# Den Europæiske Unions C 70/2012

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2012.070.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 70 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 55. årgang8. marts 2012 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2012.070.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 70

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

55. årgang8. marts 2012

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 070/01 | Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 070/02 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6509 — GE/KGAL/Extresol-2) (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 070/03 | Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 7 |
| 2012/C 070/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6475 — AXA REIM/CBRE PFCE Management/Warsaw III) (
  1
  ) | 8 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2012/C 070/01

Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

1

2012/C 070/02

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6509 — GE/KGAL/Extresol-2) (
  1
  )

1

6

2012/C 070/03

Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

7

2012/C 070/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6475 — AXA REIM/CBRE PFCE Management/Warsaw III) (
  1
  )

1

8

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | RådetEuropa-Kommissionen |
| 2012/C 070/05 | Rådets og Kommissionens fælles rapport 2012 om gennemførelse af en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — Almen uddannelse og erhvervsuddannelse i et intelligent, bæredygtigt og inklusivt Europa | 9 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 070/06 | Euroens vekselkurs | 19 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2012/C 070/07 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 20 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

RådetEuropa-Kommissionen

2012/C 070/05

Rådets og Kommissionens fælles rapport 2012 om gennemførelse af en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — Almen uddannelse og erhvervsuddannelse i et intelligent, bæredygtigt og inklusivt Europa

9

Europa-Kommissionen

2012/C 070/06

Euroens vekselkurs

19

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2012/C 070/07

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

20

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 070/08 | Meddelelse fra Kongeriget Nederlandenes ministerium for økonomi, landbrug og innovation i henhold til artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter | 22 |
| 2012/C 070/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6439 — AGRANA/RWA/JV) (
  1
  ) | 24 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2012/C 070/08

Meddelelse fra Kongeriget Nederlandenes ministerium for økonomi, landbrug og innovation i henhold til artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

22

2012/C 070/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6439 — AGRANA/RWA/JV) (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/1

---

Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2012/C 70/01

| Godkendelsesdato | 14.7.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 22/10; N 50/10; N 86/10 |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Amendments to the Temporary Framework measure ‘Limited amounts of aid’ N 408/09 |
| Retsgrundlag | Rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego w sprawie udzielania pomocy dla przedsiębiorców zagrożonych w ramach Priorytetu II Programu Operacyjnego Kapitał Ludzki (projekt z dnia 8 grudnia 2009 r.); rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego w sprawie udzielania przedsiębiorcom ograniczonej kwoty pomocy zgodnej ze wspólnym rynkiem w ramach regionalnych programów operacyjnych (projekt z dnia 5 stycznia 2010 r.); rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego w sprawie udzielania ograniczonej kwoty pomocy zgodnej ze wspólnym rynkiem w ramach Programu Operacyjnego Kapitał Ludzki (projekt z dnia 15 stycznia 2010 r.) |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Løsning af et alvorligt problem i økonomien |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse 1 905 mio. PLN |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Indtil 31.12.2010 |
| Økonomisk sektor | — |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Ministry of Regional Development |
| ul. Wspólna 2/4 |
| 00-926 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Godkendelsesdato

14.7.2010

Referencenummer til statsstøtte

N 22/10; N 50/10; N 86/10

Medlemsstat

Polen

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Amendments to the Temporary Framework measure ‘Limited amounts of aid’ N 408/09

Retsgrundlag

Rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego w sprawie udzielania pomocy dla przedsiębiorców zagrożonych w ramach Priorytetu II Programu Operacyjnego Kapitał Ludzki (projekt z dnia 8 grudnia 2009 r.); rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego w sprawie udzielania przedsiębiorcom ograniczonej kwoty pomocy zgodnej ze wspólnym rynkiem w ramach regionalnych programów operacyjnych (projekt z dnia 5 stycznia 2010 r.); rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego w sprawie udzielania ograniczonej kwoty pomocy zgodnej ze wspólnym rynkiem w ramach Programu Operacyjnego Kapitał Ludzki (projekt z dnia 15 stycznia 2010 r.)

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Løsning af et alvorligt problem i økonomien

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse 1 905 mio. PLN

Støtteintensitet

—

Varighed

Indtil 31.12.2010

Økonomisk sektor

—

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Ministry of Regional Development

ul. Wspólna 2/4

00-926 Warszawa

POLSKA/POLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 5.10.2011 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 414/10 |
| Medlemsstat | Belgien |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Aide au projet de «Flap Support Structures» de la Société anonyme belge de constructions aéronautique (SABCA)/Steun voor het „Flap Support Structures”-project van SABCA (FSS-project) |
| Retsgrundlag | Federale steunmaatregel „Luchtvaart 2008-2013”
  Mesure d'aide fédérale «Aéronautique 2008-2013» |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Tilbagebetalingspligtigt tilskud |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse 32,817 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 42 % |
| Varighed | Indtil 30.12.2017 |
| Økonomisk sektor | Fremstillingsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Service Public Fédéral Economie |
| Rue du Progrès 50 |
| 1210 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Godkendelsesdato

5.10.2011

Referencenummer til statsstøtte

N 414/10

Medlemsstat

Belgien

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Aide au projet de «Flap Support Structures» de la Société anonyme belge de constructions aéronautique (SABCA)/Steun voor het „Flap Support Structures”-project van SABCA (FSS-project)

Retsgrundlag

Federale steunmaatregel „Luchtvaart 2008-2013”

Mesure d'aide fédérale «Aéronautique 2008-2013»

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Tilbagebetalingspligtigt tilskud

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse 32,817 mio. EUR

Støtteintensitet

42 %

Varighed

Indtil 30.12.2017

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Service Public Fédéral Economie

Rue du Progrès 50

1210 Bruxelles

BELGIQUE

| Federale Overheidsdienst Economie |
| --- |
| Vooruitgangstraat 50 |
| 1210 Brussel |
| BELGIË |

Federale Overheidsdienst Economie

Vooruitgangstraat 50

1210 Brussel

BELGIË

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 29.6.2011 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | SA.32888 (11/N) |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Befreiung von der Luftverkehrsteuer hinsichtlich Abflügen von Inselbewohnern und in anderen Fällen |
| Retsgrundlag | § 5 Nr. 4 des Artikels 1 des Haushaltsbegleitgesetzes 2011 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Støtte af social karakter til enkeltforbrugere |
| Støtteform | Mindskelse af skatteprocenten |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 0,120 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | 1.1.2011-31.12.2015 |
| Økonomisk sektor | Lufttrafik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Das jeweils örtlich zuständige Hauptzollamt (http://www.zoll.de) |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

29.6.2011

Referencenummer til statsstøtte

SA.32888 (11/N)

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Befreiung von der Luftverkehrsteuer hinsichtlich Abflügen von Inselbewohnern und in anderen Fällen

Retsgrundlag

§ 5 Nr. 4 des Artikels 1 des Haushaltsbegleitgesetzes 2011

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Støtte af social karakter til enkeltforbrugere

Støtteform

Mindskelse af skatteprocenten

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 0,120 mio. EUR

Støtteintensitet

100 %

Varighed

1.1.2011-31.12.2015

Økonomisk sektor

Lufttrafik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Das jeweils örtlich zuständige Hauptzollamt (http://www.zoll.de)

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 25.1.2012 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | SA.32965 (11/N) |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Warmińsko-mazurskie |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Pomoc na restrukturyzację dla ZNMR |
| Retsgrundlag | Artykuł 56 ust. 1 pkt 2 ustawy z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Omstrukturering af kriseramte virksomheder |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | | Forventet årligt støtteydelse 400 000 mio. PLN |

Godkendelsesdato

25.1.2012

Referencenummer til statsstøtte

SA.32965 (11/N)

Medlemsstat

Polen

Region

Warmińsko-mazurskie

Titel (og/eller modtagerens navn)

Pomoc na restrukturyzację dla ZNMR

Retsgrundlag

Artykuł 56 ust. 1 pkt 2 ustawy z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Omstrukturering af kriseramte virksomheder

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 400 000 mio. PLN

| | Samlet forventet støtteydelse 400 000 mio. PLN |
| --- | --- |

Samlet forventet støtteydelse 400 000 mio. PLN

Støtteintensitet

33 %

Varighed

1.2012-12.2015

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

| Minister Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 23.11.2011 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | SA.33588 (11/N) |
| Medlemsstat | Den Tjekkiske Republik |
| Region | CZ 08 Moravskoslezsko |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Ekologizace území okresů NUTS IV (Greening of NUTS IV districts) – Ostrava-město (Ostrava city) (NUTS CZ 0806), Karviná (NUTS CZ 0803) and Frýdek-Místek (NUTS CZ 0802), I. etapa (first phase) |
| Retsgrundlag | Zákon č. 86/2002 Sb., o ochraně ovzduší a o změně některých dalších zákonů (zákon o ochraně ovzduší) – nařízení vlády č. 597/2006 Sb., o sledování a vyhodnocování kvality ovzduší – vyhláška č. 553/2002 Sb., kterou se stanoví hodnoty zvláštních imisních limitů znečišťujících látek, ústřední regulační řád a způsob jeho provozování včetně seznamu stacionárních zdrojů podléhajících regulaci, zásady pro vypracování a provozování krajských a místních regulačních řádů a způsob a rozsah zpřístupňování informací o úrovni znečištění ovzduší veřejnosti, ve znění pozdějších předpisů (změna vyhláškou č. 42/2005 Sb. a vyhláškou č. 373/2009 Sb.) – nařízení vlády č. 351/2002 Sb., kterým se stanoví závazné emisní stropy pro některé látky znečišťující ovzduší a způsob přípravy a provádění emisních inventur a emisních projekcí, ve znění pozdějších předpisů (změna nařízením vlády č. 417/2003) – nařízení vlády č. 372/2007 Sb., o národním programu snižování emisí ze stávajících zvláště velkých spalovacích zdrojů – nařízení vlády č. 146/2007 Sb., o emisních limitech a dalších podmínkách provozování spalovacích stacionárních zdrojů znečišťování ovzduší, ve znění pozdějších předpisů (změna nařízením vlády č. 476/2009) – nařízení vlády č. 615/2006 Sb., o stanovení emisních limitů a dalších podmínek provozování ostatních stacionárních zdrojů znečišťování ovzduší, ve znění pozdějších předpisů (změna nařízením vlády č. 475/2009) – vyhláška č. 205/2009 Sb., o zjišťování emisí ze stacionárních zdrojů a o provedení některých dalších ustanovení zákona o ochraně ovzduší, ve znění pozdějších předpisů – zákon č. 76/2002 Sb., o integrované prevenci a omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů (zákon o integrované prevenci) Operační program Životní Prostředí: Programový dokument Operační program Životní prostředí: Implementační dokument Směrnice MŽP pro předkládání žádostí a o poskytování finančních prostředků pro projekty z Operačního programu |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | | Forventet årligt støtteydelse 2 000 mio. CZK |

Godkendelsesdato

23.11.2011

Referencenummer til statsstøtte

SA.33588 (11/N)

Medlemsstat

Den Tjekkiske Republik

Region

CZ 08 Moravskoslezsko

Titel (og/eller modtagerens navn)

Ekologizace území okresů NUTS IV (Greening of NUTS IV districts) – Ostrava-město (Ostrava city) (NUTS CZ 0806), Karviná (NUTS CZ 0803) and Frýdek-Místek (NUTS CZ 0802), I. etapa (first phase)

Retsgrundlag

Zákon č. 86/2002 Sb., o ochraně ovzduší a o změně některých dalších zákonů (zákon o ochraně ovzduší) – nařízení vlády č. 597/2006 Sb., o sledování a vyhodnocování kvality ovzduší – vyhláška č. 553/2002 Sb., kterou se stanoví hodnoty zvláštních imisních limitů znečišťujících látek, ústřední regulační řád a způsob jeho provozování včetně seznamu stacionárních zdrojů podléhajících regulaci, zásady pro vypracování a provozování krajských a místních regulačních řádů a způsob a rozsah zpřístupňování informací o úrovni znečištění ovzduší veřejnosti, ve znění pozdějších předpisů (změna vyhláškou č. 42/2005 Sb. a vyhláškou č. 373/2009 Sb.) – nařízení vlády č. 351/2002 Sb., kterým se stanoví závazné emisní stropy pro některé látky znečišťující ovzduší a způsob přípravy a provádění emisních inventur a emisních projekcí, ve znění pozdějších předpisů (změna nařízením vlády č. 417/2003) – nařízení vlády č. 372/2007 Sb., o národním programu snižování emisí ze stávajících zvláště velkých spalovacích zdrojů – nařízení vlády č. 146/2007 Sb., o emisních limitech a dalších podmínkách provozování spalovacích stacionárních zdrojů znečišťování ovzduší, ve znění pozdějších předpisů (změna nařízením vlády č. 476/2009) – nařízení vlády č. 615/2006 Sb., o stanovení emisních limitů a dalších podmínek provozování ostatních stacionárních zdrojů znečišťování ovzduší, ve znění pozdějších předpisů (změna nařízením vlády č. 475/2009) – vyhláška č. 205/2009 Sb., o zjišťování emisí ze stacionárních zdrojů a o provedení některých dalších ustanovení zákona o ochraně ovzduší, ve znění pozdějších předpisů – zákon č. 76/2002 Sb., o integrované prevenci a omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů (zákon o integrované prevenci) Operační program Životní Prostředí: Programový dokument Operační program Životní prostředí: Implementační dokument Směrnice MŽP pro předkládání žádostí a o poskytování finančních prostředků pro projekty z Operačního programu

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 2 000 mio. CZK

| | Samlet forventet støtteydelse 6 000 mio. CZK |
| --- | --- |

Samlet forventet støtteydelse 6 000 mio. CZK

Støtteintensitet

90 %

Varighed

Indtil 31.12.2014

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed, El-, gas- og vandforsyning, Stål

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

| Ministerstvo životního prostředí ČR |
| --- |
| Vršovická 65 |
| 100 10 Praha 10 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo životního prostředí ČR

Vršovická 65

100 10 Praha 10

ČESKÁ REPUBLIKA

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/6

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6509 — GE/KGAL/Extresol-2)

(EØS-relevant tekst)

2012/C 70/02

Den 1. marts 2012 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32012M6509. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32012M6509. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/7

---

Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2012/C 70/03

| Godkendelsesdato | 20.9.2011 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | SA.32520 (11/N) |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | High-Tech Gründerfonds II |
| Retsgrundlag | Gesellschaftsvertrag der High-Tech Gründerfonds II GmbH & Co. KG; Anlagerichtlinien für den High-Tech Gründerfonds; Geschäftsordnungen für die Investitionskomitees der High-Tech Gründerfonds Komitee GmbH |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Risikovillig kapital, Forskning og udvikling, Små og mellemstore virksomheder (SMV) |
| Støtteform | Indskydning af risikovillig kapital |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse 240 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Indtil 31.7.2018 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| Villemombler Straße 76 |
| 53123 Bonn |
| DEUTSCHLAND |

Godkendelsesdato

20.9.2011

Referencenummer til statsstøtte

SA.32520 (11/N)

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

High-Tech Gründerfonds II

Retsgrundlag

Gesellschaftsvertrag der High-Tech Gründerfonds II GmbH & Co. KG; Anlagerichtlinien für den High-Tech Gründerfonds; Geschäftsordnungen für die Investitionskomitees der High-Tech Gründerfonds Komitee GmbH

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Risikovillig kapital, Forskning og udvikling, Små og mellemstore virksomheder (SMV)

Støtteform

Indskydning af risikovillig kapital

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse 240 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

Indtil 31.7.2018

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Villemombler Straße 76

53123 Bonn

DEUTSCHLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/8

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6475 — AXA REIM/CBRE PFCE Management/Warsaw III)

(EØS-relevant tekst)

2012/C 70/04

Den 5. marts 2012 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32012M6475. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32012M6475. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet Europa-Kommissionen

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/9

---

Rådets og Kommissionens fælles rapport 2012 om gennemførelse af en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020)

Almen uddannelse og erhvervsuddannelse i et intelligent, bæredygtigt og inklusivt Europa

2012/C 70/05

1.   ALMEN UDDANNELSE OG ERHVERVSUDDANNELSE I FORBINDELSE MED EUROPA 2020-STRATEGIEN

I 2009 udarbejdede Rådet en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) (1). Siden da har den økonomiske og politiske situation ændret sig, og der er opstået ny usikkerhed og stramninger. EU måtte gennemføre aktioner for at modvirke den værste finansielle og økonomiske krise i sin historie og vedtog som reaktion en strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst: Europa 2020.

Uddannelse spiller en helt afgørende rolle i denne strategi, især i forbindelse med de integrerede retningslinjer, medlemsstaternes nationale reformprogrammer og de landespecifikke henstillinger, der udsendes som vejledning for medlemsstaternes reformer. Et af de fem overordnede mål i Europa 2020 vedrører antallet af elever, der forlader skolen for tidligt, og gennemførte videregående, eller tilsvarende, uddannelser.

I den årlige vækstundersøgelse fra 2012 bliver det understreget, at der i Europa 2020 samtidig skal sættes fokus på reformforanstaltninger, der på kort sigt påvirker væksten, og fastlæggelse af en hensigtsmæssig vækstmodel på mellemlang sigt. Uddannelsessystemerne skal moderniseres for at styrke deres effektivitet og kvalitet, og for at de kan give elever og studerende de kvalifikationer og kompetencer, de har brug for for at klare sig godt på arbejdsmarkedet. Dette vil give dem en tro på, at de er i stand til at klare nuværende og kommende udfordringer. Det vil medvirke til en forbedring af Europas konkurrenceevne og generere vækst og job. I den årlige vækstundersøgelse fra 2012 understreger man ligeledes, at der skal lægges særlig vægt på unge, som hører til de grupper, der er hårdest ramt af krisen.

ET 2020, der er et nøgleinstrument til modernisering af uddannelse, kan yde et stort bidrag til opnåelse af målene i Europa 2020. Men for at dette skal kunne gennemføres, må ET 2020 tilpasses, og programmets prioriterede arbejdsmål, redskaber og administrative struktur skal ajourføres.

På grundlag af en evaluering af de fremskridt, der er gjort inden for nøglepolitikkerne i de seneste tre år, foreslår man i nærværende udkast til fælles rapport nye prioriterede arbejdsmål for tidsrummet 2012-2014, som skal mobilisere uddannelsen for at støtte Europa 2020.

Udkastet til fælles rapport fremlægger ligeledes en række valgmuligheder for en tilpasning af styringen af ET 2020 for at sikre programmets bidrag til Europa 2020.

Udkastet til fælles rapport ledsages af to arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (2). Disse indeholder situationsrapporter for de enkelte lande og om tematiske nøgleområder og bygger på de nationale rapporter, medlemsstaterne har fremsendt, samt andre oplysninger og data.

2.   FREMSKRIDT OG UDFORDRINGER INDEN FOR PRIORITEREDE OMRÅDER

2.1.   Investeringer og reformer på uddannelsesområdet

I øjeblikket bliver alle områder af de offentlige budgetter gennemgået kritisk, også uddannelsesområdet. De fleste medlemsstater har problemer med at fastholde det nuværende udgiftsniveau, for slet ikke at tale om at øge udgifterne.

Det fremgår imidlertid af forskningen, at en forbedring af uddannelsesniveauerne kan give et utroligt stort langsigtet afkast og skabe vækst og job i EU. F.eks. vil det give meget store langsigtede samlede økonomiske gevinster for EU, hvis man inden 2020 kan opfylde den europæiske benchmark på mindre end 15 % af befolkningen med ringe grundlæggende færdigheder (3).

Dette står i modsætning til, at nogle medlemsstater — også før krisen — brugte relativt lidt på uddannelse, nær ved eller mindre end 4 % af BNP, mens EU gennemsnitligt brugte næsten 5 % af BNP — hvilket ligger under niveauet i USA på 5,3 %.

Nedskæringer i uddannelsesbudgetterne risikerer at underminere vækstpotentialet og konkurrenceevnen i økonomien. I den årlige vækstundersøgelse for 2012 fastholdt Kommissionen sin overbevisning om, at medlemsstaterne ved en konsolidering af deres offentlige finanser bør prioritere udgifter til vækstfremmende politikker såsom uddannelse.

Der er ikke noget klart mønster i den måde, medlemsstaterne har reageret på krisen ved gennemgangen af deres uddannelsesbudgetter. De har vedtaget en omfattende række foranstaltninger for at dæmpe udgifterne: i mange lande er personaleudgifterne skåret ned (BE nl, BG, EL, ES, FR, HU, IE, LV, PT, RO, SI) eller ved at begrænse anskaffelse af infrastruktur, vedligeholdelse og udstyr (BE nl, BG, IE, RO). Nogle har mindsket udbuddet af uddannelse i førskoleundervisningen (for 2-årige børn i FR), udskudt eller nedsat tempoet i reformer (BG) eller gennemført andre foranstaltninger, såsom en mindskelse af den finansielle støtte til studerende (BE nl, IE, PT).

Denne udvikling fortjener politisk opmærksomhed. ET 2020 bør anvendes til at drøfte, hvorledes man bedst investerer i uddannelse på en måde, som kombinerer effektivitet og vækstfremmende virkninger. En intelligent investering hænger sammen med intelligente politiske reformer, som forbedrer kvaliteten af uddannelserne. Bredt formulerede overvejelser med inddragelse af alle interesserede parter kan anvendes for at opnå effektive måder til at dele den finansielle byrde og til at finde nye finansieringskilder.

2.2.   Skolefrafald

Krisen påvirker unges fremtidsudsigter meget hårdt. Ungdomsarbejdsløsheden er steget fra 15,5 % i 2008 til 20,9 % i 2010, mens andelen af 15-24-årige, der hverken er under uddannelse eller i beskæftigelse, steg med 2 procentpoint. 53 % af dem, der har forladt skolen tidligt, var arbejdsløse.

På denne baggrund bliver målet i Europa 2020 om at mindske andelen af 18-24-årige, der har forladt deres uddannelse for tidligt, til mindre end 10 % inden 2020 særlig vigtigt. Hvis den nuværende udviklingstendens fortsætter, vil dette mål ikke blive nået. Trods visse fremskridt var den gennemsnitlige andel af unge, der forlader skolen for tidligt, i 2010 fortsat på gennemsnitlig 14,1 % i EU som helhed med betragtelige forskelle mellem landene. Dokumentationen viser, at drengene har en større risiko (16 %) for at droppe ud end pigerne (12,6 %).

En mindskelse af andelen af unge, der forlader skolen tidligt, til under 10 % er en meget vanskelig udfordring. Rådets henstilling fra 2011 (4) om politikker, som skal mindske skolefrafald, opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte sammenhængende og omfattende evidensbaserede strategier, især de medlemsstater, som har fået en landespecifik henstilling inden for dette område i 2011 (AT, DK, ES, MT). Men lande, som er tæt på målet (DK, IE, HU, NL, FI), bør ligeledes øge indsatsen for at gøre yderligere fremskridt og/eller overvinde stagnationen. Alle medlemsstaterne bør iværksætte målrettede foranstaltninger, der når unge med risiko for at droppe ud.

Med nogle vigtige undtagelser er medlemsstaternes politikker ikke i tilstrækkelig grad baseret på ajourførte data og en analyse af grundene til og virkningerne af skolefrafald. Kun få lande bruger en systematisk fremgangsmåde til at indsamle, kontrollere og analysere data vedrørende skolefrafald (EE, FR, HU, IT, LU, NL, UK).

Forebyggende foranstaltninger og hurtige indgreb er nøglen til løsning af problemet; medlemsstaterne ofrer imidlertid ikke megen opmærksomhed på forebyggende foranstaltninger. Delvis afhjælpende foranstaltninger, såsom en ny chance for uddannelse, er, om end vigtige, ikke tilstrækkelige til at løse de grundlæggende årsager til problemet. Der bør være stærkere fokus på foranstaltninger til forebyggende og hurtige indgreb inden for læreruddannelse, faglig efteruddannelse, førskolepædagogik (ECEC) af høj kvalitet.

Et øget udbud af grundlæggende erhvervsfaglig uddannelse af høj kvalitet, som er skræddersyet til unges behov, herunder »blended« læring, som forbinder den erhvervsfaglige uddannelse og den almene gymnasiale uddannelse, kan hjælpe til at mindske skolefrafaldet. Den erhvervsfaglige uddannelse giver et anderledes og for nogle lærende mere motiverende uddannelsesforløb. Samtidig er der dog stærkt brug for at mindske niveauet for skolefrafald i den erhvervsfaglige uddannelse.

Mange lande anvender en bred vifte af foranstaltninger til at løse forskellige aspekter ved skolefrafald, men disse udgør ikke nødvendigvis en samlet strategi. Interesserede parter fra forskellige uddannelsessektorer og politikområder, såsom ungdomspolitik, sociale tjenester og jobcentre, bør arbejde tættere sammen. Samarbejdet med forældrene og det lokale miljø bør intensiveres. Samarbejdet mellem skole og erhvervsliv, aktiviteter uden for læseplanen og uden for skolen samt »garantier til unge« er mulige måder at få inddraget forskellige lokale aktører på.

Da Europa er langt fra at nå det overordnede mål, er der stærkt brug for en styrkelse af den politiske strategi. I de kommende år skal arbejdet med skolefrafald, med Rådets henstilling fra juni 2011 som udgangspunkt være et af de højest prioriterede områder under ET 2020.

Skolefrafald: Andelen i 2010
   (5)
  og nationale mål

—   Resultater 2010 (%)

Image

—   Nationale mål for 2020 (%)

| | 9,5 | 11 | 5,5 | 10 | 10 | 9,5 | 8 | 9,7 | 15 | 9,5 | 15
  16 | 10 | 13,4 | 9 | 10 | 10 | 29 | 8 | 9,5 | 4,5 | 10 | 11,3 | 5 | 6 | 8 | 10 | : |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9,5

11

5,5

10

10

9,5

8

9,7

15

9,5

15

16

10

13,4

9

10

10

29

8

9,5

4,5

10

11,3

5

6

8

10

:

2.3.   Gennemførte videregående, eller tilsvarende, uddannelser

For at komme styrket ud af krisen må Europa generere økonomisk vækst på grundlag af viden og innovation. Videregående, eller tilsvarende, uddannelser kan være en stærk drivkraft i denne forbindelse. De sikrer den højt kvalificerede arbejdsstyrke, som Europa behøver for at sætte gang i forskning og udvikling, og udstyrer den med de kompetencer og kvalifikationer, den har brug for i den videnintensive økonomi.

I Europa 2020 er der fastlagt et overordnet mål, om at andelen af 30-34-årige med en afsluttet videregående eller lignende uddannelse skal stige til 40 % inden 2020. I 2010 lå det gennemsnitlige niveau for en afsluttet videregående, eller tilsvarende, uddannelse i denne aldersgruppe på 33,6 %. Der er store forskelle mellem landene med hensyn til gennemførelsesprocent, nationale mål og ambitionsniveau.

For at nå målet bør medlemsstaterne fortsætte deres indsats for reformer, som der blev opnået enighed om i Rådets konklusioner fra den 28. november 2011, om moderniseringen af videregående uddannelse (6) og i overensstemmelse med de landespecifikke henstillinger vedrørende dette spørgsmål, som er fremsendt til fem lande (BG, CZ, MT, PL, SK).

Reformerne bør tage udfordringen op med at øge antallet af kandidateksaminer, samtidig med at man fastholder og styrker kvaliteten og relevansen i undervisning og forskning.

Sammen med indsatsen for at gøre støtte og administration bedst mulige bør alle medlemsstater øge deltagelsen af de underrepræsenterede grupper, herunder personer fra socioøkonomisk dårligt stillede grupper, ugunstigt stillede områder, etniske grupper og handicappede.

Adgangen til videregående uddannelser for voksne lærende bør gøres lettere. Der er et stor potentiale i at hjælpe dem, som allerede er i arbejdsstyrken med at følge en videregående uddannelse eller starte igen, fremme overgangen fra erhvervsuddannelse til videregående uddannelse og forbedre anerkendelsen af tidligere læring, som er erhvervet i en ikkeformel sammenhæng.

Der er for mange studerende, som afbryder deres videregående uddannelse. Vejledning og rådgivning om uddannelses- og karriereforløb, som kan medvirke til at fastholde motivationen til at afslutte studierne, er af afgørende betydning for at forebygge og mindske risikoen for, at studierne droppes.

Kan man tiltrække begavede udenlandske studerende, kan dette være en anden måde at øge deltagelsen og antallet af kandidater på.

Moderniseringen af de videregående uddannelser vil bidrage markant til at nå målene i Europa 2020. Det er derfor nødvendigt med en anden topprioritet for udvekslinger i den næste periode under ET 2020, herunder gennemførelse af meddelelsen om videregående uddannelser i 2011 og Rådets konklusioner om moderniseringen af Europas videregående uddannelser.

Gennemførte videregående, eller tilsvarende, uddannelser: niveauer og nationale mål i 2010
   (7)

—   Resultater 2010 (%)

Image

—   Nationale mål for 2020 (%)

| | 47 | 36 | 32 | 40 | 42 | 40 | 60 | 32 | 44 | 50 | 26
  27 | 46 | 34
  36 | 40 | 40 | 30,3 | 33 | 45 | 38 | 45 | 40 | 26,7 | 40 | 40 | 42 | 40
  45 | : |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

47

36

32

40

42

40

60

32

44

50

26

27

46

34

36

40

40

30,3

33

45

38

45

40

26,7

40

40

42

40

45

:

2.4.   Strategier for livslang læring

For de fleste europæere er livslang læring ikke en realitet. Mens deltagelse i almen uddannelse og erhvervsuddannelse tidligt i livet er steget, viser de seneste data for antallet af voksne i aldersgruppen 25-64, der deltager i livslang læring, en let nedadgående tendens. Det nuværende niveau på 9,1 % (2010) er langt under benchmarken for ET 2020 på 15 %, der skal nås inden 2020.

Dette dårlige resultat er især alvorligt på grund af krisen. Arbejdsløse unge og lavtkvalificerede voksne skal kunne gøre brug af uddannelse for at få en bedre chance på arbejdsmarkedet. En manglende investering i deres kompetencer svækker deres chancer for at komme i beskæftigelse igen og begrænser Europas potentiale for at skabe vækst og job. Samtidig bør vi også fokusere på uddannelsens bidrag til Europas økonomiske udvikling gennem opkvalificering af arbejdsstyrken og integrering af planer for voksenuddannelse med henblik på økonomisk udvikling og innovation.

Livslang læring er en vedvarende proces, som kan fortsætte gennem hele livet lige fra førskoleundervisning af høj kvalitet til pensionistundervisning. Endvidere gennemføres læringen også uden for den formelle læringssituation, først og fremmest på arbejdspladsen.

På det seneste er der sket visse fremskridt i forbindelse med den europæiske benchmark med hensyn til en mindskelse af andelen af personer med ringe grundlæggende færdigheder (20 % i 2009 mod en benchmark på under 15 % inden 2020) og med hensyn til en øget deltagelse i førskoleundervisning (92 % i 2009 mod en benchmark på 95 % inden 2020). Der skal dog fortsat gøres en indsats med hensyn til begge disse spørgsmål.

Hindringerne for livslang læring findes fortsat, f.eks. begrænsede læringsmuligheder, der ikke er tilstrækkeligt tilpasset de forskellige målgruppers behov, manglende adgang til oplysninger og støttesystemer og utilstrækkeligt fleksible læringsforløb (f.eks. mellem erhvervsfaglige uddannelser og videregående uddannelser). Problemerne forværres ofte af, at de potentielle lærende har en lav socioøkonomisk status og i forvejen har en lav uddannelsesmæssig status.

En overvindelse af disse hindringer kræver mere end en stykvis reform inden for specifikke uddannelsessektorer. Selv om medlemsstaterne for 10 år siden erkendte, at der var dette behov, findes problemet med segmentering fortsat. I dag har kun få lande indført en sammenhængende strategi, der støtter et fortløbende uddannelsesforløb (AT, CY, DK, SI, UK SC).

På den positive side viser anvendelsen af redskaber, såsom de europæiske og nationale kvalifikationsrammer (BE, NL, CZ, DK, EE, FI, FR, IE, LT, LV, LU, MT, NL, PT, UK), mekanismer til validering af ikkeformel og uformel læring (DE, DK, ES, FI, FR, LU, NL, PT, RO, SE, UK) og politikker for livslang vejledning (AT, DK, DE, EE, ES, FI, FR, HU, IE, LT, LU, LV, NL), at det er muligt at overvinde hindringer for samarbejde mellem uddannelsessektorer.

Uddannelsessystemerne bør tilbyde alle mulighed for livslang læring. Medlemsstaterne bør gennemgå deres systemer for at fastslå, om der er hindringer for livslang læring. I samarbejde med arbejdsmarkedets parter og andre vigtige interesserede parter bør de etablere sammenhængende strategier og gennemføre foranstaltninger, der fremmer adgangen til livslang læring i overensstemmelse med europæiske forpligtelser og med inddragelse af redskaber og rammer til fremme af åbenhed (den europæiske kvalifikationsramme (8), ECVET/ECTS (9), EQAVET, rammen for nøglekompetencer (10)). Der bør lægges vægt på at sikre grundlæggende færdigheder for alle, og at tilbud om livslang læring integreres bedre, især for at fremme lavtkvalificerede voksnes deltagelse.

2.5.   Læringsmobilitet

Mobilitet styrker Europas grundlag for en fremtidig videnbaseret vækst og kompetencen til at innovere og konkurrere på internationalt plan (11). Mobilitet styrker borgernes beskæftigelsesevne og personlige udvikling, og arbejdsgiverne sætter pris herpå. Uddannelsesinstitutioner, uddannelsessystemer og virksomheder drager i lige høj grad nytte af læringserfaringer, personlige kontakter og netværk, som er et resultat af mobilitet. Fremme af tværnational læringsmobilitet udgør et fremragende eksempel på europæisk merværdi.

Det nuværende niveau for mobilitet afspejler imidlertid ikke denne værdi. Ca. 10-15 % af kandidaterne fra de videregående uddannelser tilbringer en del af deres studietid i udlandet, hvor merværdien ved mobilitet i vid udstrækning anerkendes; men kun ca. 3 % af de studerende, der afslutter en grundlæggende erhvervsfaglig uddannelse, gennemfører et sådant forløb. Det er nødvendigt med en større indsats for at fremme mobilitet inden for de erhvervsfaglige uddannelser. Begrænsede finansielle ressourcer og utilstrækkelige sprogkundskaber udgør en bremse for læringsmobilitet. Mobilitet anerkendes og valideres ikke altid. Der mangler ofte oplysninger om de muligheder, man har. Endvidere tages den særlige situation hos lærende med særlige behov (f.eks. handicappede) kun i ringe grad op.

De fleste lande fremmer først og fremmest de lærendes mobilitet. Nogle lande (BG, IE, MT, SE, BE nl, DE, EE, EL, ES, FI, NL, RO, LT, FR) inddrager imidlertid også andre grupper, som lærere eller lærlinge, men der er mulighed for at gøre langt mere her på både nationalt og EU-niveau.

De europæiske støtteprogrammer spiller en afgørende rolle. Som en del af den nye flerårige finansielle ramme for 2014-2020 har Kommissionen foreslået, at antallet af støttemodtagere i det fremtidige program for almenuddannelse og erhvervsuddannelse næsten fordobles, fra 400 000 til næsten 700 000 om året.

De finansielle programmer skal dog gennemføres i sammenhæng med politiske reformer. Rådet vedtog en ny benchmark for læringsmobilitet i november 2011 (20 % for videregående uddannelser, 6 % for grundlæggende erhvervsfaglig uddannelse inden 2020). Denne politiske forpligtelse bør realiseres ved at gennemføre Rådets henstilling »Aktive unge — fremme af læringsmobilitet blandt unge« og ved fuldt ud at udnytte de europæiske redskaber for gennemsigtighed såsom EQF, ECTS/ECVET og Europass (12).

2.6.   Nye kvalifikationer og nye job

Krisen har medvirket til ændringer i efterspørgslen efter kvalifikationer. Efterspørgslen efter job, hvor der kræves ringe kvalifikationer, falder, og morgendagens videnbaserede industrier kræver et højere kvalifikationsniveau. I en nyere prognose (13) forventer eksperter, at andelen af højtkvalificerede job vil stige med næsten 16 mio., fra 29 % (2010) til 35 % af alle job i 2020. Omvendt forventes andelen af job, hvor der kun kræves et lavt uddannelsesniveau, at falde med ca. 12 mio., fra 20 % til under 15 %. Nogle lande ser sig allerede konfronteret med flaskehalse for højt kvalificerede job. Dette vil blive forværret som følge af den demografiske aldring, når arbejdsstyrken begynder at skrumpe efter 2012. Landespecifikke henstillinger om bedre kvalifikationer på arbejdsmarkedet og speciel støtte til lavtkvalificerede arbejdstagere er blevet sendt til en række medlemsstater (BG, CY, CZ, EE, PL, SI, SK, UK).

Der er sket fremskridt i medlemsstaternes indførelse af metoder, redskaber og fremgangsmåder for at foregribe og vurdere efterspørgslen efter kvalifikationer, manglende overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel og kandidaters beskæftigelsesevne. Mange fokuserer på nøglesektorer, såsom ikt eller sundhedsområdet.

Men kun få lande (AT, DE, FR, IE, PL, UK) har en koordineret fremgangsmåde til at formidle resultater til vigtige aktører. Institutionelle mekanismer er ofte udviklet på regionalt niveau eller sektorniveau, men synes at afspejle og videreføre segmenteringen i uddannelsessystemerne.

Landene tager spørgsmålet op om uddannelsestilbuddenes mulighed for at reagere på udviklingen på arbejdsmarkedet ved hjælp af partnerskaber med vigtige interesserede parter (EE, FI, SE). Heri indgår mekanismer til sikring af kvalitet og initiativer målrettet mod de kompetencer, der kræves på arbejdsmarkedet, især læsefærdighed, matematik, naturvidenskab og teknologi (AT, BE nl, DE, FR, PL, LT, IE), sprog, ikt-kvalifikationer samt initiativ og iværksætterånd (ES, EE, BG, LT, FR).

Hvis man tilskynder drenge og piger til at vælge karriereforløb i sektorer, hvor de er underrepræsenteret, vil dette mindske kønsopdelingen inden for uddannelse og bidrage til at nedbringe manglen på kvalifikationer på arbejdsmarkedet.

ET 2020 bør støtte gennemførelsen af flagskibsinitiativet »dagsorden for nye kvalifikationer og nye job«. Kommissionen har vedtaget en meddelelse om initiativet »Muligheder for Unge« (14), der understreger betydningen af uddannelse med henblik på at forebygge ungdomsarbejdsløshed, og vil på et senere tidspunkt i 2012 forelægge en meddelelse om nyt syn på færdigheder med forslag til en aktion til at forbedre nøglekompetencer og fremme et nærmere samarbejde mellem uddannelse og arbejdsmarkedet Arbejdet under ET 2020 vil fortsat fremme nøglekompetencerne hos alle borgere, forbedre overvågningen ved hjælp af udviklingen af en ny europæisk benchmark for beskæftigelsesevne, fremme en regelmæssig ajourføring af kompetencer og omskoling og foregribe morgendagens arbejdsmarkedsbehov for kvalifikationer, især gennem EU-oversigten over kvalifikationer.

3.   ET 2020'S BIDRAG TIL EUROPA 2020

Ovennævnte vurdering af perioden 2009-2011, herunder de meget små fremskridt i retning af hovedmålet på uddannelsesområdet og benchmarkene for ET 2020, understreger vigtigheden af at investere effektivt i reformerede uddannelser, således at disse kan støtte bæredygtig vækst og beskæftigelsen samt fremme social inddragelse.

Den årlige vækstundersøgelse for 2012 understreger behovet for en påviselig opfølgning i medlemsstaterne af politiske retningslinjer på EU-niveau. ET 2020 kunne blive brugt til at støtte medlemsstaterne i deres reaktion på de udfordringer, som er påvist i de forskellige landespecifikke henstillinger: vedrørende skolefrafald (AT, DK, ES, MT) og antallet af gennemførte videregående uddannelser (BG, CZ, MT, PL, SK), vedrørende livslang læring, erhvervsfaglige uddannelser og kvalifikationer på arbejdsmarkedet (AT, CY, DK, EE, ES, FI, FR, LU, MT, PL, SI, SK, UK) samt førskoleundervisning og skoleundervisning eller spørgsmål vedrørende lige adgang for alle (BG, DE, EE).

Rådet og Kommissionen bekræfter på grundlag af Kommissionens vurdering og høringen af medlemsstaterne og europæiske interesseorganisationer, at de fire strategiske mål i ET 2020, fastlagt i 2009, fortsat er gyldige. Listen over prioriterede områder på mellemlang sigt, som blev vedtaget i 2009, erstattes med en ny liste, der er udformet, så den kan mobilisere uddannelser til at støtte vækst og beskæftigelse (se bilaget).

Derudover foreslår Kommissionen at revidere arbejdsgangen i ET 2020, som blev fastlagt inden vedtagelsen af Europa 2020 og det europæiske semester. ET 2020 bør i højere grad tilpasses Europa 2020; det bør være en mekanisme til at mobilisere interesserede parter i ET 2020, styrke deres engagement og udnytte deres ekspertise til gavn for Europa 2020, bl.a. ved at trække på dokumentation og data fra relevante europæiske agenturer og netværk (15).

For at styrke ET 2020's bidrag til Europa 2020 kunne administrationen af ET 2020 og dets arbejdsredskaber tilpasses således:

| 1) | Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport kunne tage uddannelseselementet i Europa 2020 op i forbindelse med både det europæiske og det nationale semester. Rådet kunne drøfte de årlige vækstundersøgelser og aflægge rapport herom på Det Europæiske Råds møde i marts, gennemgå de fælles spørgsmål, der fremgår af den vejledning, Det Europæiske Råd har givet, og af gennemførelsen heraf ved hjælp af de nationale reformprogrammer, og overveje en opfølgning af det europæiske semesters resultater. |
| --- | --- |

1)

Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport kunne tage uddannelseselementet i Europa 2020 op i forbindelse med både det europæiske og det nationale semester. Rådet kunne drøfte de årlige vækstundersøgelser og aflægge rapport herom på Det Europæiske Råds møde i marts, gennemgå de fælles spørgsmål, der fremgår af den vejledning, Det Europæiske Råd har givet, og af gennemførelsen heraf ved hjælp af de nationale reformprogrammer, og overveje en opfølgning af det europæiske semesters resultater.

| 2) | I betragtning af Europa 2020's integrerede karakter er der mulighed for at øge samarbejdet mellem Uddannelsesudvalget og Udvalget for Økonomisk Politik, Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse. Samarbejdet ville sikre, at ET 2020 indgår i Europa 2020-processen, bl.a. ved at anvende overvågningsindikatorer. |
| --- | --- |

2)

I betragtning af Europa 2020's integrerede karakter er der mulighed for at øge samarbejdet mellem Uddannelsesudvalget og Udvalget for Økonomisk Politik, Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse. Samarbejdet ville sikre, at ET 2020 indgår i Europa 2020-processen, bl.a. ved at anvende overvågningsindikatorer.

| 3) | Peer-læringsinstrumentet kunne udnyttes bedre og knyttes tættere til Europa 2020. For det første kunne der, for at forberede og bidrage til debatten på rådsniveau, afholdes et årligt peer-review-møde i september/oktober organiseret i tæt samarbejde med Rådets formandskab. Denne multilaterale fremgangsmåde kunne fokusere på politiske nøglespørgsmål, der fremkommer i det forudgående europæiske semester, og som giver anledning til en lang række landespecifikke henstillinger. For det andet kunne medlemsstater, der har ønske herom, invitere eksperter til en dybtgående drøftelse af specifikke spørgsmål i den pågældende medlemsstat. Kommissionen vil anvende relevante finansielle instrumenter til at støtte denne aktivitet, bl.a. med støtte til deltagelse af internationalt kendte eksperter. |
| --- | --- |

3)

Peer-læringsinstrumentet kunne udnyttes bedre og knyttes tættere til Europa 2020. For det første kunne der, for at forberede og bidrage til debatten på rådsniveau, afholdes et årligt peer-review-møde i september/oktober organiseret i tæt samarbejde med Rådets formandskab. Denne multilaterale fremgangsmåde kunne fokusere på politiske nøglespørgsmål, der fremkommer i det forudgående europæiske semester, og som giver anledning til en lang række landespecifikke henstillinger. For det andet kunne medlemsstater, der har ønske herom, invitere eksperter til en dybtgående drøftelse af specifikke spørgsmål i den pågældende medlemsstat. Kommissionen vil anvende relevante finansielle instrumenter til at støtte denne aktivitet, bl.a. med støtte til deltagelse af internationalt kendte eksperter.

| 4) | For at styrke sammenhængen mellem Europa 2020 og ET 2020 kunne Kommissionen hvert år organisere en udveksling af synspunkter mellem interesserede parter inden for uddannelsesområdet. Dette nye udannelsesforum kunne i begyndelsen af oktober drøfte fremskridt i moderniseringen af udannelsessystemerne på grundlag af drøftelserne af uddannelsesspørgsmål i det europæiske semester. |
| --- | --- |

4)

For at styrke sammenhængen mellem Europa 2020 og ET 2020 kunne Kommissionen hvert år organisere en udveksling af synspunkter mellem interesserede parter inden for uddannelsesområdet. Dette nye udannelsesforum kunne i begyndelsen af oktober drøfte fremskridt i moderniseringen af udannelsessystemerne på grundlag af drøftelserne af uddannelsesspørgsmål i det europæiske semester.

| 5) | Rådet vil gennemgå listen over indikatorer inden for uddannelse (16) for at sikre, at de indikatorer, der er anvendt under ET 2020, er i overensstemmelse med programmets mål. Som erstatning for den nuværende statusrapport (17) vil Kommissionen hvert efterår fremlægge en ny uddannelsesovervågning, hvor der i et kortfattet dokument anføres fremskridt i forbindelse med ET 2020-benchmarks og -nøgleindikatorer, herunder det overordnede mål i Europa 2020 vedrørende uddannelse. Dette dokument vil styrke debatten på rådsniveau. |
| --- | --- |

5)

Rådet vil gennemgå listen over indikatorer inden for uddannelse (16) for at sikre, at de indikatorer, der er anvendt under ET 2020, er i overensstemmelse med programmets mål. Som erstatning for den nuværende statusrapport (17) vil Kommissionen hvert efterår fremlægge en ny uddannelsesovervågning, hvor der i et kortfattet dokument anføres fremskridt i forbindelse med ET 2020-benchmarks og -nøgleindikatorer, herunder det overordnede mål i Europa 2020 vedrørende uddannelse. Dette dokument vil styrke debatten på rådsniveau.

Endelig skal alle instrumenter mobiliseres for at nå de mål, der er fastlagt i Europa 2020 og ET 2020, herunder nuværende og fremtidige uddannelsesprogrammer, strukturfondene og Horisont 2020.

---

(1)  EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(2)  Dok. 18577/11 ADD 1 (SEC(2011) 1607 final) og dok. 18577/11 ADD 2 (SEC(2011) 1608 final).

(3)  European Expert Network on Economics of Education (EENEE), EENEE Policy Brief 1/2011: The Cost of Low Educational Achievement in the European Union.

(4)  EUT C 191 af 1.7.2011, s. 1.

(5)  Kilde for data 2010: Eurostat (arbejdsstyrkeundersøgelse).

(6)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 36.

(7)  Kilde for data 2010: Eurostat (arbejdsstyrkeundersøgelse). (ISCED niveau) 5-6. I Tyskland omfatter målet også ISCED 4, i Østrig ISCED 4A.

(8)  EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1.

(9)  Det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse og det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem, jf. http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc48_en.htm

(10)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(11)  KOM(2009) 329 endelig.

(12)  EUT L 390 af 31.12.2004, s. 6.

(13)  http://www.cedefop.europa.eu/en/Files/3052_en.pdf

(14)  Dok. 5166/12 (KOM(2011) 933 endelig).

(15)  Især Cedefop, Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse og Eurydice-netværket.

(16)  EUT C 311 af 21.12.2007, s. 13.

(17)  Seneste udgave: SEK(2011) 526.

---

BILAG (1)

Prioriterede områder i det europæiske samarbejde inden for uddannelsesområdet 2012-2014

Med henblik på at nå de fire strategiske mål i ET 2020-rammen kan indkredsning af prioriterede områder for en specifik arbejdscyklus effektivisere det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og samtidig afspejle medlemsstaternes individuelle behov bedre, især som reaktion på nye forhold og udfordringer, der dukker op.

Medlemsstaterne udvælger afhængigt af nationale prioriteter, hvilke arbejds- og samarbejdsområder de ønsker at deltage i som led i det fælles opfølgningsarbejde. Hvis medlemsstaterne finder det nødvendigt, kan arbejdet med specifikke prioriterede områder fortsætte i senere arbejdscyklusser.

1.   Realisering af livslang læring og mobilitet

Strategier for livslang læring

Samarbejde for at afslutte etableringen af sammenhængende nationale strategier for livslang læring, der dækker alle niveauer fra førskoleundervisning til voksenuddannelse med fokus på partnerskaber med interesserede parter, kompetenceudvikling af lavtkvalificerede voksne, foranstaltninger til udvidelse af adgang til livslang læring og integration af tjenester vedrørende livslang læring (vejledning, validering osv.). Navnlig gennemførelse af Rådets resolution af 28. november 2011 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (2).

Europæiske referenceredskaber

Samarbejde for at forbinde de nationale kvalifikationsrammer og den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF), etablering af omfattende nationale ordninger til validering af læringsresultater, etablering af forbindelser mellem kvalifikationsrammer, valideringsordninger, kvalitetssikring og systemer til meritakkumulering og -overførsel (EQAVET, ECVET, ECTS), samarbejde vedrørende prognoser for efterspørgsel efter kvalifikationer og en bedre tilpasning til en sådan efterspørgsel samt tilbud om læringsmuligheder (oversigt over kvalifikationer, europæisk klassifikation af kvalifikationer, kompetencer og erhverv — ESCO) forbedret synlighed, formidling og anvendelse af europæiske referenceredskaber for at fremskynde deres gennemførelse.

Læringsmobilitet

Fremme læringsmobilitet blandt alle lærende i Europa og globalt, på alle uddannelsesniveauer, med fokus på information og vejledning, kvalitet i læringsmobilitet, fjernelse af hindringer for mobilitet og fremme af mobilitet blandt lærere. I særdeleshed skal Rådets henstilling »Unge på vej — flere unge i læringsmobilitet« (3) gennemføres.

2.   Større effektivitet og højere kvalitet inden for uddannelse

Grundlæggende færdigheder (læsefærdighed, matematik, naturvidenskab og teknologi), sprog

Udnyttelse af dokumentation om læsefærdighed, herunder rapporten fra ekspertgruppen på højt plan om læsefærdighed, for at forbedre niveauet for læsefærdighed blandt elever og voksne og for at mindske andelen af 15-årige med ringe læsefærdigheder. Udfordringerne i manglende læsefærdighed tages op ved hjælp af en række medier, herunder digitale, for alle. Udnyttelse og udvikling af resultaterne af samarbejdet for at løse problemet med dårlige resultater i matematik og naturvidenskab i skolerne; arbejdet med forbedring af sprogfærdigheder styrkes, især ved at støtte læringsmobilitet og beskæftigelsesevnen.

Faglig efteruddannelse af lærere, undervisere og skoleledere

Forbedre kvaliteten af lærerpersonalet, da dette udgør en afgørende faktor for resultaternes kvalitet, fokusere på lærernes kvalitet, tiltrække og udvælge de bedste ansøgere til lærerjobbene, kvalitet i efteruddannelse, udvikling af lærerkompetencer og styrkelse af skoleledelsen.

Modernisering af de videregående uddannelser og forøgelse af antallet af gennemførte videregående uddannelser

Samarbejde for at øge antallet af kandidater, bl.a. ved at udvide mulighederne for alternative uddannelsesforløb og udvikle videregående erhvervsuddannelser; forbedring af de videregående uddannelsers kvalitet og relevans, en højere kvalitet inden for de videregående uddannelser gennem mobilitet og samarbejde på tværs af grænserne, styrkelse af forbindelserne mellem de videregående uddannelser, forskning og innovation for at fremme topkvalitet og regional udvikling, forbedring af styringen og finansieringen.

Erhvervsuddannelsernes attraktivitet og relevans

Samarbejde i overensstemmelse med meddelelsen fra Brugge om et styrket europæisk samarbejde inden for de erhvervsfaglige uddannelser i tidsrummet 2011-2020, især ved at gøre grundlæggende erhvervsfaglige uddannelser mere attraktive, fremme høj kvalitet og arbejdsmarkedsrelevans i de erhvervsfaglige uddannelser, gennemførelse af mekanismer til sikring af kvalitet og forbedring af kvaliteten af lærere, undervisere og andre, der arbejder inden for de erhvervsfaglige uddannelser.

Effektiv finansiering og evaluering

Finansieringsmekanismerne og evalueringssystemerne gennemgås med henblik på en bedre kvalitet, herunder målrettet støtte til dårligt stillede borgere og udvikling af effektive og afbalancerede redskaber til mobilisering af private investeringer i videregående uddannelser.

3.   Fremme af lige muligheder, social samhørighed og aktivt medborgerskab

Skolefrafald

Medlemsstaterne med at gennemføre Rådets henstilling fra 2011 om politikker, som skal mindske skolefrafald (4), og deres nationale strategier for skolefrafald inden for den almene og erhvervsfaglige uddannelse.

Førskolepædagogik (ECEC)

Samarbejde i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 2011 om førskolepædagogik (5) for at kunne tilbyde omfattende adgang med lige muligheder for alle til førskolepædagogik, samtidig med at kvaliteten i tilbuddet øges, fremme af integrerede fremgangsmåder, faglig videreuddannelse af personalet inden for førskolepædagogik og støtte til forældre; udarbejdelse af hensigtsmæssige læseplaner og programmer samt finansieringsmodeller.

Lige adgang og mangfoldighed

Styrkelse af udvekslingen af erfaringer om, hvordan uddannelsesresultaterne forbedres i et stadig mere heterogent samfund, især ved at gennemføre integrerede uddannelsestiltag, som giver lærende med en meget forskellig baggrund og med forskellige uddannelsesbehov, herunder indvandrere, roma og studerende med særlige behov, mulighed for at udnytte deres fulde potentiale. Styrkelse af læringsmulighederne for ældre voksne og på tværs af generationerne.

4.   Fremme af innovation og kreativitet, herunder selvstændig virksomhed, på alle uddannelsesniveauer

Partnerskaber med erhvervslivet, forskning og civilsamfundet

Udvikling af effektive og innovative former for netværk, samarbejde og partnerskaber mellem udbydere af uddannelse og en bred vifte af interesserede parter, herunder arbejdsmarkedsparterne, erhvervsorganisationer, forskningsinstitutioner og civilsamfundsorganisationer. Støtte til netværk af skoler, universiteter og andre udbydere af uddannelse for at fremme nye metoder til organisering af læring (herunder åbne uddannelsesressourcer) med opbygning af kapacitet og udvikling heraf som læringsorganisationer.

Tværgående nøglekompetencer, iværksætteruddannelse, it-færdigheder, mediekundskaber, innovative læringsmiljøer

Samarbejde for at fremme erhvervelse af de nøglekompetencer, der er anført i henstillingen fra 2006 om nøglekompetencer i livslang læring, herunder ikt-kompetencer, og hvorledes ikt og iværksætterkultur kan styrke innovationen i uddannelsen, fremme kreative læringsmiljøer og styrke den kulturelle bevidsthed, udtryksevne samt mediekundskab.

---

(1)  NL: Forbehold over for det, den betragter som et alt for stort antal prioriterede områder for en treårsperiode. Delegationen mener, at der bør bruges mere tid på at drøfte bilagets indhold.

(2)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 1.

(3)  EUT C 199 af 7.7.2011, s. 1.

(4)  EUT C 191 af 1.7.2011, s. 1.

(5)  EUT C 175 af 15.6.2011, s. 8.

---

Europa-Kommissionen

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/19

---

Euroens vekselkurs (1)

7. marts 2012

2012/C 70/06

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3120 |
| JPY | japanske yen | 105,95 |
| DKK | danske kroner | 7,4345 |
| GBP | pund sterling | 0,83490 |
| SEK | svenske kroner | 8,9240 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2052 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,4480 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,871 |
| HUF | ungarske forint | 296,28 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6978 |
| PLN | polske zloty | 4,1644 |
| RON | rumænske leu | 4,3580 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,3459 |
| AUD | australske dollar | 1,2423 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3140 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,1858 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6043 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6554 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 476,91 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 10,0432 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,2855 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5588 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 037,60 |
| MYR | malaysiske ringgit | 3,9714 |
| PHP | filippinske pesos | 56,370 |
| RUB | russiske rubler | 39,0299 |
| THB | thailandske bath | 40,370 |
| BRL | brasilianske real | 2,3209 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,0308 |
| INR | indiske rupee | 66,1310 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3120

JPY

japanske yen

105,95

DKK

danske kroner

7,4345

GBP

pund sterling

0,83490

SEK

svenske kroner

8,9240

CHF

schweiziske franc

1,2052

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,4480

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,871

HUF

ungarske forint

296,28

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6978

PLN

polske zloty

4,1644

RON

rumænske leu

4,3580

TRY

tyrkiske lira

2,3459

AUD

australske dollar

1,2423

CAD

canadiske dollar

1,3140

HKD

hongkongske dollar

10,1858

NZD

newzealandske dollar

1,6043

SGD

singaporeanske dollar

1,6554

KRW

sydkoreanske won

1 476,91

ZAR

sydafrikanske rand

10,0432

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,2855

HRK

kroatiske kuna

7,5588

IDR

indonesiske rupiah

12 037,60

MYR

malaysiske ringgit

3,9714

PHP

filippinske pesos

56,370

RUB

russiske rubler

39,0299

THB

thailandske bath

40,370

BRL

brasilianske real

2,3209

MXN

mexicanske pesos

17,0308

INR

indiske rupee

66,1310

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/20

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

2012/C 70/07

Støtte nr.: SA.34153 (11/XA)

Medlemsstat: Tyskland

Region: Baden-Wuerttemberg

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: BW Gewährung von Beihilfen und sonstigen Leistungen durch die Tierseuchenkasse Baden-Württemberg

Retsgrundlag:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | §§ 8 und 9 Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Baden-Württemberg |
| --- | --- |

—

§§ 8 und 9 Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Baden-Württemberg

| — | Leistungssatzung und Leistungsverzeichnis der Tierseuchenkasse Baden-Württemberg |
| --- | --- |

—

Leistungssatzung und Leistungsverzeichnis der Tierseuchenkasse Baden-Württemberg

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Ordningens planlagte samlede årlige budget: 3,80 EUR (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100 %

Gennemførelsesdato: —

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 28. februar 2012-31. december 2013

Målet med støtten: Dyresygdomme (art. 10 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Husdyravl

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Tierseuchenkasse Baden-Württemberg |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Hohenzollernstraße 10 |
| 70178 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Tierseuchenkasse Baden-Württemberg

Anstalt des öffentlichen Rechts

Hohenzollernstraße 10

70178 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| | http://www.tsk-bw.de/download/Documents/Leistungssatzung_2012.pdf |
| --- | --- |

http://www.tsk-bw.de/download/Documents/Leistungssatzung_2012.pdf

| | http://www.tsk-bw.de/download/Documents/TSG.pdf |
| --- | --- |

http://www.tsk-bw.de/download/Documents/TSG.pdf

| | http://www.tsk-bw.de/download/Documents/Ausfuehrung.pdf |
| --- | --- |

http://www.tsk-bw.de/download/Documents/Ausfuehrung.pdf

Andre oplysninger: —

Støtte nr.: SA.34241 (12/XA)

Medlemsstat: Italien

Region: Friuli-Venezia Giulia

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Regolamento per la concessione di indennizzi a favore delle aziende agricole per le perdite causate dal cancro batterico dell'actinidia (pseudomonas syringae pv. actinidiae)

Retsgrundlag: Legge regionale n. 22/2002 «istituzione del fondo regionale per la gestione delle emergenze in agricoltura» — articolo 1, comma 2.

Delibera di Giunta regionale n. 2456 del 12 dicembre 2011«regolamento per la concessione dii indennizzi a favore delle aziende agricole operanti nella regione per le perdite causate dal cancro batterico dell'actinidia (pseudomonas syringae pv. actinidiae) nell'ambito del programma dell'ersa di pervenzione, controllo ed eradicazione della malattia. approvazione»

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Samlet ad hoc-støttebeløb til virksomheden: 0,22 EUR (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100 %

Gennemførelsesdato: —

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 2. marts 2012-31. december 2013

Målet med støtten: Plantesygdomme -skadedyrsangreb (art. 10 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Plante- og husdyravl, jagt og serviceydelser i forbindelse hermed

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Regione autonoma Friuli Venezia Giulia |
| --- |
| Direzione centrale risorse rurali, agroalimentari e forestali |
| Servizio investimenti aziendali e sviluppo agricolo |
| Via Sabbadini 31 |
| 33100 Udine UD |
| ITALIA |

Regione autonoma Friuli Venezia Giulia

Direzione centrale risorse rurali, agroalimentari e forestali

Servizio investimenti aziendali e sviluppo agricolo

Via Sabbadini 31

33100 Udine UD

ITALIA

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse: http://www.regione.fvg.it/asp/delibereInternet/asp/internet/layout2008_2.asp?pag=1&num=2456&tx_dataDel=&key=&uf=&btnCerca=vai

Andre oplysninger: —

Støtte nr.: SA.34336 (12/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunidad Valenciana

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Indemnizaciones por destrucción de material vegetal afectado por Erwinia amylovora (Burril) Winslow et al.

Retsgrundlag: Borrador de Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, por la que se aprueban las bases de las ayudas indemnizatorias para la erradicación y el control de la bacteria de cuarentena Erwinia amylovora (Burril) Winslow et al., responsable de la enfermedad conocida como fuego bacteriano de las rosáceas.

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Ordningens planlagte samlede årlige budget: 0,30 EUR (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100 %

Gennemførelsesdato: —

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 2. marts 2012-31. december 2013

Målet med støtten: Plantesygdomme -skadedyrsangreb (art. 10 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua |
| --- |
| Calle Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua

Calle Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=c79e73f6-0500-437a-a559-05c92e90c2d3&groupId=16

Andre oplysninger: —

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/22

---

Meddelelse fra Kongeriget Nederlandenes ministerium for økonomi, landbrug og innovation i henhold til artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

2012/C 70/08

Ministeriet for økonomi, landbrug og innovation meddeler, at den har modtaget en ansøgning om tilladelse til kulbrinteefterforskning i et område ved navn Opmeer.

Det pågældende område er beliggende i provinsen Noord-Holland og afgrænses med rette linjer mellem punktparrene A-B, B-C, C-D, D-E, E-F, F-G, G-H, H-I, I-J, J-K, K-L, L-M, M-N og A-N.

De nævnte punkter har følgende koordinater:

| Punkt | X | Y |
| --- | --- | --- |
| A | 118790,00 | 538390,00 |
| B | 120800,00 | 535000,00 |
| C | 123450,00 | 532000,00 |
| D | 126950,00 | 527300,00 |
| E | 130100,00 | 525000,00 |
| F | 132150,00 | 522600,00 |
| G | 134660,00 | 516000,00 |
| H | 131559,50 | 516071,20 |
| I | 130528,33 | 512343,19 |
| J | 126275,00 | 515000,00 |
| K | 120000,00 | 518150,00 |
| L | 118750,00 | 520000,00 |
| M | 117585,00 | 522850,00 |
| N | 115000,00 | 525260,00 |

Punkt

X

Y

A

118790,00

538390,00

B

120800,00

535000,00

C

123450,00

532000,00

D

126950,00

527300,00

E

130100,00

525000,00

F

132150,00

522600,00

G

134660,00

516000,00

H

131559,50

516071,20

I

130528,33

512343,19

J

126275,00

515000,00

K

120000,00

518150,00

L

118750,00

520000,00

M

117585,00

522850,00

N

115000,00

525260,00

Beliggenheden af ovennævnte punkter er udtrykt i geografiske koordinater, som er beregnet efter det nationale trigonometriske referencesystem »Rijks Driehoeksmeting« (RD).

Ud fra denne beskrivelse af afgrænsningen udgør arealet 229,0 km2.

Under henvisning til ovennævnte direktiv og artikel 15 i loven om minedrift (Mijnbouwwet) (Staatsblad 2002, nr. 542) opfordrer ministeriet for økonomi, landbrug og innovation herved alle interesserede til at indsende konkurrerende ansøgninger om tilladelse til kulbrinteefterforskning i det område, som afgrænses af ovennævnte punkter og koordinater.

Ministeriet for økonomi, landbrug og innovation er beføjet til at udstede en sådan tilladelse. De kriterier, betingelser og krav, der er omhandlet i ovennævnte direktivs artikel 5, stk. 1 og 2, og artikel 6, stk. 2, er fastlagt i loven om minedrift (Mijnbouwwet) (Staatsblad 2002, nr. 542).

Ansøgninger indgives senest 13 uger efter offentliggørelsen af denne opfordring i Den Europæiske Unions Tidende til:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP A/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP A/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Ansøgninger, som modtages efter fristens udløb, tages ikke i betragtning.

Afgørelse om ansøgningerne træffes senest tolv måneder efter fristens udløb.

Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til E. J. Hoppel, tlf.: +31 703797762.

---

| 8.3.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/24

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6439 — AGRANA/RWA/JV)

(EØS-relevant tekst)

2012/C 70/09

| 1. | Den 29. februar 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved AGRANA Beteiligungs-Aktiengesellschaft (»AGRANA«, Østrig) og RWA Raiffeisen Ware Austria Aktiengesellschaft (»RWA«, Østrig) erhverver fælles kontrol over et nystiftet joint venture-selskab (»JV«, Østrig), der forener de to virksomheders respektive datterselskaber AGRANA Juice og Ybbstale, jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 29. februar 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved AGRANA Beteiligungs-Aktiengesellschaft (»AGRANA«, Østrig) og RWA Raiffeisen Ware Austria Aktiengesellschaft (»RWA«, Østrig) erhverver fælles kontrol over et nystiftet joint venture-selskab (»JV«, Østrig), der forener de to virksomheders respektive datterselskaber AGRANA Juice og Ybbstale, jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | AGRANA: sukker, stivelse og frugt |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

AGRANA: sukker, stivelse og frugt

| — | RWA: landbrugsprodukter, teknisk udstyr, energi, byggematerialer, bygge- og havetjenester |
| --- | --- |

—

RWA: landbrugsprodukter, teknisk udstyr, energi, byggematerialer, bygge- og havetjenester

| — | JV: fremstilling og salg af frugtsaftkoncentrater, ikke fra koncentrerede frugtsafter, frugtpuré, frugtaroma, sødemiddel fremstillet af frugt, saftblandinger og lignende produkter. |
| --- | --- |

—

JV: fremstilling og salg af frugtsaftkoncentrater, ikke fra koncentrerede frugtsafter, frugtpuré, frugtaroma, sødemiddel fremstillet af frugt, saftblandinger og lignende produkter.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6439 — AGRANA/RWA/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6439 — AGRANA/RWA/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---