1/2006., 2/2007., 3/2008., 3/2009., 1/2010. és 3/2011. sz. véleménye technikai, költségvetési, valamint elvi kérdésekkel foglalkozott.

43

| (79) | A Felügyelő Bizottság konkrétabban azt hangsúlyozta, hogy az OLAF vizsgálati függetlenségének garantálása érdekében végrehajtandó legfontosabb intézkedés az elegendő erőforrások biztosítása kell, hogy legyen az OLAF számára. Idővel garantálni kell a biztos finanszírozást. Gazdasági visszaesés idején a teljes Európai Unióban költségvetési megszorításokat kell végrehajtani. Az OLAF semmiképpen sem menthető fel ezen megszorítások alól, azonban független vizsgálati szervként a lehető legnagyobb költségvetési függetlenséget kell élveznie. A Felügyelő Bizottság 3/2011. sz. véleményében tett ajánlásának megfelelően kizárólag az OLAF főigazgatójának jogosult szabadon meghatározni, mely területeken kell végrehajtani az OLAF-ot érintő költségvetési megszorításokat. |
| --- | --- |

(79)

A Felügyelő Bizottság konkrétabban azt hangsúlyozta, hogy az OLAF vizsgálati függetlenségének garantálása érdekében végrehajtandó legfontosabb intézkedés az elegendő erőforrások biztosítása kell, hogy legyen az OLAF számára. Idővel garantálni kell a biztos finanszírozást. Gazdasági visszaesés idején a teljes Európai Unióban költségvetési megszorításokat kell végrehajtani. Az OLAF semmiképpen sem menthető fel ezen megszorítások alól, azonban független vizsgálati szervként a lehető legnagyobb költségvetési függetlenséget kell élveznie. A Felügyelő Bizottság 3/2011. sz. véleményében tett ajánlásának megfelelően kizárólag az OLAF főigazgatójának jogosult szabadon meghatározni, mely területeken kell végrehajtani az OLAF-ot érintő költségvetési megszorításokat.

| (80) | A Felügyelő Bizottság hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az OLAF biztosítsa a megfelelő személyzetet és költségvetési juttatásokat az alapvető vizsgálati feladatköreihez. Az OLAF-nak magasan képzett személyzetre van szüksége a vizsgálatai során, az Európai Bizottság által biztosított rendes személyzetfelvételi eljárással azonban nem egyszerű feladat megtalálni ezeket a személyeket. A Felügyelő Bizottság számos alkalommal hangsúlyozta, hogy az OLAF-nak meg kell határoznia és fenn kell tartania a saját személyzeti politikáját. Ilyen módon az OLAF olyan, a tagállami vizsgálati és igazságszolgáltatási szervekből érkező ideiglenes alkalmazottakat foglalkoztathatna, akiknek megfelelő fizetéssel és előléptetéssel vagy állandó munkaviszony biztosításával vonzó karrierlehetőséget kínálhatna. |
| --- | --- |

(80)

A Felügyelő Bizottság hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az OLAF biztosítsa a megfelelő személyzetet és költségvetési juttatásokat az alapvető vizsgálati feladatköreihez. Az OLAF-nak magasan képzett személyzetre van szüksége a vizsgálatai során, az Európai Bizottság által biztosított rendes személyzetfelvételi eljárással azonban nem egyszerű feladat megtalálni ezeket a személyeket. A Felügyelő Bizottság számos alkalommal hangsúlyozta, hogy az OLAF-nak meg kell határoznia és fenn kell tartania a saját személyzeti politikáját. Ilyen módon az OLAF olyan, a tagállami vizsgálati és igazságszolgáltatási szervekből érkező ideiglenes alkalmazottakat foglalkoztathatna, akiknek megfelelő fizetéssel és előléptetéssel vagy állandó munkaviszony biztosításával vonzó karrierlehetőséget kínálhatna.

| (81) | A Felügyelő Bizottság az OLAF költségvetéséről szóló különböző véleményeiben emellett felkérte az OLAF-ot arra, hogy az OLAF-főigazgató 2005. június 30-i határozatának megfelelően ösztönözze az OLAF ideiglenes alkalmazottjainak bevonását a munkafolyamatokba. A Felügyelő Bizottság rendkívül csalódottan állapítja meg, hogy az erre vonatkozó ígéretek ellenére eddig még nem született intézkedés e téren. |
| --- | --- |

(81)

A Felügyelő Bizottság az OLAF költségvetéséről szóló különböző véleményeiben emellett felkérte az OLAF-ot arra, hogy az OLAF-főigazgató 2005. június 30-i határozatának megfelelően ösztönözze az OLAF ideiglenes alkalmazottjainak bevonását a munkafolyamatokba. A Felügyelő Bizottság rendkívül csalódottan állapítja meg, hogy az erre vonatkozó ígéretek ellenére eddig még nem született intézkedés e téren.

4.3.   
  Az OLAF vizsgálati eljárási szabályai (a kézikönyv)

Az OLAF vizsgálati eljárási szabályai (a kézikönyv)

| (82) | Megbízatása során a Felügyelő Bizottság aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az OLAF vizsgálatait nem egységes utasítások és gyakorlatok alapján hajtják végre, és nincsenek egyértelmű szabályok. A Felügyelő Bizottság rendszeresen hangsúlyozta, hogy egy egyértelmű, gyakorlati jellegű, hasznos és a különálló vizsgálati szakaszok elvégzésének határidőit is tartalmazó vizsgálati útmutató elfogadása megfelelő alapot biztosítana az OLAF vizsgálataihoz, és megerősítené annak működési függetlenségét. A Felügyelő Bizottság, az OLAF főigazgatója és az OLAF vizsgálatot végző tisztviselői közötti megbeszélések állandó témája volt, hogy olyan megfelelő és egyértelmű vizsgálati eljárási szabályokra van szükség, amelyek fokoznák a vizsgálat jogszerűségét, hatékonyságát, átláthatóságát, valamint az OLAF elszámoltathatóságát. Emellett az OLAF vizsgálati feladatkörének ellátásával kapcsolatos különböző szempontok vizsgálatakor a Felügyelő Bizottság értékelte az OLAF-kézikönyv hasznosságát. |
| --- | --- |

(82)

Megbízatása során a Felügyelő Bizottság aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az OLAF vizsgálatait nem egységes utasítások és gyakorlatok alapján hajtják végre, és nincsenek egyértelmű szabályok. A Felügyelő Bizottság rendszeresen hangsúlyozta, hogy egy egyértelmű, gyakorlati jellegű, hasznos és a különálló vizsgálati szakaszok elvégzésének határidőit is tartalmazó vizsgálati útmutató elfogadása megfelelő alapot biztosítana az OLAF vizsgálataihoz, és megerősítené annak működési függetlenségét. A Felügyelő Bizottság, az OLAF főigazgatója és az OLAF vizsgálatot végző tisztviselői közötti megbeszélések állandó témája volt, hogy olyan megfelelő és egyértelmű vizsgálati eljárási szabályokra van szükség, amelyek fokoznák a vizsgálat jogszerűségét, hatékonyságát, átláthatóságát, valamint az OLAF elszámoltathatóságát. Emellett az OLAF vizsgálati feladatkörének ellátásával kapcsolatos különböző szempontok vizsgálatakor a Felügyelő Bizottság értékelte az OLAF-kézikönyv hasznosságát.

| (83) | A Felügyelő Bizottság nagy érdeklődéssel követte az OLAF-kézikönyv frissítésének folyamatát. A Felügyelő Bizottság a kézikönyv több változatát is megvizsgálta, és előző éves jelentéseiben számos írásos észrevételt közölt az OLAF-fal. A Felügyelő Bizottság több alkalommal csalódottan állapította meg, hogy egyik változat sem felelt meg elvárásainak. Annak ellenére, hogy formáját és tartalmát tekintve jelentős javulást mutatott valamennyi kidolgozási szakaszban, az új kézikönyv nem tartalmaz olyan szigorúan rögzített szabályokat, amelyek a vizsgálat minden szakaszában iránymutatással szolgálhatnának a vizsgálatot végző tisztviselőknek. A Felügyelő Bizottság ezért ismételten a kézikönyv átdolgozását ajánlotta. A Felügyelő Bizottság elsősorban azt sürgette, hogy az OLAF valósítsa meg a Felügyelő Bizottság előző tevékenységi jelentéseiben és különböző véleményeiben tett ajánlásokat, különös tekintettel a de minimis politikára, a vizsgálatok tervezésére, valamint az alapvető jogok és az eljárási garanciák védelmére (44). A Felügyelő Bizottság ezenkívül azt javasolta, hogy a kézikönyv tartalmazza a vizsgálatok során kidolgozott követendő példákat, valamint hogy az OLAF szervezzen rendszeresen olyan képzéseket, amelyek a kézikönyv tartalmára épülnek. |
| --- | --- |

(83)

A Felügyelő Bizottság nagy érdeklődéssel követte az OLAF-kézikönyv frissítésének folyamatát. A Felügyelő Bizottság a kézikönyv több változatát is megvizsgálta, és előző éves jelentéseiben számos írásos észrevételt közölt az OLAF-fal. A Felügyelő Bizottság több alkalommal csalódottan állapította meg, hogy egyik változat sem felelt meg elvárásainak. Annak ellenére, hogy formáját és tartalmát tekintve jelentős javulást mutatott valamennyi kidolgozási szakaszban, az új kézikönyv nem tartalmaz olyan szigorúan rögzített szabályokat, amelyek a vizsgálat minden szakaszában iránymutatással szolgálhatnának a vizsgálatot végző tisztviselőknek. A Felügyelő Bizottság ezért ismételten a kézikönyv átdolgozását ajánlotta. A Felügyelő Bizottság elsősorban azt sürgette, hogy az OLAF valósítsa meg a Felügyelő Bizottság előző tevékenységi jelentéseiben és különböző véleményeiben tett ajánlásokat, különös tekintettel a de minimis politikára, a vizsgálatok tervezésére, valamint az alapvető jogok és az eljárási garanciák védelmére (44). A Felügyelő Bizottság ezenkívül azt javasolta, hogy a kézikönyv tartalmazza a vizsgálatok során kidolgozott követendő példákat, valamint hogy az OLAF szervezzen rendszeresen olyan képzéseket, amelyek a kézikönyv tartalmára épülnek.

de minimis

44

| (84) | A kézikönyv jelenleg felülvizsgálat alatt áll az OLAF szerkezetére és az új munkamódszerekre vonatkozó javasolt módosításokat követően. A frissített változat alapos értékelést ír elő, emellett a kidolgozási eljárás során konzultációt kell majd folytatni a Felügyelő Bizottsággal. |
| --- | --- |

(84)

A kézikönyv jelenleg felülvizsgálat alatt áll az OLAF szerkezetére és az új munkamódszerekre vonatkozó javasolt módosításokat követően. A frissített változat alapos értékelést ír elő, emellett a kidolgozási eljárás során konzultációt kell majd folytatni a Felügyelő Bizottsággal.

KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

A Felügyelő Bizottság az előző éves jelentéseiben arra a következtetésre jutott, hogy nincs olyan tényező, amely ténylegesen veszélyeztetné az OLAF függetlenségét, emellett nem érkezett erre vonatkozó jelentés a Felügyelő Bizottsághoz, és a Felügyelő Bizottság sem észlelt ilyen veszélyt.

E jelentésben a Felügyelő Bizottság többek között az alábbi kérdésekkel foglalkozott:

| a) | az OLAF jogosultsága az európai parlamenti képviselők helyiségeibe való belépésre; |
| --- | --- |

a)

az OLAF jogosultsága az európai parlamenti képviselők helyiségeibe való belépésre;

| b) | az OLAF hozzáférése az Európai Bizottságnál tárolt ügyiratokban található egyes személyes adatokhoz; |
| --- | --- |

b)

az OLAF hozzáférése az Európai Bizottságnál tárolt ügyiratokban található egyes személyes adatokhoz;

| c) | a nyomon követés nélkül lezárt belső vizsgálatokról készített vizsgálati zárójelentések OLAF általi továbbítása az érintett intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számára; |
| --- | --- |

c)

a nyomon követés nélkül lezárt belső vizsgálatokról készített vizsgálati zárójelentések OLAF általi továbbítása az érintett intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számára;

| d) | az OLAF kötelezettsége a belső vizsgálattal érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettség elhalasztásához szükséges, az adott intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség főtitkára/elnöke által nyújtott hozzájárulás megszerzésére. |
| --- | --- |

d)

az OLAF kötelezettsége a belső vizsgálattal érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettség elhalasztásához szükséges, az adott intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség főtitkára/elnöke által nyújtott hozzájárulás megszerzésére.

A Felügyelő Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fent említett kérdések kétségbe vonják az OLAF-nak a vizsgálatok lefolytatása terén fennálló, intézményektől való függetlenségét.

| a) | Az OLAF-nak az Európai Parlament helyiségeibe való belépési jogosultságát az Európai Parlament nemcsak megkérdőjelezte, de korlátozta is, és ezzel megsértette a Felügyelő Bizottság által egyértelműnek tekintett jogszabályi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

a)

Az OLAF-nak az Európai Parlament helyiségeibe való belépési jogosultságát az Európai Parlament nemcsak megkérdőjelezte, de korlátozta is, és ezzel megsértette a Felügyelő Bizottság által egyértelműnek tekintett jogszabályi rendelkezéseket.

| b) | A Felügyelő Bizottság megállapította, hogy az Európai Bizottság nem hajlandó az OLAF számára közvetlen és azonnali hozzáférést biztosítani bizonyos személyes adatokhoz a személyes adatok védelmére vonatkozó előírások túlságosan szigorú értelmezése miatt. |
| --- | --- |

b)

A Felügyelő Bizottság megállapította, hogy az Európai Bizottság nem hajlandó az OLAF számára közvetlen és azonnali hozzáférést biztosítani bizonyos személyes adatokhoz a személyes adatok védelmére vonatkozó előírások túlságosan szigorú értelmezése miatt.

| c) | A Felügyelő Bizottság aggodalommal észlelte, hogy az OLAF teljesítette az Európai Bizottság azon kérését, hogy a nyomon követés nélkül lezárt belső ügyekről készített zárójelentéseit rendszeresen továbbítsa a Bizottság részére, holott e jelentések rendkívül bizalmas információkat is tartalmazhatnak. |
| --- | --- |

c)

A Felügyelő Bizottság aggodalommal észlelte, hogy az OLAF teljesítette az Európai Bizottság azon kérését, hogy a nyomon követés nélkül lezárt belső ügyekről készített zárójelentéseit rendszeresen továbbítsa a Bizottság részére, holott e jelentések rendkívül bizalmas információkat is tartalmazhatnak.

| d) | A Felügyelő Bizottság megállapítása szerint fennáll annak a lehetősége, hogy az intézmények, a szervek, a hivatalok vagy az ügynökségek akadályozzák a folyamatban lévő belső vizsgálatok menetét azáltal, hogy elutasítják vagy késleltetik az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettség elhalasztásához való hozzájárulásuk megadását. |
| --- | --- |

d)

A Felügyelő Bizottság megállapítása szerint fennáll annak a lehetősége, hogy az intézmények, a szervek, a hivatalok vagy az ügynökségek akadályozzák a folyamatban lévő belső vizsgálatok menetét azáltal, hogy elutasítják vagy késleltetik az érintett személy álláspontjának ismertetésére vonatkozó kötelezettség elhalasztásához való hozzájárulásuk megadását.

A Felügyelő Bizottság nem szívesen állítja, hogy e példák arra utalnak, hogy a kérdéses intézmények szándékosan korlátozzák az OLAF vizsgálati függetlenségét, azonban ezen esetek általában véve a gyakorlatban az OLAF függetlenségének részleges csorbulását eredményezik.

A Felügyelő Bizottság hangsúlyozza, hogy az OLAF független működése kizárólag a Felügyelő Bizottság függetlenségének garantálásával biztosítható. A Felügyelő Bizottság, és ezáltal az OLAF saját függetlenségét veszélyeztetheti, ha az OLAF akadályozza a Felügyelő Bizottság titkárságának megfelelő működését.

A Felügyelő Bizottság álláspontja szerint ennek egyértelműen káros következményei lesznek. A hivatalba lépő Felügyelő Bizottságnak ajánlatos kiemelt figyelmet fordítania azokra a jövőbeli fejleményekre, amelyek befolyásolhatják az OLAF függetlenségét.

---

(1)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

1

(2)  Lásd az OLAF reformjáról szóló 2010. július 6-i európai bizottsági vitaanyagot (SEC(2010) 859) és a Felügyelő Bizottság 3/2010. sz. véleményét; lásd továbbá az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. március 17-i módosított 1074/1999/Euratom bizottsági javaslatot (COM(2011) 135 végleges) és a Felügyelő Bizottság 4/2011. sz. véleményét.

2

(3)  Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló, 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.) (5) preambulumbekezdése.

3

(4)  Az 1073/1999/EK rendelet 12. cikkének (3) bekezdése.

4

(5)  A 4/2011. sz. vélemény 6. pontja.

5

(6)  Az 1999/ 352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat 6. cikkének (1) bekezdése.

6

(7)  3/2011. sz. vélemény.

7

(8)  A 4/2011. sz. vélemény 4.2.1. pontja.

8

(9)  A Felügyelő Bizottság 2009–2010. évi tevékenységi jelentésének 3.1.1. pontja.

9

(10)  3/2011. és 4/2011. sz. vélemény.

10

(11)  Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése.

11

(12)  A 4/2011. sz. vélemény 41. pontja.

12

(13)  HL L 308., 2011.11.24., 114. o.

13

(14)  Lásd az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról szóló 6/2011. sz. európai számvevőszéki vélemény (HL C 254., 2011.8.30., 1. o.) 44. pontját.

14

(15)  Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése.

15

(16)  Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése.

16

(17)  A Tanács 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

17

(18)  Az 1073/1999/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése.

18

(19)  A 4/2011. sz. vélemény 5. pontja.

19

(20)  1/2007. és 2/2009. sz. vélemény.

20

(21)  A Felügyelő Bizottság a vizsgált tények bekövetkezésének időpontjára, a vizsgált cselekmények elévülési időszakaira, a vizsgált szabálytalanság jogi szempontú leírására, a vizsgált cselekmények esetleges szankcióira vagy jogkövetkezményeire és azok teljesítésének várható időpontjára, valamint indokolására vonatkozó információk feltüntetését javasolta.

21

(22)  2011. október.

22

(23)  4/2010. sz. vélemény.

23

(24)  A műveleti eljárásokról szóló OLAF-kézikönyv.

24

(25)  2/2006., 3/2010. és 4/2011. sz. vélemény.

25

(26)  2/2009. sz. vélemény.

26

(27)  A Felügyelő Bizottság e kérdésre vonatkozóan tett megállapításaival kapcsolatos fejlemények az előző tevékenységi jelentésekben találhatók.

27

(28)  Az 1073/1999/EK rendelet (10) preambulumbekezdése és 9. cikkének (2) bekezdése.

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

29

(30)  1/2011. sz. vélemény.

30

(31)  Lásd a Felügyelő Bizottság 2009–2010. évi tevékenységi jelentésének 3.2. pontját.

31

(32)  Lásd a kézikönyv 9. mellékletét.

32

(33)  Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése.

33

(34)  Az Elsőfokú Bíróság T-48/05. sz. Franchet és Byk kontra Bizottság (2. sz.) ügyben hozott 2008. július 8-i ítéletének 151. pontja.

34

Franchet és Byk

Bizottság

(35)  Lásd az 5/2010. sz. vélemény 36–37. bekezdését.

35

(36)  A módosított javaslat 4. cikkének (6) bekezdése: „Olyan kivételes esetekben, amikor a vizsgálat bizalmas jellege nem biztosítható, a Hivatalnak megfelelő alternatív értesítési csatornákat kell használnia.”

36

(37)  A 3/2010. sz. vélemény 2.1. pontja és a 4/2011. sz. vélemény 4.3. pontja.

37

(38)  1/2007. és 2/2009. sz. vélemény.

38

(39)  2/2009. és 5/2010. sz. vélemény.

39

(40)  Lásd a Felügyelő Bizottság 2005–2007. és 2008–2009. évi tevékenységi jelentését.

40

(41)  Lásd a Felügyelő Bizottság előző tevékenységi jelentéseit és a 4/2011. sz. véleményét.

41

(42)  Az 1073/1999/EK rendelet 9. és 10. cikke.

42

(43)  A fent idézett, 1999. április 28-i 352/1999/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat 6. cikkének (2) bekezdése.

43

(44)  Lásd a Felügyelő Bizottság 5/2008., 4/2010. és 5/2010. sz. véleményét.

44

---

I. MELLÉKLET

A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG ÜLÉSEINEK IDŐPONTJAI

2011

| Hónap | Az ülés időpontja |
| --- | --- |
| Január | 17., hétfő–18., kedd |
| Február | 15., kedd–16., szerda |
| Március | 15., kedd–16., szerda |
| Április | 6., szerda–7., csütörtök |
| Május | 10., kedd–11., szerda |
| Június | 28., kedd–29., szerda |
| Szeptember | 6., kedd–7., szerda |
| Október | 5., szerda (egész nap) |
| November | 8., kedd–9., szerda |
| November | 29., kedd–30., szerda |

Hónap

Az ülés időpontja

Január

17., hétfő–18., kedd

Február

15., kedd–16., szerda

Március

15., kedd–16., szerda

Április

6., szerda–7., csütörtök

Május

10., kedd–11., szerda

Június

28., kedd–29., szerda

Szeptember

6., kedd–7., szerda

Október

5., szerda (egész nap)

November

8., kedd–9., szerda

November

29., kedd–30., szerda

---

II. MELLÉKLET

A Felügyelő Bizottság által elfogadott vélemények listája 2005. december 1. és 2011. november 30. között

2005–2007

2/2006. sz. vélemény az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet reformjáról

3/2006. sz. vélemény az OLAF-ra vonatkozó teljesítménymutatókról

1/2007. sz. vélemény az OLAF-nak a kilenc hónapnál hosszabb ideje tartó vizsgálatokról szóló jelentéseiről

1/2006. sz. vélemény az OLAF 2007. évi előzetes költségvetés-tervezetéről

2/2007. sz. vélemény az OLAF 2008. évi előzetes költségvetés-tervezetéről

2007–2008

1/2008. sz. vélemény az első látásra megalapozatlan ügyekről

2/2008. sz. vélemény az OLAF 2008. évre szóló éves irányítási tervéről

3/2008. sz. vélemény az OLAF 2009. évi előzetes költségvetés-tervezetéről

2008–2009

5/2008. sz. vélemény az OLAF de minimis politikájáról

1/2009. sz. vélemény az OLAF 2009. évre szóló éves irányítási tervéről

2/2009. sz. vélemény az OLAF-nak a kilenc hónapnál hosszabb ideje tartó vizsgálatokról szóló jelentéseiről

3/2009. sz. vélemény a 2010. évi előzetes költségvetés-tervezetről

2009–2010

1/2010. sz. vélemény a 2011. évi előzetes költségvetés-tervezetről

2/2010. sz. vélemény az OLAF főigazgatójának kinevezéséről

3/2010. sz. vélemény az OLAF reformjáról szóló vitaanyagról

4/2010. sz. vélemény a vizsgálatok tervezéséről

5/2010. sz. vélemény az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak az OLAF által folytatott vizsgálatok során való tiszteletben tartásáról

2011

1/2011. sz. vélemény az OLAF-nak a Bizottság birtokában lévő személyzeti adatokhoz való hozzáféréséről

2/2011. sz. vélemény az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) a belső vizsgálatok uniós intézményeken belüli független lefolytatása iránti hatásköréről

3/2011. sz. vélemény a 2012. évi előzetes költségvetés-tervezetről

4/2011. sz. vélemény az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról

5/2011. sz. vélemény a nyomon követés nélkül lezárt belső vizsgálatokról készített vizsgálati zárójelentéseknek az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által az intézmények számára történő továbbításáról

---

III. MELLÉKLET

1/2011. sz. VÉLEMÉNY

Az OLAF hozzáférése a Bizottság birtokában lévő személyzeti adatokhoz

Brüsszel, 2011. május 30.

1.   Előzmények

| 1.1. | A vizsgálatokkal és a műveletekkel megbízott két igazgatóságot támogató, „Műveleti információszerzés” elnevezésű C4. egységnek képesnek kell lennie arra, hogy – az OLAF-hoz beérkező kezdeti információk értékelése keretében – gyorsan, pontosan és bizalmas módon azonosítsa az állítólagosan érintett személyeket, különösen akkor, ha összeférhetetlenséggel kapcsolatos vádak merülhetnek fel. Ennek érdekében az OLAF-nak hozzá kell férnie a Bizottság kezelésében lévő, emberi erőforrásra vonatkozó adatbázisokban szereplő információkhoz. Az OLAF elsősorban az egyes alkalmazottakra, azok családi helyzetére és kapcsolataira, lakcímére és telefonszámaira, valamint az alkalmazottak és családtagjaik születési idejére vonatkozó adatokhoz igényel hozzáférést. Az említett adatokat nevezik „családfaadatoknak”. |
| --- | --- |

1.1.

A vizsgálatokkal és a műveletekkel megbízott két igazgatóságot támogató, „Műveleti információszerzés” elnevezésű C4. egységnek képesnek kell lennie arra, hogy – az OLAF-hoz beérkező kezdeti információk értékelése keretében – gyorsan, pontosan és bizalmas módon azonosítsa az állítólagosan érintett személyeket, különösen akkor, ha összeférhetetlenséggel kapcsolatos vádak merülhetnek fel. Ennek érdekében az OLAF-nak hozzá kell férnie a Bizottság kezelésében lévő, emberi erőforrásra vonatkozó adatbázisokban szereplő információkhoz. Az OLAF elsősorban az egyes alkalmazottakra, azok családi helyzetére és kapcsolataira, lakcímére és telefonszámaira, valamint az alkalmazottak és családtagjaik születési idejére vonatkozó adatokhoz igényel hozzáférést. Az említett adatokat nevezik „családfaadatoknak”.

| 1.2. | Az OLAF fontosnak tartja, hogy az említett információkhoz való hozzáférés során ne sérüljön a Bizottságnál vagy egyéb uniós szerveknél dolgozó ártatlan személyek jó hírneve, továbbá hogy amennyiben alaptalan állítások fogalmazódnak meg, erről anélkül tudjanak megbizonyosodni, hogy elterjesztenék a némely esetben igencsak gyengén megalapozott vádakat. Megalapozatlannak bizonyuló vádak esetében az OLAF hasonlóképpen fontosnak tartja, hogy az előzetes vizsgálati szakaszban a lehető legkevesebben értesüljenek az állításokról, nehogy a vizsgálatban esetlegesen érintetté váló személyek idejekorán megneszeljék a gyanút. |
| --- | --- |

1.2.

Az OLAF fontosnak tartja, hogy az említett információkhoz való hozzáférés során ne sérüljön a Bizottságnál vagy egyéb uniós szerveknél dolgozó ártatlan személyek jó hírneve, továbbá hogy amennyiben alaptalan állítások fogalmazódnak meg, erről anélkül tudjanak megbizonyosodni, hogy elterjesztenék a némely esetben igencsak gyengén megalapozott vádakat. Megalapozatlannak bizonyuló vádak esetében az OLAF hasonlóképpen fontosnak tartja, hogy az előzetes vizsgálati szakaszban a lehető legkevesebben értesüljenek az állításokról, nehogy a vizsgálatban esetlegesen érintetté váló személyek idejekorán megneszeljék a gyanút.

| 1.3. | Ezért az OLAF azt javasolja, hogy a C4 egység korlátozott számú munkatársa rendelkezzen közvetlen, csak olvasásra korlátozott, bizalmas aktív hozzáféréssel a családfaadatokhoz, hogy hozzájuthassanak azokhoz az adatokhoz, amelyek segítségével képesek ellenőrizni az állításokat a vizsgálat megindítása előtt. |
| --- | --- |

1.3.

Ezért az OLAF azt javasolja, hogy a C4 egység korlátozott számú munkatársa rendelkezzen közvetlen, csak olvasásra korlátozott, bizalmas aktív hozzáféréssel a családfaadatokhoz, hogy hozzájuthassanak azokhoz az adatokhoz, amelyek segítségével képesek ellenőrizni az állításokat a vizsgálat megindítása előtt.

2.   A jelenlegi helyzet

| 2.1. | Az 1073/1999/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének rendelkezése szerint:






  — | a Hivatal az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő minden információhoz közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférési, valamint minden helyiségbe belépési jogosultsággal rendelkezik. A Hivatalt felhatalmazzák, hogy ellenőrizze az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számláit. A Hivatal jogosult minden dokumentumról vagy az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő minden adathordozóról másolatot vagy kivonatot készíteni, és szükség esetén, az ilyen dokumentum vagy információ őrzését átvállalni annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnhessenek el, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Az 1073/1999/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének rendelkezése szerint:

—

a Hivatal az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő minden információhoz közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférési, valamint minden helyiségbe belépési jogosultsággal rendelkezik. A Hivatalt felhatalmazzák, hogy ellenőrizze az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számláit. A Hivatal jogosult minden dokumentumról vagy az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő minden adathordozóról másolatot vagy kivonatot készíteni, és szükség esetén, az ilyen dokumentum vagy információ őrzését átvállalni annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnhessenek el,

| 2.2. | E rendelkezés lehetővé teszi az OLAF számára, hogy korlátozás nélkül hozzáférjen a Bizottság birtokában lévő adatokhoz (amennyiben teljesíti a 4. cikk (1) bekezdésébe foglalt követelményeket (1)), beleértve a Bizottság személyzetére vonatkozó adatokat is. A rendelkezés az OLAF folyamatban lévő belső vizsgálataira vonatkozik. |
| --- | --- |

2.2.

E rendelkezés lehetővé teszi az OLAF számára, hogy korlátozás nélkül hozzáférjen a Bizottság birtokában lévő adatokhoz (amennyiben teljesíti a 4. cikk (1) bekezdésébe foglalt követelményeket (1)), beleértve a Bizottság személyzetére vonatkozó adatokat is. A rendelkezés az OLAF folyamatban lévő belső vizsgálataira vonatkozik.

| 2.3. | A Főtitkárság hajlandó passzív hozzáférést biztosítani az OLAF-nak a családfaadatokhoz, a kért aktív hozzáférést viszont nem. Az aktív hozzáférés megtagadásának oka az adatvédelem. A Bizottság hangsúlyozza, hogy személyes adatok kezelőjeként szűrnie kell a kéréseket, és csak olyan személyes adatokat szabad megadnia, amelyek tekintetében megítélése szerint az OLAF kérése jogszerű, szükséges és arányos. Úgy tűnik, hogy a „szűrési eljárást” csak az OLAF kérései esetén alkalmazzák, mivel a Bizottságon belüli többi szolgálat közvetlen aktív hozzáféréssel rendelkezik, anélkül, hogy szükség volna az adatkezelő beavatkozására. |
| --- | --- |

2.3.

A Főtitkárság hajlandó passzív hozzáférést biztosítani az OLAF-nak a családfaadatokhoz, a kért aktív hozzáférést viszont nem. Az aktív hozzáférés megtagadásának oka az adatvédelem. A Bizottság hangsúlyozza, hogy személyes adatok kezelőjeként szűrnie kell a kéréseket, és csak olyan személyes adatokat szabad megadnia, amelyek tekintetében megítélése szerint az OLAF kérése jogszerű, szükséges és arányos. Úgy tűnik, hogy a „szűrési eljárást” csak az OLAF kérései esetén alkalmazzák, mivel a Bizottságon belüli többi szolgálat közvetlen aktív hozzáféréssel rendelkezik, anélkül, hogy szükség volna az adatkezelő beavatkozására.

| 2.4. | A Felügyelő Bizottság aggódik amiatt, hogy az OLAF-nak a családfaadatokhoz való közvetlen, csak olvasható, bizalmas hozzáférésének korlátozása sérti a szervezet függetlenségét vizsgálati feladatainak ellátása tekintetében. |
| --- | --- |

2.4.

A Felügyelő Bizottság aggódik amiatt, hogy az OLAF-nak a családfaadatokhoz való közvetlen, csak olvasható, bizalmas hozzáférésének korlátozása sérti a szervezet függetlenségét vizsgálati feladatainak ellátása tekintetében.

3.   A Főtitkársággal és az európai adatvédelmi biztossal folytatott megbeszélések

| 3.1. | A Felügyelő Bizottság, valamint a Titkárság munkatársai két alkalommal, 2010. november 25-én és 2010. december 8-án találkoztak a Főtitkárság alkalmazottaival, 2010. december 15-én pedig magával a főtitkárral folytattak megbeszélést erről a kérdésről. A Főtitkárság elismeri, hogy az OLAF „valóban jogosult hozzáférni bármely olyan adatbázishoz, amelyet az ügyviteli rendszerben szereplő konkrét ügyszámhoz kapcsolódó vizsgálat megindításakor – akár a vizsgálat megindítására vonatkozó hivatalos határozat előtt is –, illetve annak folyamán vizsgálati célokból fontosnak ítél”, viszont fenntartja, hogy az OLAF nem rendelkezhet közvetlen aktív hozzáféréssel. |
| --- | --- |

3.1.

A Felügyelő Bizottság, valamint a Titkárság munkatársai két alkalommal, 2010. november 25-én és 2010. december 8-án találkoztak a Főtitkárság alkalmazottaival, 2010. december 15-én pedig magával a főtitkárral folytattak megbeszélést erről a kérdésről. A Főtitkárság elismeri, hogy az OLAF „valóban jogosult hozzáférni bármely olyan adatbázishoz, amelyet az ügyviteli rendszerben szereplő konkrét ügyszámhoz kapcsolódó vizsgálat megindításakor – akár a vizsgálat megindítására vonatkozó hivatalos határozat előtt is –, illetve annak folyamán vizsgálati célokból fontosnak ítél”, viszont fenntartja, hogy az OLAF nem rendelkezhet közvetlen aktív hozzáféréssel.

| 3.2. | Mivel az OLAF adathozzáférés iránti kérése a 45/2001/EK rendelet 7. cikke 2. pontjának második albekezdésébe foglalt rendelkezések hatálya alá tartozik, az OLAF és a Felügyelő Bizottság ki akarta kérni az európai adatvédelmi biztos véleményét, ezért 2010. december 15-én és 2011. március 25-én két találkozóra került sor Peter Hustinxszel, az európai adatvédelmi biztossal. |
| --- | --- |

3.2.

Mivel az OLAF adathozzáférés iránti kérése a 45/2001/EK rendelet 7. cikke 2. pontjának második albekezdésébe foglalt rendelkezések hatálya alá tartozik, az OLAF és a Felügyelő Bizottság ki akarta kérni az európai adatvédelmi biztos véleményét, ezért 2010. december 15-én és 2011. március 25-én két találkozóra került sor Peter Hustinxszel, az európai adatvédelmi biztossal.

4.   Az adatvédelemmel kapcsolatos helyzet

| 4.1. | A 45/2001/EK rendelet 7. cikke 2. pontjának második albekezdésében (2) foglalt megfelelőségi követelmény szerint el kell bírálni az adatoknak a Bizottságtól az OLAF-hoz való továbbításának szükségességét. |
| --- | --- |

4.1.

A 45/2001/EK rendelet 7. cikke 2. pontjának második albekezdésében (2) foglalt megfelelőségi követelmény szerint el kell bírálni az adatoknak a Bizottságtól az OLAF-hoz való továbbításának szükségességét.

| 4.2. | A szükségességet ellenőrizni kell. Ha a kiadott adatok típusa és mennyisége minden alkalommal eltérő, ezt az ellenőrzést minden egyes hozzáférést megelőzően el kell végezni. Ha meghatározott kategóriákba sorolhatók az azonos célú, hasonló típusú korlátozott hozzáférések, amelyeket mindkét fél utólag is ellenőrizhet, előfordulhat, hogy ezek csoportokba rendezhetők a szükségesség ellenőrzése céljából. Mindez részét képezi az adatkezelő és a címzett által kidolgozandó struktúrának. A megoldásnak választ kell adnia a szükségesség kérdésére, valamint ellenőrizhetőnek kell lennie, továbbá a szigorú célhoz kötöttségre is ki kell terjedni. |
| --- | --- |

4.2.

A szükségességet ellenőrizni kell. Ha a kiadott adatok típusa és mennyisége minden alkalommal eltérő, ezt az ellenőrzést minden egyes hozzáférést megelőzően el kell végezni. Ha meghatározott kategóriákba sorolhatók az azonos célú, hasonló típusú korlátozott hozzáférések, amelyeket mindkét fél utólag is ellenőrizhet, előfordulhat, hogy ezek csoportokba rendezhetők a szükségesség ellenőrzése céljából. Mindez részét képezi az adatkezelő és a címzett által kidolgozandó struktúrának. A megoldásnak választ kell adnia a szükségesség kérdésére, valamint ellenőrizhetőnek kell lennie, továbbá a szigorú célhoz kötöttségre is ki kell terjedni.

| 4.3. | A fent vázolt helyzetben az OLAF képes előzetesen megállapítani az adattovábbítás szükségességét, mivel az minden esetben azonos; vagyis az értékelés vagy vizsgálat tárgyát képező ügyben állítólagosan érintett személy(ek) személyazonosságának megállapítása. Amint a C.4. egység kifejtette, az OLAF-nak a Bizottság adatbázisaiban szereplő korlátozott számú adatmezőhöz kell hozzáférnie, a csalásban vagy szabálytalanságban állítólagosan érintett bizottsági alkalmazottak személyazonosságának megfelelő megállapítása céljából. E célból az OLAF az alábbi adatmezőkhöz fér majd hozzá:






  — | születési idő, |
| --- | --- | --- |

4.3.

A fent vázolt helyzetben az OLAF képes előzetesen megállapítani az adattovábbítás szükségességét, mivel az minden esetben azonos; vagyis az értékelés vagy vizsgálat tárgyát képező ügyben állítólagosan érintett személy(ek) személyazonosságának megállapítása. Amint a C.4. egység kifejtette, az OLAF-nak a Bizottság adatbázisaiban szereplő korlátozott számú adatmezőhöz kell hozzáférnie, a csalásban vagy szabálytalanságban állítólagosan érintett bizottsági alkalmazottak személyazonosságának megfelelő megállapítása céljából. E célból az OLAF az alábbi adatmezőkhöz fér majd hozzá:

—

születési idő,

| — | cím, |
| --- | --- |

—

cím,

| — | értesítési cím baleset esetén, valamint |
| --- | --- |

—

értesítési cím baleset esetén, valamint

| — | telefonszám. |
| --- | --- |

—

telefonszám.

(Más fontos adatok – pl. név, jogállás, személyiigazolvány-szám, szervezeti egység és az adott szervezeti egységnél való munkavégzés dátumai – a Bizottság valamennyi alkalmazottja számára hozzáférhetők a Sysper2 programban.)

| 4.4. | Amennyiben családtagot érintő összeférhetetlenségre vonatkozó állítások fogalmazódnak meg, az OLAF-nak a „családfaadatokhoz” is hozzá kell férnie az esetleg érintett hozzátartozók – köztük az élettárs, valamint a felmenő és/vagy lemenő ági rokonok – személyazonosságának ellenőrzése érdekében. Ezekben az esetekben az alábbi adatmezőkbe tekintetének be:






  — | név, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Amennyiben családtagot érintő összeférhetetlenségre vonatkozó állítások fogalmazódnak meg, az OLAF-nak a „családfaadatokhoz” is hozzá kell férnie az esetleg érintett hozzátartozók – köztük az élettárs, valamint a felmenő és/vagy lemenő ági rokonok – személyazonosságának ellenőrzése érdekében. Ezekben az esetekben az alábbi adatmezőkbe tekintetének be:

—

név,

| — | születési idő. |
| --- | --- |

—

születési idő.

Csupán az információszerzéssel foglalkozó jól képzett munkatársakból álló kis csoport (három vagy négy fő) egyik tagja számára biztosítanak majd hozzáférést. Ezenfelül az OLAF alapos naplófájlt vezet az ilyen adatbázisokba történő minden egyes belépésről. A naplófájl az alábbi információkat rögzíti:

| — | mely adatokhoz fértek hozzá, |
| --- | --- |

—

mely adatokhoz fértek hozzá,

| — | az időpont, |
| --- | --- |

—

az időpont,

| — | az adatokba betekintő munkatárs, |
| --- | --- |

—

az adatokba betekintő munkatárs,

| — | az ügyviteli rendszer információszerzési moduljában szereplő azon kérések száma, amelyek szükségessé tették a hozzáférést, valamint |
| --- | --- |

—

az ügyviteli rendszer információszerzési moduljában szereplő azon kérések száma, amelyek szükségessé tették a hozzáférést, valamint

| — | a műveleti akta ügyszáma. |
| --- | --- |

—

a műveleti akta ügyszáma.

| 4.5. | Az OLAF várakozásai szerint az ügyviteli rendszer még idén automatikusan rögzíteni fogja ezeket az adatokat. Az adatkezelő, az adatvédelmi tisztviselők és az európai adatvédelmi biztos bármikor megvizsgálhatják az említett naplófájlokat. |
| --- | --- |

4.5.

Az OLAF várakozásai szerint az ügyviteli rendszer még idén automatikusan rögzíteni fogja ezeket az adatokat. Az adatkezelő, az adatvédelmi tisztviselők és az európai adatvédelmi biztos bármikor megvizsgálhatják az említett naplófájlokat.

| 4.6. | Ilyen feltételek mellett, vagyis ha a továbbítás célja a személyazonosság megállapítására korlátozódik és pontos naplófájlokat vezetnek, a Felügyelő Bizottság megítélése szerint akkor is teljesülnek a 7. cikke 2. pontjának követelményei, ha nem kérnek engedélyt az adatkezelőtől minden egyes hozzáférés előtt. |
| --- | --- |

4.6.

Ilyen feltételek mellett, vagyis ha a továbbítás célja a személyazonosság megállapítására korlátozódik és pontos naplófájlokat vezetnek, a Felügyelő Bizottság megítélése szerint akkor is teljesülnek a 7. cikke 2. pontjának követelményei, ha nem kérnek engedélyt az adatkezelőtől minden egyes hozzáférés előtt.

5.   A 45/2001/EK rendelet 7. cikke 2. pontjának értelmezése

| 5.1. | Úgy tűnik, hogy a 45/2001/EK rendelet 7. cikkének 2. pontja több különböző forgatókönyvet tesz lehetővé. Akként is értelmezhető, hogy strukturált párbeszédet hoz létre az adatkezelő és a címzett között, mivel mindkettőjüknek ellenőrizni kell a továbbítás szükségességét. |
| --- | --- |

5.1.

Úgy tűnik, hogy a 45/2001/EK rendelet 7. cikkének 2. pontja több különböző forgatókönyvet tesz lehetővé. Akként is értelmezhető, hogy strukturált párbeszédet hoz létre az adatkezelő és a címzett között, mivel mindkettőjüknek ellenőrizni kell a továbbítás szükségességét.

| 5.2. | A jelek szerint nem automatikusan adják meg az aktív hozzáférést, hanem a Bizottságon belül más összefüggésben megfogalmazott kérés esetén biztosítják azt. Az alábbi esetekben az aktív hozzáférés problémákat okozott, az utolsó példában mégis megadták:






  — | A Sysper 1 és a Sysper 2 közötti kommunikáció – a Sysper 1 problémás volt, mivel megfelelő biztosítékok/a hozzáféréssel rendelkezők nyomonkövethetősége nélkül tette lehetővé az aktív hozzáférést. |
| --- | --- | --- |

5.2.

A jelek szerint nem automatikusan adják meg az aktív hozzáférést, hanem a Bizottságon belül más összefüggésben megfogalmazott kérés esetén biztosítják azt. Az alábbi esetekben az aktív hozzáférés problémákat okozott, az utolsó példában mégis megadták:

—

A Sysper 1 és a Sysper 2 közötti kommunikáció – a Sysper 1 problémás volt, mivel megfelelő biztosítékok/a hozzáféréssel rendelkezők nyomonkövethetősége nélkül tette lehetővé az aktív hozzáférést.

| — | Utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) – Ez harmadik országok aktív hozzáférésével jár, ami elfogadhatatlan. |
| --- | --- |

—

Utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) – Ez harmadik országok aktív hozzáférésével jár, ami elfogadhatatlan.

| — | Az eredményelvű elszámolási rendszer (ABAC) és a fizetési tranzakciók – ezek nem működhetnének aktív hozzáférés nélkül. |
| --- | --- |

—

Az eredményelvű elszámolási rendszer (ABAC) és a fizetési tranzakciók – ezek nem működhetnének aktív hozzáférés nélkül.

Valójában az is előfordulhat, hogy a passzív hozzáférés szintén elfogadhatatlan, ha a szükségesség ellenőrzése nélkül küldik el a személyes adatokat.

| 5.3. | Tehát semmi sem mutat arra, hogy bármely alapvető adatjogi korlátozás érintené az OLAF kért adatokhoz való hozzáférési lehetőségét. |
| --- | --- |

5.3.

Tehát semmi sem mutat arra, hogy bármely alapvető adatjogi korlátozás érintené az OLAF kért adatokhoz való hozzáférési lehetőségét.

6.   Hogyan tovább?

| 6.1. | A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az OLAF-nak a munkájához elengedhetetlenül szüksége van a Bizottság birtokában lévő személyzeti adatokhoz való aktív hozzáférésre ahhoz, hogy az adott vizsgálat megindítása előtt megállapítsa, hogy egy személy azonosítható vagy kizárható-e. Ha megtagadnák az OLAF-tól ezt a hozzáférést, az veszélyeztethetné a szervezet függetlenségét vizsgálati feladatai ellátása során. |
| --- | --- |

6.1.

A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az OLAF-nak a munkájához elengedhetetlenül szüksége van a Bizottság birtokában lévő személyzeti adatokhoz való aktív hozzáférésre ahhoz, hogy az adott vizsgálat megindítása előtt megállapítsa, hogy egy személy azonosítható vagy kizárható-e. Ha megtagadnák az OLAF-tól ezt a hozzáférést, az veszélyeztethetné a szervezet függetlenségét vizsgálati feladatai ellátása során.

| 6.2. | A Felügyelő Bizottság azt ajánlja, hogy módosítsák az alábbi dokumentumot: „Magatartási kódexre vonatkozó egyetértési megállapodás annak érdekében, hogy az OLAF Bizottságon belüli belső vizsgálatainak tiszteletben tartása mellett biztosítsák az OLAF és a Bizottság közötti, időben történő információcserét.” (3) E rendelkezés meghatározhatná a bizottsági adatokhoz való hozzáférésre a kiválasztási szakaszban alkalmazandó protokollt, ugyanolyan módon, ahogyan az 1073/1999/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése a már megkezdett vizsgálatok esetében szabályozza azt. |
| --- | --- |

6.2.

A Felügyelő Bizottság azt ajánlja, hogy módosítsák az alábbi dokumentumot: „Magatartási kódexre vonatkozó egyetértési megállapodás annak érdekében, hogy az OLAF Bizottságon belüli belső vizsgálatainak tiszteletben tartása mellett biztosítsák az OLAF és a Bizottság közötti, időben történő információcserét.” (3) E rendelkezés meghatározhatná a bizottsági adatokhoz való hozzáférésre a kiválasztási szakaszban alkalmazandó protokollt, ugyanolyan módon, ahogyan az 1073/1999/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése a már megkezdett vizsgálatok esetében szabályozza azt.

| 6.3. | Ezért a bizottság javaslata szerint következő lépésként célszerű lenne megbeszéléseket kezdeni annak érdekében, hogy megtalálják a megoldást az OLAF és a Bizottság közötti nézeteltérésre. Ennek gyakorlati megvalósításához javasoljuk, hogy nevezzenek ki olyan külső közvetítőt, akiben az OLAF és a Bizottság egyaránt megbízik. Megfelelő közvetítő lehetne egy korábbi magas rangú tisztviselő vagy biztos. Ezért a Felügyelő Bizottság azt ajánlja, hogy a lehető leghamarabb próbáljanak megállapodni a Bizottsággal, hogy a probléma megoldása érdekében megfelelő közvetítőt nevezzenek ki. |
| --- | --- |

6.3.

Ezért a bizottság javaslata szerint következő lépésként célszerű lenne megbeszéléseket kezdeni annak érdekében, hogy megtalálják a megoldást az OLAF és a Bizottság közötti nézeteltérésre. Ennek gyakorlati megvalósításához javasoljuk, hogy nevezzenek ki olyan külső közvetítőt, akiben az OLAF és a Bizottság egyaránt megbízik. Megfelelő közvetítő lehetne egy korábbi magas rangú tisztviselő vagy biztos. Ezért a Felügyelő Bizottság azt ajánlja, hogy a lehető leghamarabb próbáljanak megállapodni a Bizottsággal, hogy a probléma megoldása érdekében megfelelő közvetítőt nevezzenek ki.

| 6.4. | A Felügyelő Bizottság azt várja és reméli, hogy megállapodás érhető el ebben a kérdésben. A Felügyelő Bizottság ajánlása szerint az 1073/1999/EK rendelet reformja ideális és kedvező lehetőséget nyújtana arra, hogy módosítsák a 4. cikket, belefoglalva, hogy az OLAF az adott ügy megindítását megelőzően és a vizsgálat bármely szakaszában hozzáféréssel rendelkezik az intézmények birtokában lévő információkhoz. |
| --- | --- |

6.4.

A Felügyelő Bizottság azt várja és reméli, hogy megállapodás érhető el ebben a kérdésben. A Felügyelő Bizottság ajánlása szerint az 1073/1999/EK rendelet reformja ideális és kedvező lehetőséget nyújtana arra, hogy módosítsák a 4. cikket, belefoglalva, hogy az OLAF az adott ügy megindítását megelőzően és a vizsgálat bármely szakaszában hozzáféréssel rendelkezik az intézmények birtokában lévő információkhoz.

---

(1)  A 4. cikk (1) bekezdése:

1

„A Hivatal az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belül igazgatási vizsgálatot (a továbbiakban: »belső vizsgálat«) folytat le.

Ezen belső vizsgálatokat a Szerződések, különösen az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek függvényében, az e rendeletben előírt eljárásoknak és az egyes intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által elfogadott határozatoknak megfelelően folytatják le, és megfelelő figyelmet fordítanak a személyzeti szabályzat rendelkezéseire. Az intézmények konzultálnak egymással azon szabályokról, amelyeket az ilyen határozatokkal kell megállapítani.”

(2)

2

„7. cikk

Személyes adatok továbbítása a közösségi intézményeken vagy szerveken belül, illetve azok között

A 4., 5., 6. és 10. cikk sérelme nélkül:

| 1. | A személyes adatok csak abban az esetben továbbíthatók a közösségi intézményeken vagy szerveken belül vagy azok között, ha az adatok a címzett hatáskörébe tartozó feladatok jogszerű végrehajtásához szükségesek. |
| --- | --- |

1.

A személyes adatok csak abban az esetben továbbíthatók a közösségi intézményeken vagy szerveken belül vagy azok között, ha az adatok a címzett hatáskörébe tartozó feladatok jogszerű végrehajtásához szükségesek.

| 2. | Abban az esetben, ha az adatok továbbítása a címzett kérelmére történik, mind az adatkezelő, mind a címzett felelős e továbbítás törvényességéért.
  Az adatkezelő köteles meggyőződni a címzett illetékességéről, és az adatok továbbításának szükségességét előzetesen elbírálni. Ha a szükségességgel kapcsolatban kétségek merülnek fel, az adatkezelő további tájékoztatást kér a címzettől.
  A címzett gondoskodik arról, hogy az adatok továbbításának szükségessége utóbb igazolható legyen. |
| --- | --- |

2.

Abban az esetben, ha az adatok továbbítása a címzett kérelmére történik, mind az adatkezelő, mind a címzett felelős e továbbítás törvényességéért.

Az adatkezelő köteles meggyőződni a címzett illetékességéről, és az adatok továbbításának szükségességét előzetesen elbírálni. Ha a szükségességgel kapcsolatban kétségek merülnek fel, az adatkezelő további tájékoztatást kér a címzettől.

A címzett gondoskodik arról, hogy az adatok továbbításának szükségessége utóbb igazolható legyen.

| 3. | A címzett a személyes adatokat csak azok továbbítása céljának megfelelően dolgozhatja fel.” |
| --- | --- |

3.

A címzett a személyes adatokat csak azok továbbítása céljának megfelelően dolgozhatja fel.”

(3)  SEC 871., 2003.8.14. (egységes szerkezetbe foglalt).

3

---

IV. MELLÉKLET

2/2011. sz. VÉLEMÉNY

Az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) az uniós intézményeken belüli belső vizsgálatok független lefolytatására vonatkozó hatásköréről

Brüsszel, 2011. június 13.

Előzmények

| 1. | 2011. március 20-án a The Sunday Times újságcikket közölt az alábbi címmel: „Egy európai parlamenti képviselő azzal büszkélkedik, hogy évente több mint 450 000 EUR-t tesz zsebre illegális lobbitevékenységért. Ő az egyike annak a három képviselőnek, akik pénzért hajlandók elősegíteni az uniós jog módosítását.” Az újságcikk elmagyarázza, hogy a riporterek „lobbicégnek álcázva magukat” hogyan ajánlottak fel pénzt jogszabály-módosítások fejében a három európai parlamenti képviselőnek (a két esetben legfeljebb évi 100 000 EUR-t), akik „belementek a játékba”, és előterjesztették a módosításokat. Az újságírók beszámoltak a köztük és néhány európai parlamenti képviselő között, az Európai Parlament irodáiban és azon kívül zajlott találkozókról, telefonbeszélgetésekről, elektronikus üzenetekről, levélváltásról, és számlaküldésekről. Miután a The Sunday Times felfedte ezt a titkos oknyomozást, másnap a két érintett európai parlamenti képviselő lemondott, a harmadikat pedig kizárták a képviselőcsoportjából (1). |
| --- | --- |

1.

2011. március 20-án a The Sunday Times újságcikket közölt az alábbi címmel: „Egy európai parlamenti képviselő azzal büszkélkedik, hogy évente több mint 450 000 EUR-t tesz zsebre illegális lobbitevékenységért. Ő az egyike annak a három képviselőnek, akik pénzért hajlandók elősegíteni az uniós jog módosítását.” Az újságcikk elmagyarázza, hogy a riporterek „lobbicégnek álcázva magukat” hogyan ajánlottak fel pénzt jogszabály-módosítások fejében a három európai parlamenti képviselőnek (a két esetben legfeljebb évi 100 000 EUR-t), akik „belementek a játékba”, és előterjesztették a módosításokat. Az újságírók beszámoltak a köztük és néhány európai parlamenti képviselő között, az Európai Parlament irodáiban és azon kívül zajlott találkozókról, telefonbeszélgetésekről, elektronikus üzenetekről, levélváltásról, és számlaküldésekről. Miután a The Sunday Times felfedte ezt a titkos oknyomozást, másnap a két érintett európai parlamenti képviselő lemondott, a harmadikat pedig kizárták a képviselőcsoportjából (1).

| 2. | Március 22-én az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a következő jogalapra támaszkodva belső vizsgálatot indított: „Az 1073/1999/EK rendelet 4. cikke, összefüggésben az Európai Parlamentnek a belső vizsgálatok kikötéseiről és feltételeiről a csalás, korrupció és a Közösségek érdekeit hátrányosan érintő, jogellenes tevékenység megakadályozásáról szóló határozatával (az Európai Parlament eljárási szabályzatának XII. melléklete).” |
| --- | --- |

2.

Március 22-én az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a következő jogalapra támaszkodva belső vizsgálatot indított: „Az 1073/1999/EK rendelet 4. cikke, összefüggésben az Európai Parlamentnek a belső vizsgálatok kikötéseiről és feltételeiről a csalás, korrupció és a Közösségek érdekeit hátrányosan érintő, jogellenes tevékenység megakadályozásáról szóló határozatával (az Európai Parlament eljárási szabályzatának XII. melléklete).”

| 3. | Az OLAF főigazgatója 2011. április 15-én a Felügyelő Bizottság véleményét kérte az OLAF-nak az intézményeken belüli vizsgálatok megindítására és lefolytatására vonatkozó hatásköréről, továbbá arról, hogy az intézmények személyzetének – különösen az európai parlamenti képviselőknek – a kiváltságai és mentességei miként korlátozzák az intézményekben és azok létesítményeiben őrzött információkhoz való azonnali és előzetes bejelentés nélküli hozzáférést. |
| --- | --- |

3.

Az OLAF főigazgatója 2011. április 15-én a Felügyelő Bizottság véleményét kérte az OLAF-nak az intézményeken belüli vizsgálatok megindítására és lefolytatására vonatkozó hatásköréről, továbbá arról, hogy az intézmények személyzetének – különösen az európai parlamenti képviselőknek – a kiváltságai és mentességei miként korlátozzák az intézményekben és azok létesítményeiben őrzött információkhoz való azonnali és előzetes bejelentés nélküli hozzáférést.

Az OLAF belső vizsgálatok független lefolytatására vonatkozó hatásköre

| 4. | Az 1073/1999/EK rendelet 12. cikke úgy rendelkezik, hogy az igazgató belső vizsgálatok kezdeményezésével és lefolytatásával kapcsolatosan nem kérhet és nem fogadhat el az intézményektől semmiféle utasítást. |
| --- | --- |

4.

Az 1073/1999/EK rendelet 12. cikke úgy rendelkezik, hogy az igazgató belső vizsgálatok kezdeményezésével és lefolytatásával kapcsolatosan nem kérhet és nem fogadhat el az intézményektől semmiféle utasítást.

A szabálytalan magatartással kapcsolatos belső vizsgálatok

| 5. | Az OLAF felel azért, hogy az intézményeken belül közigazgatási vizsgálatokat kezdeményezzen és folytasson a csalás, a korrupció és az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes cselekmények elleni fellépés céljából.
  A Hivatal hatáskörrel rendelkezik a szakmai feladatok teljesítésében adódó súlyos esetek feltárására, mint például a tisztviselők kötelességeinek olyan mértékű elhanyagolása vagy elmulasztása, amely fegyelmi vagy az esetnek megfelelően büntetőeljárást vonhat maga után, illetve a kötelezettségeknek az intézmények tagjai általi, a fentiekkel egyenértékű elmulasztásának esetei (2). |
| --- | --- |

5.

Az OLAF felel azért, hogy az intézményeken belül közigazgatási vizsgálatokat kezdeményezzen és folytasson a csalás, a korrupció és az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes cselekmények elleni fellépés céljából.

A Hivatal hatáskörrel rendelkezik a szakmai feladatok teljesítésében adódó súlyos esetek feltárására, mint például a tisztviselők kötelességeinek olyan mértékű elhanyagolása vagy elmulasztása, amely fegyelmi vagy az esetnek megfelelően büntetőeljárást vonhat maga után, illetve a kötelezettségeknek az intézmények tagjai általi, a fentiekkel egyenértékű elmulasztásának esetei (2).

| 6. | A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy az OLAF-nak az intézményeken belüli belső vizsgálatokkal kapcsolatos felelősségi köre felöleli valamennyi ahhoz szükséges tevékenységét, hogy a Közösség érdekeit védelemben részesítsék a közigazgatási vagy büntetőeljárás alapjául szolgáló szabályellenes magatartással szemben. |
| --- | --- |

6.

A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy az OLAF-nak az intézményeken belüli belső vizsgálatokkal kapcsolatos felelősségi köre felöleli valamennyi ahhoz szükséges tevékenységét, hogy a Közösség érdekeit védelemben részesítsék a közigazgatási vagy büntetőeljárás alapjául szolgáló szabályellenes magatartással szemben.

| 7. | Az 1073/1999/EK rendelet (5) preambulumbekezdésére, valamint 4. cikkének (1) bekezdésére épülő, a belső vizsgálatok kikötéseiről és feltételeiről a csalás, korrupció és a Közösségek érdekeit hátrányosan érintő, jogellenes tevékenység megakadályozásáról szóló európai parlamenti határozat részletesen felsorolja az említett tevékenységeket.
  Az olyan helyzetek tartoznak az OLAF vizsgálatok hatáskörébe, mint az összeférhetetlenség, a juttatások elfogadása tekintetében való feddhetetlen eljárás kötelezettsége, a parlamenti képviselő beosztására esetlegesen rossz fényt vető cselekménytől vagy magatartástól való tartózkodás, illetve a súlyos hivatali visszaélés
   (3). |
| --- | --- |

7.

Az 1073/1999/EK rendelet (5) preambulumbekezdésére, valamint 4. cikkének (1) bekezdésére épülő, a belső vizsgálatok kikötéseiről és feltételeiről a csalás, korrupció és a Közösségek érdekeit hátrányosan érintő, jogellenes tevékenység megakadályozásáról szóló európai parlamenti határozat részletesen felsorolja az említett tevékenységeket.

Az olyan helyzetek tartoznak az OLAF vizsgálatok hatáskörébe, mint az összeférhetetlenség, a juttatások elfogadása tekintetében való feddhetetlen eljárás kötelezettsége, a parlamenti képviselő beosztására esetlegesen rossz fényt vető cselekménytől vagy magatartástól való tartózkodás, illetve a súlyos hivatali visszaélés
   (3).

| 8. | A Felügyelő Bizottság azon az állásponton van, hogy a vádak szerint elkövetett cselekmények ilyen tevékenységeknek minősülnek, így az OLAF vizsgálati hatáskörébe tartoznak az Európai Parlament eljárási szabályzatának „Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett belső vizsgálatok” című 10. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

8.

A Felügyelő Bizottság azon az állásponton van, hogy a vádak szerint elkövetett cselekmények ilyen tevékenységeknek minősülnek, így az OLAF vizsgálati hatáskörébe tartoznak az Európai Parlament eljárási szabályzatának „Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett belső vizsgálatok” című 10. cikkének megfelelően.

Az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő cselekményekre vonatkozó belső vizsgálatok

| 9. | A Felügyelő Bizottság szerint a csalás, a korrupció és „az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes cselekmények” felölelik azon cselekményeket is, amelyek bár nem függenek közvetlenül össze a közösségi költségvetéssel, a Közösség vagyoni eszközeinek károsítása révén tágabb értelemben sérthetik a Közösség pénzügyi érdekeit (4). |
| --- | --- |

9.

A Felügyelő Bizottság szerint a csalás, a korrupció és „az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes cselekmények” felölelik azon cselekményeket is, amelyek bár nem függenek közvetlenül össze a közösségi költségvetéssel, a Közösség vagyoni eszközeinek károsítása révén tágabb értelemben sérthetik a Közösség pénzügyi érdekeit (4).

| 10. | A Felügyelő Bizottság egyetért a fent említett ügyben megfogalmazott azon főtanácsnoki véleménnyel, hogy „a kérdéses vagyoni eszközök forrása nem döntő fontosságú (...); a Közösség intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei birtokában lévő pénzeszközök megfelelő felhasználásának biztosítását úgy kell tekinteni (...), mint amely a Közösség pénzügyi érdekeinek részét képezi, és így az EK-Szerződés 280. cikke (4) bekezdésének alapján elfogadott intézkedések hatálya alá tartozhat” (5). |
| --- | --- |

10.

A Felügyelő Bizottság egyetért a fent említett ügyben megfogalmazott azon főtanácsnoki véleménnyel, hogy „a kérdéses vagyoni eszközök forrása nem döntő fontosságú (...); a Közösség intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei birtokában lévő pénzeszközök megfelelő felhasználásának biztosítását úgy kell tekinteni (...), mint amely a Közösség pénzügyi érdekeinek részét képezi, és így az EK-Szerződés 280. cikke (4) bekezdésének alapján elfogadott intézkedések hatálya alá tartozhat” (5).

| 11. | A Felügyelő Bizottság emlékeztet arra, hogy az Európai Bíróság e tárgykörre vonatkozó ítélkezési gyakorlatában úgy vélte, hogy a „Közösség pénzügyi érdekei” kifejezés tágabbnak tűnik, mint a „Közösség [...] bevételi és kiadási tétel[e]”. „...az a tény, hogy a szerv vagy hivatal az EK-Szerződés alapján jött létre, arra enged következtetni, hogy e szerv vagy hivatal felállítására az Európai Közösség céljainak megvalósításában való részvétel érdekében került sor, illetve hogy az közösségi keretek között működik, még abban az esetben is, ha az említett Szerződésből fakadóan olyan eszközökkel rendelkezik, amelyek értelemszerűen saját és közvetlen pénzügyi érdeket jelentenek”. (6) |
| --- | --- |

11.

A Felügyelő Bizottság emlékeztet arra, hogy az Európai Bíróság e tárgykörre vonatkozó ítélkezési gyakorlatában úgy vélte, hogy a „Közösség pénzügyi érdekei” kifejezés tágabbnak tűnik, mint a „Közösség [...] bevételi és kiadási tétel[e]”. „...az a tény, hogy a szerv vagy hivatal az EK-Szerződés alapján jött létre, arra enged következtetni, hogy e szerv vagy hivatal felállítására az Európai Közösség céljainak megvalósításában való részvétel érdekében került sor, illetve hogy az közösségi keretek között működik, még abban az esetben is, ha az említett Szerződésből fakadóan olyan eszközökkel rendelkezik, amelyek értelemszerűen saját és közvetlen pénzügyi érdeket jelentenek”. (6)

| 12. | A Felügyelő Bizottság hangsúlyozza, hogy azok a pénzeszközök, amelyek a képviselői mandátum gyakorlása során fellépő költségek; vagyis a képviselők fizetése, költségtérítések (utazás, telefonszámlák stb.), juttatások fizetése stb. fedezése céljából állnak az Európai Parlament rendelkezésére, a költségvetési rendeletnek, és az alábbi elvnek megfelelően használhatók fel megfelelően: az említett pénzeszközök kizárólag a képviselői mandátum gyakorlásával összefüggő tevékenységek
   (7)
  finanszírozására fordíthatók, nem pedig magánkifizetések révén meghatározott célok érdekében végzett munka finanszírozására. |
| --- | --- |

12.

A Felügyelő Bizottság hangsúlyozza, hogy azok a pénzeszközök, amelyek a képviselői mandátum gyakorlása során fellépő költségek; vagyis a képviselők fizetése, költségtérítések (utazás, telefonszámlák stb.), juttatások fizetése stb. fedezése céljából állnak az Európai Parlament rendelkezésére, a költségvetési rendeletnek, és az alábbi elvnek megfelelően használhatók fel megfelelően: az említett pénzeszközök kizárólag a képviselői mandátum gyakorlásával összefüggő tevékenységek
   (7)
  finanszírozására fordíthatók, nem pedig magánkifizetések révén meghatározott célok érdekében végzett munka finanszírozására.

Az OLAF tájékoztatására és a vele való együttműködésre vonatkozó kötelezettség

| 13. | Az 1073/1999/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek haladéktalanul továbbítanak minden csalási, korrupciós, és egyéb jogellenes tevékenységre vonatkozó információt a Hivatal számára. |
| --- | --- |

13.

Az 1073/1999/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek haladéktalanul továbbítanak minden csalási, korrupciós, és egyéb jogellenes tevékenységre vonatkozó információt a Hivatal számára.

| 14. | A Felügyelő Bizottság kiemeli az OLAF-al való teljes körű együttműködés kötelezettségét, amelynek az a célja, hogy valamennyi intézmény és parlamenti képviselő megadja a rendelkezésére álló információkat, és segítséget nyújtson a vizsgálatok gyakorlati lefolytatásához. E kötelezettségek maradéktalan teljesítése lehetővé teszi az OLAF számára, hogy minden uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség esetében azonos feltételekkel végezzen vizsgálatokat (8). Az együttműködés hiánya megkérdőjelezi az intézmények által a csalás, a korrupció, a jogellenes tevékenységek vagy a szabályellenes magatartás elleni küzdelem terén elfogadott eszközök hitelességét. |
| --- | --- |

14.

A Felügyelő Bizottság kiemeli az OLAF-al való teljes körű együttműködés kötelezettségét, amelynek az a célja, hogy valamennyi intézmény és parlamenti képviselő megadja a rendelkezésére álló információkat, és segítséget nyújtson a vizsgálatok gyakorlati lefolytatásához. E kötelezettségek maradéktalan teljesítése lehetővé teszi az OLAF számára, hogy minden uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség esetében azonos feltételekkel végezzen vizsgálatokat (8). Az együttműködés hiánya megkérdőjelezi az intézmények által a csalás, a korrupció, a jogellenes tevékenységek vagy a szabályellenes magatartás elleni küzdelem terén elfogadott eszközök hitelességét.

| 15. | A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy szigorúan be kell tartani az Európai Parlament eljárási szabályzatában megállapított szabályokat, amelyek felölelik a Hivatal által végzett vizsgálatok zavartalanságának biztosításához szükséges intézkedéseket
   (9). |
| --- | --- |

15.

A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy szigorúan be kell tartani az Európai Parlament eljárási szabályzatában megállapított szabályokat, amelyek felölelik a Hivatal által végzett vizsgálatok zavartalanságának biztosításához szükséges intézkedéseket
   (9).

A vizsgálat kezdeti szakasza

| 16. | A Felügyelő Bizottság megítélése szerint túl korai, hogy a vizsgálat kezdeti szakaszában kategorikusan elutasítsák az OLAF vizsgálati hatáskörét a vádak szerinti cselekmények esetében; különösen olyan állítólagos korrupció és szabálytalan magatartás ügyében, amelynek bonyolultsága nem teszi lehetővé, hogy a vizsgálat kezdetén minden jogellenes cselekményt ellenőrizzenek. |
| --- | --- |

16.

A Felügyelő Bizottság megítélése szerint túl korai, hogy a vizsgálat kezdeti szakaszában kategorikusan elutasítsák az OLAF vizsgálati hatáskörét a vádak szerinti cselekmények esetében; különösen olyan állítólagos korrupció és szabálytalan magatartás ügyében, amelynek bonyolultsága nem teszi lehetővé, hogy a vizsgálat kezdetén minden jogellenes cselekményt ellenőrizzenek.

Az OLAF belépési jogosultsága az intézmények helyiségeibe: a parlamenti képviselők kiváltságai és mentességei

| 17. | A Felügyelő Bizottság rámutat, hogy ezen belső vizsgálatokat csak abban az esetben lehet lefolytatni, ha az OLAF számára garantálják az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek összes helyiségébe a belépési jogosultságot és a birtokukban levő összes információhoz és dokumentumhoz a hozzáférést. Az OLAF főigazgatójának teljes mértékben függetlenül kell gyakorolnia ezt a kulcsfontosságú hatáskört, az intézmények biztonsági tisztviselőinek pedig támogatást kell nyújtaniuk az OLAF-nak a vizsgálat gyakorlati lefolytatásában (10). |
| --- | --- |

17.

A Felügyelő Bizottság rámutat, hogy ezen belső vizsgálatokat csak abban az esetben lehet lefolytatni, ha az OLAF számára garantálják az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek összes helyiségébe a belépési jogosultságot és a birtokukban levő összes információhoz és dokumentumhoz a hozzáférést. Az OLAF főigazgatójának teljes mértékben függetlenül kell gyakorolnia ezt a kulcsfontosságú hatáskört, az intézmények biztonsági tisztviselőinek pedig támogatást kell nyújtaniuk az OLAF-nak a vizsgálat gyakorlati lefolytatásában (10).

| 18. | Az OLAF olyan közigazgatási vizsgálatokat végez az intézményekben, amelyek lefolytatása nem sérti a Szerződések által meghatározott rendelkezéseket, különösen az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben foglalt szabályokat. Az OLAF az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő minden információhoz közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférési, valamint minden helyiségbe belépési jogosultsággal rendelkezik. A Hivatalt felhatalmazzák, hogy ellenőrizze az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számláit. Az OLAF jogosult minden dokumentumról vagy az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő minden adathordozóról másolatot vagy kivonatot készíteni, és szükség esetén, az ilyen dokumentum vagy információ őrzését átvállalni annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnhessenek el (11). |
| --- | --- |

18.

Az OLAF olyan közigazgatási vizsgálatokat végez az intézményekben, amelyek lefolytatása nem sérti a Szerződések által meghatározott rendelkezéseket, különösen az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben foglalt szabályokat. Az OLAF az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő minden információhoz közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférési, valamint minden helyiségbe belépési jogosultsággal rendelkezik. A Hivatalt felhatalmazzák, hogy ellenőrizze az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számláit. Az OLAF jogosult minden dokumentumról vagy az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő minden adathordozóról másolatot vagy kivonatot készíteni, és szükség esetén, az ilyen dokumentum vagy információ őrzését átvállalni annak biztosítása céljából, hogy azok ne tűnhessenek el (11).

| 19. | Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv több szabályt tartalmaz az európai parlamenti képviselők kiváltságaira és mentességeire vonatkozóan (7–9. cikk), különösen azt, hogy feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá. Azonban nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében érik tetten. |
| --- | --- |

19.

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv több szabályt tartalmaz az európai parlamenti képviselők kiváltságaira és mentességeire vonatkozóan (7–9. cikk), különösen azt, hogy feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá. Azonban nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében érik tetten.

| 20. | A Felügyelő Bizottság azt hangsúlyozza e tárgykörben, hogy az Elsőfokú Bíróság megállapítása szerint „a Jegyzőkönyv csak általánosságban tesz említést a Parlament tagjairól, és nem tartalmaz kifejezetten a Parlamenten belüli belső vizsgálatokat szabályozó rendelkezést (...). Amint az Elsőfokú Bíróság elnöke a Willi Rothley és társai kontra Európai Parlament ügy 107. pontjában megállapíthatta, előzetesen nem zárható ki, hogy a vizsgálat lefolytatása során a Hivatal (OLAF) esetleg olyan intézkedést tesz, amely sérti a Parlament minden tagját megillető mentességet. Azonban, ha ez bekövetkezik, a Parlament bármely olyan tagja, aki úgy véli, hogy ilyen intézkedés miatt kárt szenved, igénybe veheti a Szerződés által biztosított jogi védelmet és jogorvoslati lehetőségeket.” (12) |
| --- | --- |

20.

A Felügyelő Bizottság azt hangsúlyozza e tárgykörben, hogy az Elsőfokú Bíróság megállapítása szerint „a Jegyzőkönyv csak általánosságban tesz említést a Parlament tagjairól, és nem tartalmaz kifejezetten a Parlamenten belüli belső vizsgálatokat szabályozó rendelkezést (...). Amint az Elsőfokú Bíróság elnöke a Willi Rothley és társai kontra Európai Parlament ügy 107. pontjában megállapíthatta, előzetesen nem zárható ki, hogy a vizsgálat lefolytatása során a Hivatal (OLAF) esetleg olyan intézkedést tesz, amely sérti a Parlament minden tagját megillető mentességet. Azonban, ha ez bekövetkezik, a Parlament bármely olyan tagja, aki úgy véli, hogy ilyen intézkedés miatt kárt szenved, igénybe veheti a Szerződés által biztosított jogi védelmet és jogorvoslati lehetőségeket.” (12)

| 21. | A Felügyelő Bizottság olyan érzékeny területnek tekinti ezt a kérdést, ahol érdemes figyelembe venni a főtanácsnok C-167/02. sz. ügyben kifejtett álláspontját: „Ami a belső vizsgálatok során az OLAF által hozott intézkedéseket illeti, jóllehet nehéz absztrakt módon nyilatkozni a jövőbeni eljárások elfogadhatóságáról, valószínűnek tűnik számomra, hogy – az Elsőfokú Bíróság döntésének és a többi fél véleményének megfelelően – a Parlament azon tagjai, akik úgy vélik, hogy megsértették a jogaikat, a bírósági eljárás megindításának többféle módja közül választhatnak. A Bizottság azt hangsúlyozza, hogy ily módon az alábbi számos jogi aktus megtámadható: az OLAF igazgatójának a vizsgálat megindításáról szóló határozata, amelyet a rendelet 5. cikkének második bekezdése ír elő; a vizsgálat során az OLAF által meghozott számos intézkedés, beleértve az irodába való belépésről, a dokumentumok lefoglalásáról vagy a szóbeli információkérésről szóló határozatokat; valamint a szóban forgó intézménnyel kötött, kifejezett vagy hallgatólagos megállapodást.
  Mindazonáltal úgy tűnik a számomra, hogy a csalás felderítésére irányuló bizalmas jellegű és gyors intézkedés szükségessége elkerülhetetlenné teszi ennek kockázatát. Emellett azt is meg kell jegyezni, hogy a vitatott intézkedés a kár minimálisra csökkentésére irányuló rendelkezéseket is tartalmaz. Így a mintahatározat 5. cikke előírja, hogy a képviselőket gyorsan tájékoztatni kell a vizsgálatban való érintettségükről, amennyiben ez nem sérti a vizsgálat érdekeit. E cikk megtiltja továbbá, hogy az OLAF következtetéseiben előzetes meghallgatásuk nélkül megnevezzenek képviselőket, kivéve, ha a nemzeti nyomozati eljárások feltétlen titoktartást kívánnak meg” (13). |
| --- | --- |

21.

A Felügyelő Bizottság olyan érzékeny területnek tekinti ezt a kérdést, ahol érdemes figyelembe venni a főtanácsnok C-167/02. sz. ügyben kifejtett álláspontját: „Ami a belső vizsgálatok során az OLAF által hozott intézkedéseket illeti, jóllehet nehéz absztrakt módon nyilatkozni a jövőbeni eljárások elfogadhatóságáról, valószínűnek tűnik számomra, hogy – az Elsőfokú Bíróság döntésének és a többi fél véleményének megfelelően – a Parlament azon tagjai, akik úgy vélik, hogy megsértették a jogaikat, a bírósági eljárás megindításának többféle módja közül választhatnak. A Bizottság azt hangsúlyozza, hogy ily módon az alábbi számos jogi aktus megtámadható: az OLAF igazgatójának a vizsgálat megindításáról szóló határozata, amelyet a rendelet 5. cikkének második bekezdése ír elő; a vizsgálat során az OLAF által meghozott számos intézkedés, beleértve az irodába való belépésről, a dokumentumok lefoglalásáról vagy a szóbeli információkérésről szóló határozatokat; valamint a szóban forgó intézménnyel kötött, kifejezett vagy hallgatólagos megállapodást.

Mindazonáltal úgy tűnik a számomra, hogy a csalás felderítésére irányuló bizalmas jellegű és gyors intézkedés szükségessége elkerülhetetlenné teszi ennek kockázatát. Emellett azt is meg kell jegyezni, hogy a vitatott intézkedés a kár minimálisra csökkentésére irányuló rendelkezéseket is tartalmaz. Így a mintahatározat 5. cikke előírja, hogy a képviselőket gyorsan tájékoztatni kell a vizsgálatban való érintettségükről, amennyiben ez nem sérti a vizsgálat érdekeit. E cikk megtiltja továbbá, hogy az OLAF következtetéseiben előzetes meghallgatásuk nélkül megnevezzenek képviselőket, kivéve, ha a nemzeti nyomozati eljárások feltétlen titoktartást kívánnak meg” (13).

| 22. | A Felügyelő Bizottság véleménye szerint az OLAF-nak e szabályokat maradéktalanul tiszteletben tartva kell eljárnia, az egyes ügyekben felmerülő kockázat és a meghozandó intézkedés arányosságának alapos elemzését követően. |
| --- | --- |

22.

A Felügyelő Bizottság véleménye szerint az OLAF-nak e szabályokat maradéktalanul tiszteletben tartva kell eljárnia, az egyes ügyekben felmerülő kockázat és a meghozandó intézkedés arányosságának alapos elemzését követően.

| 23. | A Felügyelő Bizottság felhívja rá a figyelmet, hogy a Bíróság T-17/00. sz. ügyben tett megállapítása szerint, azok a rendelkezések, „amelyek az OLAF-fal való együttműködésre, és a Hivatal tájékoztatására vonatkoznak – pontos alkalmazási körüktől függetlenül – arra irányulnak, hogy kötelezettséget rójanak a Parlament tagjaira, ezért elsődlegesen a tagok feladata, hogy bármely adott ügyben az említett kötelezettségeknek megfelelően járjanak el, vagy ne teljesítsék azokat, ha meggyőződésük szerint ezt a közösségi jog megsértése nélkül megtehetik. Ha egy konkrét ügyben a Parlament tagjainak egyike ilyen álláspontot foglal el, a Parlament által az adott taggal szemben, illetve hátrányára hozott későbbi intézkedések tekintetében helye van bírósági felülvizsgálatnak.” (14)

  Ami az OLAF által, vizsgálati hatáskörének gyakorlása során meghozható különféle intézkedéseket illeti, a Bíróság szem előtt tartotta annak kockázatát, hogy az OLAF esetleg olyan intézkedést tesz, amely sérti a Parlament minden tagját megillető mentességet, és emlékeztetett rá, hogy az Európa Bíróság feladata, hogy felülvizsgálja az intézmények intézkedéseinek jogszerűségét (15). |
| --- | --- |

23.

A Felügyelő Bizottság felhívja rá a figyelmet, hogy a Bíróság T-17/00. sz. ügyben tett megállapítása szerint, azok a rendelkezések, „amelyek az OLAF-fal való együttműködésre, és a Hivatal tájékoztatására vonatkoznak – pontos alkalmazási körüktől függetlenül – arra irányulnak, hogy kötelezettséget rójanak a Parlament tagjaira, ezért elsődlegesen a tagok feladata, hogy bármely adott ügyben az említett kötelezettségeknek megfelelően járjanak el, vagy ne teljesítsék azokat, ha meggyőződésük szerint ezt a közösségi jog megsértése nélkül megtehetik. Ha egy konkrét ügyben a Parlament tagjainak egyike ilyen álláspontot foglal el, a Parlament által az adott taggal szemben, illetve hátrányára hozott későbbi intézkedések tekintetében helye van bírósági felülvizsgálatnak.” (14)

Ami az OLAF által, vizsgálati hatáskörének gyakorlása során meghozható különféle intézkedéseket illeti, a Bíróság szem előtt tartotta annak kockázatát, hogy az OLAF esetleg olyan intézkedést tesz, amely sérti a Parlament minden tagját megillető mentességet, és emlékeztetett rá, hogy az Európa Bíróság feladata, hogy felülvizsgálja az intézmények intézkedéseinek jogszerűségét (15).

| 24. | A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek (amelyek nem az OLAF-vizsgálat által „érintett személyek”) teljes mértékben együtt kell működniük az OLAF-fal, és tartózkodniuk kell olyan intézkedések meghozatalától, amelyek akadályozzák az OLAF vizsgálati hatáskörének gyakorlását.
  A Felügyelő Bizottság megítélése szerint, amennyiben az OLAF megbízatásának hatáskörébe tartozó intézmény, szerv, hivatal és ügynökség által adott értelmezést követően megakadályozzák az OLAF-ot az említett alapvető vizsgálati tevékenység gyakorlásában, ez az OLAF független vizsgálati tevékenysége korlátozásának minősül. |
| --- | --- |

24.

A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek (amelyek nem az OLAF-vizsgálat által „érintett személyek”) teljes mértékben együtt kell működniük az OLAF-fal, és tartózkodniuk kell olyan intézkedések meghozatalától, amelyek akadályozzák az OLAF vizsgálati hatáskörének gyakorlását.

A Felügyelő Bizottság megítélése szerint, amennyiben az OLAF megbízatásának hatáskörébe tartozó intézmény, szerv, hivatal és ügynökség által adott értelmezést követően megakadályozzák az OLAF-ot az említett alapvető vizsgálati tevékenység gyakorlásában, ez az OLAF független vizsgálati tevékenysége korlátozásának minősül.

| 25. | A Felügyelő Bizottság azt ajánlja, hogy az OLAF szigorúan hajtsa végre az eljárási szabályzatot és az e területre vonatkozó meglévő ítélkezési gyakorlatot. |
| --- | --- |

25.

A Felügyelő Bizottság azt ajánlja, hogy az OLAF szigorúan hajtsa végre az eljárási szabályzatot és az e területre vonatkozó meglévő ítélkezési gyakorlatot.

---

(1)  A The Sunday Times2011. március 20-i cikke.

1

The Sunday Times

(2)  Az 1073/1999/EK rendelet 1. cikke.

2

(3)  Lásd az Európai Parlament eljárási szabályzatának 10. cikkét, az 1999. május 25-i intézményközi megállapodás (2), (3) és (4) preambulumbekezdését, valamint a belső vizsgálatok kikötéseiről és feltételeiről a csalás, korrupció és a Közösségek érdekeit hátrányosan érintő, jogellenes tevékenység megakadályozásáról szóló, 1999. november 18-i európai parlamenti határozatot, továbbá az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 11., 12., 13., 14., 16., 17. és 22. cikkét.

3

(4)  Jacobs főtanácsnok véleménye, C-11/00. sz. Bizottság kontra EKB ügy, 118. pont.

4

Bizottság

EKB

(5)  Jelenleg az EU-Szerződés 325. cikke. Lásd a C-11/00. sz. ügyben Jacobs főtanácsnok véleményének 118. pontját.

5

(6)  Lásd a C-11/00. sz. Bizottság kontra EKB és a C-15/00. sz. Bizottság kontra EBB ügyeket.

6

Bizottság

EKB

Bizottság

EBB

(7)  Lásd az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról szóló 2005. szeptember 28-i európai parlamenti határozatot (9. és 10. cikk), az európai parlamenti képviselők statútumának alkalmazási szabályairól szóló 2008. május 19-i és július 9-i határozatot, valamint az alkalmazási szabályokat módosító későbbi határozatot (10., 25., 28., 32., 61., 62., 66., 67., 68. cikk), továbbá az Európai Parlament 2011. márciusi eljárási szabályzatát (9. és 10. cikk).

7

(8)  Lásd a „Támogatás a biztonsági hivataltól” című 3. cikket; „A Hivatal igazgatójának kérésére, az Európai Parlament biztonsági irodája támogatást nyújt a Hivatalnak a vizsgálat gyakorlati lefolytatásában”, valamint az 1999. november 18-i európai parlamenti határozat (6) preambulumbekezdését.

8

Támogatás a biztonsági hivataltól

(9)  Lásd az Európai Parlament eljárási szabályzatának 10. cikkét, valamint belső vizsgálatok kikötéseiről és feltételeiről a csalás, korrupció és a Közösségek érdekeit hátrányosan érintő, jogellenes tevékenység megakadályozásáról szóló, 1999. november 18-án elfogadott európai parlamenti határozatot.

9

(10)  Lásd az 1073/1999/EK rendelet (11) preambulumbekezdését, valamint az intézményközi megállapodás 3. cikkét, továbbá az egyes intézmények vonatkozó határozatait.

10

(11)  Az 1073/1999/EK rendelet 4. cikke.

11

(12)  Lásd a T-17/00. sz. Willi Rothley és társai kontra Európai Parlament ügyben hozott 2002. február 26-i ítélet 72. és 73. pontját.

12

Willi Rothley és társai

Európai Parlament

(13)  Lásd Jacobs főtanácsnok véleményét a C-167/02 P. sz. Willi Rothley és társai kontra Európai Parlament ügyben, 56–61. pont.

13

Willi Rothley és társai

Európai Parlament

(14)  Lásd a C-167/02 P. sz. ügyben hozott ítélet 49. pontját.

14

(15)  Lásd a C-167/02 P. sz. ügyben hozott ítélet 46., 50. és 51. pontját.

15

---

V. MELLÉKLET

3/2011. sz. VÉLEMÉNY

Az OLAF 2012. évi előzetes költségvetési tervezete

Brüsszel, 2011. július 14.

2011. március 16-án és 2011. május 10-én az OLAF Felügyelő Bizottság (a továbbiakban: FB) megvizsgálta az OLAF által az Európai Csalás Elleni Hivatal részére készített 2012. évi előzetes költségvetési tervezetet, és az alábbi véleményt fogadta el:

a)   Az OLAF adminisztratív jellegű függetlensége a Bizottságtól

Az OLAF 2012. évi költségvetési javaslata teljesen összhangban volt azzal, amit a Bizottság kért, miszerint a 2012. évre vonatkozóan valamennyi bizottsági szolgálat zéró növekedési politikát folytasson. Az FB azonban tájékoztatást kapott arról, hogy a 2012. évi költségvetés tárgyalása során várható nehézségek kiküszöbölése érdekében a Bizottság nemrégiben további költségvetési csökkentésekre vonatkozó követelményt vezetett be, amelynek alapján 1,47 %-kal (857 000 EUR) csökkenne az OLAF költségvetési tervezetére vonatkozó javaslat. Ezek a csökkentések az OLAF eredeti javaslatához képest az alábbi területeket érintenék:

| — | 75 000 (2,8 %) külső munkatársak |
| --- | --- |

—

75 000 (2,8 %) külső munkatársak

| — | 159 000 (4,8 %) egyéb igazgatási kiadások (szolgálati utakkal kapcsolatos kiadások) |
| --- | --- |

—

159 000 (4,8 %) egyéb igazgatási kiadások (szolgálati utakkal kapcsolatos kiadások)

| — | 587 000 (4,9 %) épületek, illetve az ezzel kapcsolatos költségek |
| --- | --- |

—

587 000 (4,9 %) épületek, illetve az ezzel kapcsolatos költségek

| — | 36 000 (2,25 %) csalás elleni intézkedések finanszírozása |
| --- | --- |

—

36 000 (2,25 %) csalás elleni intézkedések finanszírozása

Az FB elismeri azokat a politikai realitásokat, amelyekkel az Európai Uniónak szembe kell néznie a jelenlegi nehéz gazdasági helyzetben, és azt, hogy emiatt az uniós intézményeknek az igazgatási kiadások valamennyi területén további erőfeszítéseket kell tenniük a megtakarításra, ugyanakkor az FB aggodalmát szeretné kifejezni a javasolt költségvetés további megnyirbálására irányuló javaslattal kapcsolatban. Különösen a személyzeti igazgatással kapcsolatos kiadások (A3 01 02) költségvetési sorával kapcsolatban, amely közvetlen hatással lenne az OLAF vizsgálati tevékenységére. Az FB megkérdőjelezi az OLAF működési tevékenységére vonatkozó költségvetési sor további csökkentésének javaslatát. Az OLAF egy nyomozati szerv, és kifejezetten a pénzügyi válság idején kellene fokozott ellenőrzést gyakorolnia a kiadások és bevételek felett. Az OLAF szerint a Bizottság által javasolt további költségvetési csökkentések az alábbi következményekkel járnának az operatív részlegeknél:

| — | legalább öt szerződéses alkalmazott szerződésének megszüntetése, |
| --- | --- |

—

legalább öt szerződéses alkalmazott szerződésének megszüntetése,

| — | két, ideiglenes jelleggel alkalmazott munkavállaló szerződésének megszüntetése, |
| --- | --- |

—

két, ideiglenes jelleggel alkalmazott munkavállaló szerződésének megszüntetése,

| — | a munkaerő-felvételi folyamat beindításának késleltetése a C és B igazgatóságot vezető igazgatók utódjainak kinevezése során, |
| --- | --- |

—

a munkaerő-felvételi folyamat beindításának késleltetése a C és B igazgatóságot vezető igazgatók utódjainak kinevezése során,

| — | tovább húzódik az ideiglenes alkalmazottak átminősítésének folyamata, ami döntően az operatív részlegeken, a legmagasabb besorolási fokozatban dolgozó nyomozókat érinti. |
| --- | --- |

—

tovább húzódik az ideiglenes alkalmazottak átminősítésének folyamata, ami döntően az operatív részlegeken, a legmagasabb besorolási fokozatban dolgozó nyomozókat érinti.

Az FB szeretne rámutatni arra, hogy az OLAF nyomozati szervi minőségében történő függetlensége megerősítése céljából az 1073/1999/EK rendelet az OLAF főigazgatóját mint utalványozót – a Felügyelő Bizottsággal való konzultációt követően – a költségvetés-tervezet elkészítésének kizárólagos felelősségével ruházza fel. Az OLAF költségvetési függetlenségét pedig a Bizottság 1999-ben tovább erősítette (1), azzal, hogy az OLAF számára külön vezetett címszót hozott létre.

Magától értetődik, hogy az OLAF igazgatási szempontból ugyan a Bizottsághoz kötődik, működési tevékenysége folytatásakor azonban teljes körű függetlenséggel kell eljárnia, és ezért a szükséges vizsgálati kapacitás fenntartása érdekében megfelelő forrásokkal kell ellátni. Ennek megfelelően az OLAF-nak rendelkeznie kell a feladata elvégzéséhez szükséges pénzügyi forrásokkal és munkaerővel, legalább azon a szinten, amelyről a megelőző költségvetési tárgyalások során a személyzet tekintetében sikerült megállapodni. Az FB véleménye szerint a költségvetési önállóság elvét a Bizottságnak tiszteletbe kellene tartani, különösen azért, mert a 2011. évi elfogadott költségvetéshez képest az OLAF nem javasolt emelést. Amennyiben a fentiek ellenére mégis sor kerül a csökkentésre a Bizottság által javasolt összeg erejéig, az OLAF-nak szabad kezet kellene kapnia arra, hogy ezt a csökkentést költségvetésének egyes részei között a saját belátása szerint ossza fel.

A fentieket összegezve az FB határozottan ellenzi a Bizottság költségvetési tárgyalások során képviselt álláspontját.

Ajánlások:

| — | Az FB támogatja az OLAF-nak az igazgatási kiadások növelésével nem számoló 2012. évi költségvetési tervezetre vonatkozó javaslatát. |
| --- | --- |

—

Az FB támogatja az OLAF-nak az igazgatási kiadások növelésével nem számoló 2012. évi költségvetési tervezetre vonatkozó javaslatát.

| — | Az FB határozottan ellenzi a személyzeti költségek további csökkentését, amelyet a Bizottságnak az OLAF vizsgálati tevékenységére gyakorolt kedvezőtlen hatás elkerülése érdekében felül kell vizsgálnia. |
| --- | --- |

—

Az FB határozottan ellenzi a személyzeti költségek további csökkentését, amelyet a Bizottságnak az OLAF vizsgálati tevékenységére gyakorolt kedvezőtlen hatás elkerülése érdekében felül kell vizsgálnia.

| — | Amennyiben mégis további megtakarításokra kerül sor, az FB javasolja, hogy az OLAF főigazgatója szabadon rendelkezhessen arról, hogy a csökkentéseket melyik költségvetési tételhez rendeli. |
| --- | --- |

—

Amennyiben mégis további megtakarításokra kerül sor, az FB javasolja, hogy az OLAF főigazgatója szabadon rendelkezhessen arról, hogy a csökkentéseket melyik költségvetési tételhez rendeli.

b)   Az OLAF működési függetlensége és a humánerőforrás-gazdálkodás

A személyzeti kiadások az OLAF költségvetési tervezetében az összes igazgatási kiadások mintegy 70 %-át teszik ki. Ezen okból kifolyólag az FB ismételten hangsúlyozni szeretné, hogy jobban kidolgozott humánerőforrás-politikára van szükség, a vezetőség által kijelölt működési prioritásokat tükröző stratégia bevezetése révén.

Amint arra az FB a korábbi költségvetésekről alkotott véleményeiben már rámutatott, a humánerőforrás-gazdálkodás a vizsgálati tevékenységet legjelentősebben támogató funkció, amelynek a vizsgálati munka hatékonyságát és eredményességét kellene szolgálnia. Az e területen kialakított egyértelmű stratégia hiányában a Felügyelő Bizottságnak nehéz véleményt formálnia az igazgatási költségvetés forrásainak hatékony és eredményes felhasználásáról.

Az FB nem érti, hogy hat év után az Európai Bizottság miért nem tett még intézkedéseket az OLAF valamennyi ideiglenes alkalmazottjának átminősítéséről. Ez 2005 júniusa óta lehetséges opció, amelyet az FB már számos alkalommal felvetett az OLAF felső vezetésének. A Felügyelő Bizottságot mélységesen aggasztja ez a helyzet.

Az FB jobban kialakított humánerőforrás-politikát szeretne, amely megerősítené az OLAF nyomozati funkcióját és ezáltal az OLAF működési függetlenségét a vizsgálatok hatékonyabb és eredményesebb irányítása révén.

Ajánlások:

| — | Az OLAF dolgozzon ki a vezetőség által megállapított egyértelmű politikán alapuló humánerőforrás-stratégiát. |
| --- | --- |

—

Az OLAF dolgozzon ki a vezetőség által megállapított egyértelmű politikán alapuló humánerőforrás-stratégiát.

| — | Kerüljön sor az OLAF valamennyi ideiglenes alkalmazottjának megfelelő átminősítésére. |
| --- | --- |

—

Kerüljön sor az OLAF valamennyi ideiglenes alkalmazottjának megfelelő átminősítésére.

c)   Az FB költségvetése és titkársági személyzete

Az FB megerősíti a nyolc főből (öt AD szintű és három AST szintű tisztviselőből) álló titkársági személyzetnek a 2012. évi költségvetési tervezetben történő szerepeltetésével kapcsolatos álláspontját. Ez a Felügyelő Bizottság számára lehetővé tenné jogszabályokban rögzített feladatainak teljesen függetlenül történő ellátását. A titkárság részére igényelt, összesen nyolc állás összhangban van azzal, amit az FB korábban igényelt. Ezenfelül fontos, hogy az FB el tudja látni a három intézmény által ráruházott felügyeleti és ellenőrzési szerepét. Ezért a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az FB titkárságán dolgozó személyzet jelenlegi szintje megmaradjon.

Ajánlás:

| — | Biztosítani kell a nyolcfős személyzetet az FB titkárság számára a 2012. évi költségvetési tervezetben. |
| --- | --- |

—

Biztosítani kell a nyolcfős személyzetet az FB titkárság számára a 2012. évi költségvetési tervezetben.

d)   Következtetés

Az FB támogatja az OLAF 2012. évi költségvetési tervezetét, de határozottan ellenzi a Bizottság által bejelentett költségcsökkentést és javaslatokat. Ezért az FB elutasító véleményt ad az Európai Bizottságnak az OLAF 2012. évi költségvetési tervezetére vonatkozó javaslattervezetére.

---

(1)  1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról.

1

---

VI. MELLÉKLET

4/2011. sz. VÉLEMÉNY

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról

Brüsszel, 2011. szeptember 20.

TARTALOM

| 1. | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

1.

| 2. | A VIZSGÁLATOK HATÉKONYSÁGÁNAK ÉS EREDMÉNYESSÉGÉNEK ERŐSÍTÉSE |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Az OLAF szerepének tisztázása |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A vizsgálatok időtartamának lerövidítése |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | A vizsgálatok időtartamának az OLAF általi lerövidítése |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | A vizsgálatok időtartamának nyomon követése |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Az intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel folytatott együttműködés és információcsere javítása |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Az OLAF által az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számára nyújtott tájékoztatás |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Az OLAF ajánlásainak az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi nyomon követése |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Az OLAF hozzáférése az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő információkhoz |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | A tagállamokkal való együttműködés és információcsere javítása |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | A tagállamok által nyújtott működési segítség |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Az OLAF által a tagállamok részére történő információtovábbítás |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Az OLAF ajánlásainak tagállami nyomon követése |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.5. | Az OLAF, valamint az Europol, az Eurojust, a harmadik országok és nemzetközi szervezetek közötti együttműködés ösztönzése |
| --- | --- |

2.5.

| 3. | AZ OLAF ELSZÁMOLTATHATÓSÁGÁNAK FOKOZÁSA |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Az eljárási jogok erősítése |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Felülvizsgálati eljárás létrehozása |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | A vizsgálatok rendszeres törvényességi ellenőrzésének szükségessége |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A panasztételi mechanizmus szükségessége |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Az eljárási szabályzat elfogadása |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | AZ OLAF FÜGGETLENSÉGÉNEK MEGERŐSÍTÉSE |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | A Felügyelő Bizottság szerepének tisztázása |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | A Felügyelő Bizottság szerepe |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | A Felügyelő Bizottság támogatása |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | A főigazgató szerepének tisztázása |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Hatáskör-átruházás és helyettesítés |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | A főigazgatóval konzultációt folytató belső szerv |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | A véleménycsere létrehozása |
| --- | --- |

4.3.

1.   BEVEZETÉS

| (1) | A Felügyelő Bizottság örömmel fogadja az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatot. A Felügyelő Bizottság nagyra értékeli az Európai Bizottság által megtett azon erőfeszítéseket, amelyek az 1073/1999/EK rendelet reformjának elindítására irányulnak, továbbá a Bizottságnak azt a szándékát, hogy megerősíti az OLAF hatékonyságát, eredményességét és elszámoltathatóságát, miközben megőrzi a Hivatal függetlenségét a vizsgálatai terén. A Felügyelő Bizottság ajánlása szerint azonban hasznos volna még jobban tisztázni és némileg módosítani a reform egyes vonatkozásait. |
| --- | --- |

(1)

A Felügyelő Bizottság örömmel fogadja az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatot. A Felügyelő Bizottság nagyra értékeli az Európai Bizottság által megtett azon erőfeszítéseket, amelyek az 1073/1999/EK rendelet reformjának elindítására irányulnak, továbbá a Bizottságnak azt a szándékát, hogy megerősíti az OLAF hatékonyságát, eredményességét és elszámoltathatóságát, miközben megőrzi a Hivatal függetlenségét a vizsgálatai terén. A Felügyelő Bizottság ajánlása szerint azonban hasznos volna még jobban tisztázni és némileg módosítani a reform egyes vonatkozásait.

| (2) | A Felügyelő Bizottság egyaránt elemezte a Bizottság által elkészített felülvizsgált szöveget (1), a Tanács által javasolt módosításokat (2) és az Európai Parlament állásfoglalását (3). Emellett a Felügyelő Bizottság figyelembe vette az 1073/1999/EK rendelet reformjáról adott saját korábbi véleményeit (4), valamint az Európai Számvevőszék (5) és az európai adatvédelmi biztos (6) véleményét. E vélemény az Európai Bizottság által, a 2011. március 17-i módosított javaslatában meghatározott célokat követi. |
| --- | --- |

(2)

A Felügyelő Bizottság egyaránt elemezte a Bizottság által elkészített felülvizsgált szöveget (1), a Tanács által javasolt módosításokat (2) és az Európai Parlament állásfoglalását (3). Emellett a Felügyelő Bizottság figyelembe vette az 1073/1999/EK rendelet reformjáról adott saját korábbi véleményeit (4), valamint az Európai Számvevőszék (5) és az európai adatvédelmi biztos (6) véleményét. E vélemény az Európai Bizottság által, a 2011. március 17-i módosított javaslatában meghatározott célokat követi.

2.   A VIZSGÁLATOK HATÉKONYSÁGÁNAK ÉS EREDMÉNYESSÉGÉNEK ERŐSÍTÉSE

2.1.   Az OLAF szerepének tisztázása

| (3) | A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy a mostani rendelet megfogalmazása szerinti „igazgatási vizsgálat” (7) egyaránt kiterjed az intézményeken belüli, valamint a gazdasági szereplőkre vonatkozó külső vizsgálatokra. A tapasztalatok azt igazolják, hogy ez a megkülönböztetés gyakorta mesterségesnek és zavarónak bizonyult. Ugyanis amennyiben egy adott gazdasági szereplő tisztességtelen előnyhöz jut, előfordulhat, hogy erre a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személy eljárása miatt kerül sor. Ezért pontosítani kell az új rendelet 1. cikkét, hogy leszögezzük; az OLAF-ot azért hozták létre, hogy igazgatási vizsgálatokat folytasson, legyenek ezek akár belső, akár külső, vagy pedig az intézményeken kívül és belül egyaránt folytatott vizsgálatok. Említést érdemel, hogy az OLAF szerepköre a tagállamok illetékes hatóságai közötti koordinációs műveletekre is kiterjed. |
| --- | --- |

(3)

A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy a mostani rendelet megfogalmazása szerinti „igazgatási vizsgálat” (7) egyaránt kiterjed az intézményeken belüli, valamint a gazdasági szereplőkre vonatkozó külső vizsgálatokra. A tapasztalatok azt igazolják, hogy ez a megkülönböztetés gyakorta mesterségesnek és zavarónak bizonyult. Ugyanis amennyiben egy adott gazdasági szereplő tisztességtelen előnyhöz jut, előfordulhat, hogy erre a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személy eljárása miatt kerül sor. Ezért pontosítani kell az új rendelet 1. cikkét, hogy leszögezzük; az OLAF-ot azért hozták létre, hogy igazgatási vizsgálatokat folytasson, legyenek ezek akár belső, akár külső, vagy pedig az intézményeken kívül és belül egyaránt folytatott vizsgálatok. Említést érdemel, hogy az OLAF szerepköre a tagállamok illetékes hatóságai közötti koordinációs műveletekre is kiterjed.

| (4) | A Felügyelő Bizottság üdvözli, hogy a 2. cikk szövege törekszik egyes fogalmak – így az „igazgatási vizsgálat”, az „érintett személy” és a „személyzeti szabályzat” – meghatározására. Bár ez a törekvés dicséretre méltó, a hatása korlátozott marad, mivel sok egyéb fogalmat is meg kellett volna határozni a csalás elleni küzdelem vonatkozásában, így az 1073/1999/EK rendeletbe foglalt olyan fogalmakat, mint az „EU pénzügyi érdeke” vagy a „korrupció”. E fogalommeghatározások köre csupán akkor válik teljessé, ha a jogalkotó egységes szerkezetbe foglalja valamennyi fontos csalásellenes uniós jogszabály szövegét. |
| --- | --- |

(4)

A Felügyelő Bizottság üdvözli, hogy a 2. cikk szövege törekszik egyes fogalmak – így az „igazgatási vizsgálat”, az „érintett személy” és a „személyzeti szabályzat” – meghatározására. Bár ez a törekvés dicséretre méltó, a hatása korlátozott marad, mivel sok egyéb fogalmat is meg kellett volna határozni a csalás elleni küzdelem vonatkozásában, így az 1073/1999/EK rendeletbe foglalt olyan fogalmakat, mint az „EU pénzügyi érdeke” vagy a „korrupció”. E fogalommeghatározások köre csupán akkor válik teljessé, ha a jogalkotó egységes szerkezetbe foglalja valamennyi fontos csalásellenes uniós jogszabály szövegét.

| (5) | A Felügyelő Bizottság csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy nem határozták meg egyértelműen az OLAF vizsgálatok lefolytatására vonatkozó hatáskörét, kiváltképpen ami az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belüli vizsgálatokat illeti. A módosított javaslat 1. cikkének megfogalmazása kizárja az OLAF hatásköréből azokat az ügyeket, amelyek nem gyakorolnak hatást az Unió pénzügyi érdekeire (8). Mindazonáltal a Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a még hatályban lévő egyéb jogi aktusok felhatalmazzák az OLAF-ot arra, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmén túlmutató ügyekben is belső vizsgálatokat folytasson (9). Emellett a közelmúltbeli tapasztalatok azt mutatták, hogy világos szabályokra van szükség az intézményeken belül folytatott azon vizsgálatok tekintetében, amelyek a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyek által elkövetett súlyos kötelezettségszegésre vonatkoznak, mivel előfordulhat, hogy az nem érinti az EU pénzügyi érdekeit, viszont fegyelmi vagy büntetőeljárást vonhat maga után. A csalásellenes jogszabályok egységes szerkezetbe foglalása elkerülhetővé tenné az ilyen következetlenségeket, illetve megszüntetné a jelenleg hatályos jogszabályszövegek hiányosságait. A Felügyelő Bizottság – bár fájlalja, hogy nem került sor egységes szerkezetbe foglalása – úgy véli, hogy tovább kell pontosítani az OLAF hatáskörére vonatkozó, a módosított javaslatba foglalt meghatározást. |
| --- | --- |

(5)

A Felügyelő Bizottság csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy nem határozták meg egyértelműen az OLAF vizsgálatok lefolytatására vonatkozó hatáskörét, kiváltképpen ami az intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belüli vizsgálatokat illeti. A módosított javaslat 1. cikkének megfogalmazása kizárja az OLAF hatásköréből azokat az ügyeket, amelyek nem gyakorolnak hatást az Unió pénzügyi érdekeire (8). Mindazonáltal a Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a még hatályban lévő egyéb jogi aktusok felhatalmazzák az OLAF-ot arra, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmén túlmutató ügyekben is belső vizsgálatokat folytasson (9). Emellett a közelmúltbeli tapasztalatok azt mutatták, hogy világos szabályokra van szükség az intézményeken belül folytatott azon vizsgálatok tekintetében, amelyek a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyek által elkövetett súlyos kötelezettségszegésre vonatkoznak, mivel előfordulhat, hogy az nem érinti az EU pénzügyi érdekeit, viszont fegyelmi vagy büntetőeljárást vonhat maga után. A csalásellenes jogszabályok egységes szerkezetbe foglalása elkerülhetővé tenné az ilyen következetlenségeket, illetve megszüntetné a jelenleg hatályos jogszabályszövegek hiányosságait. A Felügyelő Bizottság – bár fájlalja, hogy nem került sor egységes szerkezetbe foglalása – úgy véli, hogy tovább kell pontosítani az OLAF hatáskörére vonatkozó, a módosított javaslatba foglalt meghatározást.

| (6) | Ezért a Felügyelő Bizottság véleménye szerint az OLAF főigazgatóját fel kell hatalmazni arra, hogy a Bírósághoz forduljon, amennyiben úgy ítéli meg, hogy valamely intézmény (és nem csupán a Bizottság, ahogy az a javaslatban szerepel) olyan intézkedést hozott, amely megkérdőjelezi a függetlenségét, vagy a vizsgálatainak független lefolytatását. Hasonlóképpen, a főigazgatót vagy az OLAF általa megbízott bármely alkalmazottját fel kell hatalmazni arra, hogy az európai parlamenti állásfoglalás 12. cikkének a) pontja szerint fellépjen a nemzeti bíróságok előtt az olyan ügyekben, amelyek az OLAF vizsgálatainak lefolytatásához kapcsolódva kerülnek bíróság elé. |
| --- | --- |

(6)

Ezért a Felügyelő Bizottság véleménye szerint az OLAF főigazgatóját fel kell hatalmazni arra, hogy a Bírósághoz forduljon, amennyiben úgy ítéli meg, hogy valamely intézmény (és nem csupán a Bizottság, ahogy az a javaslatban szerepel) olyan intézkedést hozott, amely megkérdőjelezi a függetlenségét, vagy a vizsgálatainak független lefolytatását. Hasonlóképpen, a főigazgatót vagy az OLAF általa megbízott bármely alkalmazottját fel kell hatalmazni arra, hogy az európai parlamenti állásfoglalás 12. cikkének a) pontja szerint fellépjen a nemzeti bíróságok előtt az olyan ügyekben, amelyek az OLAF vizsgálatainak lefolytatásához kapcsolódva kerülnek bíróság elé.

2.2.   A vizsgálatok időtartamának lerövidítése

2.2.1.   A vizsgálatok időtartamának az OLAF általi lerövidítése

| (7) | A Felügyelő Bizottság mindig határozottan szorgalmazta, hogy az OLAF a lehető legrövidebb határidőn belül folytassa le a vizsgálatokat. A Felügyelő Bizottság tisztában van azzal, hogy korlátozott források állnak az OLAF rendelkezésére, és a költségvetési megszorítások idején ez nem fog változni. Az intézményeknek azonban még ilyen időkben is egyértelműen ki kell nyilvánítaniuk, hogy a csalás elleni küzdelem továbbra is prioritást élvez. Az OLAF-nak megvalósítható prioritásokat kell meghatároznia vizsgálati politikája számára, és teljes erejét a vizsgálati tevékenységekre és a csalás elleni küzdelemre, valamint a tagállami igazságszolgáltatási nyomonkövetés segítésére kell fordítania. A vizsgálatok időtartamának csökkentése kizárólag akkor valósítható meg, ha a Hivatal irányítása jobban kiveszi a részét a vizsgálatok ellenőrzéséből, ideértve e vizsgálatok gondos megtervezését is (10). A vizsgálat megindítására rendelkezésre álló időt szintén szigorúan korlátozni kell, függetlenül attól, hogy milyen forrásból származnak az információk (11). |
| --- | --- |

(7)

A Felügyelő Bizottság mindig határozottan szorgalmazta, hogy az OLAF a lehető legrövidebb határidőn belül folytassa le a vizsgálatokat. A Felügyelő Bizottság tisztában van azzal, hogy korlátozott források állnak az OLAF rendelkezésére, és a költségvetési megszorítások idején ez nem fog változni. Az intézményeknek azonban még ilyen időkben is egyértelműen ki kell nyilvánítaniuk, hogy a csalás elleni küzdelem továbbra is prioritást élvez. Az OLAF-nak megvalósítható prioritásokat kell meghatároznia vizsgálati politikája számára, és teljes erejét a vizsgálati tevékenységekre és a csalás elleni küzdelemre, valamint a tagállami igazságszolgáltatási nyomonkövetés segítésére kell fordítania. A vizsgálatok időtartamának csökkentése kizárólag akkor valósítható meg, ha a Hivatal irányítása jobban kiveszi a részét a vizsgálatok ellenőrzéséből, ideértve e vizsgálatok gondos megtervezését is (10). A vizsgálat megindítására rendelkezésre álló időt szintén szigorúan korlátozni kell, függetlenül attól, hogy milyen forrásból származnak az információk (11).

| (8) | A Felügyelő Bizottság megítélése szerint a módosított javaslat nem veszi kellően figyelembe azokat az ügyeket, ahol az OLAF vizsgálataival egyidejűleg nemzeti vizsgálatokat is folytatnak. Ha a nemzeti hatóságok által végzett vizsgálat sérelmének elkerülése érdekében elhalasztják az OLAF azon kötelezettségének teljesítését, hogy felkérje az érintett személyt álláspontja ismertetésére, a Hivatal mindaddig nem zárhatja le a vizsgálatát, amíg a nemzeti vizsgálat még folyamatban van. A módosított javaslatnak figyelembe kell vennie ezt a kérdést, hogy az OLAF – a 6. cikk előírásának megfelelően – „folyamatosan” végezhesse vizsgálatait. |
| --- | --- |

(8)

A Felügyelő Bizottság megítélése szerint a módosított javaslat nem veszi kellően figyelembe azokat az ügyeket, ahol az OLAF vizsgálataival egyidejűleg nemzeti vizsgálatokat is folytatnak. Ha a nemzeti hatóságok által végzett vizsgálat sérelmének elkerülése érdekében elhalasztják az OLAF azon kötelezettségének teljesítését, hogy felkérje az érintett személyt álláspontja ismertetésére, a Hivatal mindaddig nem zárhatja le a vizsgálatát, amíg a nemzeti vizsgálat még folyamatban van. A módosított javaslatnak figyelembe kell vennie ezt a kérdést, hogy az OLAF – a 6. cikk előírásának megfelelően – „folyamatosan” végezhesse vizsgálatait.

2.2.2.   A vizsgálatok időtartamának nyomon követése

| (9) | Ha az OLAF-nak nem sikerül 12 hónapon belül lezárnia egy vizsgálatot, ennek okairól tájékoztatnia kell a Felügyelő Bizottságot. Ezt az értesítést hat hónapos időközönként meg kell ismételni (12). A Felügyelő Bizottság csak akkor követhetné hatékonyan nyomon a vizsgálatok időtartamát, ha a módosított javaslat előírná, hogy a vizsgálat felgyorsítása céljából tervezett intézkedésekről (13), és a lezárás becsült időpontjáról (14) is rendszeresen tájékoztatni kell a testületet. |
| --- | --- |

(9)

Ha az OLAF-nak nem sikerül 12 hónapon belül lezárnia egy vizsgálatot, ennek okairól tájékoztatnia kell a Felügyelő Bizottságot. Ezt az értesítést hat hónapos időközönként meg kell ismételni (12). A Felügyelő Bizottság csak akkor követhetné hatékonyan nyomon a vizsgálatok időtartamát, ha a módosított javaslat előírná, hogy a vizsgálat felgyorsítása céljából tervezett intézkedésekről (13), és a lezárás becsült időpontjáról (14) is rendszeresen tájékoztatni kell a testületet.

| (10) | A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgálati eljárással megbízott személy – az érintett személy kérésére – véleményt nyilvánít a vizsgálat időtartama tekintetében (15). E véleményt a Felügyelő Bizottságnak is meg kellene küldeni, hogy a testület a felülvizsgálati eljárással megbízott személy által rendszeresen elkészített vélemények és elemzési jelentések fényében figyelemmel kísérhesse a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejleményeket (16). A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a módosított javaslat szövegét e tekintetben felül kell vizsgálni (17). |
| --- | --- |

(10)

A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgálati eljárással megbízott személy – az érintett személy kérésére – véleményt nyilvánít a vizsgálat időtartama tekintetében (15). E véleményt a Felügyelő Bizottságnak is meg kellene küldeni, hogy a testület a felülvizsgálati eljárással megbízott személy által rendszeresen elkészített vélemények és elemzési jelentések fényében figyelemmel kísérhesse a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejleményeket (16). A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a módosított javaslat szövegét e tekintetben felül kell vizsgálni (17).

2.3.   Az intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel folytatott együttműködés és információcsere javítása

2.3.1.   Az OLAF által az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számára nyújtott tájékoztatás

| (11) | A jelenlegi rendelet előírása szerint olyan esetekben, amikor a vizsgálatok feltárják, hogy a vizsgálatokban egy tag, igazgató, tisztviselő vagy egyéb alkalmazott személyesen érintett, értesítik az érintett uniós intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget, amelyhez az ilyen személy tartozik (18). Az ilyen információ szolgáltatását késleltetni lehet olyan esetekben, amikor a vizsgálat célja érdekében teljes titoktartásra van szükség, vagy ha a vizsgálat a nemzeti igazságügyi hatóság illetékességébe tartozik. A Felügyelő Bizottság fontosnak tarja, hogy az új rendeletben is fennmaradjanak ezek a kivételek. Ugyanis a vizsgálat kezdetén nem minden esetben nyílik lehetősége az OLAF-nak valamennyi érintett személy azonosítására, és az ellenőrizetlen nyilvánosságra hozatal ronthatja a vizsgálat hatékonyságát és károkat okozhat az érintett intézménynek. Ezért a Felügyelő Bizottság határozottan ellenzi a 4. cikk (6) bekezdése második albekezdésének új megfogalmazását (19). E rendelkezés – amellett, hogy homályos – megfosztja az OLAF-ot a mérlegelés lehetőségétől, továbbá attól, hogy legalább bizonyos ideig titokban tarthassa a vizsgálatot. Egy ilyen feltétlen kötelesség veszélyeztetheti az OLAF függetlenségét. A Felügyelő Bizottság azt javasolja, hogy a tájékoztatás késleltetéséről háromhavonta döntést lehessen hozni indokolt, írásbeli határozat útján. E határozatot csatolnák az aktához. A Felügyelő Bizottságot és a felülvizsgálati eljárással megbízott személyt tájékoztatni kell. Ez lehetővé tenné, hogy a felülvizsgálati eljárással megbízott személy súlyos problémák – pl. az eljárási jogok lehetséges sérelme – esetén a saját kezdeményezésére eljárhasson olyan ügyekben, ahol az érintett személyt nem tájékoztatták a folyamatban lévő vizsgálatról. |
| --- | --- |

(11)

A jelenlegi rendelet előírása szerint olyan esetekben, amikor a vizsgálatok feltárják, hogy a vizsgálatokban egy tag, igazgató, tisztviselő vagy egyéb alkalmazott személyesen érintett, értesítik az érintett uniós intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget, amelyhez az ilyen személy tartozik (18). Az ilyen információ szolgáltatását késleltetni lehet olyan esetekben, amikor a vizsgálat célja érdekében teljes titoktartásra van szükség, vagy ha a vizsgálat a nemzeti igazságügyi hatóság illetékességébe tartozik. A Felügyelő Bizottság fontosnak tarja, hogy az új rendeletben is fennmaradjanak ezek a kivételek. Ugyanis a vizsgálat kezdetén nem minden esetben nyílik lehetősége az OLAF-nak valamennyi érintett személy azonosítására, és az ellenőrizetlen nyilvánosságra hozatal ronthatja a vizsgálat hatékonyságát és károkat okozhat az érintett intézménynek. Ezért a Felügyelő Bizottság határozottan ellenzi a 4. cikk (6) bekezdése második albekezdésének új megfogalmazását (19). E rendelkezés – amellett, hogy homályos – megfosztja az OLAF-ot a mérlegelés lehetőségétől, továbbá attól, hogy legalább bizonyos ideig titokban tarthassa a vizsgálatot. Egy ilyen feltétlen kötelesség veszélyeztetheti az OLAF függetlenségét. A Felügyelő Bizottság azt javasolja, hogy a tájékoztatás késleltetéséről háromhavonta döntést lehessen hozni indokolt, írásbeli határozat útján. E határozatot csatolnák az aktához. A Felügyelő Bizottságot és a felülvizsgálati eljárással megbízott személyt tájékoztatni kell. Ez lehetővé tenné, hogy a felülvizsgálati eljárással megbízott személy súlyos problémák – pl. az eljárási jogok lehetséges sérelme – esetén a saját kezdeményezésére eljárhasson olyan ügyekben, ahol az érintett személyt nem tájékoztatták a folyamatban lévő vizsgálatról.

| (12) | A módosított javaslat előírja, hogy az OLAF mielőbb tájékoztatja az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget a folyamatban lévő vizsgálatról, amennyiben a vizsgálatok azt mutatják, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából igazgatási óvintézkedések meghozatalára lehet szükség (20). A Felügyelő Bizottság elfogadja ezt a kötelezettséget, amennyiben a tájékoztatásnyújtás a belső és a külső vizsgálatoknál egyaránt késleltethető. Ezért a testület az Európai Parlament által elfogadott szöveget részesíti előnyben. |
| --- | --- |

(12)

A módosított javaslat előírja, hogy az OLAF mielőbb tájékoztatja az érintett intézményt, szervet, hivatalt vagy ügynökséget a folyamatban lévő vizsgálatról, amennyiben a vizsgálatok azt mutatják, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából igazgatási óvintézkedések meghozatalára lehet szükség (20). A Felügyelő Bizottság elfogadja ezt a kötelezettséget, amennyiben a tájékoztatásnyújtás a belső és a külső vizsgálatoknál egyaránt késleltethető. Ezért a testület az Európai Parlament által elfogadott szöveget részesíti előnyben.

2.3.2.   Az OLAF ajánlásainak az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi nyomon követése

| (13) | Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek tájékoztatják az OLAF-ot a belső vizsgálatot követően összeállított jelentésekben megfogalmazott ajánlások esetében biztosított nyomonkövetésről (21). Ezenkívül a főigazgatónak tájékoztatnia kell a Felügyelő Bizottságot, ha az említett szervek nem tették meg az OLAF jelentésében foglalt ajánlásoknak megfelelő intézkedéseket (22). A Felügyelő Bizottság csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy korábban az OLAF nem élt rendszeresen ezzel a lehetőséggel. A jövőben ez a rendelkezés – a nehézségek áthidalásának eszközeként – fontos szerepet tölt majd be az intézmények közötti véleménycsere keretében. |
| --- | --- |

(13)

Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek tájékoztatják az OLAF-ot a belső vizsgálatot követően összeállított jelentésekben megfogalmazott ajánlások esetében biztosított nyomonkövetésről (21). Ezenkívül a főigazgatónak tájékoztatnia kell a Felügyelő Bizottságot, ha az említett szervek nem tették meg az OLAF jelentésében foglalt ajánlásoknak megfelelő intézkedéseket (22). A Felügyelő Bizottság csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy korábban az OLAF nem élt rendszeresen ezzel a lehetőséggel. A jövőben ez a rendelkezés – a nehézségek áthidalásának eszközeként – fontos szerepet tölt majd be az intézmények közötti véleménycsere keretében.

2.3.3.   Az OLAF hozzáférése az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában lévő információkhoz

| (14) | A Felügyelő Bizottságot továbbra is aggodalommal tölti el, hogy az OLAF nem rendelkezik korlátlan hozzáféréssel az intézmények kezelésében lévő személyzeti adatbázisokhoz. Annak ellenére, hogy az 1073/1999/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdése (amely nem változott a módosított javaslatban) egyértelműen kimondja, hogy az OLAF az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő minden információhoz közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférési, jogosultsággal rendelkezik, a gyakorlatban az intézmények a személyes adatok egyes kategóriái esetében vonakodnak gyors és diszkrét hozzáférést biztosítani az OLAF számára, mivel rendkívül korlátozóan értelmezik a 45/2001/EK rendeletet (23). A Felügyelő Bizottság véleménye szerint az ilyen álláspont az OLAF-al szembeni bizalomhiányra mutat, és a Hivatal vizsgálatainak függetlenségét is veszélyeztetheti. |
| --- | --- |

(14)

A Felügyelő Bizottságot továbbra is aggodalommal tölti el, hogy az OLAF nem rendelkezik korlátlan hozzáféréssel az intézmények kezelésében lévő személyzeti adatbázisokhoz. Annak ellenére, hogy az 1073/1999/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdése (amely nem változott a módosított javaslatban) egyértelműen kimondja, hogy az OLAF az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek birtokában levő minden információhoz közvetlen és bejelentés nélküli hozzáférési, jogosultsággal rendelkezik, a gyakorlatban az intézmények a személyes adatok egyes kategóriái esetében vonakodnak gyors és diszkrét hozzáférést biztosítani az OLAF számára, mivel rendkívül korlátozóan értelmezik a 45/2001/EK rendeletet (23). A Felügyelő Bizottság véleménye szerint az ilyen álláspont az OLAF-al szembeni bizalomhiányra mutat, és a Hivatal vizsgálatainak függetlenségét is veszélyeztetheti.

| (15) | A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az összes vélt kockázatot elkerülnék, ha lehetővé tennék az OLAF-nak, hogy – a vádak nyilvánosságra hozatalának mellőzésével – gyorsan és diszkréten ellenőrizze a tényeket. Ezért az új rendeletnek olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek méltányos egyensúlyt teremthetnek a vonatkozó adatvédelmi szabályok, valamint aközött, hogy az OLAF számára hozzáférést kell biztosítani az intézmények birtokában lévő információkhoz az adott ügy megindítása előtt és a vizsgálat bármely szakaszában. |
| --- | --- |

(15)

A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy az összes vélt kockázatot elkerülnék, ha lehetővé tennék az OLAF-nak, hogy – a vádak nyilvánosságra hozatalának mellőzésével – gyorsan és diszkréten ellenőrizze a tényeket. Ezért az új rendeletnek olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek méltányos egyensúlyt teremthetnek a vonatkozó adatvédelmi szabályok, valamint aközött, hogy az OLAF számára hozzáférést kell biztosítani az intézmények birtokában lévő információkhoz az adott ügy megindítása előtt és a vizsgálat bármely szakaszában.

2.4.   A tagállamokkal való együttműködés és információcsere javítása

2.4.1.   A tagállamok által nyújtott működési segítség

| (16) | Az OLAF működési hatékonyságának erősítése szükségessé teszi a tagállamokkal való együttműködés javítását. Az OLAF vizsgálati feladata végrehajtásának ellenőrzése során a Felügyelő Bizottság megállapította, hogy az OLAF-nak gyakran nehézséget okoz a szükséges segítséget nyújtani képes, illetékes nemzeti hatóság azonosítása, például amikor helyszíni ellenőrzést végez a gazdasági szereplők telephelyein. Még komolyabb nehézségek mutatkoznak a közvetlen ráfordítással kapcsolatos ügyekben, amikor az intézmények vagy ügynökségek – nem pedig a tagállamok – kezelik az uniós pénzeszközöket. A módosított javaslat létre kívánja hozni a csalás elleni koordinációs szolgálatot, amely elősegíti az összes illetékes hatóság nemzeti szintű együttműködését, valamint biztosítja az OLAF-al való hatékony együttműködést és információcserét (24), vagy pedig elősegíti a Hivatallal történő hatékony együttműködést és információcserét (25). Az új rendeletnek miden tagállamot köteleznie kell, hogy mielőbb jelöljék ki azt az érintett illetékes nemzeti hatóságot, amelynek segítenie kell az OLAF vizsgálatait, kiváltképpen a közvetlen ráfordításokkal kapcsolatos vizsgálatokat. |
| --- | --- |

(16)

Az OLAF működési hatékonyságának erősítése szükségessé teszi a tagállamokkal való együttműködés javítását. Az OLAF vizsgálati feladata végrehajtásának ellenőrzése során a Felügyelő Bizottság megállapította, hogy az OLAF-nak gyakran nehézséget okoz a szükséges segítséget nyújtani képes, illetékes nemzeti hatóság azonosítása, például amikor helyszíni ellenőrzést végez a gazdasági szereplők telephelyein. Még komolyabb nehézségek mutatkoznak a közvetlen ráfordítással kapcsolatos ügyekben, amikor az intézmények vagy ügynökségek – nem pedig a tagállamok – kezelik az uniós pénzeszközöket. A módosított javaslat létre kívánja hozni a csalás elleni koordinációs szolgálatot, amely elősegíti az összes illetékes hatóság nemzeti szintű együttműködését, valamint biztosítja az OLAF-al való hatékony együttműködést és információcserét (24), vagy pedig elősegíti a Hivatallal történő hatékony együttműködést és információcserét (25). Az új rendeletnek miden tagállamot köteleznie kell, hogy mielőbb jelöljék ki azt az érintett illetékes nemzeti hatóságot, amelynek segítenie kell az OLAF vizsgálatait, kiváltképpen a közvetlen ráfordításokkal kapcsolatos vizsgálatokat.

2.4.2.   Az OLAF által a tagállamok részére történő információtovábbítás

| (17) | Az Európai Unió Elsőfokú Bírósága (jelenleg: Törvényszék) ítéletének megfelelően (T-48/05. sz. Franchet és Byk ügy) a Felügyelő Bizottság minden esetben ellenőrzi az OLAF által a tagállamok igazságügyi hatóságainak továbbított adatokat. A testület nem avatkozik be a folyamatban lévő vizsgálatokba, mégis az említett információtovábbítás minőségének folyamatos javulását tapasztalja. A Felügyelő Bizottság emellett aggodalmát fejezte ki az OLAF részéről a nemzeti igazságügyi hatóságok számára nyújtott támogatással kapcsolatosan az EU pénzügyi érdekeinek védelmével összefüggő olyan büntetőeljárások során, amelyekben korábban a Hivatal saját kezdeményezésére indított vizsgálatot, és azok viszonylag csalódást keltő eredménnyel végződtek. A Felügyelő Bizottság változatlanul kiemelt feladatának tartja az igazságügyi nyomonkövetés ellenőrzését. Fontos, hogy a Felügyelő Bizottság továbbra is megkapja a tagállamok igazságügyi hatóságaihoz továbbított dokumentumok másolatát, ahogyan az jelenleg is történik. |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Unió Elsőfokú Bírósága (jelenleg: Törvényszék) ítéletének megfelelően (T-48/05. sz. Franchet és Byk ügy) a Felügyelő Bizottság minden esetben ellenőrzi az OLAF által a tagállamok igazságügyi hatóságainak továbbított adatokat. A testület nem avatkozik be a folyamatban lévő vizsgálatokba, mégis az említett információtovábbítás minőségének folyamatos javulását tapasztalja. A Felügyelő Bizottság emellett aggodalmát fejezte ki az OLAF részéről a nemzeti igazságügyi hatóságok számára nyújtott támogatással kapcsolatosan az EU pénzügyi érdekeinek védelmével összefüggő olyan büntetőeljárások során, amelyekben korábban a Hivatal saját kezdeményezésére indított vizsgálatot, és azok viszonylag csalódást keltő eredménnyel végződtek. A Felügyelő Bizottság változatlanul kiemelt feladatának tartja az igazságügyi nyomonkövetés ellenőrzését. Fontos, hogy a Felügyelő Bizottság továbbra is megkapja a tagállamok igazságügyi hatóságaihoz továbbított dokumentumok másolatát, ahogyan az jelenleg is történik.

| (18) | Az OLAF minden esetben továbbíthatja a külső vizsgálatok lefolytatása alkalmával megszerzett információkat az érintett tagállamok illetékes hatóságai számára (26), illetve köteles továbbítani az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak a Hivatal tudomására jutott azon tényekkel kapcsolatos információkat, amelyek valamely nemzeti igazságügyi hatóság illetékességébe tartozó vizsgálati eljárást tesznek szükségessé (27). Az utóbbi esetben az OLAF-nak először tájékoztatnia kell az érintett intézményt. Az átadást megelőzően lehetővé kell tenni az érintett személy számára, hogy észrevételeket tegyen az őt érintő tényekre vonatkozóan, összhangban a 7a. cikk (4) bekezdésével. Azonban az érintett intézmény jóváhagyásával késleltethető e követelmény teljesítése. Ha az intézmény egy hónapon belül nem válaszol, a jóváhagyás iránti kérelmet elfogadottnak kell tekinteni. A Felügyelő Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a rendelkezés rendkívül bonyolult, és kevés védelmet biztosít az érintett személynek. Az is valószínűsíthető, hogy kedvezőtlen hatást gyakorolt a nemzeti bűnügyi nyomozásokra. A Felügyelő Bizottság azt javasolja, hogy a felülvizsgálati eljárásért felelős személyt bízzák meg az eljárással, és egyedül ő rendelkezzen teljes körű hozzáféréssel az ügyirathoz, és mérlegelhesse az összes érintett személy érdekeit. A javaslat azt a problémát sem érinti, amikor egy intézmény elutasítja az érintett személy álláspontja ismertetéséhez való jogosultságának késleltetését. |
| --- | --- |

(18)

Az OLAF minden esetben továbbíthatja a külső vizsgálatok lefolytatása alkalmával megszerzett információkat az érintett tagállamok illetékes hatóságai számára (26), illetve köteles továbbítani az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak a Hivatal tudomására jutott azon tényekkel kapcsolatos információkat, amelyek valamely nemzeti igazságügyi hatóság illetékességébe tartozó vizsgálati eljárást tesznek szükségessé (27). Az utóbbi esetben az OLAF-nak először tájékoztatnia kell az érintett intézményt. Az átadást megelőzően lehetővé kell tenni az érintett személy számára, hogy észrevételeket tegyen az őt érintő tényekre vonatkozóan, összhangban a 7a. cikk (4) bekezdésével. Azonban az érintett intézmény jóváhagyásával késleltethető e követelmény teljesítése. Ha az intézmény egy hónapon belül nem válaszol, a jóváhagyás iránti kérelmet elfogadottnak kell tekinteni. A Felügyelő Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a rendelkezés rendkívül bonyolult, és kevés védelmet biztosít az érintett személynek. Az is valószínűsíthető, hogy kedvezőtlen hatást gyakorolt a nemzeti bűnügyi nyomozásokra. A Felügyelő Bizottság azt javasolja, hogy a felülvizsgálati eljárásért felelős személyt bízzák meg az eljárással, és egyedül ő rendelkezzen teljes körű hozzáféréssel az ügyirathoz, és mérlegelhesse az összes érintett személy érdekeit. A javaslat azt a problémát sem érinti, amikor egy intézmény elutasítja az érintett személy álláspontja ismertetéséhez való jogosultságának késleltetését.

| (19) | Amennyiben a belső vizsgálatot követően készített jelentés (28) olyan tényeket tár fel, amelyek büntetendő cselekményt képezhetnek, az OLAF-nak továbbítania kell ezen információt az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak, kivéve, ha – a tények jellegére vagy a kismértékű pénzügyi hatásra tekintettel – megfelelőbb nyomon követést lehetővé tévő belső intézkedési lehetőségek állnak rendelkezésre. A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy az OLAF – bár megvannak a saját büntetőjogi szakértői – mégsem rendelkezik hatáskörrel ahhoz, hogy eljárjon a büntetőjog területén. Ugyanis az OLAF legfontosabb feladata „igazgatási vizsgálatok” lefolytatása, ami nem befolyásolhatja a tagállamok büntetőeljárásokra vonatkozó hatáskörét. (29) A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy a Bizottság szándéka arra irányult, hogy tisztázza a de minimis politikát, továbbá hogy az OLAF az ilyen ügyeket a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatalának (a továbbiakban: IDOC) vagy az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak, illetve ügynökségnek továbbíthassa, ahelyett, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságoknak küldené meg azokat. Mindazonáltal az IDOC, illetve az érintett intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek szintén dönthetnek úgy, hogy nem továbbítják az említett hatóságoknak az OLAF-tól megkapott információkat. Ilyen esetben a tagállamot megfosztanák a büntetőeljárásra vonatkozó hatáskörétől. Ezért a Felügyelő Bizottság határozottan ellenez bármely olyan kivételt, amely megakadályozhatná, hogy az OLAF értesítse a tagállamokat azon tényekről, amelyek a tagállami jogban büntetendő cselekményt képezhetnek. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben a belső vizsgálatot követően készített jelentés (28) olyan tényeket tár fel, amelyek büntetendő cselekményt képezhetnek, az OLAF-nak továbbítania kell ezen információt az érintett tagállam igazságügyi hatóságainak, kivéve, ha – a tények jellegére vagy a kismértékű pénzügyi hatásra tekintettel – megfelelőbb nyomon követést lehetővé tévő belső intézkedési lehetőségek állnak rendelkezésre. A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy az OLAF – bár megvannak a saját büntetőjogi szakértői – mégsem rendelkezik hatáskörrel ahhoz, hogy eljárjon a büntetőjog területén. Ugyanis az OLAF legfontosabb feladata „igazgatási vizsgálatok” lefolytatása, ami nem befolyásolhatja a tagállamok büntetőeljárásokra vonatkozó hatáskörét. (29) A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy a Bizottság szándéka arra irányult, hogy tisztázza a de minimis politikát, továbbá hogy az OLAF az ilyen ügyeket a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatalának (a továbbiakban: IDOC) vagy az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak, illetve ügynökségnek továbbíthassa, ahelyett, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságoknak küldené meg azokat. Mindazonáltal az IDOC, illetve az érintett intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek szintén dönthetnek úgy, hogy nem továbbítják az említett hatóságoknak az OLAF-tól megkapott információkat. Ilyen esetben a tagállamot megfosztanák a büntetőeljárásra vonatkozó hatáskörétől. Ezért a Felügyelő Bizottság határozottan ellenez bármely olyan kivételt, amely megakadályozhatná, hogy az OLAF értesítse a tagállamokat azon tényekről, amelyek a tagállami jogban büntetendő cselekményt képezhetnek.

| (20) | A Felügyelő Bizottság amiatt is csalódottságának ad hangot, hogy a külső vizsgálatokra nem vonatkozik az a kötelezettség, hogy értesíteni kell az érintett tagállam igazságügyi hatóságait, amennyiben a jelentés olyan tényeket tár fel, amelyek büntetendő cselekményt képezhetnek. Nem világos, hogy a 9. cikk (3) bekezdése rendelkezik-e erről a lehetőségről. Ezért a szöveg további egyértelműsítésére van szükség. |
| --- | --- |

(20)

A Felügyelő Bizottság amiatt is csalódottságának ad hangot, hogy a külső vizsgálatokra nem vonatkozik az a kötelezettség, hogy értesíteni kell az érintett tagállam igazságügyi hatóságait, amennyiben a jelentés olyan tényeket tár fel, amelyek büntetendő cselekményt képezhetnek. Nem világos, hogy a 9. cikk (3) bekezdése rendelkezik-e erről a lehetőségről. Ezért a szöveg további egyértelműsítésére van szükség.

2.4.3.   Az OLAF ajánlásainak tagállami nyomon követése

| (21) | Az OLAF kérése esetén a tagállamok illetékes hatóságainak tájékoztatniuk kell a Hivatalt az általa számukra továbbított információk nyomán megtett intézkedésekre vonatkozóan (30). A Felügyelő Bizottság szerint az OLAF-nak rendszeresen információt kell cserélnie a tagállamoknak továbbított ügyekről, különösen, mivel a Hivatal nem csupán arra köteles, hogy tájékoztassa a Felügyelő Bizottságot azokról az esetekről, amikor a tagállam illetékes hatósága nem tette meg a Hivatal által javasolt intézkedéseket (31), hanem ezen túlmenően a 11a. cikkben előírt véleménycserére is, amely kiterjedhet az OLAF és a tagállamok illetékes hatóságai közötti kapcsolatokra is. Ezért a Felügyelő Bizottság támogatja az Európai Parlament arra vonatkozó javaslatát, hogy hozzanak létre a tagállamokat terhelő rendszeres jelentéstételi kötelezettséget. E kötelezettség javíthatná az OLAF és a tagállamok közötti együttműködést, ugyanakkor nem feltétlenül járna együtt terhes és formális eljárások bevezetésével. |
| --- | --- |

(21)

Az OLAF kérése esetén a tagállamok illetékes hatóságainak tájékoztatniuk kell a Hivatalt az általa számukra továbbított információk nyomán megtett intézkedésekre vonatkozóan (30). A Felügyelő Bizottság szerint az OLAF-nak rendszeresen információt kell cserélnie a tagállamoknak továbbított ügyekről, különösen, mivel a Hivatal nem csupán arra köteles, hogy tájékoztassa a Felügyelő Bizottságot azokról az esetekről, amikor a tagállam illetékes hatósága nem tette meg a Hivatal által javasolt intézkedéseket (31), hanem ezen túlmenően a 11a. cikkben előírt véleménycserére is, amely kiterjedhet az OLAF és a tagállamok illetékes hatóságai közötti kapcsolatokra is. Ezért a Felügyelő Bizottság támogatja az Európai Parlament arra vonatkozó javaslatát, hogy hozzanak létre a tagállamokat terhelő rendszeres jelentéstételi kötelezettséget. E kötelezettség javíthatná az OLAF és a tagállamok közötti együttműködést, ugyanakkor nem feltétlenül járna együtt terhes és formális eljárások bevezetésével.

2.5.   Az OLAF, valamint az Europol, az Eurojust, a harmadik országok és nemzetközi szervezetek közötti együttműködés ösztönzése

| (22) | A módosított javaslat 10a. cikke (32) lehetővé teszi, hogy az OLAF az együttműködés előmozdítása céljából igazgatási megállapodásokat kössön az Eurojusttal és az Europollal, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint fontos, hogy az OLAF ilyen megállapodásokat köthessen annak érdekében, hogy hatékonyabban védhesse az EU pénzügyi érdekeit. Az említett megállapodások megerősített együttműködést tennének lehetővé, ami az összes érintett fél számára előnyös volna. |
| --- | --- |

(22)

A módosított javaslat 10a. cikke (32) lehetővé teszi, hogy az OLAF az együttműködés előmozdítása céljából igazgatási megállapodásokat kössön az Eurojusttal és az Europollal, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint fontos, hogy az OLAF ilyen megállapodásokat köthessen annak érdekében, hogy hatékonyabban védhesse az EU pénzügyi érdekeit. Az említett megállapodások megerősített együttműködést tennének lehetővé, ami az összes érintett fél számára előnyös volna.

3.   AZ OLAF ELSZÁMOLTATHATÓSÁGÁNAK FOKOZÁSA

3.1.   Az eljárási jogok erősítése

| (23) | A Felügyelő Bizottság hangsúlyozza, hogy a módosított javaslatnak fent kell tartania az egyensúlyt a személyek jogainak védelme, valamint a vizsgálatok független lefolytatása között. A Felügyelő Bizottság már megfogalmazta az aggodalmait az OLAF azon kötelezettségével kapcsolatosan, hogy meg kell szereznie az érintett személyt alkalmazó intézmény főtitkárának vagy elnökének hozzájárulását, mielőtt döntést hozhatna arról, hogy elhalasztja-e az érintett személy észrevételei megtételére való jogosultságának érvényesítését (33). A Felügyelő Bizottság úgy gondolja, hogy ez a követelmény elutasítás vagy késedelem esetén – amire már eddig is többször volt példa – csorbíthatja az OLAF működésének függetlenségét, bár látszólag garanciát jelent a védelemhez való jog érvényesülésére. A Felügyelő Bizottság szerint az új rendeletnek olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek lehetővé teszik, hogy ilyen helyzetek a jövőben ne fordulhassanak elő (lásd e vélemény 29. pontját). Ugyanis a módosított javaslat azon rendelkezése, amely előírja, hogy amennyiben egy hónapon belül az intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nem ad választ, azt egyetértésnek kell tekinteni (34), azt igazolja, hogy nem történt előrelépés ezen a területen. Ez így nem elegendő, mivel elutasítás esetén nincs semmiféle alternatív lehetőség. A Felügyelő Bizottság megerősíti, hogy rendszeres tájékoztatást kíván kapni minden olyan esetről, amikor az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek nem járultak hozzá az érintett személy észrevételeinek megtételére vonatkozó kötelezettség teljesítésének elhalasztásához. |
| --- | --- |

(23)

A Felügyelő Bizottság hangsúlyozza, hogy a módosított javaslatnak fent kell tartania az egyensúlyt a személyek jogainak védelme, valamint a vizsgálatok független lefolytatása között. A Felügyelő Bizottság már megfogalmazta az aggodalmait az OLAF azon kötelezettségével kapcsolatosan, hogy meg kell szereznie az érintett személyt alkalmazó intézmény főtitkárának vagy elnökének hozzájárulását, mielőtt döntést hozhatna arról, hogy elhalasztja-e az érintett személy észrevételei megtételére való jogosultságának érvényesítését (33). A Felügyelő Bizottság úgy gondolja, hogy ez a követelmény elutasítás vagy késedelem esetén – amire már eddig is többször volt példa – csorbíthatja az OLAF működésének függetlenségét, bár látszólag garanciát jelent a védelemhez való jog érvényesülésére. A Felügyelő Bizottság szerint az új rendeletnek olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek lehetővé teszik, hogy ilyen helyzetek a jövőben ne fordulhassanak elő (lásd e vélemény 29. pontját). Ugyanis a módosított javaslat azon rendelkezése, amely előírja, hogy amennyiben egy hónapon belül az intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nem ad választ, azt egyetértésnek kell tekinteni (34), azt igazolja, hogy nem történt előrelépés ezen a területen. Ez így nem elegendő, mivel elutasítás esetén nincs semmiféle alternatív lehetőség. A Felügyelő Bizottság megerősíti, hogy rendszeres tájékoztatást kíván kapni minden olyan esetről, amikor az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek nem járultak hozzá az érintett személy észrevételeinek megtételére vonatkozó kötelezettség teljesítésének elhalasztásához.

3.2.   Felülvizsgálati eljárás létrehozása

| (24) | A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a Bizottság által 2006-ban javasolt felülvizsgálati tanácsadó tisztsége helyébe a főigazgató által az OLAF-on belül létrehozott felülvizsgálati eljárás lépett. A Felügyelő Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy ez az új eljárás teljes mértékben megfelel a módosított javaslat azon célkitűzésének, hogy tovább erősítse az érintett személyek eljárási jogait az OLAF vizsgálatai során. A felülvizsgálati eljárás ugyanis nem teszi lehetővé a vizsgálatok törvényességének rendszeres ellenőrzését, és nem is hoz létre megfelelő garanciákat az e feladattal megbízott személy(ek) függetlenségének biztosítása érdekében. Ezért a Felügyelő Bizottság azt javasolja, hogy az új rendelet tegye lehetővé a vizsgálatok törvényességének rendszeres belső ellenőrzését a vizsgálat pontosan meghatározott szakaszaiban, és ugyanakkor olyan panasztételi vagy felülvizsgálati eljárás kialakítását is, amelyet a Felügyelő Bizottságnak történő beszámolásra kötelezett független személynek kell végeznie. |
| --- | --- |

(24)

A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a Bizottság által 2006-ban javasolt felülvizsgálati tanácsadó tisztsége helyébe a főigazgató által az OLAF-on belül létrehozott felülvizsgálati eljárás lépett. A Felügyelő Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy ez az új eljárás teljes mértékben megfelel a módosított javaslat azon célkitűzésének, hogy tovább erősítse az érintett személyek eljárási jogait az OLAF vizsgálatai során. A felülvizsgálati eljárás ugyanis nem teszi lehetővé a vizsgálatok törvényességének rendszeres ellenőrzését, és nem is hoz létre megfelelő garanciákat az e feladattal megbízott személy(ek) függetlenségének biztosítása érdekében. Ezért a Felügyelő Bizottság azt javasolja, hogy az új rendelet tegye lehetővé a vizsgálatok törvényességének rendszeres belső ellenőrzését a vizsgálat pontosan meghatározott szakaszaiban, és ugyanakkor olyan panasztételi vagy felülvizsgálati eljárás kialakítását is, amelyet a Felügyelő Bizottságnak történő beszámolásra kötelezett független személynek kell végeznie.

3.2.1.   A vizsgálatok rendszeres törvényességi ellenőrzésének szükségessége

| (25) | Amint a Felügyelő Bizottság már korábban leszögezte (35), elsődlegesen az OLAF főigazgatójának és vezetőségének a feladata annak biztosítása, hogy tiszteletben tartsák vizsgálat alá vont személyek alapvető jogait és eljárási garanciáit. Ezért a főigazgató hatáskörébe tartozik a megfelelő belső ellenőrzések és nyomonkövetési mechanizmusok bevezetése. |
| --- | --- |

(25)

Amint a Felügyelő Bizottság már korábban leszögezte (35), elsődlegesen az OLAF főigazgatójának és vezetőségének a feladata annak biztosítása, hogy tiszteletben tartsák vizsgálat alá vont személyek alapvető jogait és eljárási garanciáit. Ezért a főigazgató hatáskörébe tartozik a megfelelő belső ellenőrzések és nyomonkövetési mechanizmusok bevezetése.

| (26) | A Felügyelő Bizottság úgy ítéli meg, hogy a módosított javaslat két okból nem teszi lehetővé ilyen rendszeres ellenőrzés kialakítását. Először is a felülvizsgálati eljárást kizárólag a vizsgálatban érintett személy kérésére indítanák meg. Azok az ügyek, amelyekben meg kell őrizni a vizsgálat bizalmas jellegét (és amikor az érintett személynek még magáról a vizsgálatról sincs tudomása), rendszeresen kikerülnének az ilyen típusú ellenőrzés alól. Másrészt a Bizottság által javasolt mechanizmus (amelyet azonban a Tanács nem fogadott el), vagyis egy belső szerv, amellyel a főigazgató konzultációt folytatna a vizsgálat különböző szakaszaiban (a vizsgálat elindításakor, lezárásakor, illetve akkor, amikor azt szükségesnek találja) (36), nem megfelelő fórum az érintett személy jogait ért esetleges sérelem orvoslására, mivel az összetétele, megbízatása és szerepe nincs egyértelműen meghatározva. |
| --- | --- |

(26)

A Felügyelő Bizottság úgy ítéli meg, hogy a módosított javaslat két okból nem teszi lehetővé ilyen rendszeres ellenőrzés kialakítását. Először is a felülvizsgálati eljárást kizárólag a vizsgálatban érintett személy kérésére indítanák meg. Azok az ügyek, amelyekben meg kell őrizni a vizsgálat bizalmas jellegét (és amikor az érintett személynek még magáról a vizsgálatról sincs tudomása), rendszeresen kikerülnének az ilyen típusú ellenőrzés alól. Másrészt a Bizottság által javasolt mechanizmus (amelyet azonban a Tanács nem fogadott el), vagyis egy belső szerv, amellyel a főigazgató konzultációt folytatna a vizsgálat különböző szakaszaiban (a vizsgálat elindításakor, lezárásakor, illetve akkor, amikor azt szükségesnek találja) (36), nem megfelelő fórum az érintett személy jogait ért esetleges sérelem orvoslására, mivel az összetétele, megbízatása és szerepe nincs egyértelműen meghatározva.

| (27) | Ezért a Felügyelő Bizottság támogatja azt az elképzelést, hogy az OLAF vizsgálatainak törvényességi ellenőrzését a jog és a vizsgálati eljárások terén jártas olyan OLAF-on belüli szakértők végezzék, akik valamely tagállamban igazságügyi beosztást is betölthetnek. A törvényességi ellenőrzést a vizsgálat kezdete és lezárása előtt, valamint az érintett tagállamoknak átadott információk elküldése előtt hajtanák végre (37). |
| --- | --- |

(27)

Ezért a Felügyelő Bizottság támogatja azt az elképzelést, hogy az OLAF vizsgálatainak törvényességi ellenőrzését a jog és a vizsgálati eljárások terén jártas olyan OLAF-on belüli szakértők végezzék, akik valamely tagállamban igazságügyi beosztást is betölthetnek. A törvényességi ellenőrzést a vizsgálat kezdete és lezárása előtt, valamint az érintett tagállamoknak átadott információk elküldése előtt hajtanák végre (37).

3.2.2.   A panasztételi mechanizmus szükségessége

| (28) | A Felügyelő Bizottság tisztában van azzal, hogy nehéz kiépíteni az OLAF vizsgálati intézkedései törvényességének értékelését végző független ellenőrzési rendszert. A Felügyelő Bizottság egyetértően veszi tudomásul a Számvevőszék azon véleményét, amely szerint hiányoznak a megfelelő garanciák a Bizottság által 2006-ban javasolt felülvizsgálati tanácsadó (38), valamint a 2011-es javaslat szerinti felülvizsgálati eljárással megbízott személy(ek) (39) függetlenségére. A Felügyelő Bizottság megismétli azt a nézetét, hogy az OLAF működését meghatározó általános struktúrán belül a Felügyelő Bizottság az egyetlen olyan szerv, amely megfelel ennek a követelménynek. Mindazonáltal sem a jelenlegi rendelet, sem a módosított javaslat nem ruházza a Felügyelő Bizottságra az egyedi panaszok elemzésének jogkörét. A testületnek inkább az a feladata, hogy rendszerszintű elemzéseket készítsen. Ezért a Felügyelő Bizottság szerint nyilvánvalóan egy független személyt kell megbízni e feladattal. |
| --- | --- |

(28)

A Felügyelő Bizottság tisztában van azzal, hogy nehéz kiépíteni az OLAF vizsgálati intézkedései törvényességének értékelését végző független ellenőrzési rendszert. A Felügyelő Bizottság egyetértően veszi tudomásul a Számvevőszék azon véleményét, amely szerint hiányoznak a megfelelő garanciák a Bizottság által 2006-ban javasolt felülvizsgálati tanácsadó (38), valamint a 2011-es javaslat szerinti felülvizsgálati eljárással megbízott személy(ek) (39) függetlenségére. A Felügyelő Bizottság megismétli azt a nézetét, hogy az OLAF működését meghatározó általános struktúrán belül a Felügyelő Bizottság az egyetlen olyan szerv, amely megfelel ennek a követelménynek. Mindazonáltal sem a jelenlegi rendelet, sem a módosított javaslat nem ruházza a Felügyelő Bizottságra az egyedi panaszok elemzésének jogkörét. A testületnek inkább az a feladata, hogy rendszerszintű elemzéseket készítsen. Ezért a Felügyelő Bizottság szerint nyilvánvalóan egy független személyt kell megbízni e feladattal.

| (29) | A Felügyelő Bizottság már korábban kifejtette a Bizottság által 2006-ban javasolt felülvizsgálati tanácsadói tisztség létrehozatalával kapcsolatos aggodalmait. Azonban a Felügyelő Bizottság elfogadhatónak tartaná egy független személy által végzett felülvizsgálati eljárás vagy panasztételi mechanizmus létrehozatalát, i. ha egyértelműbben határoznák meg e személy megbízatását és szerepét, hogy ne jöjjön létre átfedés a Felügyelő Bizottság feladat- és jogkörével; valamint ii. ha megfelelő garanciák biztosítanák e személy függetlenségét. Először is a Felügyelő Bizottság véleménye szerint e személyt nem csupán az OLAF-fal szembeni panaszok elemzésére kellene felhatalmazni, hanem a saját kezdeményezésére is eljárhatna, rendszeresen biztosítva, hogy az érintett számára nyújtott tájékoztatást megelőzően tiszteletben tartsák az eljárási jogokat azokban az esetekben, amikor elhalasztják azon kötelezettség teljesítését, hogy felkérjék az érintett személyt észrevételei megtételére, valamint a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított olyan ügyekben, amikor az érintett személyt nem tájékoztatták a vizsgálatról. A Felügyelő Bizottság úgy véli továbbá, hogy a felülvizsgálati eljárással megbízott személyt tájékoztatni kell az érintett személy és/vagy az érintett személyt alkalmazó intézmény tájékoztatásának elhalasztására irányuló valamennyi döntésről, hogy lehetősége nyíljon a saját kezdeményezésére eljárni. Ugyanis különösen ilyen körülmények esetén lehet fontos a közbeavatkozása. Mindez szükségtelenné tenné az érintett intézmény főtitkárának vagy elnökének beavatkozását. |
| --- | --- |

(29)

A Felügyelő Bizottság már korábban kifejtette a Bizottság által 2006-ban javasolt felülvizsgálati tanácsadói tisztség létrehozatalával kapcsolatos aggodalmait. Azonban a Felügyelő Bizottság elfogadhatónak tartaná egy független személy által végzett felülvizsgálati eljárás vagy panasztételi mechanizmus létrehozatalát, i. ha egyértelműbben határoznák meg e személy megbízatását és szerepét, hogy ne jöjjön létre átfedés a Felügyelő Bizottság feladat- és jogkörével; valamint ii. ha megfelelő garanciák biztosítanák e személy függetlenségét. Először is a Felügyelő Bizottság véleménye szerint e személyt nem csupán az OLAF-fal szembeni panaszok elemzésére kellene felhatalmazni, hanem a saját kezdeményezésére is eljárhatna, rendszeresen biztosítva, hogy az érintett számára nyújtott tájékoztatást megelőzően tiszteletben tartsák az eljárási jogokat azokban az esetekben, amikor elhalasztják azon kötelezettség teljesítését, hogy felkérjék az érintett személyt észrevételei megtételére, valamint a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított olyan ügyekben, amikor az érintett személyt nem tájékoztatták a vizsgálatról. A Felügyelő Bizottság úgy véli továbbá, hogy a felülvizsgálati eljárással megbízott személyt tájékoztatni kell az érintett személy és/vagy az érintett személyt alkalmazó intézmény tájékoztatásának elhalasztására irányuló valamennyi döntésről, hogy lehetősége nyíljon a saját kezdeményezésére eljárni. Ugyanis különösen ilyen körülmények esetén lehet fontos a közbeavatkozása. Mindez szükségtelenné tenné az érintett intézmény főtitkárának vagy elnökének beavatkozását.

| (30) | A felülvizsgálati eljárással megbízott személy előzetes bejelentés nélküli, automatikus és állandó hozzáféréssel rendelkezne az OLAF aktáihoz. Új rendelkezéseket vehetnének fel a rendeletbe annak biztosítása érdekében, hogy e személy tiszteletben tartsa a vizsgálatok bizalmas jellegét, és megfeleljen az adatvédelmi szabályoknak. A véleményeit meg kellene küldenie a főigazgatónak. E véleményekre – ha nem is volnának kötelező erejűek – a főigazgatónak indokolással ellátott választ kellene küldenie, amennyiben úgy dönt, hogy nem követi a megfogalmazott ajánlásokat. A Felügyelő Bizottságnak rendszeresen meg kell kapnia a panaszokat, valamint az azok elemzésével megbízott személy véleményeit. Ezenfelül, az említett személyt – teljes függetlensége érdekében – nem a főigazgató nevezné ki és nem tartozna annak felügyelete alá. E személy függetlensége illuzórikus volna abban az esetben, ha az értékelése vagy előléptetése a főigazgatótól függene. |
| --- | --- |

(30)

A felülvizsgálati eljárással megbízott személy előzetes bejelentés nélküli, automatikus és állandó hozzáféréssel rendelkezne az OLAF aktáihoz. Új rendelkezéseket vehetnének fel a rendeletbe annak biztosítása érdekében, hogy e személy tiszteletben tartsa a vizsgálatok bizalmas jellegét, és megfeleljen az adatvédelmi szabályoknak. A véleményeit meg kellene küldenie a főigazgatónak. E véleményekre – ha nem is volnának kötelező erejűek – a főigazgatónak indokolással ellátott választ kellene küldenie, amennyiben úgy dönt, hogy nem követi a megfogalmazott ajánlásokat. A Felügyelő Bizottságnak rendszeresen meg kell kapnia a panaszokat, valamint az azok elemzésével megbízott személy véleményeit. Ezenfelül, az említett személyt – teljes függetlensége érdekében – nem a főigazgató nevezné ki és nem tartozna annak felügyelete alá. E személy függetlensége illuzórikus volna abban az esetben, ha az értékelése vagy előléptetése a főigazgatótól függene.

3.3.   Az eljárási szabályzat elfogadása

| (31) | A Felügyelő Bizottság teljes mértékben támogatja azt az elképzelést, hogy az átláthatóság és a jogbiztonság erősítése céljából egyértelmű eljárási szabályzatot hozzanak létre. A Felügyelő Bizottság támogatja, hogy e szabályokat eljárási kódex helyett inkább eljárási kézikönyvbe foglalják (40). Egy eljárási kódex ugyanis mind az elfogadását, mind jövőbeni módosításait tekintve bonyolult eljárást igényelne, továbbá az elfogadásához időre, és mindhárom intézmény bevonására volna szükség. |
| --- | --- |

(31)

A Felügyelő Bizottság teljes mértékben támogatja azt az elképzelést, hogy az átláthatóság és a jogbiztonság erősítése céljából egyértelmű eljárási szabályzatot hozzanak létre. A Felügyelő Bizottság támogatja, hogy e szabályokat eljárási kódex helyett inkább eljárási kézikönyvbe foglalják (40). Egy eljárási kódex ugyanis mind az elfogadását, mind jövőbeni módosításait tekintve bonyolult eljárást igényelne, továbbá az elfogadásához időre, és mindhárom intézmény bevonására volna szükség.

4.   AZ OLAF FÜGGETLENSÉGÉNEK MEGERŐSÍTÉSE

4.1.   A Felügyelő Bizottság szerepének tisztázása

4.1.1.   A Felügyelő Bizottság szerepe

| (32) | A Felügyelő Bizottság elsődleges szerepe az OLAF függetlenségének megerősítése a vizsgálati hatáskör végrehajtásának rendszeres nyomon követésével. E szerep kiterjed (bár nem korlátozódik (41)) egyrészt az OLAF, valamint az intézmények, hivatalok, és ügynökségek, továbbá a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcsere működésének figyelemmel kísérésére, másrészt pedig az eljárási garanciák alkalmazásával és a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejlemények figyelemmel kísérésére. Emellett felöleli az OLAF tevékenysége hatékonyságának és a vizsgálatok eredményének nyomon követését. |
| --- | --- |

(32)

A Felügyelő Bizottság elsődleges szerepe az OLAF függetlenségének megerősítése a vizsgálati hatáskör végrehajtásának rendszeres nyomon követésével. E szerep kiterjed (bár nem korlátozódik (41)) egyrészt az OLAF, valamint az intézmények, hivatalok, és ügynökségek, továbbá a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcsere működésének figyelemmel kísérésére, másrészt pedig az eljárási garanciák alkalmazásával és a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejlemények figyelemmel kísérésére. Emellett felöleli az OLAF tevékenysége hatékonyságának és a vizsgálatok eredményének nyomon követését.

| (33) | A Felügyelő Bizottság örömmel fogadja az OLAF és az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek közötti információcsere működésének figyelemmel kísérésére vonatkozó új feladatot, és támogatja a Bizottság javaslatát, amely kiterjesztené e feladatot az OLAF és az illetékes tagállami hatóságok közötti információcsere működésére (42). |
| --- | --- |

(33)

A Felügyelő Bizottság örömmel fogadja az OLAF és az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek közötti információcsere működésének figyelemmel kísérésére vonatkozó új feladatot, és támogatja a Bizottság javaslatát, amely kiterjesztené e feladatot az OLAF és az illetékes tagállami hatóságok közötti információcsere működésére (42).

| (34) | A Felügyelő Bizottság emellett figyelemmel kíséri az eljárási garanciák alkalmazásával és a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejleményeket. Ezért a Felügyelő Bizottság határozottan ellenzi a 11. cikk (7) bekezdése b) pontjának új megfogalmazását (43). E módosítás figyelmen kívül hagyja a Franchet és Byk ügyben elismert azon szabályt, amely szerint a Felügyelő Bizottságnak szerepet kell játszania az OLAF vizsgálatai által érintett személyek jogainak védelmében. A Felügyelő Bizottság szerepe ugyanis csökkenne ezen a területen, mivel a főigazgató nem volna többé köteles rendszeresen tájékoztatni a Felügyelő Bizottságot, mielőtt információt továbbít a tagállamok igazságügyi hatóságainak, hanem csupán „időszakonként” tájékoztatná a testületet azokról az esetekről, amikor az információkat már továbbították az említett hatóságoknak (44). |
| --- | --- |

(34)

A Felügyelő Bizottság emellett figyelemmel kíséri az eljárási garanciák alkalmazásával és a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejleményeket. Ezért a Felügyelő Bizottság határozottan ellenzi a 11. cikk (7) bekezdése b) pontjának új megfogalmazását (43). E módosítás figyelmen kívül hagyja a Franchet és Byk ügyben elismert azon szabályt, amely szerint a Felügyelő Bizottságnak szerepet kell játszania az OLAF vizsgálatai által érintett személyek jogainak védelmében. A Felügyelő Bizottság szerepe ugyanis csökkenne ezen a területen, mivel a főigazgató nem volna többé köteles rendszeresen tájékoztatni a Felügyelő Bizottságot, mielőtt információt továbbít a tagállamok igazságügyi hatóságainak, hanem csupán „időszakonként” tájékoztatná a testületet azokról az esetekről, amikor az információkat már továbbították az említett hatóságoknak (44).

| (35) | A jelenlegi szabályozásnak megfelelően, a Felügyelő Bizottság – a főigazgató által nyújtott információk alapján – továbbra is figyelemmel kíséri a vizsgálatok eredményeit azokban az esetekben, amikor az intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal nem tette meg az OLAF által javasolt intézkedéseket. A Felügyelő Bizottság csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács javaslata szerint e tájékoztatás nem terjed ki azokra az esetekre, amikor az illetékes tagállami hatóságok mulasztották el az intézkedéseket (45). A Felügyelő Bizottság fontosnak tartja az ilyen mulasztás okainak (például időbeli korlátozás) értékelését, és így az OLAF függetlenségét érintő potenciális sérelem felderítését, valamint megfelelő ajánlások megfogalmazását. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint egyértelmű, hogy figyelemmel kell kísérni az OLAF vizsgálatainak eredményeit, és a testület kiválóan alkalmas e feladat elvégzésére. A Felügyelő Bizottságnak komoly kétségei vannak a tekintetben, hogy megfelelő megoldás lenne-e, ha a véleménycsere volna az egyetlen fórum az OLAF vizsgálatokkal kapcsolatos tevékenységének hatékonyságára vonatkozó kérdés megvitatására (46). |
| --- | --- |

(35)

A jelenlegi szabályozásnak megfelelően, a Felügyelő Bizottság – a főigazgató által nyújtott információk alapján – továbbra is figyelemmel kíséri a vizsgálatok eredményeit azokban az esetekben, amikor az intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal nem tette meg az OLAF által javasolt intézkedéseket. A Felügyelő Bizottság csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács javaslata szerint e tájékoztatás nem terjed ki azokra az esetekre, amikor az illetékes tagállami hatóságok mulasztották el az intézkedéseket (45). A Felügyelő Bizottság fontosnak tartja az ilyen mulasztás okainak (például időbeli korlátozás) értékelését, és így az OLAF függetlenségét érintő potenciális sérelem felderítését, valamint megfelelő ajánlások megfogalmazását. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint egyértelmű, hogy figyelemmel kell kísérni az OLAF vizsgálatainak eredményeit, és a testület kiválóan alkalmas e feladat elvégzésére. A Felügyelő Bizottságnak komoly kétségei vannak a tekintetben, hogy megfelelő megoldás lenne-e, ha a véleménycsere volna az egyetlen fórum az OLAF vizsgálatokkal kapcsolatos tevékenységének hatékonyságára vonatkozó kérdés megvitatására (46).

4.1.2.   A Felügyelő Bizottság támogatása

| (36) | A Felügyelő Bizottság csalódottságának ad hangot amiatt, hogy felelősségi körének bővülése és szerepének tisztázása nem jár együtt a testületnek és titkárságának nyújtott megfelelő támogatással. A Felügyelő Bizottság ismételten hangsúlyozza az előző, 3/2010. sz. számú véleményében a testület erőforrásaival kapcsolatosan (az OLAF által továbbított információk, a Felügyelő Bizottság adatokhoz való hozzáférése, a testület titkársága) megfogalmazott azon aggodalmait és észrevételeit, miszerint az említett erőforrásoknak megfelelőnek és alkalmasnak kell lenniük arra, hogy a testület betölthesse a szerepét és teljes függetlenségének megőrzése mellett láthassa el a feladatait. |
| --- | --- |

(36)

A Felügyelő Bizottság csalódottságának ad hangot amiatt, hogy felelősségi körének bővülése és szerepének tisztázása nem jár együtt a testületnek és titkárságának nyújtott megfelelő támogatással. A Felügyelő Bizottság ismételten hangsúlyozza az előző, 3/2010. sz. számú véleményében a testület erőforrásaival kapcsolatosan (az OLAF által továbbított információk, a Felügyelő Bizottság adatokhoz való hozzáférése, a testület titkársága) megfogalmazott azon aggodalmait és észrevételeit, miszerint az említett erőforrásoknak megfelelőnek és alkalmasnak kell lenniük arra, hogy a testület betölthesse a szerepét és teljes függetlenségének megőrzése mellett láthassa el a feladatait.

| (37) | A Felügyelő Bizottság nyomonkövetési szerepét a főigazgató által nyújtott információk és a felülvizsgálati eljárással megbízott személy(ek) által rendszeresen elkészített vélemények és elemzési jelentések figyelembevételével látja el (47). |
| --- | --- |

(37)

A Felügyelő Bizottság nyomonkövetési szerepét a főigazgató által nyújtott információk és a felülvizsgálati eljárással megbízott személy(ek) által rendszeresen elkészített vélemények és elemzési jelentések figyelembevételével látja el (47).

| (38) | A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a 7b. cikk (5) bekezdése nem áll összhangban a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjával: jóllehet a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a Felügyelő Bizottság, „[...] a felülvizsgálati eljárással megbízott személy(ek) által rendszeresen elkészített és elemzési jelentések fényében figyelemmel kíséri az eljárási garanciák alkalmazásával és a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejleményeket”, a 7b. cikk (5) bekezdés megemlíti, hogy e személy vagy személyek „rendszeres statisztikai és elemző jelentéseket nyújtanak be” a Felügyelő Bizottságnak, viszont nem tesz említést az érintett személy kérelmére kiadott véleményekről
   (48). Az említett személy vagy személyek rendszeres jelentéstételi kötelezettsége nem azonos azzal a kötelezettséggel, hogy minden egyes véleményt meg kell küldeniük a Felügyelő Bizottságnak, ahogyan az kívánatos volna. |
| --- | --- |

(38)

A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a 7b. cikk (5) bekezdése nem áll összhangban a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjával: jóllehet a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a Felügyelő Bizottság, „[...] a felülvizsgálati eljárással megbízott személy(ek) által rendszeresen elkészített és elemzési jelentések fényében figyelemmel kíséri az eljárási garanciák alkalmazásával és a vizsgálatok időtartamával kapcsolatos fejleményeket”, a 7b. cikk (5) bekezdés megemlíti, hogy e személy vagy személyek „rendszeres statisztikai és elemző jelentéseket nyújtanak be” a Felügyelő Bizottságnak, viszont nem tesz említést az érintett személy kérelmére kiadott véleményekről
   (48). Az említett személy vagy személyek rendszeres jelentéstételi kötelezettsége nem azonos azzal a kötelezettséggel, hogy minden egyes véleményt meg kell küldeniük a Felügyelő Bizottságnak, ahogyan az kívánatos volna.

| (39) | Ezenfelül a Felügyelő Bizottság – a fentiekben kifejtett okokból – nem ért egyet azzal a javaslattal, amely szerint többé nem kapna rendszeres tájékoztatást, amikor az ügyet a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbították. |
| --- | --- |

(39)

Ezenfelül a Felügyelő Bizottság – a fentiekben kifejtett okokból – nem ért egyet azzal a javaslattal, amely szerint többé nem kapna rendszeres tájékoztatást, amikor az ügyet a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbították.

| (40) | A Felügyelő Bizottság kiemeli, hogy független testületként nem végezheti a munkáját kizárólag az OLAF-tól kapott tájékoztatás alapján, és nem is szabad így tennie. A Felügyelő Bizottság saját elemzéseit nem pusztán az OLAF-tól kapott dokumentumok és információk, hanem az általa e célból szükségesnek tartott bármely dokumentum felhasználásával készíti el. A módosított javaslat 11. cikkének (1) bekezdése csupán részben veszi figyelembe a Felügyelő Bizottságnak – a 3/2010. sz. véleményében kifejtett – azon igényét, hogy hozzáférhessen az OLAF birtokában lévő adatokhoz és információkhoz (49). A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy ez a rendelkezés nem elegendő ahhoz, hogy megfelelő nyomon követést végezhessen, és ezáltal felderíthesse az OLAF függetlenségét érintő potenciális sérelmeket, mivel a Felügyelő Bizottságnak az információkhoz való hozzáférését, a főigazgató mérlegelésére bíznák (50). Ezért a Felügyelő Bizottságnak állandó és bejelentés nélküli hozzáféréssel kell rendelkeznie az OLAF lezárt aktáihoz. A folyamatban lévő vizsgálatokba való beavatkozás elkerülése érdekében a Felügyelő Bizottság írásbeli kérésre tekinthetne be a nyitott aktákba. |
| --- | --- |

(40)

A Felügyelő Bizottság kiemeli, hogy független testületként nem végezheti a munkáját kizárólag az OLAF-tól kapott tájékoztatás alapján, és nem is szabad így tennie. A Felügyelő Bizottság saját elemzéseit nem pusztán az OLAF-tól kapott dokumentumok és információk, hanem az általa e célból szükségesnek tartott bármely dokumentum felhasználásával készíti el. A módosított javaslat 11. cikkének (1) bekezdése csupán részben veszi figyelembe a Felügyelő Bizottságnak – a 3/2010. sz. véleményében kifejtett – azon igényét, hogy hozzáférhessen az OLAF birtokában lévő adatokhoz és információkhoz (49). A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy ez a rendelkezés nem elegendő ahhoz, hogy megfelelő nyomon követést végezhessen, és ezáltal felderíthesse az OLAF függetlenségét érintő potenciális sérelmeket, mivel a Felügyelő Bizottságnak az információkhoz való hozzáférését, a főigazgató mérlegelésére bíznák (50). Ezért a Felügyelő Bizottságnak állandó és bejelentés nélküli hozzáféréssel kell rendelkeznie az OLAF lezárt aktáihoz. A folyamatban lévő vizsgálatokba való beavatkozás elkerülése érdekében a Felügyelő Bizottság írásbeli kérésre tekinthetne be a nyitott aktákba.

| (41) | A Felügyelő Bizottság tagjait feladataik ellátása során a titkárság segíti. Jóllehet a titkárságot az OLAF biztosítja, teljesen függetlenül végzi a munkáját a Felügyelő Bizottság elnökének és tagjainak felügyelete alatt. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint titkárságának független működése (51) megköveteli, hogy maga a szabályozás szövege nyújtson erre további garanciákat: a titkárságot megfelelő személyzettel kell ellátni; a titkárság tagjait – a rendelet feltételei szerint – az OLAF főigazgatójától eltérő kinevező hatóságnak kell kineveznie a Felügyelő Bizottság javaslata alapján; a tagokat kizárólag a Felügyelő Bizottságnak kell rendszeresen értékelnie (52); a tagoknak lojálisan, és a Felügyelő Bizottság kizárólagos utasításainak teljes tiszteletben tartásával kell eljárniuk. A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy – a felülvizsgálati eljárással megbízott személy esetéhez hasonlóan – a titkárság, és következtetésképpen a Felügyelő Bizottság, függetlenségére vonatkozó követelmény illuzórikus, amennyiben a nyomon követendő szolgálat nevezi ki, igazgatja és lépteti elő a titkárság alkalmazottait. |
| --- | --- |

(41)

A Felügyelő Bizottság tagjait feladataik ellátása során a titkárság segíti. Jóllehet a titkárságot az OLAF biztosítja, teljesen függetlenül végzi a munkáját a Felügyelő Bizottság elnökének és tagjainak felügyelete alatt. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint titkárságának független működése (51) megköveteli, hogy maga a szabályozás szövege nyújtson erre további garanciákat: a titkárságot megfelelő személyzettel kell ellátni; a titkárság tagjait – a rendelet feltételei szerint – az OLAF főigazgatójától eltérő kinevező hatóságnak kell kineveznie a Felügyelő Bizottság javaslata alapján; a tagokat kizárólag a Felügyelő Bizottságnak kell rendszeresen értékelnie (52); a tagoknak lojálisan, és a Felügyelő Bizottság kizárólagos utasításainak teljes tiszteletben tartásával kell eljárniuk. A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy – a felülvizsgálati eljárással megbízott személy esetéhez hasonlóan – a titkárság, és következtetésképpen a Felügyelő Bizottság, függetlenségére vonatkozó követelmény illuzórikus, amennyiben a nyomon követendő szolgálat nevezi ki, igazgatja és lépteti elő a titkárság alkalmazottait.

4.2.   A főigazgató szerepének tisztázása

| (42) | Bár a Felügyelő Bizottság elégedett a főigazgatói tisztség betöltésére irányuló azon felvételi eljárás módjával, amelyre az előző főigazgató elhunyta után került sor, megjegyzi, hogy a folyamat rendkívül hosszú időt vett igénybe, és ezért azt ajánlja, hogy a rendeletben viszonylag rövid határidőt állapítsanak meg az e tisztségre történő jövőbeni kinevezések tekintetében. |
| --- | --- |

(42)

Bár a Felügyelő Bizottság elégedett a főigazgatói tisztség betöltésére irányuló azon felvételi eljárás módjával, amelyre az előző főigazgató elhunyta után került sor, megjegyzi, hogy a folyamat rendkívül hosszú időt vett igénybe, és ezért azt ajánlja, hogy a rendeletben viszonylag rövid határidőt állapítsanak meg az e tisztségre történő jövőbeni kinevezések tekintetében.

4.2.1.   Hatáskör-átruházás és helyettesítés

| (43) | A Felügyelő Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy nem veszélyezteti a vizsgálatok független lefolytatását a főigazgató azon jogköre, hogy funkcióinak ellátását az OLAF személyzetének egy vagy több tagjára ruházhatja át. A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy az átruházható funkciók közvetlenül kapcsolódhatnak a vizsgálatok lefolytatásához (53). Ezért az e funkciók ellátásával megbízott személy(ek)nek teljes mértékben függetlenül, a főigazgatóval azonos módon kell eljárniuk. |
| --- | --- |

(43)

A Felügyelő Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy nem veszélyezteti a vizsgálatok független lefolytatását a főigazgató azon jogköre, hogy funkcióinak ellátását az OLAF személyzetének egy vagy több tagjára ruházhatja át. A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy az átruházható funkciók közvetlenül kapcsolódhatnak a vizsgálatok lefolytatásához (53). Ezért az e funkciók ellátásával megbízott személy(ek)nek teljes mértékben függetlenül, a főigazgatóval azonos módon kell eljárniuk.

| (44) | Fontos, hogy biztosítsák az OLAF független vizsgálatainak folyamatosságát annak révén, hogy a létrehozzák a főigazgató-helyettesi funkciót, amely a főigazgató helyettesítésére szolgál, amennyiben az utóbbi lemond, nyugdíjba vonul, betegszabadságon van, vagy egyéb okból nem tudja ellátni a kötelezettségeit. A helyettest az igazgatók közül kell választani a három intézmény egyetértése alapján. |
| --- | --- |

(44)

Fontos, hogy biztosítsák az OLAF független vizsgálatainak folyamatosságát annak révén, hogy a létrehozzák a főigazgató-helyettesi funkciót, amely a főigazgató helyettesítésére szolgál, amennyiben az utóbbi lemond, nyugdíjba vonul, betegszabadságon van, vagy egyéb okból nem tudja ellátni a kötelezettségeit. A helyettest az igazgatók közül kell választani a három intézmény egyetértése alapján.

4.2.2.   A főigazgatóval konzultációt folytató belső szerv

| (45) | A Felügyelő Bizottság támogatja a módosított javaslat 12. cikkének (6) bekezdését, amely kötelezővé teszi a főigazgató számára, hogy konzultációt folytasson egy belső szervvel vizsgálat elindításakor, lezárásakor, illetve akkor, amikor azt szükségesnek találja. E támogatást azonban csak annyiban adjuk meg, amennyiben megfelelő garanciákkal egészítik ki a szöveget a szükséghelyzetben esetlegesen előforduló késlekedés elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(45)

A Felügyelő Bizottság támogatja a módosított javaslat 12. cikkének (6) bekezdését, amely kötelezővé teszi a főigazgató számára, hogy konzultációt folytasson egy belső szervvel vizsgálat elindításakor, lezárásakor, illetve akkor, amikor azt szükségesnek találja. E támogatást azonban csak annyiban adjuk meg, amennyiben megfelelő garanciákkal egészítik ki a szöveget a szükséghelyzetben esetlegesen előforduló késlekedés elkerülése érdekében.

4.3.   A véleménycsere létrehozása

| (46) | A Felügyelő Bizottság támogatja azt az elképzelést, hogy politikai szintű véleménycserét (54) hozzanak létre az OLAF vizsgálati politikájának megvitatására, amennyiben annak célja az OLAF tevékenységeinek támogatása, és nem sérti a Hivatal működési függetlenségét. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint veszélyeztethetné a főigazgató függetlenségét, ha arra köteleznék az OLAF-ot, hogy a véleménycsere során kifejtett álláspontokat figyelembe véve tegye meg a megfelelő lépéseket. Ily módon az intézmények nyomás alá helyezhetnék a főigazgatót, különösen az OLAF vizsgálati politikájára vonatkozó stratégiai prioritások meghatározása tekintetében (55). Ezenfelül a Felügyelő Bizottság határozottan ellenzi a Tanács által tett módosítást, amely meggyőződése szerint súlyosan sértheti az OLAF függetlenségét, mivel jelentősen módosítja a 11a. cikk (1) bekezdésének tartalmát olyan módon, hogy a Felügyelő Bizottság részvétele nem minden alkalommal lenne kötelező ezeken a véleménycseréken (56). |
| --- | --- |

(46)

A Felügyelő Bizottság támogatja azt az elképzelést, hogy politikai szintű véleménycserét (54) hozzanak létre az OLAF vizsgálati politikájának megvitatására, amennyiben annak célja az OLAF tevékenységeinek támogatása, és nem sérti a Hivatal működési függetlenségét. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint veszélyeztethetné a főigazgató függetlenségét, ha arra köteleznék az OLAF-ot, hogy a véleménycsere során kifejtett álláspontokat figyelembe véve tegye meg a megfelelő lépéseket. Ily módon az intézmények nyomás alá helyezhetnék a főigazgatót, különösen az OLAF vizsgálati politikájára vonatkozó stratégiai prioritások meghatározása tekintetében (55). Ezenfelül a Felügyelő Bizottság határozottan ellenzi a Tanács által tett módosítást, amely meggyőződése szerint súlyosan sértheti az OLAF függetlenségét, mivel jelentősen módosítja a 11a. cikk (1) bekezdésének tartalmát olyan módon, hogy a Felügyelő Bizottság részvétele nem minden alkalommal lenne kötelező ezeken a véleménycseréken (56).

---

(1)  Módosított javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2011) 135 végleges – COD 2006/0084).

1

(2)  Lásd a Tanács által módosított, 2011. június 28-i szöveget.

2

(3)  Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006) 244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)) (HL C 16. E, 2010.1.22., 201. o.).

3

(4)  2/2006. sz. vélemény; 3/2010. sz. vélemény a Bizottság vitaanyagáról.

4

(5)  6/2011. sz. vélemény (az EUMSZ 325. cikke szerint) módosított javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról és az 1074/1999/Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL C 254., 2011.8.30., 1. o.).

5

(6)  2011. június 1-jén elfogadott vélemény.

6

(7)  1. cikk.

7

(8)  Az 1. cikk előírja, hogy az OLAF „igazgatási vizsgálatokat folytat le a csalás, korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő egyéb más jogellenes tevékenységek elleni küzdelem céljából. E célból feltárja a szakmai feladatok teljesítéséhez kapcsolódó súlyos eseteket, mint például az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai kötelességeinek olyan mértékű elhanyagolása vagy elmulasztása, amely fegyelmi vagy – az esettől függően – büntetőeljárást vonhat maga után, illetve a kötelezettségeknek a nem a személyzeti szabályzat és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek rendelkezéseinek hatálya alá tartozó intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek iroda- vagy ügynökségvezetői, illetve tagjai általi, a fentiekkel egyenértékű elmulasztásának esetei.”

8

Unió pénzügyi érdekeit sértő

E célból

(9)  Például az Európai Csalás Elleni Hivatal létrehozásáról szóló, 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat az alábbiakra hatalmazza fel a Hivatalt: „a szakmai feladatok teljesítéséhez kapcsolódó, súlyosnak minősülő tények kivizsgálása, amelyek a Közösségek tisztviselői és alkalmazottai kötelességeinek feltehetően fegyelmi vagy adott esetben büntetőeljárást eredményező elhanyagolásának vagy elmulasztásának minősülnek, vagy olyan jogellenes cselekedetnek minősülnek, amelyeket hasonló módon intézmények és szervek tagjai, szervek vezetői vagy intézmények és szervek személyzetének olyan tagjai követtek el, amelyekre nem érvényes az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata és a Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek.” (2. cikk) E megközelítést a (6) preambulumbekezdés is megerősíti, amely azt hangsúlyozza, hogy „mivel a Hivatal feladatainak a pénzügyi érdekek védelme mellett és azon túlmenően ki kell terjedniük minden tevékenységre, amely a Közösség pénzügyi érdekeinek feltehetően igazgatási vagy büntetőeljárásokhoz vezető jogellenes cselekményekkel szembeni védelméhez kapcsolódik”. Emellett a személyzeti szabályzat 86. cikke felhatalmazza az OLAF-ot, hogy igazgatási vizsgálatot indítson annak igazolására, hogy az e személyzeti szabályzat szerinti kötelezettségek valamely tisztviselő vagy volt tisztviselő általi megsértése valóban megtörtént.

9

(10)  Lásd a Felügyelő Bizottság 4/2010. sz. véleményét.

10

(11)  Lásd a Bizottság javaslata 5. cikkének (4) bekezdését.

11

(12)  A Bizottság javaslata 6. cikkének (6) bekezdése.

12

(13)  Amint a Tanács javaslata megfogalmazta.

13

(14)  Amint azt az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése jelenleg kimondja.

14

(15)  A módosított javaslat 7b. cikkének (3) bekezdése és 6. cikkének (4) bekezdése.

15

(16)  A módosított javaslat 11. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (8) bekezdése.

16

(17)  A 7b. cikk szerint a felülvizsgálati eljárással megbízott személy csak a főigazgatóval közli a véleményét, és indoklással ellátott válaszát megküldi az érintett személynek.

17

(18)  Az 1073/1999/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése.

18

(19)  Az Európai Bizottság javaslatának szövege a következő: „Olyan kivételes esetekben, amikor a vizsgálat bizalmas jellege nem biztosítható, a Hivatalnak megfelelő alternatív értesítési csatornákat kell használnia.”

19

(20)  A módosított javaslat 6. cikkének (5) bekezdése.

20

(21)  A módosított javaslat 9. cikkének (4) bekezdése.

21

(22)  A módosított javaslat 11. cikke (7) bekezdésének a) pontja.

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Bizottság javaslata 3. cikkének (4) bekezdése.

24

(25)  A Tanács javaslata 3. cikkének (4) bekezdése.

25

(26)  A módosított javaslat 10. cikkének (1) bekezdése.

26

(27)  A módosított javaslat 10. cikkének (2) bekezdése.

27

(28)  Az Európai Bizottság javaslata 9. cikkének (5) bekezdése. A Tanács javaslata belső igazgatási intézkedéseket – kiváltképpen fegyelmi és pénzügyi szankciókat – helyez kilátásba.

28

(29)  A módosított javaslat 2. cikke.

29

(30)  Lásd az Európai Bizottság javaslata 9. cikkének (3) bekezdését, valamint a Tanács javaslata 9. cikke (4) bekezdésének a) pontját.

30

(31)  Lásd az Európai Bizottság javaslata 11. cikke (7) bekezdésének a) pontját. A Tanács csupán az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek vonatkozásában tartotta fent ezt a kötelezettséget, és törölte a tagállami hatóságokra történő hivatkozást.

31

(32)  A Tanács jelentős mértékben módosította ezt a cikket.

32

(33)  A Felügyelő Bizottság 5/2010. sz. véleménye.

33

(34)  A 7a. cikk (4) bekezdése.

34

(35)  A Felügyelő Bizottság 3/2010. sz. véleménye.

35

(36)  Lásd az Európai Bizottság javaslata 12. cikkének (6) bekezdését.

36

(37)  A 2008. évi parlamenti állásfoglalás 14. cikke.

37

(38)  Lásd a 2/2006. sz. véleményt.

38

(39)  Lásd a Számvevőszék 6/2011. sz. véleményének 15. és 37–40. pontját.

39

(40)  A parlamenti állásfoglalás 15. cikkében javasoltnak megfelelően.

40

(41)  A módosított javaslat 11. cikke (1) bekezdésének második mondata leszögezi, hogy „a Felügyelő Bizottság különösen figyelemmel kíséri a(z) [...] információcsere működését”.

41

különösen

(42)  A Tanács törölte az OLAF és az illetékes tagállami hatóságok közötti információcsere működésének figyelemmel kísérésére vonatkozó hivatkozást.

42

(43)  „A főigazgató időszakonként tájékoztatja a Felügyelő Bizottságot a következő esetekről: [...] b) ha információt továbbítottak a tagállamok igazságügyi hatóságainak, és ha a főigazgató úgy döntött, hogy a 9. cikk (5) bekezdésének megfelelően nem továbbít egy belső vizsgálatról szóló információt az érintett nemzeti igazságügyi hatóságoknak.”

43

(44)  Lásd a Számvevőszék 6/2011. sz. véleményének 45. pontját.

44

(45)  A Tanács javaslata 11. cikke (7) bekezdésének a) pontja.

45

(46)  A módosított javaslat 11. cikke (2) bekezdésének f) pontja.

46

(47)  A módosított javaslat 11. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (7) bekezdése.

47

(48)  Ugyanis a 7b. cikk (3) bekezdése szerint a felülvizsgálati eljárással megbízott személy vagy személyek csak a főigazgatóval közlik véleményüket, és indoklással ellátott válaszukat (vagyis nem a véleményt) megküldik az érintett személynek.

48

(vagyis nem a véleményt)

(49)  A Felügyelő Bizottság 3/2010. sz. véleményének 2.2.3. pontja. A 11. cikk (1) bekezdésének utolsó mondata ugyanis leszögezi, hogy a Felügyelő Bizottság megfelelően indokolt esetben további információkat kérhet a Hivataltól a vizsgálatokra vonatkozóan, anélkül azonban, hogy a vizsgálati eljárások végrehajtásába beavatkozna.

49

(50)  A Számvevőszék hasonló véleményen van (lásd 6/2011. sz. véleményének 43. pontját).

50

(51)  Amint a módosított javaslat (17) preambulumbekezdése előírja.

51

(52)  A Számvevőszék 6/2011. sz. véleménye szerint a főigazgató nem nevezheti ki Felügyelő Bizottság titkárságának tagjait, és a kinevezés nem történhet a főigazgató felügyelete alatt (44. pont).

52

(53)  Az átruházható funkciók különösen az alábbiak: a vizsgálat megindítására vonatkozó döntés (5. cikk), vagy a vizsgálatok irányítása (a 6. cikk (1) bekezdése).

53

(54)  E véleménycsere lépett a reform korábbi szövegeiben javasolt intézményközi párbeszéd helyébe.

54

(55)  A módosított javaslat 11a. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

55

(56)  A bizottsági javaslat 11a. cikke (1) bekezdésének megfogalmazása a következő: „Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság időszakonként valamelyik említett intézmény, a Hivatal vagy a Felügyelő Bizottság kérésére találkozót tart politikai szintű véleménycsere céljából, hogy megvitassák a Hivatal vizsgálati politikáját.” E szöveget a Tanács a következőképpen módosította: „Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság időszakonként találkozót tart a Hivatallal vagy a Felügyelő Bizottsággal politikai szintű véleménycsere céljából, hogy megvitassák a Hivatal vizsgálati politikáját.” Az utóbbi megfogalmazás úgy értelmezhető, hogy meghagyja az intézményeknek azt a lehetőséget, hogy kizárólag a Hivatallal találkozzanak, anélkül hogy szükség volna a Felügyelő Bizottság jelenlétére.

56

valamelyik említett intézmény

kérésére

---

VII. MELLÉKLET

5/2011. sz. VÉLEMÉNY

A további intézkedés nélkül lezárt belső vizsgálatokat követően készített zárójelentések továbbítása az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által az intézmények felé

Brüsszel, 2011. november 17.

TARTALOM

Előzmények

| A — | Az ügyiratok elemzése |
| --- | --- |

A —

| B — | A további intézkedés nélkül lezárt belső vizsgálatokat követően készített zárójelentések továbbításának jogalapja |
| --- | --- |

B —

| a) | Az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése |
| --- | --- |

a)

| b) | Az OLAF és a Bizottság között létrejött egyetértési megállapodás 7. cikke |
| --- | --- |

b)

| C — | Az uniós joggal való összeegyeztethetőség |
| --- | --- |

C —

| a) | Összeegyeztethetőség a vizsgálatok titkosságának követelményével |
| --- | --- |

a)

| b) | Összeegyeztethetőség az adatvédelmi szabályokkal |
| --- | --- |

b)

Következtetések és ajánlások

ELŐZMÉNYEK

| (1) | Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső igazgatási vizsgálatokat folytat a csalások, a korrupció és az Európai Közösség pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenységek feltárása céljából. Az OLAF továbbá vizsgálatot indít az olyan esetekben is, amikor feltételezhető, hogy az EU tisztviselői és egyéb alkalmazottai a kötelességeiket oly mértékben elhanyagolták vagy elmulasztották, hogy az fegyelmi vagy büntetőeljárást vonhat maga után (1). Amennyiben arra utaló bizonyítékok merülnek fel, hogy ilyen eset előfordult, az OLAF jelentést tesz a vizsgálat eredményeiről a megfelelő hatóságoknál a fegyelmi, igazgatási, pénzügyi vagy – amennyiben szükséges – igazságügyi intézkedések megtétele céljából. A belső vizsgálatot követően összeállított jelentéseket és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot megküldik az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek (2). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső igazgatási vizsgálatokat folytat a csalások, a korrupció és az Európai Közösség pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenységek feltárása céljából. Az OLAF továbbá vizsgálatot indít az olyan esetekben is, amikor feltételezhető, hogy az EU tisztviselői és egyéb alkalmazottai a kötelességeiket oly mértékben elhanyagolták vagy elmulasztották, hogy az fegyelmi vagy büntetőeljárást vonhat maga után (1). Amennyiben arra utaló bizonyítékok merülnek fel, hogy ilyen eset előfordult, az OLAF jelentést tesz a vizsgálat eredményeiről a megfelelő hatóságoknál a fegyelmi, igazgatási, pénzügyi vagy – amennyiben szükséges – igazságügyi intézkedések megtétele céljából. A belső vizsgálatot követően összeállított jelentéseket és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot megküldik az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek (2).

| (2) | Az OLAF az eddigi gyakorlata szerint kizárólag azokat a belső vizsgálatokról készített jelentéseket továbbította, amelyeket további intézkedés követett. Amennyiben a belső vizsgálatok anélkül zárultak le, hogy további intézkedések megtételére lett volna szükség, az OLAF értesítést (3) küldött az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség számára, amelyben tájékoztatta az ügy nyomon követés nélküli lezárásáról (4). |
| --- | --- |

(2)

Az OLAF az eddigi gyakorlata szerint kizárólag azokat a belső vizsgálatokról készített jelentéseket továbbította, amelyeket további intézkedés követett. Amennyiben a belső vizsgálatok anélkül zárultak le, hogy további intézkedések megtételére lett volna szükség, az OLAF értesítést (3) küldött az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség számára, amelyben tájékoztatta az ügy nyomon követés nélküli lezárásáról (4).

| (3) | A Felügyelő Bizottság (a továbbiakban: FB) tudomásul vette, hogy az OLAF úgy döntött, eleget tesz „[az Európai Bizottság] azon kérésének, hogy nyújtsa be számára a további intézkedés nélkül lezárt valamennyi zárójelentést is”. Az OLAF továbbá úgy döntött, hogy tájékoztatja „a többi intézményt arról, hogy az esetükben is hasonló eljárást alkalmaz, amennyiben azok másképpen nem kérik” (5). |
| --- | --- |

(3)

A Felügyelő Bizottság (a továbbiakban: FB) tudomásul vette, hogy az OLAF úgy döntött, eleget tesz „[az Európai Bizottság] azon kérésének, hogy nyújtsa be számára a további intézkedés nélkül lezárt valamennyi zárójelentést is”. Az OLAF továbbá úgy döntött, hogy tájékoztatja „a többi intézményt arról, hogy az esetükben is hasonló eljárást alkalmaz, amennyiben azok másképpen nem kérik” (5).

| (4) | Az FB értelmezése szerint tehát a további intézkedés nélkül lezárt belső vizsgálatokat követően készített zárójelentések megküldése mostantól kezdve automatikussá válik, amelyre minden egyes vizsgálat után szisztematikusan sor kerül. Az FB ezért e gyakorlat értékelésének elvégzése mellett döntött, amelynek kifejezetten annak megállapítása a célja, hogy az új módszer veszélyezteti-e az OLAF vizsgálati függetlenségét. Az FB 17 olyan, további intézkedés nélkül lezárt belső ügyet vizsgált meg, amelynek zárójelentését továbbították az érintett intézmények és szervek részére. Értékelte nevezetesen a továbbítások jogalapját, valamint e gyakorlat uniós joggal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(4)

Az FB értelmezése szerint tehát a további intézkedés nélkül lezárt belső vizsgálatokat követően készített zárójelentések megküldése mostantól kezdve automatikussá válik, amelyre minden egyes vizsgálat után szisztematikusan sor kerül. Az FB ezért e gyakorlat értékelésének elvégzése mellett döntött, amelynek kifejezetten annak megállapítása a célja, hogy az új módszer veszélyezteti-e az OLAF vizsgálati függetlenségét. Az FB 17 olyan, további intézkedés nélkül lezárt belső ügyet vizsgált meg, amelynek zárójelentését továbbították az érintett intézmények és szervek részére. Értékelte nevezetesen a továbbítások jogalapját, valamint e gyakorlat uniós joggal való összeegyeztethetőségét.

A —   AZ ÜGYIRATOK ELEMZÉSE

| (5) | Az ügyiratok vizsgálatakor az FB két olyan feljegyzést talált, amelyet az Európai Bizottság Főtitkársága küldött az OLAF részére. Az első feljegyzés szövege a következő: „Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l’OLAF ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services” (6). A Főtitkárság ebben a feljegyzésben jelzi, hogy a zárójelentés továbbítását az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése írja elő. A második feljegyzés (7) visszautal az elsőre, „par laquelle je [az Európai Bizottság Főtitkára] rappelais l’obligation faite à l’OLAF par le Règlement 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite” (8). |
| --- | --- |

(5)

Az ügyiratok vizsgálatakor az FB két olyan feljegyzést talált, amelyet az Európai Bizottság Főtitkársága küldött az OLAF részére. Az első feljegyzés szövege a következő: „Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l’OLAF ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services” (6). A Főtitkárság ebben a feljegyzésben jelzi, hogy a zárójelentés továbbítását az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése írja elő. A második feljegyzés (7) visszautal az elsőre, „par laquelle je [az Európai Bizottság Főtitkára] rappelais l’obligation faite à l’OLAF par le Règlement 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite” (8).

| (6) | A fenti esetek elemzését követően a Főtitkárság a következőket állapította meg:






  — | az OLAF e vizsgálatokat anélkül zárta le, hogy bármilyen további intézkedésre került volna sor, mivel az állítólagos szabálytalanságok vagy csalások gyanúja megalapozatlannak bizonyult, |
| --- | --- | --- |

(6)

A fenti esetek elemzését követően a Főtitkárság a következőket állapította meg:

—

az OLAF e vizsgálatokat anélkül zárta le, hogy bármilyen további intézkedésre került volna sor, mivel az állítólagos szabálytalanságok vagy csalások gyanúja megalapozatlannak bizonyult,

| — | az OLAF továbbította a vizsgálatokat követően készült zárójelentéseket az Európai Bizottságnak, válaszul annak ilyen irányú kérésére, |
| --- | --- |

—

az OLAF továbbította a vizsgálatokat követően készült zárójelentéseket az Európai Bizottságnak, válaszul annak ilyen irányú kérésére,

| — | továbbá az OLAF a saját kezdeményezésére továbbította e jelentéseket a többi érintett intézmény és szerv – nevezetesen a Tanács, az Európai Parlament és az Európai Külügyi Szolgálat – részére is, |
| --- | --- |

—

továbbá az OLAF a saját kezdeményezésére továbbította e jelentéseket a többi érintett intézmény és szerv – nevezetesen a Tanács, az Európai Parlament és az Európai Külügyi Szolgálat – részére is,

| — | az OLAF az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdését nevezte meg a továbbítás jogalapjaként (9), |
| --- | --- |

—

az OLAF az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdését nevezte meg a továbbítás jogalapjaként (9),

| — | e jelentések a belső vizsgálatok során továbbított vagy szerzett információkat tartalmazzák, ideértve a személyi állomány érintett tagjának és az őt alkalmazó uniós intézménynek a nevét, az eredeti információforrást, az állítólagos csalás vagy szabálytalanság ismertetését, a vizsgálat folyamán végrehajtott lépéseket és összegyűjtött tényeket, a vizsgált ügyekben érintett személyek nyilatkozatait (ideértve adott esetben az érintett személy, a feljelentő vagy tanú által tett közléseket), az OLAF észrevételeit, valamint a vizsgálat fő eredményeit, |
| --- | --- |

—

e jelentések a belső vizsgálatok során továbbított vagy szerzett információkat tartalmazzák, ideértve a személyi állomány érintett tagjának és az őt alkalmazó uniós intézménynek a nevét, az eredeti információforrást, az állítólagos csalás vagy szabálytalanság ismertetését, a vizsgálat folyamán végrehajtott lépéseket és összegyűjtött tényeket, a vizsgált ügyekben érintett személyek nyilatkozatait (ideértve adott esetben az érintett személy, a feljelentő vagy tanú által tett közléseket), az OLAF észrevételeit, valamint a vizsgálat fő eredményeit,

| — | egyes esetekben ezen információkat felhasználják az OLAF folyamatban lévő egyéb belső és külső vizsgálatai keretében, |
| --- | --- |

—

egyes esetekben ezen információkat felhasználják az OLAF folyamatban lévő egyéb belső és külső vizsgálatai keretében,

| — | e jelentések alkalmanként tartalmaznak az uniós intézmények vagy szervek személyi állományának azon tagjaira vonatkozó személyes adatokat is, akik a vizsgálat alanyai vagy akiket a vizsgálat más minőségben – feljelentőként vagy tanúként – érint. Továbbá más esetekben tartalmazzák az uniós intézmények vagy szervek személyi állományához nem tartozó, de a vizsgált ügyben akár informátorként, akár tanúként érintett személyek személyi adatait is, |
| --- | --- |

—

e jelentések alkalmanként tartalmaznak az uniós intézmények vagy szervek személyi állományának azon tagjaira vonatkozó személyes adatokat is, akik a vizsgálat alanyai vagy akiket a vizsgálat más minőségben – feljelentőként vagy tanúként – érint. Továbbá más esetekben tartalmazzák az uniós intézmények vagy szervek személyi állományához nem tartozó, de a vizsgált ügyben akár informátorként, akár tanúként érintett személyek személyi adatait is,

| — | a feldolgozott adatok kategóriái (10): név, személyzeti szám (EU-alkalmazottak esetében), születési idő, állampolgárság, családi állapot, lakcím, telefonszám, betöltött munkakör, a munkáltató neve, bankszámlaszám, a vizsgált ügy tárgyát képező eseményekkel összefüggő, az érintett által tett vagy rá vonatkozó nyilatkozatok, az olyan bizonyítékok, amelyek az érintett személyt említik, valamint az utóbbi és a vizsgálat tárgyát képező események közötti kapcsolatra vonatkozó feljegyzések, |
| --- | --- |

—

a feldolgozott adatok kategóriái (10): név, személyzeti szám (EU-alkalmazottak esetében), születési idő, állampolgárság, családi állapot, lakcím, telefonszám, betöltött munkakör, a munkáltató neve, bankszámlaszám, a vizsgált ügy tárgyát képező eseményekkel összefüggő, az érintett által tett vagy rá vonatkozó nyilatkozatok, az olyan bizonyítékok, amelyek az érintett személyt említik, valamint az utóbbi és a vizsgálat tárgyát képező események közötti kapcsolatra vonatkozó feljegyzések,

| — | a fentiek közül egyes személyek csupán arról kaptak tájékoztatást, hogy az OLAF vizsgálatának eredményeit továbbították az Európai Bizottság részére, de arról nem, hogy a zárójelentést is továbbították, |
| --- | --- |

—

a fentiek közül egyes személyek csupán arról kaptak tájékoztatást, hogy az OLAF vizsgálatának eredményeit továbbították az Európai Bizottság részére, de arról nem, hogy a zárójelentést is továbbították,

| — | a felülvizsgált vizsgálatok közül egyik esetében sem került sor a személyes adatok kitakarására. |
| --- | --- |

—

a felülvizsgált vizsgálatok közül egyik esetében sem került sor a személyes adatok kitakarására.

B —   A TOVÁBBI INTÉZKEDÉS NÉLKÜL LEZÁRT BELSŐ VIZSGÁLATOKAT KÖVETŐEN KÉSZÍTETT ZÁRÓJELENTÉSEK TOVÁBBÍTÁSÁNAK JOGALAPJA

| (7) | Az OLAF által felülvizsgált vizsgálatok közül néhány esetében az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdését nevezték meg a továbbítás jogalapjaként. Továbbá az FB megállapítja, hogy tervezetként és alá nem írt formában elkészült a következő dokumentum: „Magatartási kódexre vonatkozó egyetértési megállapodás annak érdekében, hogy az OLAF Bizottságon belüli belső vizsgálatai tekintetében biztosítsák az OLAF és a Bizottság közötti, időben történő információcserét” (11). Az FB kétségesnek tartja, hogy akár az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése, akár pedig az egyetértési megállapodás 7. cikke az alábbiakban részletezett okokból elegendő jogalapot képezne a továbbításra. |
| --- | --- |

(7)

Az OLAF által felülvizsgált vizsgálatok közül néhány esetében az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdését nevezték meg a továbbítás jogalapjaként. Továbbá az FB megállapítja, hogy tervezetként és alá nem írt formában elkészült a következő dokumentum: „Magatartási kódexre vonatkozó egyetértési megállapodás annak érdekében, hogy az OLAF Bizottságon belüli belső vizsgálatai tekintetében biztosítsák az OLAF és a Bizottság közötti, időben történő információcserét” (11). Az FB kétségesnek tartja, hogy akár az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése, akár pedig az egyetértési megállapodás 7. cikke az alábbiakban részletezett okokból elegendő jogalapot képezne a továbbításra.

a)   Az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése

| (8) | Az OLAF jogszabályi kötelessége, hogy a belső vizsgálatot követően összeállított jelentéseket és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot megküldje az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek (12). Mindazonáltal a rendelet 9. cikke (4) bekezdésének első mondatát – a második mondattal egyetemben, amely kimondja, hogy „az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség megteszi a vizsgálat eredményeiből fakadó, különösen a fegyelmi vagy a jogi intézkedéseket” – az FB úgy értelmezi, hogy annak rendelkezései kizárólag a további intézkedés lezárt belső vizsgálatokra vonatkoznak. Az FB álláspontja szerint e bekezdés annak biztosítására irányul, hogy az OLAF vizsgálatait megfelelő további intézkedések kövessék. |
| --- | --- |

(8)

Az OLAF jogszabályi kötelessége, hogy a belső vizsgálatot követően összeállított jelentéseket és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot megküldje az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek (12). Mindazonáltal a rendelet 9. cikke (4) bekezdésének első mondatát – a második mondattal egyetemben, amely kimondja, hogy „az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség megteszi a vizsgálat eredményeiből fakadó, különösen a fegyelmi vagy a jogi intézkedéseket” – az FB úgy értelmezi, hogy annak rendelkezései kizárólag a további intézkedés lezárt belső vizsgálatokra vonatkoznak. Az FB álláspontja szerint e bekezdés annak biztosítására irányul, hogy az OLAF vizsgálatait megfelelő további intézkedések kövessék.

| (9) | Ezt a következtetést a személyzeti szabályzat IX. melléklete 1. cikkének (3) bekezdése is megerősíti, amely szerint amennyiben a vizsgálatot további eljárás nélkül zárják le, az OLAF főigazgatójának erről írásban tájékoztatnia kell a tisztviselőt és intézményét (13). A Bizottság 1999. június 2-i határozatának (14) 5. cikke szintén úgy rendelkezik, hogy amennyiben a belső vizsgálatot további lépések megtétele nélkül zárják le, a Hivatal főigazgatójának az érintett személyt írásban tájékoztatnia kell. Az FB értelmezése szerint ez a tájékoztatás egyértelműen a vizsgálat eredményére utal, nem pedig a zárójelentés továbbítására. |
| --- | --- |

(9)

Ezt a következtetést a személyzeti szabályzat IX. melléklete 1. cikkének (3) bekezdése is megerősíti, amely szerint amennyiben a vizsgálatot további eljárás nélkül zárják le, az OLAF főigazgatójának erről írásban tájékoztatnia kell a tisztviselőt és intézményét (13). A Bizottság 1999. június 2-i határozatának (14) 5. cikke szintén úgy rendelkezik, hogy amennyiben a belső vizsgálatot további lépések megtétele nélkül zárják le, a Hivatal főigazgatójának az érintett személyt írásban tájékoztatnia kell. Az FB értelmezése szerint ez a tájékoztatás egyértelműen a vizsgálat eredményére utal, nem pedig a zárójelentés továbbítására.

b)   Az OLAF és a Bizottság között létrejött egyetértési megállapodás 7. cikke

| (10) | Az FB megjegyzi, hogy az egyetértési megállapodás – jóllehet az abban foglaltakat az OLAF és a Bizottság tiszteletben tartja – egyelőre csupán tervezet, és az FB tudomása szerint annak aláírására még nem került sor. |
| --- | --- |

(10)

Az FB megjegyzi, hogy az egyetértési megállapodás – jóllehet az abban foglaltakat az OLAF és a Bizottság tiszteletben tartja – egyelőre csupán tervezet, és az FB tudomása szerint annak aláírására még nem került sor.

| (11) | Az FB kiemeli továbbá, hogy jóllehet a megállapodástervezet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az OLAF főigazgatója „haladéktalanul továbbítja a belső vizsgálatokra vonatkozó valamennyi zárójelentést és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot a Bizottságnak”, a további intézkedés nélkül lezárt ügyek tekintetében ettől eltérő eljárást helyez kilátásba. A 7. cikk (2) bekezdése világosan kimondja, hogy „amennyiben egy ügyet további intézkedés nélkül zárnak le, az OLAF erről tájékoztatja a Bizottságot”. Az FB értelmezése szerint ez a rendelkezés ugyancsak azt írja elő, hogy az OLAF-nak tájékoztatnia kell a Bizottságot a vizsgálat eredményéről, nem pedig a zárójelentést kell továbbítania számára. |
| --- | --- |

(11)

Az FB kiemeli továbbá, hogy jóllehet a megállapodástervezet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az OLAF főigazgatója „haladéktalanul továbbítja a belső vizsgálatokra vonatkozó valamennyi zárójelentést és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot a Bizottságnak”, a további intézkedés nélkül lezárt ügyek tekintetében ettől eltérő eljárást helyez kilátásba. A 7. cikk (2) bekezdése világosan kimondja, hogy „amennyiben egy ügyet további intézkedés nélkül zárnak le, az OLAF erről tájékoztatja a Bizottságot”. Az FB értelmezése szerint ez a rendelkezés ugyancsak azt írja elő, hogy az OLAF-nak tájékoztatnia kell a Bizottságot a vizsgálat eredményéről, nem pedig a zárójelentést kell továbbítania számára.

C —   AZ UNIÓS JOGGAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

| (12) | Az FB megítélése szerint az OLAF azon döntése, miszerint a további intézkedés nélkül lezárt vizsgálatokat követően készült valamennyi zárójelentést az egyes vizsgálatok végén szisztematikus jelleggel megküldi az érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, sértheti a vizsgálatok bizalmas jellegére és az adatvédelmi szabályokra vonatkozó követelményt egyaránt. Mivel az adatvédelemért az OLAF főigazgatója és az FB közös felelősséggel tartozik (15), az FB a megdöbbenését fejezi ki amiatt, hogy ezt a döntést az OLAF főigazgatója anélkül hozta meg, hogy előzetes konzultáció keretében megbizonyosodott volna az FB ezzel kapcsolatos álláspontjáról. Továbbá az FB meglepetéssel vette tudomásul azt is, hogy a szóban forgó döntésről az OLAF adatvédelmi biztosát és az európai adatvédelmi biztost sem tájékoztatták. |
| --- | --- |

(12)

Az FB megítélése szerint az OLAF azon döntése, miszerint a további intézkedés nélkül lezárt vizsgálatokat követően készült valamennyi zárójelentést az egyes vizsgálatok végén szisztematikus jelleggel megküldi az érintett intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, sértheti a vizsgálatok bizalmas jellegére és az adatvédelmi szabályokra vonatkozó követelményt egyaránt. Mivel az adatvédelemért az OLAF főigazgatója és az FB közös felelősséggel tartozik (15), az FB a megdöbbenését fejezi ki amiatt, hogy ezt a döntést az OLAF főigazgatója anélkül hozta meg, hogy előzetes konzultáció keretében megbizonyosodott volna az FB ezzel kapcsolatos álláspontjáról. Továbbá az FB meglepetéssel vette tudomásul azt is, hogy a szóban forgó döntésről az OLAF adatvédelmi biztosát és az európai adatvédelmi biztost sem tájékoztatták.

a)   Összeegyeztethetőség a vizsgálatok titkosságának követelményével

| (13) | Az 1073/1999/EK rendelet 8. cikke szerint az OLAF-ot szakmai titoktartás köti a belső vizsgálatok folyamán szolgáltatott vagy szerzett információk továbbításakor. Az OLAF-vizsgálatokkal összefüggő információtovábbítás során két feltételnek kell egyidejűleg teljesülnie, amelyek a következők: i. „a szükséges ismeret” elve az információ címzettje tekintetében; és ii. az információ közlésének pontos célja (például a vizsgálat nyomon követésének biztosítása) (16). |
| --- | --- |

(13)

Az 1073/1999/EK rendelet 8. cikke szerint az OLAF-ot szakmai titoktartás köti a belső vizsgálatok folyamán szolgáltatott vagy szerzett információk továbbításakor. Az OLAF-vizsgálatokkal összefüggő információtovábbítás során két feltételnek kell egyidejűleg teljesülnie, amelyek a következők: i. „a szükséges ismeret” elve az információ címzettje tekintetében; és ii. az információ közlésének pontos célja (például a vizsgálat nyomon követésének biztosítása) (16).

| (14) | Az FB ezt a rendelkezést kétféleképpen értelmezi (17): egyrészt a belső vizsgálatok folyamán szolgáltatott vagy szerzett információ küldőjeként az OLAF köteles értékelni, hogy a címzettnek szükséges-e ismernie a jelentései tartalmát. Az FB értelmezése szerint a zárójelentések megküldése ezért nem lehet automatikus, amelyre minden egyes, további intézkedés nélkül lezárt vizsgálat után szisztematikusan sor kerül. A zárójelentés továbbításának ezzel szemben egyedi elbírálás alapján, a Bizottság, illetve más intézmény vagy szerv kellően megindokolt kérelmét követően kell történnie. Az OLAF semmilyen esetben nem fedhet fel a címzett előtt olyan információt, amelyet a folyamatban lévő belső vagy külső vizsgálatai során kíván felhasználni, mivel azzal veszélyeztetné az eljárás sikeres kimenetelét, ahogyan ez elő is fordult. Másrészt a Bizottság (vagy más intézmény vagy szerv) az információ címzettjeként a kapott információkat kizárólag a csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes cselekmények megelőzésének céljából használhatja fel. Amennyiben csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes cselekmény megelőzésével kapcsolatos konkrét cél nem azonosítható – ahogyan a további intézkedés nélkül lezárt vizsgálatokat követően készült zárójelentések esetében sem –, nem tűnik indokoltnak a további intézkedés nélkül lezárt vizsgálatokról szóló összes zárójelentés továbbítása. |
| --- | --- |

(14)

Az FB ezt a rendelkezést kétféleképpen értelmezi (17): egyrészt a belső vizsgálatok folyamán szolgáltatott vagy szerzett információ küldőjeként az OLAF köteles értékelni, hogy a címzettnek szükséges-e ismernie a jelentései tartalmát. Az FB értelmezése szerint a zárójelentések megküldése ezért nem lehet automatikus, amelyre minden egyes, további intézkedés nélkül lezárt vizsgálat után szisztematikusan sor kerül. A zárójelentés továbbításának ezzel szemben egyedi elbírálás alapján, a Bizottság, illetve más intézmény vagy szerv kellően megindokolt kérelmét követően kell történnie. Az OLAF semmilyen esetben nem fedhet fel a címzett előtt olyan információt, amelyet a folyamatban lévő belső vagy külső vizsgálatai során kíván felhasználni, mivel azzal veszélyeztetné az eljárás sikeres kimenetelét, ahogyan ez elő is fordult. Másrészt a Bizottság (vagy más intézmény vagy szerv) az információ címzettjeként a kapott információkat kizárólag a csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes cselekmények megelőzésének céljából használhatja fel. Amennyiben csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes cselekmény megelőzésével kapcsolatos konkrét cél nem azonosítható – ahogyan a további intézkedés nélkül lezárt vizsgálatokat követően készült zárójelentések esetében sem –, nem tűnik indokoltnak a további intézkedés nélkül lezárt vizsgálatokról szóló összes zárójelentés továbbítása.

b)   Összeegyeztethetőség az adatvédelmi szabályokkal

| (15) | Az OLAF-nak tiszteletben kell tartania a személyes adatok védelméhez való jogot, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke biztosít, és amely szorosan kapcsolódik a Charta 7. cikkében foglalt, a magánélet tiszteletben tartásához való joggal. Továbbá az 1073/1999/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében az OLAF főigazgatójának gondoskodnia kell a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós rendelkezések betartásáról (18). Amikor az OLAF a belső vizsgálatot követően összeállított jelentéseket és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot megküldi az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek (19), továbbítja az érintett személyek, feljelentők, informátorok, tanúk és OLAF-alkalmazottak személyes adatait is. Következésképpen az OLAF-ra nézve jogilag egyaránt kötelező a Charta és a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseinek betartása is. Utóbbi előírja, hogy az OLAF – úgy, mint a személyes adatok kezelője – csak abban az esetben továbbíthatja a személyes adatokat tartalmazó ilyen jelentéseket és/vagy vonatkozó dokumentumokat, ha az adatok a címzett hatáskörébe tartozó feladatok jogszerű végrehajtásához szükségesek (20). A továbbításkor az OLAF-nak meg kell győződnie i. a címzett illetékességéről; és ii. a továbbítás szükségességéről (21). |
| --- | --- |

(15)

Az OLAF-nak tiszteletben kell tartania a személyes adatok védelméhez való jogot, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke biztosít, és amely szorosan kapcsolódik a Charta 7. cikkében foglalt, a magánélet tiszteletben tartásához való joggal. Továbbá az 1073/1999/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében az OLAF főigazgatójának gondoskodnia kell a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós rendelkezések betartásáról (18). Amikor az OLAF a belső vizsgálatot követően összeállított jelentéseket és az összes vonatkozó felhasználható dokumentumot megküldi az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek (19), továbbítja az érintett személyek, feljelentők, informátorok, tanúk és OLAF-alkalmazottak személyes adatait is. Következésképpen az OLAF-ra nézve jogilag egyaránt kötelező a Charta és a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseinek betartása is. Utóbbi előírja, hogy az OLAF – úgy, mint a személyes adatok kezelője – csak abban az esetben továbbíthatja a személyes adatokat tartalmazó ilyen jelentéseket és/vagy vonatkozó dokumentumokat, ha az adatok a címzett hatáskörébe tartozó feladatok jogszerű végrehajtásához szükségesek (20). A továbbításkor az OLAF-nak meg kell győződnie i. a címzett illetékességéről; és ii. a továbbítás szükségességéről (21).

| (16) | Az FB úgy véli, hogy a további intézkedés nélkül lezárt vizsgálatok zárójelentéseinek automatikus és szisztematikus továbbítása nem felel meg ezeknek a követelményeknek. Az FB emlékeztet az európai adatvédelmi biztos megállapítására, miszerint „még akkor is, ha a vonatkozó jogszabályok lehetőséget biztosítanak az információtovábbításra, az ilyen továbbítás csak e két további követelmény teljesülése esetén jogszerű. Azt, hogy egy adott továbbítás esetében teljesülnek-e ezek a követelmények, eseti alapon kell megvizsgálni. Ennek megfelelően az OLAF nyomon követésért felelős munkatársainak ezt a szabályt minden egyes adattovábbítás esetében alkalmazniuk kell. Így elkerülhető a szükségtelen információtovábbítás, illetve az olyan címzettek felé történő továbbítás is, amelyek nem rendelkeznek megfelelő illetékességgel. Az ezen szabálynak való megfelelés érdekében az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy az OLAF vezessen be olyan eljárást, amelynek során az aktát egy feljegyzéssel egészítik ki, amely megállapítja az elvégzett vagy elvégzendő adattovábbítás szükségességét az adott ügy szempontjából.” (22) |
| --- | --- |

(16)

Az FB úgy véli, hogy a további intézkedés nélkül lezárt vizsgálatok zárójelentéseinek automatikus és szisztematikus továbbítása nem felel meg ezeknek a követelményeknek. Az FB emlékeztet az európai adatvédelmi biztos megállapítására, miszerint „még akkor is, ha a vonatkozó jogszabályok lehetőséget biztosítanak az információtovábbításra, az ilyen továbbítás csak e két további követelmény teljesülése esetén jogszerű. Azt, hogy egy adott továbbítás esetében teljesülnek-e ezek a követelmények, eseti alapon kell megvizsgálni. Ennek megfelelően az OLAF nyomon követésért felelős munkatársainak ezt a szabályt minden egyes adattovábbítás esetében alkalmazniuk kell. Így elkerülhető a szükségtelen információtovábbítás, illetve az olyan címzettek felé történő továbbítás is, amelyek nem rendelkeznek megfelelő illetékességgel. Az ezen szabálynak való megfelelés érdekében az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy az OLAF vezessen be olyan eljárást, amelynek során az aktát egy feljegyzéssel egészítik ki, amely megállapítja az elvégzett vagy elvégzendő adattovábbítás szükségességét az adott ügy szempontjából.” (22)

| (17) | Az FB megítélése szerint ez a megállapítás a további intézkedés nélkül lezárt ügyekre is vonatkozik. Ezért az OLAF-nak minden egyes ügyben eseti alapon kell értékelnie, hogy a további intézkedés nélkül lezárt adott ügyben a személyi adatok uniós intézmények és szervek számára történő továbbítása megfelel-e a fenti követelményeknek. A továbbítás szükségességének értékelése az akták egy meghatározott kategóriájára is vonatkozhat. Például okkal feltételezhető, hogy bizonyos esetekben a Bizottságnak (vagy más intézménynek, illetve szervnek) tudnia kell, hogy az OLAF milyen műveleteket hajtott végre a valamely szolgálatától származó előzetes tájékoztatást követően. Mindazonáltal az FB megjegyzi, hogy az OLAF a gyakorlatban nem csupán a Bizottság számára küldte meg – információforrástól függetlenül – a zárójelentéseket, hanem más intézmények számára is, anélkül, hogy azoktól ilyen irányú kérést kapott volna, és következésképpen értékelte volna, hogy az érintett intézmények számára szükséges-e a zárójelentések tartalmának ismerete. |
| --- | --- |

(17)

Az FB megítélése szerint ez a megállapítás a további intézkedés nélkül lezárt ügyekre is vonatkozik. Ezért az OLAF-nak minden egyes ügyben eseti alapon kell értékelnie, hogy a további intézkedés nélkül lezárt adott ügyben a személyi adatok uniós intézmények és szervek számára történő továbbítása megfelel-e a fenti követelményeknek. A továbbítás szükségességének értékelése az akták egy meghatározott kategóriájára is vonatkozhat. Például okkal feltételezhető, hogy bizonyos esetekben a Bizottságnak (vagy más intézménynek, illetve szervnek) tudnia kell, hogy az OLAF milyen műveleteket hajtott végre a valamely szolgálatától származó előzetes tájékoztatást követően. Mindazonáltal az FB megjegyzi, hogy az OLAF a gyakorlatban nem csupán a Bizottság számára küldte meg – információforrástól függetlenül – a zárójelentéseket, hanem más intézmények számára is, anélkül, hogy azoktól ilyen irányú kérést kapott volna, és következésképpen értékelte volna, hogy az érintett intézmények számára szükséges-e a zárójelentések tartalmának ismerete.

| (18) | Még ha feltételezzük is a fenti követelmények teljesülését, a zárójelentések olyan személyes adatokat is tartalmazhatnak, amelyeknek ismerete nem szükséges a címzett hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtásához. Különösen ez a helyzet a feljelentők vagy informátorok személyes adatait illetően. E tekintetben az FB felhívja a figyelmet az európai adatvédelmi biztos megállapítására, miszerint a Bizottságnak nem kell ismernie a feljelentők személyes adatait ahhoz, hogy megtegye az EU pénzügyi érdekeinek védelme érdekében szükséges lépéseket (23). Ezért az OLAF kizárólag abban az esetben továbbíthatja ezeket a zárójelentéseket, ha gondoskodott a feljelentők védelméről, azok személyes adatainak kitakarása révén. |
| --- | --- |

(18)

Még ha feltételezzük is a fenti követelmények teljesülését, a zárójelentések olyan személyes adatokat is tartalmazhatnak, amelyeknek ismerete nem szükséges a címzett hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtásához. Különösen ez a helyzet a feljelentők vagy informátorok személyes adatait illetően. E tekintetben az FB felhívja a figyelmet az európai adatvédelmi biztos megállapítására, miszerint a Bizottságnak nem kell ismernie a feljelentők személyes adatait ahhoz, hogy megtegye az EU pénzügyi érdekeinek védelme érdekében szükséges lépéseket (23). Ezért az OLAF kizárólag abban az esetben továbbíthatja ezeket a zárójelentéseket, ha gondoskodott a feljelentők védelméről, azok személyes adatainak kitakarása révén.

| (19) | Az FB megjegyzi továbbá, hogy a 45/2001/EK rendelet 27. cikkének (1) bekezdése értelmében az európai adatvédelmi biztosnak előzetesen ellenőriznie kell azokat az adatfeldolgozási műveleteket, amelyek jellegüknél, alkalmazási körüknél vagy céljuknál fogva külön kockázatot jelenthetnek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve. Az esetleges kockázatot jelentő adatfeldolgozási műveletek közé tartozik többek között „a ... bűncselekmények gyanújával, bűncselekményekkel, büntetőítéletekkel vagy biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos adatok feldolgozása”, valamint „az érintett személyes jellemzőinek – így például képességeinek, teljesítményének és magatartásának – értékelésére irányuló adatfeldolgozási műveletek” (24). Az FB kiemeli, hogy az európai adatvédelmi biztos szerint az OLAF a belső vizsgálatai során elemzi az uniós tisztviselők magatartását; továbbá a személyes adatok belső igazgatási vizsgálatokkal összefüggésben történő, OLAF általi feldolgozása olyan adatfeldolgozási műveletnek is tekinthető, amely „bűncselekmények gyanújával, bűncselekményekkel, büntetőítéletekkel vagy biztonsági intézkedésekkel” kapcsolatos (25). Mivel az európai adatvédelmi biztos által a belső vizsgálatokkal vagy a „nyomonkövetési” adatfeldolgozási műveletekkel összefüggésben a személyes adatok kezeléséről elvégzett előzetes ellenőrzés nem terjedt ki a további intézkedés nélkül lezárt belső vizsgálatok zárójelentéseinek továbbításával kapcsolatos konkrét kérdésre, az FB úgy véli, hogy az OLAF-nak értesítést kellett volna küldenie az európai adatvédelmi biztosnak az előzetes ellenőrzés elvégzése tárgyában, kikérve a véleményét. |
| --- | --- |

(19)

Az FB megjegyzi továbbá, hogy a 45/2001/EK rendelet 27. cikkének (1) bekezdése értelmében az európai adatvédelmi biztosnak előzetesen ellenőriznie kell azokat az adatfeldolgozási műveleteket, amelyek jellegüknél, alkalmazási körüknél vagy céljuknál fogva külön kockázatot jelenthetnek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve. Az esetleges kockázatot jelentő adatfeldolgozási műveletek közé tartozik többek között „a ... bűncselekmények gyanújával, bűncselekményekkel, büntetőítéletekkel vagy biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos adatok feldolgozása”, valamint „az érintett személyes jellemzőinek – így például képességeinek, teljesítményének és magatartásának – értékelésére irányuló adatfeldolgozási műveletek” (24). Az FB kiemeli, hogy az európai adatvédelmi biztos szerint az OLAF a belső vizsgálatai során elemzi az uniós tisztviselők magatartását; továbbá a személyes adatok belső igazgatási vizsgálatokkal összefüggésben történő, OLAF általi feldolgozása olyan adatfeldolgozási műveletnek is tekinthető, amely „bűncselekmények gyanújával, bűncselekményekkel, büntetőítéletekkel vagy biztonsági intézkedésekkel” kapcsolatos (25). Mivel az európai adatvédelmi biztos által a belső vizsgálatokkal vagy a „nyomonkövetési” adatfeldolgozási műveletekkel összefüggésben a személyes adatok kezeléséről elvégzett előzetes ellenőrzés nem terjedt ki a további intézkedés nélkül lezárt belső vizsgálatok zárójelentéseinek továbbításával kapcsolatos konkrét kérdésre, az FB úgy véli, hogy az OLAF-nak értesítést kellett volna küldenie az európai adatvédelmi biztosnak az előzetes ellenőrzés elvégzése tárgyában, kikérve a véleményét.

| (20) | Az FB tart tőle, hogy a továbbítás érintheti a vizsgálatban érintett személyek jogait, így azok kártérítési pert indíthatnak az Európai Unió Bíróságán. Ahogyan az EU bírói kara megállapította, a 45/2001/EK rendeletben és az 1073/1999/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések, valamint az 1073/1999/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerinti, az OLAF-nak a bizalmas jelleg fenntartására irányuló kötelezettsége jogokkal ruházzák fel az OLAF vizsgálatai által érintett egyéneket (26). E szabályok megsértése esetén megállapítható lehet a Bizottság szerződésen kívüli felelőssége az OLAF jogellenes magatartása miatt, amire már több alkalommal sor került. Az ilyen következtetés nem csupán a Bizottságra nézve lenne káros, hanem különösen az OLAF-ra nézve, amelynek ezáltal megkérdőjelezhető lenne a hitelessége és a hírneve. |
| --- | --- |

(20)

Az FB tart tőle, hogy a továbbítás érintheti a vizsgálatban érintett személyek jogait, így azok kártérítési pert indíthatnak az Európai Unió Bíróságán. Ahogyan az EU bírói kara megállapította, a 45/2001/EK rendeletben és az 1073/1999/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések, valamint az 1073/1999/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerinti, az OLAF-nak a bizalmas jelleg fenntartására irányuló kötelezettsége jogokkal ruházzák fel az OLAF vizsgálatai által érintett egyéneket (26). E szabályok megsértése esetén megállapítható lehet a Bizottság szerződésen kívüli felelőssége az OLAF jogellenes magatartása miatt, amire már több alkalommal sor került. Az ilyen következtetés nem csupán a Bizottságra nézve lenne káros, hanem különösen az OLAF-ra nézve, amelynek ezáltal megkérdőjelezhető lenne a hitelessége és a hírneve.

| (21) | Továbbá az FB szerint félő, hogy ez a gyakorlat veszélyeztetheti a vizsgálatok sikerét. A belső ügyek vizsgálati szerveként az OLAF rendkívüli mértékben függ attól, hogy tiszteletben tartsák és megbízzanak benne, mivel csak így érheti el, hogy a tanúk és feljelentők az OLAF-hoz fordulva jelentsék a visszaélésszerű vagy korrupt magatartással kapcsolatos gyanújukat. Ez a jelentéstételi gyakorlat közvetlenül veszélyezteti a potenciális tanúk és feljelentők bizalmát, és könnyen eltántoríthatja őket attól, hogy felajánlják segítségüket az OLAF-nak. Másrészt fontos megjegyezni, hogy egy ügy további intézkedés nélküli lezárása olyan tényezők eredménye lehet, amelyek a jövőben megváltozhatnak. Amennyiben egy ilyen ügyre vonatkozó zárójelentést nyilvánosságra hoznak az OLAF-on kívül, az szükségtelenül megnehezítheti egy ugyanabban a tárgyban indított esetleges új vizsgálat lefolytatását. |
| --- | --- |

(21)

Továbbá az FB szerint félő, hogy ez a gyakorlat veszélyeztetheti a vizsgálatok sikerét. A belső ügyek vizsgálati szerveként az OLAF rendkívüli mértékben függ attól, hogy tiszteletben tartsák és megbízzanak benne, mivel csak így érheti el, hogy a tanúk és feljelentők az OLAF-hoz fordulva jelentsék a visszaélésszerű vagy korrupt magatartással kapcsolatos gyanújukat. Ez a jelentéstételi gyakorlat közvetlenül veszélyezteti a potenciális tanúk és feljelentők bizalmát, és könnyen eltántoríthatja őket attól, hogy felajánlják segítségüket az OLAF-nak. Másrészt fontos megjegyezni, hogy egy ügy további intézkedés nélküli lezárása olyan tényezők eredménye lehet, amelyek a jövőben megváltozhatnak. Amennyiben egy ilyen ügyre vonatkozó zárójelentést nyilvánosságra hoznak az OLAF-on kívül, az szükségtelenül megnehezítheti egy ugyanabban a tárgyban indított esetleges új vizsgálat lefolytatását.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| (22) | A további intézkedés nélkül lezárt belső vizsgálatokat követően készített zárójelentések továbbítása megkérdőjelezhető számos olyan, pusztán jogi szempont alapján, amely – ahogy a fentiekben kifejtettük – egyaránt érinti a szakmai titoktartás és az adatvédelem problémáját. Továbbá ez a gyakorlat elkerülhetetlenül kihat majd az OLAF vizsgálati hatásköreinek hatékonyságára, és legalábbis nem megfelelő eszközöket biztosít a többi intézmény számára ahhoz, hogy az OLAF vizsgálati tevékenységét befolyásolja, ami hátrányosan érintené a nyilvánosságnak az OLAF függetlenségébe vetett hitét és bizalmát. |
| --- | --- |

(22)

A további intézkedés nélkül lezárt belső vizsgálatokat követően készített zárójelentések továbbítása megkérdőjelezhető számos olyan, pusztán jogi szempont alapján, amely – ahogy a fentiekben kifejtettük – egyaránt érinti a szakmai titoktartás és az adatvédelem problémáját. Továbbá ez a gyakorlat elkerülhetetlenül kihat majd az OLAF vizsgálati hatásköreinek hatékonyságára, és legalábbis nem megfelelő eszközöket biztosít a többi intézmény számára ahhoz, hogy az OLAF vizsgálati tevékenységét befolyásolja, ami hátrányosan érintené a nyilvánosságnak az OLAF függetlenségébe vetett hitét és bizalmát.

| (23) | Az FB nyomatékosan ajánlja, hogy az OLAF vizsgálja felül döntését, miszerint az e véleményben említett zárójelentéseket a jövőben anélkül továbbítja az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek felé, hogy valamennyi szükséges intézkedést megtette volna annak érdekében, hogy e gyakorlat összeegyeztethető legyen az uniós jogszabályokkal és ne sodorja veszélybe az OLAF vizsgálatainak függetlenségét. |
| --- | --- |

(23)

Az FB nyomatékosan ajánlja, hogy az OLAF vizsgálja felül döntését, miszerint az e véleményben említett zárójelentéseket a jövőben anélkül továbbítja az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek felé, hogy valamennyi szükséges intézkedést megtette volna annak érdekében, hogy e gyakorlat összeegyeztethető legyen az uniós jogszabályokkal és ne sodorja veszélybe az OLAF vizsgálatainak függetlenségét.

---

(1)  Az 1073/1999/EK rendelet 1. cikke.

1

(2)  Az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.

2

(3)  Értesítés az ügy nyomon követés nélküli lezárásáról.

3

(4)  Ezt a műveleti eljárásokról szóló OLAF-kézikönyv 3.4.3.6.2. pontja írta elő. Ez a pont a kézikönyv 2011 júliusában frissített új változatában már nem szerepel.

4

(5)  Lásd a 2011. június 23-i igazgatói értekezlet jegyzőkönyvét.

5

(6)  ARES (2011) 687782. sz. feljegyzés, 2011. június 27.: „Amint az Önök előtt is ismeretes és az elszámolóház legutóbbi ülésén elhangzott, a Bizottságnak nem áll módjában elfogadni, hogy az OLAF 2010. május 10. óta nem továbbítja számára a szolgálatait érintő ügyekben további intézkedés nélkül lezárt belső vizsgálatok zárójelentéseit” (saját fordítás).

6

(7)  ARES (2011) 725801. sz. feljegyzés, 2011. július 5.

7

(8)  „E feljegyzésben emlékeztettem arra, hogy az OLAF az 1073/1999/EK rendelet értelmében köteles a belső vizsgálatokról szóló valamennyi zárójelentést továbbítani, ideértve a további intézkedés nélkül lezárt vizsgálatokat is” (saját fordítás).

8

(9)  Mindazonáltal a zárójelentéshez csatolt kísérőlevél csupán két vizsgálat vonatkozásában említi kifejezetten ezt a cikket a továbbítás jogi alapjaként.

9

(10)  Lásd az európai adatvédelmi biztos véleményét az OLAF belső vizsgálataival kapcsolatos előzetes ellenőrzésre vonatkozó, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) adatvédelmi biztosától kapott értesítésről, 2006. június 23., 2005-418. számú ügy.

10

(11)  SEC(2003)871 (egységes szerkezetbe foglalt változat), 2003.8.14.

11

(12)  Az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.

12

(13)  A személyzeti szabályzat IX. melléklete 1. cikkének (3) bekezdése: „Amennyiben egy OLAF-vizsgálatot követően nem indítható eljárás azzal a tisztviselővel szemben, akiről állításokat tettek, a szóban forgó vizsgálatot további eljárás nélkül, az OLAF igazgatójának határozatával kell lezárni, aki írásban tájékoztatja erről a tisztviselőt és intézményét.”

13

(14)  A Bizottság 1999/396/EK, ESZAK, Euratom határozata (1999. június 2.) a csalás, a korrupció és a Közösségek érdekeit sértő jogellenes tevékenységek elleni küzdelemmel kapcsolatos belső vizsgálatok feltételeiről és módjairól (SEC(1999) 802) (HL L 149., 1999.6.16., 57. o.). A többi intézmény tekintetében lásd az intézményközi megállapodás határozatmintáját végrehajtó belső határozataikat.

14

(15)  Az 1073/1999/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdése szerint az OLAF főigazgatója, a Felügyeleti Bizottság tagjai gondoskodnak az e cikk [8. cikk] és a Szerződés korábbi 286. és 287. cikke rendelkezéseinek alkalmazásáról.

15

(16)  Az 1073/1999/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése: „Belső vizsgálatok lefolytatása alkalmával megszerzett vagy szolgáltatott információ minden formájára biztosítják a szakmai titoktartást, és azok az Európai Közösségek intézményeire vonatkozó rendelkezések védelmét élvezik. Ilyen információt nem lehet más személlyel közölni az Európai Közösségek vagy az érintett tagállam intézményeinek alkalmazásában álló olyan személyek kivételével, akiknek a feladataik ellátásához az ilyen információt ismerniük kell, és az információt csalás, korrupció és egyéb jogellenes cselekmény megakadályozása és megelőzése kivételével semmilyen más célra nem lehet felhasználni.”

16

(17)  Lásd még az FB 5/2010. sz. véleményének 19. pontját.

17

(18)  Lásd továbbá a Törvényszék T-259/03 sz. Nikolaou kontra Bizottság ügyben 2007. szeptember 12-én hozott ítéletének 191. pontját.

18

Nikolaou

Bizottság

(19)  Az 1073/1999/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.

19

(20)  A 45/2001/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése. Lásd továbbá az európai adatvédelmi biztos belső vizsgálatokról szóló, fent említett véleményének 2.2.6. pontját.

20

(21)  A 45/2001/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése.

21

(22)  Lásd az európai adatvédelmi biztos véleményét a „nyomonkövetési” adatfeldolgozási műveletekkel (fegyelmi, igazgatási, bírósági, pénzügyi műveletekkel) kapcsolatos előzetes ellenőrzésre vonatkozó, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) adatvédelmi biztosától kapott értesítésről, 2006-544., 2006-545., 2006-546., 2006-547. számú ügy, 2007. március 27., 2.2.6. pont.

22

(23)  Lásd az európai adatvédelmi biztos egyetértési megállapodásra vonatkozó véleményét, 2009-011. számú ügy, 3.4. pont. (Avis concernant une notification relative à un contrôle préalable reçue du délégué à la protection des données de la Commission européenne à propos de la gestion des informations transmises par l’OLAF dans le cadre du Memorandum of Understanding). Az FB továbbá emlékeztet az Emberi Jogok Európai Bíróságának állásfoglalására is, miszerint amennyiben a közszférában dolgozó valamely köztisztviselő vagy alkalmazott felhívja a figyelmet a munkahelyén tapasztalt jogellenes magatartásra vagy jogsértésre, bizonyos körülmények között védelemben kell részesülnie, különösen akkor, ha az érintett alkalmazott egy kevés főből álló munkacsoporthoz tartozik, és így átlátja, hogy mi történik a munkahelyén, ezért a leginkább alkalmas arra, hogy a köz érdekében fellépjen (lásd a következő ítéleteket: 14277/04. sz. Guja kontra Moldova [GC] ügy, 2008. február 12., 72. pont; 4063/04. sz. Marchenko kontra Ukrajna ügy, 2009. február 19., 46. pont; 28274/08. sz. Heinisch kontra Németország ügy, 2011. július 21., 63. pont).

23

Guja

Moldova

Marchenko

Ukrajna

Heinisch

Németország

(24)  A 45/2001/EK rendelet 27. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja.

24

(25)  Lásd az európai adatvédelmi biztos belső vizsgálatokról szóló, fent említett véleményének 2.2.1. pontját.

25

(26)  A Törvényszék a T-48/05. sz. Franchet és Byk kontra Bizottság (2. sz.) ügyben 2008. július 8-án hozott ítéletének 218. pontja, valamint a T-259/03. sz. Nikolaou kontra Bizottság ügyben 2007. szeptember 12-én hozott ítéletének 210. pontja.

26

Franchet és Byk

Bizottság

Nikolaou

---