# Jurnalul Oficial C 101/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.101.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 101 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 554 aprilie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.101.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 101

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 554 aprilie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 101/01 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 101/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  ) | 4 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2012/C 101/01

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

2012/C 101/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 101/03 | Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 1,00 % în 1 aprilie 2012 – Rata de schimb a monedei euro | 5 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2012/C 101/03

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 1,00 % în 1 aprilie 2012 – Rata de schimb a monedei euro

5

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 101/04 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 6 |
| 2012/C 101/05 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 13 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2012/C 101/04

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

6

2012/C 101/05

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 4.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/1

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 101/01

| Data adoptării deciziei | 28.12.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.34122 (11/N) |
| Stat membru | Grecia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme |
| Temei legal | Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’ |
| Tipul măsurii | Ajutor individual acordat în conformitate cu o schemă aprobată |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Recapitalizare |
| Buget | Buget global: 380 de milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | — |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministry of Finance |
| Nikis 5-7 |
| 101 65 Athens |
| GREECE |

Data adoptării deciziei

28.12.2011

Numărul de referință al ajutorului

SA.34122 (11/N)

Stat membru

Grecia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme

Temei legal

Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’

Tipul măsurii

Ajutor individual acordat în conformitate cu o schemă aprobată

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Recapitalizare

Buget

Buget global: 380 de milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

—

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministry of Finance

Nikis 5-7

101 65 Athens

GREECE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 6.2.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.34148 (11/N) |
| Stat membru | Grecia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας
  Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Temei legal | Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας
  Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Alte forme de aport de capital |
| Buget | Buget global: 10 000 de milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 30.6.2012 |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ypourgeio Oikonomikwn |
| Nikis 5-7 |
| 101 80 Athens |
| GREECE |

Data adoptării deciziei

6.2.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.34148 (11/N)

Stat membru

Grecia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Temei legal

Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Alte forme de aport de capital

Buget

Buget global: 10 000 de milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 30.6.2012

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ypourgeio Oikonomikwn

Nikis 5-7

101 80 Athens

GREECE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 6.2.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.34149 (11/N) |
| Stat membru | Grecia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας
  Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas |
| Temei legal | N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»
  N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis» |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Garanție, Alte forme de aport de capital |
| Buget | Buget global: 98 000 de milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 30.6.2012 |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών
  Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

6.2.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.34149 (11/N)

Stat membru

Grecia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας

Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas

Temei legal

N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»

N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis»

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Garanție, Alte forme de aport de capital

Buget

Buget global: 98 000 de milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 30.6.2012

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 4.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/4

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6520 – Cinven/George Topco)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 101/02

La data de 15 martie 2012, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32012M6520. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32012M6520. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 4.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/5

---

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare (1):

1,00 % în 1 aprilie 2012

Rata de schimb a monedei euro (2)

3 aprilie 2012

2012/C 101/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3315 |
| JPY | yen japonez | 109,30 |
| DKK | coroana daneză | 7,4404 |
| GBP | lira sterlină | 0,83255 |
| SEK | coroana suedeză | 8,7938 |
| CHF | franc elvețian | 1,2035 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,5600 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,621 |
| HUF | forint maghiar | 293,80 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7007 |
| PLN | zlot polonez | 4,1357 |
| RON | leu românesc nou | 4,3775 |
| TRY | lira turcească | 2,3677 |
| AUD | dolar australian | 1,2848 |
| CAD | dolar canadian | 1,3206 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3386 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6203 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6674 |
| KRW | won sud-coreean | 1 496,77 |
| ZAR | rand sud-african | 10,2324 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,3781 |
| HRK | kuna croată | 7,4933 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 167,71 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,0607 |
| PHP | peso Filipine | 56,791 |
| RUB | rubla rusească | 39,0237 |
| THB | baht thailandez | 41,037 |
| BRL | real brazilian | 2,4342 |
| MXN | peso mexican | 16,9593 |
| INR | rupie indiană | 67,5140 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3315

JPY

yen japonez

109,30

DKK

coroana daneză

7,4404

GBP

lira sterlină

0,83255

SEK

coroana suedeză

8,7938

CHF

franc elvețian

1,2035

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,5600

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,621

HUF

forint maghiar

293,80

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7007

PLN

zlot polonez

4,1357

RON

leu românesc nou

4,3775

TRY

lira turcească

2,3677

AUD

dolar australian

1,2848

CAD

dolar canadian

1,3206

HKD

dolar Hong Kong

10,3386

NZD

dolar neozeelandez

1,6203

SGD

dolar Singapore

1,6674

KRW

won sud-coreean

1 496,77

ZAR

rand sud-african

10,2324

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,3781

HRK

kuna croată

7,4933

IDR

rupia indoneziană

12 167,71

MYR

ringgit Malaiezia

4,0607

PHP

peso Filipine

56,791

RUB

rubla rusească

39,0237

THB

baht thailandez

41,037

BRL

real brazilian

2,4342

MXN

peso mexican

16,9593

INR

rupie indiană

67,5140

---

(1)  Rată aplicată pentru ultima operație efectuată înainte de ziua indicată. În cazul unui anunț de licitație cu rată variabilă, rata dobânzii este rata marginală.

(2)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 4.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/6

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 101/04

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„QUESO CAMERANO”

NR. CE: ES-PDO-0005-0767-19.03.2009

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumirea:

„Queso Camerano”

2.   Statul membru sau țara terță:

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.3. | Brânzeturi |
| --- | --- |

Clasa 1.3.

Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Queso Camerano” este compactă, de consistență fermă și practic nu prezintă goluri sau fisuri. În tăietură, culoarea este omogenă, albă sau ușor ivorie, suprafața este netedă cu crăpături rare, iar textura este elastică și rezistentă la manipulare. Brânza se fabrică din lapte de capră, prin coagulare enzimatică cu cheag natural de origine caprină, și are o greutate cuprinsă între 200 și 1 200 de grame, dimensiuni reduse și un conținut minim de materie grasă în extractul uscat de 35 %. Forma brânzei este cilindrică, asemănătoare unui tort, cu suprafețele superioară și inferioară plane și suprafața laterală convexă. Pe suprafața exterioară este imprimată împletitura coșului de răchită („cilla”), utilizat ca formă. Austeră și francă, brânza este produsul unei economii sărace și uneori marginale și conservă toată spontaneitatea florilor sălbatice și a aerului liber.

„Queso Camerano” este o brânză cu pastă moale, la care zerul se scurge natural, datorită gravitației, și care poate fi sau nu supusă unui proces de maturare. În funcție de acest proces de maturare, se disting:

| — | „Queso Camerano” proaspătă: brânza care poate fi consumată după încheierea procesului de fabricare; |
| --- | --- |

—

„Queso Camerano” proaspătă: brânza care poate fi consumată după încheierea procesului de fabricare;

| — | „Queso Camerano” tânără: brânza care, după fabricare, este supusă unui proces de maturare de cel puțin 15 zile; |
| --- | --- |

—

„Queso Camerano” tânără: brânza care, după fabricare, este supusă unui proces de maturare de cel puțin 15 zile;

| — | „Queso Camerano” semimaturată: brânza care, după fabricare, este supusă unui proces de maturare de cel puțin 30 de zile; |
| --- | --- |

—

„Queso Camerano” semimaturată: brânza care, după fabricare, este supusă unui proces de maturare de cel puțin 30 de zile;

| — | „Queso Camerano” maturată: brânza care, după fabricare, este supusă unui proces de maturare de cel puțin 75 de zile. |
| --- | --- |

—

„Queso Camerano” maturată: brânza care, după fabricare, este supusă unui proces de maturare de cel puțin 75 de zile.

În funcție de perioada de maturare, brânza proaspătă și cea tânără au o pastă care variază de la moale la semimoale și nu au crustă, în timp ce brânza semimaturată și cea maturată au o pastă care variază de la semidură la dură și au o crustă bine definită, pe care se găsește mai mult sau mai puțin mucegai.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Laptele din care se fabrică „Queso Camerano” trebuie să provină în întregime din aria geografică delimitată, de la capre sănătoase din rasele Serrana, Murciana-Granadina, Malagueña, Alpina și încrucișări ale acestora. Laptele trebuie să respecte reglementările igienico-sanitare în vigoare și să prezinte, în plus, următoarele caracteristici:

| — | să fie curat și să nu aibă impurități; |
| --- | --- |

—

să fie curat și să nu aibă impurități;

| — | să nu conțină coraslă, produse medicamentoase sau conservanți. |
| --- | --- |

—

să nu conțină coraslă, produse medicamentoase sau conservanți.

Compoziția laptelui în exploatație este următoarea:

| — | proteine: minimum 3,3 %; |
| --- | --- |

—

proteine: minimum 3,3 %;

| — | materie grasă: minimum 4 %; |
| --- | --- |

—

materie grasă: minimum 4 %;

| — | extract sec total: minimum 13 %; |
| --- | --- |

—

extract sec total: minimum 13 %;

| — | aciditate maximă (la intrarea în fabrică): 15 °Dornic; |
| --- | --- |

—

aciditate maximă (la intrarea în fabrică): 15 °Dornic;

| — | pH: minimum 6,5. |
| --- | --- |

—

pH: minimum 6,5.

Cheagul utilizat pentru coagularea enzimatică este cheag natural de origine caprină.

Brânza proaspătă, cea tânără și cea semimaturată se fabrică din lapte pasteurizat; brânza maturată poate fi fabricată din lapte crud sau pasteurizat.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Hrana constă în vegetație naturală, predominant arbuști, care, ca urmare a caracteristicilor lor distincte, influențează proprietățile senzoriale ale brânzei. Caprele trebuie scoase la păscut zilnic pe tot parcursul anului, pentru a profita de pășuni atunci când condițiile climatice permit, cu excepția perioadei în care fată și în care rămân lângă iezi.

Hrana se completează permanent cu subproduse, în special paie de cereale, viță de vie, ramuri de măslin, coji de migdale, resturi vegetale rămase după recoltarea culturilor horticole, pulpă de sfeclă și deșeuri din industria conservelor, provenind din aria geografică delimitată, precum și fasole, mazăre și suplimente alimentare cu mare valoare nutritivă, pe bază de paie amestecate cu mazăre, ovăz, porumb, bob, lucernă deshidratată și măzăriche. În măsura în care este posibil, cerealele trebuie cultivate de crescătorii de capre, iar suplimentele alimentare trebuie să fie originare din aria geografică delimitată. În condiții climatice normale, iarba păscută, la care se adaugă subprodusele, reprezintă aproximativ 80 % din rația alimentară.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Atât mulsul, răcirea, conservarea, colectarea și transportul laptelui de capră, cât și fabricarea, maturarea și conservarea brânzei sunt integral supuse controlului în instalații înregistrate, situate în zona geografică delimitată.

„Queso Camerano” se fabrică după o metodă istorică specifică, care constă, în esență, în fabricarea unei brânze proaspete de capră, care poate suferi sau nu un proces mai lung sau mai scurt de maturare.

Laptele de capră constituie principala materie primă pentru fabricarea brânzei „Queso Camerano”, deoarece, la origine, într-o economie de subzistență, familiile de la munte aveau cel puțin o capră care le asigura laptele pentru consum, cel excedentar fiind transformat în brânză.

Fabricarea brânzei „Queso Camerano” nu s-a schimbat mult față de originile sale. Unicul aport al tehnicii a fost perfecționarea sistemelor de fabricare în vederea producerii unei mai mari cantități de brânză de înaltă calitate și cu garanții sanitare optime.

„Queso Camerano” se fabrică la fel ca o brânză cu pastă moale, la care cașul, după ce este tăiat de mai multe ori, păstrează încă o umiditate ridicată. Acest caș continuă să fie obținut prin metoda coagulării enzimatice, utilizând cheag natural de origine animală, mai precis, caprină.

Pentru scurgerea zerului nu se utilizează niciodată metode de presiune mecanică, ca în cazul majorității brânzeturilor, deoarece după tăiere, pasta este introdusă în forma caracteristică („cilla”) care, pe lângă faptul că îi conferă brânzei forma și mărimea definitive și imprimă modelul împletiturii pe toată suprafața acesteia, evită aplicarea oricărui tip de presiune externă.

În acest fel, „cilla” face ca propria greutate a brânzei așezată în formă să acționeze ca o presă, asigurând o scurgere naturală, lentă și prelungită a zerului datorită gravitației, în urma căreia masa inițial moale se compactează treptat.

Această brânză se consuma mai ales proaspătă, însă pentru a prelungi durata de viață a produsului, era preferat un proces de maturare. Dacă „Queso Camerano” proaspătă se maturează, procesul se declanșează la o umiditate încă înaltă, ceea ce influențează direct accentuarea caracteristicilor lactice, pe lângă faptul că determină o proteoliză mai pronunțată, aspecte care nu sunt obișnuite în cazul altor brânzeturi din Peninsula Iberică.

Dacă „Queso Camerano” suferă un proces de maturare, acesta are o durată minimă de 15 zile pentru brânza tânără, de 30 de zile pentru brânza semimaturată și de 75 de zile pentru brânza maturată. Pe măsură ce avansează procesul de maturare, se formează crusta brânzei.

În decursul maturării, brânza este întoarsă și curățată. Atunci când este supusă unui proces prelungit de maturare (≥ 30 de zile), „Queso Camerano” poate fi frecată pe suprafața exterioară cu ulei de măsline pentru a limita creșterea mucegaiurilor în crustă, fără ca acesta să fie considerat un ingredient.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Brânza tânără, cea semimaturată și cea maturată pot fi prezentate pentru consum cu crusta lor naturală, acoperite cu film termoretractabil, în pungă vidată, în pungă de hârtie sau în celofan. Brânza proaspătă trebuie prezentată în terine sau în ambalaje termoformate, care sunt permise și pentru brânza tânără.

Brânza se comercializează întotdeauna întreagă.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

„Queso Camerano” trebuie să poarte eticheta aprobată de Consiliul de reglementare (Consejo Regulador) al denumirii de origine protejate „Queso Camerano” și care este aceeași pentru toți operatorii care comercializează brânzeturi beneficiind de DOP respectivă. Marca comercială a produsului se înscrie cu literele cele mai mari. Mențiunea „D.O.P. QUESO CAMERANO” se înscrie cu litere cu aproximativ 20 % mai mici. Pentru indicarea adresei, a localității și a provinciei întreprinderii producătoare se utilizează litere de maximum 2 mm.

Toți operatorii care respectă caietul de sarcini pot utiliza eticheta aprobată de Consiliul de reglementare.

Image

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria de producție a laptelui care îndeplinește condițiile pentru fabricarea brânzei beneficiind de denumirea de origine protejată coincide cu aria în care se fabrică și se maturează brânza și este constituită din toate localitățile din districtele Rioja Alta, Sierra Rioja Alta, Sierra Rioja Media și Sierra de Rioja Baja și din următoarele localități din districtul Rioja Media: Daroca, Lagunilla de Jubera, Logroño, Ocón, Santa Engracia și Villamediana de Iregua, la care se adaugă următoarele localități din districtul Rioja Baja: Aguilar del Río Alhama, Arnedo, Autol, Bergasa, Bergasillas, Cervera del Río Alhama, Grávalos, Herce, Igea, Pradejón, Quel, Santa Eulalia Bajera, Tudelilla și Villarroya.

Aria delimitată are o suprafață de 407 149 ha din cele 503 388 ha reprezentând suprafața totală a Comunității Autonome La Rioja.

Delimitarea ariei geografice a denumirii de origine protejate se bazează pe localizarea turmelor de capre, pe originile metodei de fabricare și pe diversitatea și bogăția pășunilor naturale și a vegetației arbustive, a subproduselor agricole și a miriștilor.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Deși este situată în nordul Spaniei, La Rioja are o climă cu un pronunțat caracter mediteraneean. Teritoriul său este închis între Munții Cantabrici, care îl protejează de vânturile umede din nord, și sistemul iberic.

În sudul regiunii La Rioja se află Sierra de Cameros (munții Cameros), care reprezintă locul unde s-a născut „Queso Camerano” și care constituie și acum una dintre zonele rurale cele mai defavorizate din punct de vedere economic. În această zonă condițiile climatice se înăspresc, și anume precipitațiile sunt inegal repartizate și nu foarte frecvente, temperaturile sunt foarte scăzute iarna și ridicate vara, primăverile și toamnele sunt scurte și se produc frecvent înghețuri târzii.

În această zonă se practica odinioară, pe scară largă, creșterea caprelor în regim extensiv, cu transhumanță între văi și munte, după cum notează Enric Canut în „Manual de Quesos, Queseros y Quesómanos” (Manual de brânzeturi, brânzari și amatori de brânză), 1988. În cadastrul Ensenada (secolul al XVIII-lea) se menționează, de asemenea, prezența turmelor de capre în zona văii râului Ebru, atât în Logroño, cât și în Haro.

Caracteristicile pedologice ale ariei delimitate permit, de asemenea, dezvoltarea unei vegetații naturale bogate și a pășunilor naturale; predomină solurile brune de pădure și pământul brun, atât pe șisturile paleozoice de la Demanda, cât și pe gresiile triasice. Majoritatea acestor soluri sunt foarte favorabile pădurilor, sau cel puțin crângurilor dese, având un conținut bogat de materie organică în orizontul superior, deși unele favorizează prezența unor plante precum iarba neagră (Calluna vulgaris) și Erica.

Vegetația spontană se compune din grozamă și grozamă sălbatică, cimbru, rozmarin, mur, păducel, iarbă neagră, ienupăr și multe altele. Acestora li se adaugă resturile rămase după recoltă și reziduurile agricole produse în aria geografică delimitată, care completează în mod natural hrana turmelor de capre. Împreună, aceste plante conferă brânzei o savoare plină și generoasă.

Astfel, datorită factorilor pedoclimatici, zona dispune de pășuni naturale bogate, cu iarbă și arbuști cu valoare furajeră ridicată, care îi conferă laptelui caracteristici specifice în ceea ce privește materia grasă, proteinele, zahărul și sărurile minerale. Acestea influențează direct gustul laptelui și, datorită procesului de fabricare moștenit din vremuri străvechi și ameliorat de-a lungul timpului, sunt transmise integral brânzei.

Primii producători, crescătorii de capre și locuitorii zonei muntoase de odinioară, au fost cei care, adaptându-se la constrângerile impuse de condițiile de mediu și de puținele căi de comunicație, au definit sistemul de fabricare a brânzei „Queso Camerano”. Scopul era de a profita de surplusul de lapte de capră, aliment important pentru viața tradițională de la munte, cu obiceiurile și sărbătorile sale, mărind durata de conservare a acestuia.

La sfârșitul anilor '60 și începutul anilor '70 s-a produs declinul șeptelului caprin și al producției de brânză, ca o consecință a exodului de la munte către văi și a unei politici forestiere care, favorizând reîmpădurirea, împiedica intrarea caprelor în pădure. Chiar și în aceste condiții, obiceiul de a fabrica „Queso Camerano” în mod artizanal, din lapte de capră provenind de la turmele proprii, s-a transmis până în zilele noastre, datorită consumului familial și vânzării pe bază de comandă.

Prin urmare, în cadrul factorului uman se includ cunoștințele privind procesul de fabricare a brânzei „Queso Camerano”, deținute în prezent de maeștrii brânzari care au știut să realizeze combinația perfectă dintre vechea metodă și un mare avans tehnologic care asigură respectarea integrală a normelor sanitare.

5.2.   Specificitatea produsului:

„Queso Camerano”, produs elaborat exclusiv din lapte de capră, își are originea în munții din sudul regiunii La Rioja, cunoscuți sub numele de Sierra de Cameros, care au dat și denumirea produsului.

Faima brânzei „Queso Camerano” datează de secole. Valoarea acesteia este cunoscută deja în secolul al XI-lea de Gonzalo de Berceo, autorul lucrării „Vida de San Millán” (Viața sfântului Millán):

| | Unas tierras dan vino, en otras dan dineros, |
| --- | --- |

Unas tierras dan vino, en otras dan dineros,

| | En aguna Çevera, en alguantas carneros, |
| --- | --- |

En aguna Çevera, en alguantas carneros,

| | Fierro traen en Alava e cunnos de azeros, |
| --- | --- |

Fierro traen en Alava e cunnos de azeros,

| | Quesos dan en ofrendas por todos los camberos |
| --- | --- |

Quesos dan en ofrendas por todos los camberos

În cadrul proiectului Euroterroirs finanțat de Uniunea Europeană și al cărui obiectiv este valorificarea patrimoniului gastronomic european, Ministerul Agriculturii, Pescuitului și Alimentației (MAPA) a publicat „Inventario Español de Productos Tradicionales de la tierra” (Inventarul spaniol al produselor locale tradiționale), în care la pagina 203 apare „Queso Camerano”.

Această brânză figurează, de asemenea, în „Catálogo de quesos españoles” (Catalogul brânzeturilor spaniole) din 1973 al MAPA și în „Catálogo de quesos de España” (Catalogul brânzeturilor din Spania) din 1990 al MAPA și este menționată în numeroase rânduri în bibliografia asociată etnografiei munților Cameros.

„Queso Camerano” exclusiv din lapte de capră apare și în „Mapa de «Los 100 mejores quesos de España»” (Harta celor mai bune 100 de brânzeturi din Spania).

„Queso Camerano” se distinge, printre altele, prin textura compactă și forma cilindrică asemănătoare unui tort, cu suprafețele superioară și inferioară plane și suprafața laterală convexă, prin dimensiunile reduse și crusta pe care este imprimată împletitura coșului „cilla” (denumire dată formei confecționate din răchită și utilizate odinioară la fabricarea brânzei). În prezent forma este aceeași, dar se confecționează, din motive igienice și sanitare, din material plastic.

Caracteristicile olfacto-gustative ale brânzei „Queso Camerano” se accentuează pe măsură ce crește gradul de maturare. Astfel, gustul dulce și ușor acid, caracteristic lipsei maturării, se transformă în ușor acid și puțin sărat, în cazul maturării de scurtă durată, și ajunge ușor acid, ușor sărat și puțin amar în cazul maturării de lungă durată.

Gustul și aromele care pot fi percepute la degustarea brânzei aparțin următoarelor familii:

| — | animală, subfamilia caprine; |
| --- | --- |

—

animală, subfamilia caprine;

| — | vegetală, subfamilia ierburilor sălbatice din zona în care pasc caprele și a subproduselor din zona care asigură hrana animalelor; |
| --- | --- |

—

vegetală, subfamilia ierburilor sălbatice din zona în care pasc caprele și a subproduselor din zona care asigură hrana animalelor;

| — | altele, un gust slab de zer, în cazul brânzei proaspete și al celei tinere, și de pivniță naturală și mucegaiuri, în cazul brânzei semimaturate și al celei maturate. |
| --- | --- |

—

altele, un gust slab de zer, în cazul brânzei proaspete și al celei tinere, și de pivniță naturală și mucegaiuri, în cazul brânzei semimaturate și al celei maturate.

Din punct de vedere olfactiv, pot fi detectate mirosuri aparținând următoarelor familii:

| — | lactică, subfamilia lactic acidificat; |
| --- | --- |

—

lactică, subfamilia lactic acidificat;

| — | vegetală, subfamilia iarbă cosită, amestec de ierburi sălbatice din zona în care pasc caprele; |
| --- | --- |

—

vegetală, subfamilia iarbă cosită, amestec de ierburi sălbatice din zona în care pasc caprele;

| — | animală, subfamilia caprine; |
| --- | --- |

—

animală, subfamilia caprine;

| — | animală, subfamilia caș; |
| --- | --- |

—

animală, subfamilia caș;

| — | altele, un miros slab de zer, în cazul brânzei proaspete și al celei tinere, și de pivniță naturală și mucegaiuri, în cazul brânzei semimaturate și al celei maturate. |
| --- | --- |

—

altele, un miros slab de zer, în cazul brânzei proaspete și al celei tinere, și de pivniță naturală și mucegaiuri, în cazul brânzei semimaturate și al celei maturate.

În funcție de procesul de maturare, crusta prezintă mucegaiurile caracteristice ariei geografice. Acestea sunt incipiente la brânza tânără și de culoare brună spre brună-verzuie la brânza semimaturată și la cea maturată, ceea ce influențează calitățile organoleptice ale produsului, înlocuind mirosul slab de zer al brânzei proaspete cu mirosul, de asemenea slab, de beci sau de pivniță naturală.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Păstorii din munții Cameros mulgeau caprele pe munte, în locul în care se aflau, și din lapte preparau brânză, în coșuri de răchită. Cu timpul, și în alte zone din La Rioja a început să se fabrice „Queso Camerano”. Acest fapt s-a datorat transhumanței (denumire sub care este cunoscută deplasarea caprelor între munte și vale, în căutarea pășunilor).

Caprele din al căror lapte se fabrică „Queso Camerano” sunt scoase la păscut în aria geografică delimitată și în aceeași arie maeștrii brânzari fabrică brânza la fel ca și strămoșii lor.

Aroma și gustul, vegetale și animale, caracteristice ale brânzei „Queso Camerano”, definite la punctul „5.2. Specificitatea produsului” ca aparținând familiilor: „vegetală, subfamilia iarbă cosită, amestec de ierburi sălbatice din zona în care pasc caprele” și „animală, subfamilia caprine” sunt datorate utilizării laptelui provenind exclusiv de la capre a căror hrană se bazează, în mod esențial, pe vegetația naturală și pe subprodusele specifice ariei geografice delimitate. Se stabilește astfel o legătură neechivocă între fauna și flora specifice ariei geografice și proprietățile senzoriale ale brânzei „Queso Camerano”.

Acest lucru se datorează faptului că grăsimile din lapte fixează mirosul plantelor ingerate de animale, ceea ce duce la aromatizarea laptelui și, ulterior, a brânzei. Aceste atribute se intensifică pe măsură ce crește durata de maturare a brânzei.

În plus, deoarece metoda istorică de fabricare a brânzei „Queso Camerano” nu s-a schimbat prea mult, un rol determinant în obținerea caracteristicilor finale ale produsului îi revine, de asemenea, factorului uman. „Queso Camerano” se fabrică la fel ca o brânză cu pastă moale cu umiditate ridicată, care poate fi sau nu supusă unui proces mai lung sau mai scurt de maturare, ceea ce se traduce printr-o aromă și un gust slab de zer la brânza proaspătă și la cea tânără, care se transformă încet în aromă și gust de pivniță naturală și mucegaiuri la brânza semimaturată și la cea maturată, ca rezultat al prezenței controlate a mucegaiurilor în crustă.

Metoda de coagulare enzimatică cu cheag natural de origine caprină este, de asemenea, specifică și influențează direct nu numai consistența și textura cașului format, ci și aroma care aparține familiei animale, subfamilia caș.

Pe de altă parte, coșul „cilla” folosit ca formă este, de asemenea, un element esențial al procesului de fabricare. În afară de faptul că dă brânzei aspectul și mărimea finale caracteristice, acesta permite evitarea scurgerii zerului prin orice fel de presiune externă, asigurând desfășurarea în mod natural, lent și prelungit, a acestei etape primordiale a procesului de fabricare. Acest aspect este intim legat de consistența, foarte elastică și rezistentă la manipulare, a produsului rezultat.

Ca urmare a procesului de scurgere naturală, datorită gravitației, a zerului, pasta nu are o mare coeziune, astfel încât nu se pot fabrica brânzeturi de mărimi mari, aceasta fiind o altă caracteristică a produsului.

Prin urmare, calitatea și caracteristicile distinctive ale brânzei „Queso Camerano” se datorează originii geografice, condițiilor climatice și pedologice ale zonei, care sunt decisive pentru localizarea, varietatea și diversitatea pășunilor pe care se bazează alimentația caprelor, precum și factorului uman, care a știut să transmită de-a lungul timpului elementele esențiale ale metodei tradiționale de fabricare.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://www.larioja.org/upload/documents/695777_PLIEGO_DE_CONDICIONES_MODIFICADO_QUESO_CAMERANO.pdf?idtab=438497

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 4.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/13

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 101/05

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„SCOTTISH WILD SALMON”

NR. CE: UK-PGI-0005-0863-07.03.2011

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Scottish Wild Salmon”

2.   Statul membru sau țara terță:

Regatul Unit

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.7 – | Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate |
| --- | --- |

Clasa 1.7 –

Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Scottish Wild Salmon” este denumirea dată peștilor pelagici din specia Salmo salar capturați în cadrul pescuitului fluvial și al pescuitului costier pe tot teritoriul Scoției și pe o rază de 1 500 m distanță de coasta Scoției.

În stare proaspătă, „Scottish Wild Salmon” are o culoare argintie strălucitoare, spatele de culoare albastru-închis și sunt fermi la atingere, cu solzii intacți. Carnea este fermă și de culoare roz-închis. Are un miros de pește foarte proaspăt și se păstrează în stare excelentă pe parcursul întregului sezon, fiind suculent și plin de savoare. „Scottish Wild Salmon” se distinge de alte tipuri de somon deoarece are un marcaj perfect, nu prezintă nicio deformare a cozii, a aripioarelor sau a capului, are un tonus muscular bun și o textură fermă datorită distanței parcurse. „Scottish Wild Salmon” nu conține coloranți artificiali sau aditivi chimici.

Nu există o gamă specifică de dimensiuni deoarece este un pește sălbatic, iar creșterea sa este afectată de condițiile variabile. Cu toate acestea, „Scottish Wild Salmon” cântărește în mod normal cel puțin 1,5 kg, putând ajunge până la 20 kg. Peștii sunt argintii la exterior, iar în interior carnea este fermă, de culoare roz-închis. Peștii sunt vânduți proaspeți, întregi și ambalați în lăzi cu gheață.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Nu se aplică.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Nu se aplică.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Peștii trebuie să fie capturați în cadrul pescuitului fluvial și costier pe teritoriul Scoției și pe o rază de 1 500 m în largul coastei, prin una dintre metodele următoare:

Plasă și luntre de pescuit cu fundul lat

| — | Se utilizează o dragă aruncată dintr-o barcă și manevrată de pe mal sau de pe țărm sau din apa din apropierea malului sau a țărmului, somonii fiind înconjurați de dragă și trași la mal sau la țărm, cu respectarea anumitor condiții. |
| --- | --- |

—

Se utilizează o dragă aruncată dintr-o barcă și manevrată de pe mal sau de pe țărm sau din apa din apropierea malului sau a țărmului, somonii fiind înconjurați de dragă și trași la mal sau la țărm, cu respectarea anumitor condiții.

Vintir

| — | O formă veche de capcană de pescuit amplasată în râuri și, odinioară, în estuare, constând într-o cușcă formată din plasă sau din nuiele de răchită împletite, care uneori este fixată de un dig de pietriș. Tipul folosit pentru capturarea somonului constă într-o cușcă mai mult sau mai puțin dreptunghiulară, prevăzută cu pereți din plasă care nu permit peștelui să iasă (așa-numitele inscales), amplasată pe un dig de piatră de-a latul unui râu. |
| --- | --- |

—

O formă veche de capcană de pescuit amplasată în râuri și, odinioară, în estuare, constând într-o cușcă formată din plasă sau din nuiele de răchită împletite, care uneori este fixată de un dig de pietriș. Tipul folosit pentru capturarea somonului constă într-o cușcă mai mult sau mai puțin dreptunghiulară, prevăzută cu pereți din plasă care nu permit peștelui să iasă (așa-numitele inscales), amplasată pe un dig de piatră de-a latul unui râu.

Unelte de pescuit fixe

| — | Plasă-pungă, năvod sau alte setci – se utilizează o capcană de pescuit fixată sau ancorată de țărm sau de fundul apei, cu respectarea anumitor condiții. |
| --- | --- |

—

Plasă-pungă, năvod sau alte setci – se utilizează o capcană de pescuit fixată sau ancorată de țărm sau de fundul apei, cu respectarea anumitor condiții.

| — | Plase de tip haaf și poke – Plasa de tip haaf este fixată într-un cadru dreptunghiular și este menținută în curent de persoana care manevrează plasa și care stă în estuar. Plasa este ridicată atunci când în ea se prinde un somon. Mai mulți pescari pot lucra împreună aliniați. Plasa de tip poke constă într-o serie de rânduri de buzunare din plasă montate pe stâlpi și amplasate de-a latul fluxului. Peștii se prind în buzunare la reflux. |
| --- | --- |

—

Plase de tip haaf și poke – Plasa de tip haaf este fixată într-un cadru dreptunghiular și este menținută în curent de persoana care manevrează plasa și care stă în estuar. Plasa este ridicată atunci când în ea se prinde un somon. Mai mulți pescari pot lucra împreună aliniați. Plasa de tip poke constă într-o serie de rânduri de buzunare din plasă montate pe stâlpi și amplasate de-a latul fluxului. Peștii se prind în buzunare la reflux.

În plus, în aria delimitată trebuie să aibă loc următoarele etape ale producției:

| — | debarcarea; |
| --- | --- |

—

debarcarea;

| — | clasificarea în funcție de dimensiune; |
| --- | --- |

—

clasificarea în funcție de dimensiune;

| — | ambalarea în lăzi cu gheață pe teritoriul Scoției. Ambalarea în lăzi cu gheață are loc de obicei în punctele de pescuit, înainte de expedierea către piețe, și poate avea loc în orice punct de pescuit din Scoția. |
| --- | --- |

—

ambalarea în lăzi cu gheață pe teritoriul Scoției. Ambalarea în lăzi cu gheață are loc de obicei în punctele de pescuit, înainte de expedierea către piețe, și poate avea loc în orice punct de pescuit din Scoția.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Nu se aplică.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Nu se aplică.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Întreg teritoriul Scoției, inclusiv o arie cu o rază de 1 500 m în largul coastei.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

„Scottish Wild Salmon” este atras spre aria geografică în cauză datorită condițiilor de mediu ale acesteia. Geologia și geografia Scoției, cu o climă temperată, ape de foarte bună calitate și râuri repezi sunt esențiale pentru „Scottish Wild Salmon”, deoarece peștii intră doar în apele curate din jurul zonei de coastă a Scoției.

Somonii sunt o specie indigenă; ei își încep viața în apă dulce, se îndreaptă în aval către ocean, iar la maturitate se întorc în același râu pentru a se reproduce. Pescuitul somonului are loc în momentul revenirii peștilor în râurile respective.

Până atunci, ei vor fi petrecut între 1 și 3 ani în apele arctice din largul Canadei și al Groenlandei. Geologia și geografia Scoției, cu o climă temperată, ape de foarte bună calitate și râuri repezi permit creșterea unor pești sănătoși, fapt care, la rândul său, contribuie la existența a numeroase populații distincte cu cicluri de reproducere proprii, care acoperă aproape tot anul. Aceste aspecte sunt esențiale pentru „Scottish Wild Salmon”, deoarece peștii intră doar în apele curate din jurul zonei de coastă a Scoției.

Sistemele hidrografice din Scoția conțin una dintre cele mai mari și mai diverse resurse de somon atlantic din Europa, numărând aproape 400 de râuri ce adăpostesc sute de populații de somon, fiecare dintre acestea fiind distinctă din punct de vedere genetic.

5.2.   Specificitatea produsului:

Somonul atlantic este un pește anadrom care se naște în apă dulce, migrează către mare și apoi revine în apă dulce – în același râu în care s-a născut – pentru a se reproduce. Legătura cu aria geografică constă în faptul că pescuitul somonului are loc în momentul revenirii peștilor în apele de origine în care s-au născut.

Pe lângă mediu, caracteristicile „Scottish Wild Salmon” sunt determinate de aria geografică datorită tradiției în materie de capturare și de prelucrare. Aceste metode sunt practici tradiționale de pescuit bine documentate. Pescuitul de „Scottish Wild Salmon” este o parte esențială a patrimoniului Scoției, abilitatea de a localiza și captura peștii având o tradiție îndelungată și fiind transmisă din generație în generație. Prin urmare, în Scoția există în continuare mai multe locuri în care se mai practică pescuitul cu plasa.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Pescuitul cu plasa

Pescuitul somonului cu plasa se practică în Scoția de sute de ani. Somonul a fost și este în continuare o specie emblematică. Pescuitul cu draga pe râul Tweed este menționat încă din jurul anului 1160. Prima atestare efectivă a unor reglementări legislative referitoare la somon datează din 1424. În ceea ce privește pescuitul cu unelte fixe, utilizarea acestora a fost permisă în estuare până la începutul secolului al XIX-lea. În perioada sa de vârf, în sectorul pescuitului de somon cu plasa lucrau probabil circa 3 000 de persoane. Din nefericire însă, majoritatea punctelor de pescuit de somon cu plasa din Scoția au fost închise în ultimii 25 de ani, deși există în continuare o serie de puncte active.

În general, metodele de pescuit au rămas neschimbate de secole. Această tradiție se păstrează și astăzi; tehnicile de pescuit și cunoștințele de specialitate din acest domeniu au fost transmise din generație în generație, deși în prezent se folosesc tehnologii moderne pentru motoarele performante ale bărcilor și instalațiile cu putere superioară de spălare a plaselor.

În perioada anterioară metodelor moderne de refrigerare, unele sate de pescari aveau „case cu gheață” (ice house) în care se prelucra peștele. Somonul ambalat în gheață era altădată expediat cu vasele cu pânze din Scoția la piața Billingsgate din Londra. Un exemplu de „casă cu gheață” se mai păstrează și astăzi în apropierea localității Montrose. Este o clădire masivă cu arcade ce datează de la mijlocul secolului al XIX-lea, care și-a păstrat până astăzi acoperișul vegetal. Acesta asigură un efect de răcire în interiorul clădirii când apa de ploaie se evaporă.

Reputație

Somonul, cunoscut și sub numele de „lingou de argint” (bar of silver) sau de „regele peștilor” (king of fish), a fost dintotdeauna un produs valoros, el bucurându-se și astăzi de acest statut. Ca aliment, somonul era uneori afumat și exportat pe distanțe lungi. În mod tradițional, principala piață de vânzare a „Scottish Wild Salmon” era piața Billingsgate din Londra.

În prezent, „Scottish Wild Salmon” care a fost afumat este vândut în piețele agricole de pe tot teritoriul Scoției, iar o parte din peștele proaspăt este exportat. Acest tip de somon a fost livrat în trecut și Casei Regale. „Scottish Wild Salmon” s-a aflat pe meniul servit cu ocazia Summitului G8 din 2005 de la Gleneagles, fiind, de asemenea, achiziționat de bucătari și de restaurante celebre precum Harrods sau Fortnum and Mason și de bucătarul de renume Richard Corrigan, proprietarul restaurantului Bentleys Oyster Bar din Piccadilly, Londra, pentru a aminti doar câteva nume.

„Scottish Wild Salmon” este în general recunoscut ca având o savoare și o textură excepționale. Firma Forman & Field din Londra, care este specializată în afumarea somonului, consideră că, în încercarea de a găsi somon de cea mai bună calitate, „numai «Scottish Wild Salmon» are reputația istorică” corespunzătoare calității dorite. „Scottish Wild Salmon” se numără printre cele mai bune produse agricole scoțiene, fapt recunoscut la nivel mondial atât de clienții casnici, cât și de bucătari și restaurante de renume. Cumpărătorii și consumatorii de „Scottish Wild Salmon” laudă frecvent calitatea ridicată a produsului.

De-a lungul secolelor, pescuitul a reprezentat un sector economic important pentru Scoția. Populațiile și comunitățile de pește de apă dulce din Scoția sunt importante pentru patrimoniul natural internațional. În pofida reducerii capturilor în ultimii ani, pescuitul de somon în Scoția are în continuare o importanță internațională și stă la baza unor activități de pescuit de renume mondial. Sistemele hidrografice din Scoția conțin una dintre cele mai mari și mai diverse resurse de somon atlantic din Europa. Scoția ocupă unul dintre primele locuri în rândul țărilor din Europa care practică pescuitul maritim, 66 % din cantitățile capturate fiind debarcate în Regatul Unit, are peste 50 000 km de râuri, multe dintre ele conținând somon atlantic sălbatic și păstrăv de mare, precum și peste 30 000 de lacuri (loch) și iazuri.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/scottish-wild-salmon-pgi.pdf

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---