# Úřední věstník C 70E/2012

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.CE2012.070.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 70E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 558. března 2012 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.CE2012.070.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 70E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 558. března 2012

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2010–2011Dílčí zasedání od 19. do 21. listopadu 2010Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 12 E, 15.1.2011
  PŘIJATÉ TEXTY |
| | Úterý, 19. října 2010 |
| 2012/C 070E/01 | Nejisté pracovní podmínky ženUsnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o ženách zaměstnaných za nejistých pracovních podmínek (2010/2018(INI)) | 1 |
| | Středa, 20. října 2010 |
| 2012/C 070E/02 | Úloha minimálního příjmu v boji proti chudobě a prosazování společnosti sociálního začleňování v EvropěUsnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o úloze minimálního příjmu v boji proti chudobě a o prosazování společnosti sociálního začleňování v Evropě (2010/2039(INI)) | 8 |
| 2012/C 070E/03 | Finanční, hospodářská a sociální krize: doporučení k opatřením a vhodným iniciativám (přezkum v polovině období)Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o finanční, hospodářské a sociální krizi: doporučení ohledně vhodných opatření a iniciativ (přezkum v polovině období) (2009/2182(INI)) | 19 |
| 2012/C 070E/04 | Zlepšení rámce správy ekonomických záležitostí a stability v Unii, zejména v eurozóněUsnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 obsahující doporučení Komisi ke zlepšení rámce správy ekonomických záležitostí a stability v Unii, zejména v eurozóně (2010/2099(INI)) | 41 |
| PŘÍLOHA | 48 |
| | Čtvrtek, 21. října 2010 |
| 2012/C 070E/05 | Budoucnost evropské normalizaceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 k budoucnosti evropské normalizace (2010/2051(INI)) | 56 |
| 2012/C 070E/06 | Provedené reformy a vývoj v Moldavské republiceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o provedených reformách a vývoji v Moldavské republice | 68 |
| 2012/C 070E/07 | Integrovaná námořní politikaUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU – hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy (2010/2040(INI)) | 70 |
| 2012/C 070E/08 | Obchodni vztahy Evropské unie s Latinskou AmerikouUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o obchodních vztazích Evropské unie s Latinskou Amerikou (2010/2026(INI)) | 79 |
| 2012/C 070E/09 | Nucená vystěhovávání v ZimbabweUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o případech nuceného vystěhování v Zimbabwe | 88 |
| 2012/C 070E/10 | Kambodža, zejména případ Sama RainsyhoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o Kambodži, zejména pak o případu Sama Rainsyho | 90 |
| 2012/C 070E/11 | Situace lidských práv v Severním Kavkazu (Ruská federace) a trestní stíhání proti Olegu OrloviUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o situaci lidských práv v Severním Kavkazu (Ruská federace) a trestním stíhání proti Olegu Orlovi | 93 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2010–2011Dílčí zasedání od 19. do 21. listopadu 2010Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 12 E, 15.1.2011
  PŘIJATÉ TEXTY

Úterý, 19. října 2010

2012/C 070E/01

Nejisté pracovní podmínky ženUsnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o ženách zaměstnaných za nejistých pracovních podmínek (2010/2018(INI))

1

Středa, 20. října 2010

2012/C 070E/02

Úloha minimálního příjmu v boji proti chudobě a prosazování společnosti sociálního začleňování v EvropěUsnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o úloze minimálního příjmu v boji proti chudobě a o prosazování společnosti sociálního začleňování v Evropě (2010/2039(INI))

8

2012/C 070E/03

Finanční, hospodářská a sociální krize: doporučení k opatřením a vhodným iniciativám (přezkum v polovině období)Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o finanční, hospodářské a sociální krizi: doporučení ohledně vhodných opatření a iniciativ (přezkum v polovině období) (2009/2182(INI))

19

2012/C 070E/04

Zlepšení rámce správy ekonomických záležitostí a stability v Unii, zejména v eurozóněUsnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 obsahující doporučení Komisi ke zlepšení rámce správy ekonomických záležitostí a stability v Unii, zejména v eurozóně (2010/2099(INI))

41

PŘÍLOHA

48

Čtvrtek, 21. října 2010

2012/C 070E/05

Budoucnost evropské normalizaceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 k budoucnosti evropské normalizace (2010/2051(INI))

56

2012/C 070E/06

Provedené reformy a vývoj v Moldavské republiceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o provedených reformách a vývoji v Moldavské republice

68

2012/C 070E/07

Integrovaná námořní politikaUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU – hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy (2010/2040(INI))

70

2012/C 070E/08

Obchodni vztahy Evropské unie s Latinskou AmerikouUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o obchodních vztazích Evropské unie s Latinskou Amerikou (2010/2026(INI))

79

2012/C 070E/09

Nucená vystěhovávání v ZimbabweUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o případech nuceného vystěhování v Zimbabwe

88

2012/C 070E/10

Kambodža, zejména případ Sama RainsyhoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o Kambodži, zejména pak o případu Sama Rainsyho

90

2012/C 070E/11

Situace lidských práv v Severním Kavkazu (Ruská federace) a trestní stíhání proti Olegu OrloviUsnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o situaci lidských práv v Severním Kavkazu (Ruská federace) a trestním stíhání proti Olegu Orlovi

93

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropský parlament |
| | Středa, 20. října 2010 |
| 2012/C 070E/12 | Revize rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a KomisíRozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o revizi rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (2010/2118(ACI)) | 98 |
| PŘÍLOHA | 101 |
| 2012/C 070E/13 | Přizpůsobení jednacího řádu Evropského parlamentu revidované rámcové dohodě o vztazích mezi Evropským parlamentem a KomisíRozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o přizpůsobení jednacího řádu Parlamentu revidované rámcové dohodě o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (2010/2127(REG)) | 119 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Středa, 20. října 2010

2012/C 070E/12

Revize rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a KomisíRozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o revizi rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (2010/2118(ACI))

98

PŘÍLOHA

101

2012/C 070E/13

Přizpůsobení jednacího řádu Evropského parlamentu revidované rámcové dohodě o vztazích mezi Evropským parlamentem a KomisíRozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o přizpůsobení jednacího řádu Parlamentu revidované rámcové dohodě o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (2010/2127(REG))

119

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT |
| | Úterý, 19. října 2010 |
| 2012/C 070E/14 | Statistické vykazování přepravy zboží a cestujících po moři ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři (KOM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD)) | 124 |
| P7_TC1-COD(2010)0041Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění směrnice 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři | 124 |
| 2012/C 070E/15 | Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: Nordjylland, DánskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/001 DK/Nordjylland, Dánsko) (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD)) | 125 |
| PŘÍLOHA | 127 |
| 2012/C 070E/16 | Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: NXP Semiconductors, NizozemskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení(žádost EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Nizozemsko) (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD)) | 128 |
| PŘÍLOHA | 130 |
| 2012/C 070E/17 | Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: Quimonda, PortugalskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugalsko) (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD)) | 131 |
| PŘÍLOHA | 133 |
| 2012/C 070E/18 | Uvolnění prostředků Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: Cataluña automoción, ŠpanělskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/002 ES/Cataluna automocion) (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD)) | 134 |
| PŘÍLOHA | 136 |
| 2012/C 070E/19 | Systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (KOM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD)) | 137 |
| P7_TC1-COD(2009)0051Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2791/1999 | 138 |
| PŘÍLOHA | 138 |
| 2012/C 070E/20 | Schválení změn Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o schválení změny Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku jménem Evropské unie (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE)) | 138 |
| | Středa, 20. října 2010 |
| 2012/C 070E/21 | Změna nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnost ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnost (KOM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2010)0054Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. .../2010, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnost | 140 |
| PŘÍLOHA | 140 |
| 2012/C 070E/22 | Změna služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců těchto společenství ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto společenství (KOM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0171Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. .../2010, kterým se mění služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto společenství | 141 |
| PŘÍLOHA | 141 |
| 2012/C 070E/23 | Návrh opravného rozpočtu č. 6/2010: Oddíl II – Evropská rada a Rada; oddíl III – Komise; oddíl X – Evropská služba pro vnější činnostUsnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 6/2010 na rozpočtový rok 2010, oddíl II – Evropská rada a Rada, oddíl III – Komise, oddíl X – Evropská služba pro vnější činnost (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD)) | 142 |
| 2012/C 070E/24 | Návrh opravného rozpočtu č. 3/2010: oddíl III – Komise – BAM (doprovodná opatření týkající se banánů)Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 3/2010 na rozpočtový rok 2010, oddíl III – Komise (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD)) | 144 |
| 2012/C 070E/25 | Postoj Parlamentu k návrhu rozpočtu na rok 2011 pozměněnému Radou – všechny oddílyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o postoji Rady k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011 – všechny oddíly (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD)) | 149 |
| 2012/C 070E/26 | Zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 92/85/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň (KOM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2008)0193Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU, kterou se mění směrnice Rady 92/85/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň a kterou se zavádějí opatření na podporu zaměstnanců při dosahování rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem | 163 |
| 2012/C 070E/27 | Postup proti opožděným platbám v obchodních transakcích ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (přepracované znění) (KOM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2009)0054Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (přepracované znění) | 177 |
| | Čtvrtek, 21. října 2010 |
| 2012/C 070E/28 | Změna nástroje stability ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1717/2006 o zřízení nástroje stability (KOM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2009)0058Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1717/2006 o zřízení nástroje stability | 179 |
| 2012/C 070E/29 | Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (KOM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD)) | 183 |
| P7_TC1-COD(2009)0060APostoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci | 184 |
| 2012/C 070E/30 | Zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (KOM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD)) | 188 |
| P7_TC1-COD(2009)0060BPostoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě | 188 |
| 2012/C 070E/31 | Finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými zeměmi ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy (KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD)) | 192 |
| P7_TC1-COD(2009)0059Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy[Pozměňovací návrh 3, pokud není uvedeno jinak] | 193 |
| PŘÍLOHA | 201 |
| 2012/C 070E/32 | Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (KOM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2010)0059Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci | 204 |
| PŘÍLOHA I | 210 |
| PŘÍLOHA II | 211 |
| 2012/C 070E/33 | Uvádění země původu původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí (KOM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2005)0254Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí | 212 |
| PŘÍLOHA | 219 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 19. října 2010

2012/C 070E/14

Statistické vykazování přepravy zboží a cestujících po moři ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři (KOM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD))

124

P7_TC1-COD(2010)0041Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění směrnice 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři

124

2012/C 070E/15

Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: Nordjylland, DánskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/001 DK/Nordjylland, Dánsko) (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD))

125

PŘÍLOHA

127

2012/C 070E/16

Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: NXP Semiconductors, NizozemskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení(žádost EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Nizozemsko) (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD))

128

PŘÍLOHA

130

2012/C 070E/17

Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: Quimonda, PortugalskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugalsko) (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD))

131

PŘÍLOHA

133

2012/C 070E/18

Uvolnění prostředků Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: Cataluña automoción, ŠpanělskoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/002 ES/Cataluna automocion) (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD))

134

PŘÍLOHA

136

2012/C 070E/19

Systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (KOM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD))

137

P7_TC1-COD(2009)0051Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2791/1999

138

PŘÍLOHA

138

2012/C 070E/20

Schválení změn Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o schválení změny Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku jménem Evropské unie (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE))

138

Středa, 20. října 2010

2012/C 070E/21

Změna nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnost ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnost (KOM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD))

139

P7_TC1-COD(2010)0054Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. .../2010, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnost

140

PŘÍLOHA

140

2012/C 070E/22

Změna služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců těchto společenství ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto společenství (KOM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0171Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. .../2010, kterým se mění služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto společenství

141

PŘÍLOHA

141

2012/C 070E/23

Návrh opravného rozpočtu č. 6/2010: Oddíl II – Evropská rada a Rada; oddíl III – Komise; oddíl X – Evropská služba pro vnější činnostUsnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 6/2010 na rozpočtový rok 2010, oddíl II – Evropská rada a Rada, oddíl III – Komise, oddíl X – Evropská služba pro vnější činnost (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD))

142

2012/C 070E/24

Návrh opravného rozpočtu č. 3/2010: oddíl III – Komise – BAM (doprovodná opatření týkající se banánů)Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 3/2010 na rozpočtový rok 2010, oddíl III – Komise (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD))

144

2012/C 070E/25

Postoj Parlamentu k návrhu rozpočtu na rok 2011 pozměněnému Radou – všechny oddílyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o postoji Rady k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011 – všechny oddíly (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD))

149

2012/C 070E/26

Zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 92/85/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň (KOM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD))

162

P7_TC1-COD(2008)0193Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU, kterou se mění směrnice Rady 92/85/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň a kterou se zavádějí opatření na podporu zaměstnanců při dosahování rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem

a kterou se zavádějí opatření na podporu zaměstnanců při dosahování rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem

163

2012/C 070E/27

Postup proti opožděným platbám v obchodních transakcích ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (přepracované znění) (KOM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD))

176

P7_TC1-COD(2009)0054Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (přepracované znění)

177

Čtvrtek, 21. října 2010

2012/C 070E/28

Změna nástroje stability ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1717/2006 o zřízení nástroje stability (KOM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD))

178

P7_TC1-COD(2009)0058Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1717/2006 o zřízení nástroje stability

179

2012/C 070E/29

Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (KOM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD))

183

P7_TC1-COD(2009)0060APostoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci

184

2012/C 070E/30

Zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (KOM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD))

188

P7_TC1-COD(2009)0060BPostoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě

188

2012/C 070E/31

Finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými zeměmi ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy (KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD))

192

P7_TC1-COD(2009)0059Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy[Pozměňovací návrh 3, pokud není uvedeno jinak]

193

PŘÍLOHA

201

2012/C 070E/32

Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (KOM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD))

203

P7_TC1-COD(2010)0059Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci

204

PŘÍLOHA I

210

PŘÍLOHA II

211

2012/C 070E/33

Uvádění země původu původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí (KOM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD))

211

P7_TC1-COD(2005)0254Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí

212

PŘÍLOHA

219

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Konzultace |
| --- | --- |
| **I | Spolupráce: první čtení |
| **II | Spolupráce: druhé čtení |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Spolurozhodování: první čtení |
| ***II | Spolurozhodování: druhé čtení |
| ***III | Spolurozhodování: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Konzultace

**I

Spolupráce: první čtení

**II

Spolupráce: druhé čtení

***

Postup souhlasu

***I

Spolurozhodování: první čtení

***II

Spolurozhodování: druhé čtení

***III

Spolurozhodování: třetí čtení

(Druh postupu se určuje právním základem navrženým Komisí)

Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen tučně a kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ▐.

Technické opravy a úpravy ze strany příslušných oddělení: nový text či text nahrazující původní znění je označen kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ║.

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament ZASEDÁNÍ 2010–2011 Dílčí zasedání od 19. do 21. listopadu 2010 Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 12 E, 15.1.2011 PŘIJATÉ TEXTY

Úterý, 19. října 2010

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/1

---

Úterý, 19. října 2010Nejisté pracovní podmínky žen

P7_TA(2010)0365

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o ženách zaměstnaných za nejistých pracovních podmínek (2010/2018(INI))

2012/C 70 E/01

Evropský parlament,

| — | s ohledem na zprávu Komise ze dne 18. prosince 2009 nazvanou „Rovnost žen a mužů – 2010“ (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise ze dne 18. prosince 2009 nazvanou „Rovnost žen a mužů – 2010“ (KOM(2009)0694),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2003 nazvané „Zlepšování kvality zaměstnání: shrnutí nejnovějšího vývoje“ (KOM(2003)0728), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2003 nazvané „Zlepšování kvality zaměstnání: shrnutí nejnovějšího vývoje“ (KOM(2003)0728),

| — | s ohledem na zprávu Komise z roku 2004 nazvanou „Nejisté zaměstnání v Evropě: srovnávací studie rizik na trhu práce v rámci flexibilních hospodářství“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise z roku 2004 nazvanou „Nejisté zaměstnání v Evropě: srovnávací studie rizik na trhu práce v rámci flexibilních hospodářství“,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států – část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020 (KOM (2010)0193), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států – část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020 (KOM (2010)0193),

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 8. června 2009 o koncepci flexicurity v době krize, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 8. června 2009 o koncepci flexicurity v době krize,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/104/ES ze dne 19. listopadu 2008 o agenturním zaměstnávání (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/104/ES ze dne 19. listopadu 2008 o agenturním zaměstnávání (1),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (2),

| — | s ohledem na směrnici Rady 1999/70/ES ze dne 28. června 1999 o rámcové dohodě o pracovních poměrech na dobu určitou uzavřené mezi organizacemi EKOS, UNICE a CEEP (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 1999/70/ES ze dne 28. června 1999 o rámcové dohodě o pracovních poměrech na dobu určitou uzavřené mezi organizacemi EKOS, UNICE a CEEP (3),

| — | s ohledem na směrnici Rady 97/81/ES ze dne 15. prosince 1997 o rámcové dohodě o částečném pracovním úvazku uzavřené mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 97/81/ES ze dne 15. prosince 1997 o rámcové dohodě o částečném pracovním úvazku uzavřené mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS (4),

| — | s ohledem na podkladovou studii Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek z roku 2010 nazvanou „Velmi atypické formy práce“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na podkladovou studii Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek z roku 2010 nazvanou „Velmi atypické formy práce“,

| — | s ohledem na zprávu Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek z roku 2008 nazvanou „Opatření namířená proti nehlášené práci v Evropské unii“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek z roku 2008 nazvanou „Opatření namířená proti nehlášené práci v Evropské unii“,

| — | s ohledem na zprávu Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek z roku 2007 nazvanou „Pracovní podmínky v Evropské unii z genderové perspektivy“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek z roku 2007 nazvanou „Pracovní podmínky v Evropské unii z genderové perspektivy“,

| — | s ohledem na zprávu Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek z roku 1998 nazvanou „Nejisté zaměstnání a pracovní podmínky v Evropě“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek z roku 1998 nazvanou „Nejisté zaměstnání a pracovní podmínky v Evropě“,

| — | s ohledem na zprávu Eurobarometru z října 2007 nazvanou „Nehlášená práce v Evropské unii“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Eurobarometru z října 2007 nazvanou „Nehlášená práce v Evropské unii“,

| — | s ohledem na zprávu odborné skupiny Evropské komise pro rovnost pohlaví a zaměstnanost (EGGE) z roku 2009 nazvanou „Segregace mužů a žen na trhu práce“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu odborné skupiny Evropské komise pro rovnost pohlaví a zaměstnanost (EGGE) z roku 2009 nazvanou „Segregace mužů a žen na trhu práce“,

| — | s ohledem na zprávu odborné skupiny Evropské komise pro rovnost pohlaví, sociální začlenění a zaměstnanost z roku 2006 nazvanou „Nerovné postavení mužů a žen s ohledem na riziko chudoby a sociálního vyčlenění znevýhodněných skupin ve třiceti evropských zemích“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu odborné skupiny Evropské komise pro rovnost pohlaví, sociální začlenění a zaměstnanost z roku 2006 nazvanou „Nerovné postavení mužů a žen s ohledem na riziko chudoby a sociálního vyčlenění znevýhodněných skupin ve třiceti evropských zemích“,

| — | s ohledem na zprávu Mezinárodního úřadu práce (ILO) nazvanou „Důstojné pracovní podmínky pro pracovníky v domácnosti“, která byla vypracována pro 99. zasedání Mezinárodní konference práce v červnu 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Mezinárodního úřadu práce (ILO) nazvanou „Důstojné pracovní podmínky pro pracovníky v domácnosti“, která byla vypracována pro 99. zasedání Mezinárodní konference práce v červnu 2010,

| — | s ohledem na zprávu ILO z roku 2009 nazvanou „Genderový rozměr práce v domácnosti v západní Evropě“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu ILO z roku 2009 nazvanou „Genderový rozměr práce v domácnosti v západní Evropě“,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. června 2010 o genderových aspektech poklesu hospodářství a finanční krize (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. června 2010 o genderových aspektech poklesu hospodářství a finanční krize (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o aktivním začleňování lidí vyloučených z trhu práce (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o aktivním začleňování lidí vyloučených z trhu práce (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. listopadu 2008 obsahující doporučení Komisi pro uplatňování zásady stejné odměny za práci pro muže a ženy (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. listopadu 2008 obsahující doporučení Komisi pro uplatňování zásady stejné odměny za práci pro muže a ženy (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2006 o budoucnosti Lisabonské strategie z hlediska rovnosti žen a mužů (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2006 o budoucnosti Lisabonské strategie z hlediska rovnosti žen a mužů (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. září 1998 o úloze družstev při zvyšování zaměstnanosti žen (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. září 1998 o úloze družstev při zvyšování zaměstnanosti žen (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 1998 o dodržování lidských práv v Evropské unii (1996) (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 1998 o dodržování lidských práv v Evropské unii (1996) (10),

| — | s ohledem na stanovisko sekce pro zaměstnanost, sociální věci a občanství Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 12. května 2010 o profesionalizaci práce v domácnosti (SOC/372 – CESE 336/2010 v konečném znění), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko sekce pro zaměstnanost, sociální věci a občanství Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 12. května 2010 o profesionalizaci práce v domácnosti (SOC/372 – CESE 336/2010 v konečném znění),

| — | s ohledem na statistickou studii Eurostatu č. 12/2010 nazvanou „Pracovní trhy 27 členských států EU stále v krizi“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na statistickou studii Eurostatu č. 12/2010 nazvanou „Pracovní trhy 27 členských států EU stále v krizi“,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0264/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0264/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že individualizace a rostoucí flexibilita trhu práce – mající za následek omezení kolektivního vyjednávání – oslabuje pozici zaměstnanců a zejména žen, které často musejí sladit pracovní a rodinné povinnosti, což může vést k vytváření nejistých pracovních míst, neboť zaměstnavatelé mohou snáze zhoršovat pracovní podmínky, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že individualizace a rostoucí flexibilita trhu práce – mající za následek omezení kolektivního vyjednávání – oslabuje pozici zaměstnanců a zejména žen, které často musejí sladit pracovní a rodinné povinnosti, což může vést k vytváření nejistých pracovních míst, neboť zaměstnavatelé mohou snáze zhoršovat pracovní podmínky,

| B. | vzhledem k tomu, že nejistá pracovní místa jsou na trhu práce v nadměrné míře obsazena ženami, vzhledem k tomu, že určité formy nejistých pracovních činností vykonávaných ženami, jako jsou placené domácí práce a pečovatelská služba, jsou na trhu práce neviditelné a vzhledem k tomu, že se ženy v EU i přes existující právní rámec stále setkávají s velkými rozdíly, pokud jde o pracovní příležitosti, kvalitu práce, příjem nutný k životu a stejné odměňování za stejnou či rovnocennou práci, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že nejistá pracovní místa jsou na trhu práce v nadměrné míře obsazena ženami, vzhledem k tomu, že určité formy nejistých pracovních činností vykonávaných ženami, jako jsou placené domácí práce a pečovatelská služba, jsou na trhu práce neviditelné a vzhledem k tomu, že se ženy v EU i přes existující právní rámec stále setkávají s velkými rozdíly, pokud jde o pracovní příležitosti, kvalitu práce, příjem nutný k životu a stejné odměňování za stejnou či rovnocennou práci,

| C. | vzhledem k tomu, že nadměrné zastoupení žen mezi zaměstnanci na nejistých pracovních místech se zásadním způsobem odráží v setrvale velkých platových rozdílech mezi muži a ženami; vzhledem k tomu, že zlepšení kvality pracovních míst pro ženy tedy sníží rozdíly v odměňování žen a mužů, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že nadměrné zastoupení žen mezi zaměstnanci na nejistých pracovních místech se zásadním způsobem odráží v setrvale velkých platových rozdílech mezi muži a ženami; vzhledem k tomu, že zlepšení kvality pracovních míst pro ženy tedy sníží rozdíly v odměňování žen a mužů,

| D. | vzhledem k tomu, že v odvětví služeb, zejména v hotelnictví a gastronomii, vzdělávání, zdravotnických a sociálních službách a dalších veřejně prospěšných, sociálních a osobních pečovatelských službách zaměstnávajících převážně ženy, je rozšířena nedobrovolně přijímaná práce na částečný úvazek, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v odvětví služeb, zejména v hotelnictví a gastronomii, vzdělávání, zdravotnických a sociálních službách a dalších veřejně prospěšných, sociálních a osobních pečovatelských službách zaměstnávajících převážně ženy, je rozšířena nedobrovolně přijímaná práce na částečný úvazek,

| E. | vzhledem k tomu, že účast žen na trhu práce odráží jejich roli v domácnosti a že ženy mají tendenci nastupovat do zaměstnání, které jim umožní zkombinovat placenou a neplacenou práci; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že účast žen na trhu práce odráží jejich roli v domácnosti a že ženy mají tendenci nastupovat do zaměstnání, které jim umožní zkombinovat placenou a neplacenou práci;

| F. | vzhledem k tomu, že hospodářská a finanční krize má na nejistá pracovní místa dvojí dopad, neboť mnohé podniky v rámci prvních protiopatření snížily počet pracovních míst na dobu určitou, a vzhledem k obavám, že mnoho trvalých pracovních míst zrušených během recese nebude obnoveno, nýbrž nahrazeno atypickými, ne-li nejistými systémy zaměstnanosti, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že hospodářská a finanční krize má na nejistá pracovní místa dvojí dopad, neboť mnohé podniky v rámci prvních protiopatření snížily počet pracovních míst na dobu určitou, a vzhledem k obavám, že mnoho trvalých pracovních míst zrušených během recese nebude obnoveno, nýbrž nahrazeno atypickými, ne-li nejistými systémy zaměstnanosti,

| G. | vzhledem k tomu, že nejistou prací se chápou „nestandardní“ formy zaměstnání, pro něž jsou příznačné některé z těchto rysů:






  — | malá nebo žádná jistota zaměstnání kvůli nestálé, často příležitostné povaze práce, přičemž písemné smlouvy zajišťují chabé pracovní podmínky nebo vůbec neexistují, jak tomu je např. u dočasných, nedobrovolných smluv na částečný úvazek, nejasné pracovní doby a pracovní náplně měnící se podle vůle zaměstnavatele, |
| --- | --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že nejistou prací se chápou „nestandardní“ formy zaměstnání, pro něž jsou příznačné některé z těchto rysů:

—

malá nebo žádná jistota zaměstnání kvůli nestálé, často příležitostné povaze práce, přičemž písemné smlouvy zajišťují chabé pracovní podmínky nebo vůbec neexistují, jak tomu je např. u dočasných, nedobrovolných smluv na částečný úvazek, nejasné pracovní doby a pracovní náplně měnící se podle vůle zaměstnavatele,

| — | nízké, dokonce nejisté platy, které mohou být vypláceny neoficiálně, |
| --- | --- |

—

nízké, dokonce nejisté platy, které mohou být vypláceny neoficiálně,

| — | žádná práva na sociální zabezpečení nebo zaměstnanecké výhody, |
| --- | --- |

—

žádná práva na sociální zabezpečení nebo zaměstnanecké výhody,

| — | nulová ochrana proti diskriminaci, |
| --- | --- |

—

nulová ochrana proti diskriminaci,

| — | omezené nebo žádné vyhlídky na lepší postavení na trhu práce, |
| --- | --- |

—

omezené nebo žádné vyhlídky na lepší postavení na trhu práce,

| — | neexistující kolektivní zastoupení pracovníků, |
| --- | --- |

—

neexistující kolektivní zastoupení pracovníků,

| — | nevyhovující pracovní prostředí z hlediska minimálních zdravotních a bezpečnostních norem, |
| --- | --- |

—

nevyhovující pracovní prostředí z hlediska minimálních zdravotních a bezpečnostních norem,

| H. | vzhledem k tomu, že nejisté pracovní podmínky, např. v důsledku nepísemných smluv, práce pouze na částečný úvazek přijaté pod tíhou okolností a přetrvávajících rozdílů v platech, mají dlouhodobě dopad na ochranu sociálního a důchodového zabezpečení a vystavují pracovníky většímu riziku chudoby, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že nejisté pracovní podmínky, např. v důsledku nepísemných smluv, práce pouze na částečný úvazek přijaté pod tíhou okolností a přetrvávajících rozdílů v platech, mají dlouhodobě dopad na ochranu sociálního a důchodového zabezpečení a vystavují pracovníky většímu riziku chudoby,

| I. | vzhledem k tomu, že ženy jsou za určitých okolností vystaveny riziku nedůstojných pracovních podmínek, a proto jim v tomto ohledu musí být věnována zvláštní pozornost, a to zejména těhotným a kojícím ženám, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že ženy jsou za určitých okolností vystaveny riziku nedůstojných pracovních podmínek, a proto jim v tomto ohledu musí být věnována zvláštní pozornost, a to zejména těhotným a kojícím ženám,

| J. | vzhledem k tomu, že globalizace a stávající hospodářská situace společně s technickým rozvojem mají za následek změny v pracovněprávních vztazích a náplni práce, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že globalizace a stávající hospodářská situace společně s technickým rozvojem mají za následek změny v pracovněprávních vztazích a náplni práce,

| K. | vzhledem k tomu, že ženy s nejistým zaměstnáním nejsou s velkou pravděpodobností o svých právech informovány a jsou ve větší míře vystaveny nebezpečí, že budou vyloučeny z právní ochrany nebo budou nezákonně propuštěny, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že ženy s nejistým zaměstnáním nejsou s velkou pravděpodobností o svých právech informovány a jsou ve větší míře vystaveny nebezpečí, že budou vyloučeny z právní ochrany nebo budou nezákonně propuštěny,

| L. | vzhledem k tomu, že by měl být zdůrazněn význam práva všech pracovníků, včetně žen s nejistým zaměstnáním, na odborné vzdělávání a přípravu, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že by měl být zdůrazněn význam práva všech pracovníků, včetně žen s nejistým zaměstnáním, na odborné vzdělávání a přípravu,

| M. | vzhledem k tomu, že platy žen jsou v případě velké skupiny pracovnic, které jsou v rodině jedinými výdělečně činnými osobami, zcela neoprávněně považovány za podružný zdroj rodinných příjmů, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že platy žen jsou v případě velké skupiny pracovnic, které jsou v rodině jedinými výdělečně činnými osobami, zcela neoprávněně považovány za podružný zdroj rodinných příjmů,

| N. | vzhledem k rostoucímu počtu nehlášených pracovnic, zejména pokud jde o práci v domácnosti, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k rostoucímu počtu nehlášených pracovnic, zejména pokud jde o práci v domácnosti,

| O. | vzhledem k tomu, že práci v domácnostech, jako je domácí péče, úklid a vaření, vykonávají většinou ženy; vzhledem k tomu, že práce v domácnostech představuje 5–9 % všech pracovních míst v průmyslových zemích, že tato práce je většinou nejistá, podhodnocená a nehlášená a že pracovníci v domácnosti jsou snadno zranitelní, a mohou proto být vystaveni diskriminaci a nerovnému a nespravedlivému zacházení či zneužívání, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že práci v domácnostech, jako je domácí péče, úklid a vaření, vykonávají většinou ženy; vzhledem k tomu, že práce v domácnostech představuje 5–9 % všech pracovních míst v průmyslových zemích, že tato práce je většinou nejistá, podhodnocená a nehlášená a že pracovníci v domácnosti jsou snadno zranitelní, a mohou proto být vystaveni diskriminaci a nerovnému a nespravedlivému zacházení či zneužívání,

| P. | vzhledem k tomu, že na nejistých pracovních místech ztrácejí vysoce kvalifikovaní pracovníci své profesní schopnosti, zejména v případě propuštěných zaměstnanců nebo migrujících pracovníků přijímajících místa, která nevyžadují žádnou kvalifikaci, aby se udrželi na trhu práce; vzhledem k tomu, že tato situace, která postihuje především ženy, brání rozvoji kariéry a dosažení platu odpovídajícího nabytým dovednostem a znalostem, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že na nejistých pracovních místech ztrácejí vysoce kvalifikovaní pracovníci své profesní schopnosti, zejména v případě propuštěných zaměstnanců nebo migrujících pracovníků přijímajících místa, která nevyžadují žádnou kvalifikaci, aby se udrželi na trhu práce; vzhledem k tomu, že tato situace, která postihuje především ženy, brání rozvoji kariéry a dosažení platu odpovídajícího nabytým dovednostem a znalostem,

| Q. | vzhledem k tomu, že migrující ženy zastávající dočasná nekvalifikovaná místa na periferii trhu práce nebo vykonávající práci v domácnostech mohou být vystaveny dvojí diskriminaci, protože kromě toho, že často pracují za špatných, nestandardních, ne-li přímo nezákonných podmínek, mohou být i oběťmi špatného zacházení, násilí či sexuálního zneužívání; dále vzhledem k tomu, že často nebývají obeznámeny se svými právy, mají omezený přístup k veřejným službám a nedostatečně ovládají místní jazyk, a tudíž nemohou navazovat společenské kontakty, a vzhledem k tomu, že pracovnice na černo se neodvažují kontaktovat úřady s žádostí o ochranu, protože se obávají nuceného návratu do své vlasti, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že migrující ženy zastávající dočasná nekvalifikovaná místa na periferii trhu práce nebo vykonávající práci v domácnostech mohou být vystaveny dvojí diskriminaci, protože kromě toho, že často pracují za špatných, nestandardních, ne-li přímo nezákonných podmínek, mohou být i oběťmi špatného zacházení, násilí či sexuálního zneužívání; dále vzhledem k tomu, že často nebývají obeznámeny se svými právy, mají omezený přístup k veřejným službám a nedostatečně ovládají místní jazyk, a tudíž nemohou navazovat společenské kontakty, a vzhledem k tomu, že pracovnice na černo se neodvažují kontaktovat úřady s žádostí o ochranu, protože se obávají nuceného návratu do své vlasti,

| R. | vzhledem k tomu, že dohoda Rady Evropy ze dne 24. listopadu 1969 o umístění jako au pair je zastaralá, a proto neřeší aktuální problémy, které mohou vyplývat z využívání práce au pair v mnoha členských státech, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že dohoda Rady Evropy ze dne 24. listopadu 1969 o umístění jako au pair je zastaralá, a proto neřeší aktuální problémy, které mohou vyplývat z využívání práce au pair v mnoha členských státech,

| S. | vzhledem k tomu, že EU i nadále usiluje o obecné respektování zásady rovného postavení žen a mužů; vzhledem k tomu, že v rámci politik zaměstnanosti je třeba prosazovat rovné příležitosti pro ženy a muže, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že EU i nadále usiluje o obecné respektování zásady rovného postavení žen a mužů; vzhledem k tomu, že v rámci politik zaměstnanosti je třeba prosazovat rovné příležitosti pro ženy a muže,

Genderový rozměr nejisté práce

| 1. | upozorňuje na genderové hledisko nejistého zaměstnání a připomíná odklon trhu práce od standardního pracovního poměru směrem k nestandardním formám zaměstnání, což vyžaduje opatření, která zabrání tomu, aby se z nestandardních typů pracovních míst stala místa s nejistými pracovními podmínkami; domnívá se, že v zájmu překonání těchto problémů je třeba členské státy a sociální partnery vyzvat k tomu, aby ve velkém rozsahu sladili své právní předpisy a smluvní pravidla pro standardní a atypické formy zaměstnání s cílem zamezit upřednostňování nejpohodlnější a nejlevnější formy práce, avšak současně musejí mít na paměti riziko možného nárůstu nehlášené práce; |
| --- | --- |

1.

upozorňuje na genderové hledisko nejistého zaměstnání a připomíná odklon trhu práce od standardního pracovního poměru směrem k nestandardním formám zaměstnání, což vyžaduje opatření, která zabrání tomu, aby se z nestandardních typů pracovních míst stala místa s nejistými pracovními podmínkami; domnívá se, že v zájmu překonání těchto problémů je třeba členské státy a sociální partnery vyzvat k tomu, aby ve velkém rozsahu sladili své právní předpisy a smluvní pravidla pro standardní a atypické formy zaměstnání s cílem zamezit upřednostňování nejpohodlnější a nejlevnější formy práce, avšak současně musejí mít na paměti riziko možného nárůstu nehlášené práce;

| 2. | důrazně vyzývá Radu a Komisi, aby v pokynech pro politiky členských států v oblasti zaměstnanosti a v nové strategii pro rovnost pohlaví určily charakteristické rysy nejistého povolání; |
| --- | --- |

2.

důrazně vyzývá Radu a Komisi, aby v pokynech pro politiky členských států v oblasti zaměstnanosti a v nové strategii pro rovnost pohlaví určily charakteristické rysy nejistého povolání;

| 3. | vyzývá členské státy k přijetí legislativních opatření, která by ukončila uzavírání smluv bez udání pracovní doby, což je běžný postup v případě typicky ženských pracovních míst v oblastech, jako je práce v domácnosti, pečovatelská služba, gastronomie a hotelnictví; dále vyzývá k zavedení četných nástrojů kontroly s cílem upravit všechny typy pracovní činnosti ve firmách a na pracovištích, které mají formálně sloužit k poskytování poradenství a k odborné přípravě, avšak ve skutečnosti se staly dalším způsobem zneužívání, protože maskují služby, které jsou ve skutečnosti poskytovány bez náležitého platu nebo ochrany; |
| --- | --- |

3.

vyzývá členské státy k přijetí legislativních opatření, která by ukončila uzavírání smluv bez udání pracovní doby, což je běžný postup v případě typicky ženských pracovních míst v oblastech, jako je práce v domácnosti, pečovatelská služba, gastronomie a hotelnictví; dále vyzývá k zavedení četných nástrojů kontroly s cílem upravit všechny typy pracovní činnosti ve firmách a na pracovištích, které mají formálně sloužit k poskytování poradenství a k odborné přípravě, avšak ve skutečnosti se staly dalším způsobem zneužívání, protože maskují služby, které jsou ve skutečnosti poskytovány bez náležitého platu nebo ochrany;

| 4. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vyvinuly strategie týkající se nejistého zaměstnání za účelem vyzdvižení důstojných a „zelených“ pracovních míst a zohlednění vyrovnaného zastoupení mužů a žen; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi a členské státy, aby vyvinuly strategie týkající se nejistého zaměstnání za účelem vyzdvižení důstojných a „zelených“ pracovních míst a zohlednění vyrovnaného zastoupení mužů a žen;

| 5. | vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření na snížení dvojího zatížení žen, které je jedním z důvodů nadměrného zastoupení žen s nejistým zaměstnáním; požaduje lepší slučitelnost profesního a soukromého života za regulérních pracovních podmínek, aby se omezila nejistá zaměstnání; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření na snížení dvojího zatížení žen, které je jedním z důvodů nadměrného zastoupení žen s nejistým zaměstnáním; požaduje lepší slučitelnost profesního a soukromého života za regulérních pracovních podmínek, aby se omezila nejistá zaměstnání;

Sociální podmínky

| 6. | vyjadřuje politování nad tím, že legislativní balíček EU v oblasti pracovního práva a výše uvedené směrnice o agenturním zaměstnávání na dobu určitou, na zkrácený úvazek nebo na dočasnou dobu náležitě neřeší nejistou povahu takového zaměstnání; vyzývá proto Komisi a členské státy k přijetí dalších konkrétních legislativních opatření, jako je zavedení závazných minimálních sociálních standardů pro zaměstnance a zajištění rovného přístupu všech zaměstnanců k sociálním službám a výhodám, včetně mateřské dovolené, zdravotní péče, starobních důchodů, vzdělávání a školení, nezávisle na pracovních podmínkách; dále vyzývá členské státy, aby uplatňovaly právní předpisy, které pracovníkům zajistí racionální vymezení pracovní doby, odpočinku a volného času; |
| --- | --- |

6.

vyjadřuje politování nad tím, že legislativní balíček EU v oblasti pracovního práva a výše uvedené směrnice o agenturním zaměstnávání na dobu určitou, na zkrácený úvazek nebo na dočasnou dobu náležitě neřeší nejistou povahu takového zaměstnání; vyzývá proto Komisi a členské státy k přijetí dalších konkrétních legislativních opatření, jako je zavedení závazných minimálních sociálních standardů pro zaměstnance a zajištění rovného přístupu všech zaměstnanců k sociálním službám a výhodám, včetně mateřské dovolené, zdravotní péče, starobních důchodů, vzdělávání a školení, nezávisle na pracovních podmínkách; dále vyzývá členské státy, aby uplatňovaly právní předpisy, které pracovníkům zajistí racionální vymezení pracovní doby, odpočinku a volného času;

| 7. | vyzývá členské státy k zajištění toho, aby zaměstnavatelé, kteří zneužívají práci zaměstnankyň nebo s nimi špatně zacházejí, byli co nejdříve postaveni před soud; |
| --- | --- |

7.

vyzývá členské státy k zajištění toho, aby zaměstnavatelé, kteří zneužívají práci zaměstnankyň nebo s nimi špatně zacházejí, byli co nejdříve postaveni před soud;

| 8. | zdůrazňuje, že je nutné zajistit, aby ženy v nejistém zaměstnání měly možnost bránit svá klíčová práva, jako je např. právo na důstojný plat, mateřskou dovolenou, spravedlivou a pravidelnou pracovní dobu a nediskriminační pracovní prostředí; vyzývá členské státy, aby trestaly znemožňování účasti v odborových svazech, a vyzývá je, aby nabízely dostupné poradenství ženám, kterým nelze poskytnout podporu od rady zaměstnanců, např. ženám zaměstnaným v soukromých domácnostech; vyzývá sociální partnery, aby ve svých orgánech na všech úrovních dosáhli vyváženějšího zastoupení mužů a žen; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že je nutné zajistit, aby ženy v nejistém zaměstnání měly možnost bránit svá klíčová práva, jako je např. právo na důstojný plat, mateřskou dovolenou, spravedlivou a pravidelnou pracovní dobu a nediskriminační pracovní prostředí; vyzývá členské státy, aby trestaly znemožňování účasti v odborových svazech, a vyzývá je, aby nabízely dostupné poradenství ženám, kterým nelze poskytnout podporu od rady zaměstnanců, např. ženám zaměstnaným v soukromých domácnostech; vyzývá sociální partnery, aby ve svých orgánech na všech úrovních dosáhli vyváženějšího zastoupení mužů a žen;

| 9. | zdůrazňuje potřebu právních předpisů zajišťujících rovné postavení mužů a žen a snižujících genderovou segregaci na trhu práce; připomíná proto již zmíněné usnesení ze dne 18. listopadu 2008 a naléhá na Komisi, aby předložila návrh na uplatňování zásady stejné odměny pro muže a ženy, a připomíná členským státům, aby bezodkladně provedly směrnici 2006/54/ES; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje potřebu právních předpisů zajišťujících rovné postavení mužů a žen a snižujících genderovou segregaci na trhu práce; připomíná proto již zmíněné usnesení ze dne 18. listopadu 2008 a naléhá na Komisi, aby předložila návrh na uplatňování zásady stejné odměny pro muže a ženy, a připomíná členským státům, aby bezodkladně provedly směrnici 2006/54/ES;

| 10. | vyzývá členské státy, aby plnily barcelonské cíle v oblasti péče o dítě s cílem zlepšit zapojení žen na trhu práce a zvýšit jejich ekonomickou nezávislost; vyzývá členské státy, aby odstranily překážky, které ženám brání v práci na zvolený úvazek – ať již částečný nebo plný; |
| --- | --- |

10.

vyzývá členské státy, aby plnily barcelonské cíle v oblasti péče o dítě s cílem zlepšit zapojení žen na trhu práce a zvýšit jejich ekonomickou nezávislost; vyzývá členské státy, aby odstranily překážky, které ženám brání v práci na zvolený úvazek – ať již částečný nebo plný;

| 11. | zdůrazňuje, že ve spolupráci s Evropským institutem pro rovnost žen a mužů je třeba překonat profesní a odvětvovou segregaci na trhu práce prostřednictvím informačních kampaní a vzdělávání od raného věku, např. podporováním mužů na pracovních místech spojovaných se ženskými dovednostmi a naopak, motivací dívek ke studiu přírodních věd a bojem proti vnímání platů žen jako podružných zdrojů příjmů; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že ve spolupráci s Evropským institutem pro rovnost žen a mužů je třeba překonat profesní a odvětvovou segregaci na trhu práce prostřednictvím informačních kampaní a vzdělávání od raného věku, např. podporováním mužů na pracovních místech spojovaných se ženskými dovednostmi a naopak, motivací dívek ke studiu přírodních věd a bojem proti vnímání platů žen jako podružných zdrojů příjmů;

| 12. | vyzývá Komisi a členské státy, aby naplánovaly a prováděly opatření, jež umožní dívkám a mladým ženám uspokojující vzdělávání a studium, přičemž je třeba podporovat zejména dívky a mladé ženy z přistěhovaleckých komunit; kromě toho zdůrazňuje, že je nutné, aby ženy po odchodu ze zaměstnání z důvodu narození dítěte aktivně pracovaly na svém návratu do zaměstnání; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi a členské státy, aby naplánovaly a prováděly opatření, jež umožní dívkám a mladým ženám uspokojující vzdělávání a studium, přičemž je třeba podporovat zejména dívky a mladé ženy z přistěhovaleckých komunit; kromě toho zdůrazňuje, že je nutné, aby ženy po odchodu ze zaměstnání z důvodu narození dítěte aktivně pracovaly na svém návratu do zaměstnání;

| 13. | vyzývá členské státy k boji proti nehlášené práci její přeměnou na řádná pracovní místa, přijetím preventivních opatření, jako je zaručení beztrestnosti zaměstnancům, kteří oznámí, že jsou nezákonně zaměstnáni, a odrazujících kroků vůči zaměstnavatelům; dále vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily shromažďování údajů a sledovaly pokrok v této oblasti; |
| --- | --- |

13.

vyzývá členské státy k boji proti nehlášené práci její přeměnou na řádná pracovní místa, přijetím preventivních opatření, jako je zaručení beztrestnosti zaměstnancům, kteří oznámí, že jsou nezákonně zaměstnáni, a odrazujících kroků vůči zaměstnavatelům; dále vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily shromažďování údajů a sledovaly pokrok v této oblasti;

| 14. | zdůrazňuje, že sociální ochrana je zásadní součástí koncepce flexicurity (flexibility and security); zdůrazňuje, že tato koncepce má odlišný dopad na muže a ženy a má tendenci posilovat stávající mužské a ženské role; připomíná členským státům a sociálním partnerům závěry ze zasedání Rady konaného dne 8. června 2009 o flexicuritě v době krize, a zejména uplatňování zásady rovného postavení mužů a žen při naplňování zásad pružnějšího a jistějšího trhu práce; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že sociální ochrana je zásadní součástí koncepce flexicurity (flexibility and security); zdůrazňuje, že tato koncepce má odlišný dopad na muže a ženy a má tendenci posilovat stávající mužské a ženské role; připomíná členským státům a sociálním partnerům závěry ze zasedání Rady konaného dne 8. června 2009 o flexicuritě v době krize, a zejména uplatňování zásady rovného postavení mužů a žen při naplňování zásad pružnějšího a jistějšího trhu práce;

| 15. | je toho názoru, že udržitelnost důchodových systémů, úvěrové nástroje na svépomocné projekty a programy vytváření pracovních míst a objevování alternativních zdrojů příjmů mohou zlepšit nejisté pracovní podmínky žen; |
| --- | --- |

15.

je toho názoru, že udržitelnost důchodových systémů, úvěrové nástroje na svépomocné projekty a programy vytváření pracovních míst a objevování alternativních zdrojů příjmů mohou zlepšit nejisté pracovní podmínky žen;

| 16. | zasazuje se o to, aby se běžná pracovní místa v budoucnu vytvářela v souladu se zásadami „důstojné práce“ a aby nebyla přeměněna na nejistá pracovní místa; domnívá se, že trhy práce by měly být lépe regulovány za pomoci přísnějších pracovních inspekcí s cílem zredukovat nejistá pracovní místa; |
| --- | --- |

16.

zasazuje se o to, aby se běžná pracovní místa v budoucnu vytvářela v souladu se zásadami „důstojné práce“ a aby nebyla přeměněna na nejistá pracovní místa; domnívá se, že trhy práce by měly být lépe regulovány za pomoci přísnějších pracovních inspekcí s cílem zredukovat nejistá pracovní místa;

| 17. | požaduje, aby Evropská rada vydala jasné pokyny a konkrétní opatření s cílem zajistit v rámci strategie EU 2020 zaměstnanost a vytvořit pracovní příležitosti; |
| --- | --- |

17.

požaduje, aby Evropská rada vydala jasné pokyny a konkrétní opatření s cílem zajistit v rámci strategie EU 2020 zaměstnanost a vytvořit pracovní příležitosti;

| 18. | vyzývá Komisi, aby v souladu s výsledky dosaženými přímo na místě poskytla členským státům pokyny ohledně osvědčených postupů při boji proti přímé a nepřímé diskriminaci, při všeobecném zohledňování rovného postavení žen a mužů a při snižování počtu případů nejistého zaměstnání žen; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Komisi, aby v souladu s výsledky dosaženými přímo na místě poskytla členským státům pokyny ohledně osvědčených postupů při boji proti přímé a nepřímé diskriminaci, při všeobecném zohledňování rovného postavení žen a mužů a při snižování počtu případů nejistého zaměstnání žen;

| 19. | vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly právní předpisy, které upraví sociální a právní postavení sezónních pracovníků a zajistí jim sociální zabezpečení; sezónními pracovníky rozumí pracovní síly, které uzavřely pracovní smlouvu na dobu neurčitou nebo určitou, přičemž dobu, na kterou je smlouva uzavřena, nebo prodloužení smlouvy zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory, jako je např. střídání ročních období, státní svátky nebo v zemědělství období sklizně; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly právní předpisy, které upraví sociální a právní postavení sezónních pracovníků a zajistí jim sociální zabezpečení; sezónními pracovníky rozumí pracovní síly, které uzavřely pracovní smlouvu na dobu neurčitou nebo určitou, přičemž dobu, na kterou je smlouva uzavřena, nebo prodloužení smlouvy zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory, jako je např. střídání ročních období, státní svátky nebo v zemědělství období sklizně;

| 20. | upozorňuje na to, že studie ukázaly, že s nejistým povoláním souvisí vyšší úrazovost a větší riziko onemocnění a nebezpečných situací, neboť ne vždy jsou na pracovišti dodržovány minimální zdravotní a bezpečnostní normy; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby více sledovaly, jak jsou na pracovištích dodržovány minimální zdravotní a bezpečnostní normy, a zaměřily se hlavně na zvláštní rizika ohrožující zaměstnankyně; |
| --- | --- |

20.

upozorňuje na to, že studie ukázaly, že s nejistým povoláním souvisí vyšší úrazovost a větší riziko onemocnění a nebezpečných situací, neboť ne vždy jsou na pracovišti dodržovány minimální zdravotní a bezpečnostní normy; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby více sledovaly, jak jsou na pracovištích dodržovány minimální zdravotní a bezpečnostní normy, a zaměřily se hlavně na zvláštní rizika ohrožující zaměstnankyně;

Osoby pracující v domácnosti

| 21. | vyzývá Komisi, aby členské státy povzbuzovala k výměně osvědčených postupů a plnému využívání možnosti spolufinancování ze strukturálních fondů, zejména Evropského sociálního fondu, s cílem zajistit širší přístup k cenově dostupným a kvalitním zařízením pro péči o děti a starší osoby, aby ženy nebyly nuceny tyto povinnosti vykonávat neoficiálně; dále zdůrazňuje, že je třeba vždy, když je to možné, zajistit, aby se nejistá práce v oblasti domácích pečovatelských služeb stala důstojným dlouhodobým zaměstnáním; |
| --- | --- |

21.

vyzývá Komisi, aby členské státy povzbuzovala k výměně osvědčených postupů a plnému využívání možnosti spolufinancování ze strukturálních fondů, zejména Evropského sociálního fondu, s cílem zajistit širší přístup k cenově dostupným a kvalitním zařízením pro péči o děti a starší osoby, aby ženy nebyly nuceny tyto povinnosti vykonávat neoficiálně; dále zdůrazňuje, že je třeba vždy, když je to možné, zajistit, aby se nejistá práce v oblasti domácích pečovatelských služeb stala důstojným dlouhodobým zaměstnáním;

| 22. | vyzývá Komisi, aby podporovala členské státy při vypracování kampaně za postupnou přeměnu nejistého zaměstnání na regulérní zaměstnání; vyzývá Komisi, aby schválila program, v jehož rámci budou pracovníci poučeni o následcích a dopadech nejistého zaměstnání, včetně bezpečnosti a ochrany zdraví na pracovišti; |
| --- | --- |

22.

vyzývá Komisi, aby podporovala členské státy při vypracování kampaně za postupnou přeměnu nejistého zaměstnání na regulérní zaměstnání; vyzývá Komisi, aby schválila program, v jehož rámci budou pracovníci poučeni o následcích a dopadech nejistého zaměstnání, včetně bezpečnosti a ochrany zdraví na pracovišti;

| 23. | vyzývá Komisi, aby předložila návrh nové evropské dohody o pravidlech týkajících se au pair, která sníží současnou věkovou hranici 30 let tak, aby dospělí pracující blížící se věku 30 let nemohli být přijati k práci au pair, a která zdůrazní, že úlohou au pair je vypomáhat s každodenními rodinnými povinnostmi a účastnit se rodinných aktivit, ovšem nejvýše 30 hodin týdně, a že cílem jejich pobytu je prohlubovat kulturní porozumění a jazykové znalosti; |
| --- | --- |

23.

vyzývá Komisi, aby předložila návrh nové evropské dohody o pravidlech týkajících se au pair, která sníží současnou věkovou hranici 30 let tak, aby dospělí pracující blížící se věku 30 let nemohli být přijati k práci au pair, a která zdůrazní, že úlohou au pair je vypomáhat s každodenními rodinnými povinnostmi a účastnit se rodinných aktivit, ovšem nejvýše 30 hodin týdně, a že cílem jejich pobytu je prohlubovat kulturní porozumění a jazykové znalosti;

Migrující pracovníci

| 24. | vyzývá Komisi, aby ve své nové strategii pro zajištění rovnoprávnosti žen a mužů posílila svůj závazek podporovat rovnost pohlaví v politikách přistěhovalectví a integrace, zejména s cílem plně využít pracovní potenciál přistěhovalkyň; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby ve své nové strategii pro zajištění rovnoprávnosti žen a mužů posílila svůj závazek podporovat rovnost pohlaví v politikách přistěhovalectví a integrace, zejména s cílem plně využít pracovní potenciál přistěhovalkyň;

| 25. | poukazuje na to, že sociální integrace je pro přistěhovalkyně ještě těžší než v případě mužů, protože jsou vystaveny dvojí diskriminaci; vybízí proto zaměstnavatele, aby učinili konkrétní opatření, která pracujícím přistěhovalkyním usnadní sociální integraci, např. formou jazykových kurzů nebo podpůrných služeb, a aby zajistili registraci migrujících pracovnic, díky níž jim vznikne nárok na sociální dávky; |
| --- | --- |

25.

poukazuje na to, že sociální integrace je pro přistěhovalkyně ještě těžší než v případě mužů, protože jsou vystaveny dvojí diskriminaci; vybízí proto zaměstnavatele, aby učinili konkrétní opatření, která pracujícím přistěhovalkyním usnadní sociální integraci, např. formou jazykových kurzů nebo podpůrných služeb, a aby zajistili registraci migrujících pracovnic, díky níž jim vznikne nárok na sociální dávky;

Průzkum v této oblasti

| 26. | upozorňuje obzvláště na to, že průzkum práce za nejistých pracovních podmínek není dostatečný; vyzývá Komisi a nadaci Eurofound, aby navázaly spolupráci s Evropským institutem pro rovnost žen a mužů a zahájily cílený průzkum, v jehož rámci mimo jiné posoudí újmu způsobenou ztrátou kvalifikací a míru poklesu životní úrovně vyplývající z práce za nejistých podmínek, přičemž zohlední rovnost pohlaví; zdůrazňuje, že evropské výzkumné programy by se měly v budoucnu více zaměřit na sociální otázky, jako je zaměstnávání za nejistých pracovních podmínek; |
| --- | --- |

26.

upozorňuje obzvláště na to, že průzkum práce za nejistých pracovních podmínek není dostatečný; vyzývá Komisi a nadaci Eurofound, aby navázaly spolupráci s Evropským institutem pro rovnost žen a mužů a zahájily cílený průzkum, v jehož rámci mimo jiné posoudí újmu způsobenou ztrátou kvalifikací a míru poklesu životní úrovně vyplývající z práce za nejistých podmínek, přičemž zohlední rovnost pohlaví; zdůrazňuje, že evropské výzkumné programy by se měly v budoucnu více zaměřit na sociální otázky, jako je zaměstnávání za nejistých pracovních podmínek;

| 27. | vítá souhrnné cíle pilotního projektu, které mají povzbudit přeměnu pracovních míst s nejistými podmínkami na místa, která pracovníkům zaručují jejich práva, a zdůrazňuje, že při realizaci projektu je třeba se zaměřit obzvláště na genderovou povahu zaměstnávání za nejistých pracovních podmínek; |
| --- | --- |

27.

vítá souhrnné cíle pilotního projektu, které mají povzbudit přeměnu pracovních míst s nejistými podmínkami na místa, která pracovníkům zaručují jejich práva, a zdůrazňuje, že při realizaci projektu je třeba se zaměřit obzvláště na genderovou povahu zaměstnávání za nejistých pracovních podmínek;

*

* *

| 28. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám členských států. |
| --- | --- |

28.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 327, 5.12.2008, s. 9.

(2)  Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 23.

(3)  Úř. věst. L 175, 10.7.1999, s. 43.

(4)  Úř. věst. L 14, 20.1.1998, s. 9.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0231.

(6)  Úř. věst. C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(7)  Úř. věst. C 16 E, 22.1.2010, s. 21.

(8)  Úř. věst. C 287 E, 24.11.2006, s. 323.

(9)  Úř. věst. C 313, 12.10.1998, s. 234.

(10)  Úř. věst. C 80, 16.3.1998, s. 43.

---

Středa, 20. října 2010

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/8

---

Středa, 20. října 2010Úloha minimálního příjmu v boji proti chudobě a prosazování společnosti sociálního začleňování v Evropě

P7_TA(2010)0375

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o úloze minimálního příjmu v boji proti chudobě a o prosazování společnosti sociálního začleňování v Evropě (2010/2039(INI))

2012/C 70 E/02

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 4, 9, 14, 19, 151 a 153 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 4, 9, 14, 19, 151 a 153 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) přijatou v roce 1979, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) přijatou v roce 1979,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948, znovu potvrzenou na Světové konferenci o lidských právech v roce 1993, zejména na články 3, 16, 18, 23, 25, 26, 27 a 29, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948, znovu potvrzenou na Světové konferenci o lidských právech v roce 1993, zejména na články 3, 16, 18, 23, 25, 26, 27 a 29,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt OSN o hospodářských, sociálních a kulturních právech z roku 1966, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt OSN o hospodářských, sociálních a kulturních právech z roku 1966,

| — | s ohledem na Rozvojové cíle tisíciletí OSN z roku 2000, zejména vymýcení chudoby a hladu (první cíl), dosažení všeobecného základního vzdělání (druhý cíl) a rovné příležitosti pro muže a ženy (třetí cíl), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Rozvojové cíle tisíciletí OSN z roku 2000, zejména vymýcení chudoby a hladu (první cíl), dosažení všeobecného základního vzdělání (druhý cíl) a rovné příležitosti pro muže a ženy (třetí cíl),

| — | s ohledem na úmluvy MOP č. 26 a 131 o stanovení minimální mzdy a č. 29 a 105 o zrušení nucené práce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na úmluvy MOP č. 26 a 131 o stanovení minimální mzdy a č. 29 a 105 o zrušení nucené práce,

| — | s ohledem na Globální pakt o pracovních místech MOP, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Globální pakt o pracovních místech MOP,

| — | s ohledem na agendu slušné práce prováděnou OSN a MOP, |
| --- | --- |

—

s ohledem na agendu slušné práce prováděnou OSN a MOP,

| — | s ohledem na Listinu základních práv EU, zejména na ustanovení o sociálních právech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv EU, zejména na ustanovení o sociálních právech,

| — | s ohledem na články 34, 35 a 36 Listiny základních práv Evropské unie, ve kterých je výslovně definováno právo na sociální pomoc a pomoc v oblasti bydlení, vysoký stupeň ochrany lidského zdraví a přístup ke službám obecného hospodářského zájmu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 34, 35 a 36 Listiny základních práv Evropské unie, ve kterých je výslovně definováno právo na sociální pomoc a pomoc v oblasti bydlení, vysoký stupeň ochrany lidského zdraví a přístup ke službám obecného hospodářského zájmu,

| — | s ohledem na zprávu MOP nazvanou „Globální aliance proti nucené práci. Souhrnná zpráva navazující na Deklaraci MOP o základních zásadách a právech při práci. Zpráva generálního ředitele z roku 2005“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu MOP nazvanou „Globální aliance proti nucené práci. Souhrnná zpráva navazující na Deklaraci MOP o základních zásadách a právech při práci. Zpráva generálního ředitele z roku 2005“,

| — | s ohledem na doporučení Rady 92/441/EHS ze dne 24. června 1992 o společných kritériích, pokud jde o dostatečné prostředky a sociální pomoc v systémech sociální ochrany (doporučení o minimálním příjmu) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady 92/441/EHS ze dne 24. června 1992 o společných kritériích, pokud jde o dostatečné prostředky a sociální pomoc v systémech sociální ochrany (doporučení o minimálním příjmu) (1),

| — | s ohledem na doporučení Rady 92/442/EHS ze dne 27. července 1992 o konvergenci cílů a politik v oblasti sociální ochrany (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady 92/442/EHS ze dne 27. července 1992 o konvergenci cílů a politik v oblasti sociální ochrany (2),

| — | s ohledem na závěry 2916. zasedání Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO) ve dnech 16. a 17. prosince 2008 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry 2916. zasedání Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO) ve dnech 16. a 17. prosince 2008 (3),

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. září 2006 o evropském sociálním modelu budoucnosti (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. září 2006 o evropském sociálním modelu budoucnosti (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 o podpoře sociálního začlenění a boji proti chudobě v EU, včetně dětské chudoby (6), na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanovisko výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6-0364/2008), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 o podpoře sociálního začlenění a boji proti chudobě v EU, včetně dětské chudoby (6), na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanovisko výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6-0364/2008),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o obnovené sociální agendě (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2009 o obnovené sociální agendě (7),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. října 2008 týkající se doporučení Komise o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce a na své usnesení ze dne 6. května 2009 o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. října 2008 týkající se doporučení Komise o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce a na své usnesení ze dne 6. května 2009 o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce (8),

| — | s ohledem na své písemné prohlášení č. 0111/2007 o zamezení bezdomovectví na ulicích přijaté dne 22. dubna 2008 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své písemné prohlášení č. 0111/2007 o zamezení bezdomovectví na ulicích přijaté dne 22. dubna 2008 (9),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané Evropa 2020: Strategie pro inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění (KOM(2010) 2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané Evropa 2020: Strategie pro inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění (KOM(2010) 2020),

| — | s ohledem na návrh Komise na rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států předložený dne 27. dubna 2010 (KOM(2010) 0193), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise na rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států předložený dne 27. dubna 2010 (KOM(2010) 0193),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0233/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0233/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že sociální agenda Evropské komise na období 2005–2010 navrhla označit rok 2010 za Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení s cílem potvrdit a posílit politickou angažovanost EU, vyjádřenou na počátku Lisabonské strategie, a „začít činit rozhodné kroky k vymýcení chudoby“, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že sociální agenda Evropské komise na období 2005–2010 navrhla označit rok 2010 za Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení s cílem potvrdit a posílit politickou angažovanost EU, vyjádřenou na počátku Lisabonské strategie, a „začít činit rozhodné kroky k vymýcení chudoby“,

| B. | vzhledem k tomu, že chudoba a sociální vyloučení představují porušení lidské důstojnosti a základních lidských práv a že hlavním cílem poskytování sociálních příspěvků by mělo být to, aby lidé se z chudoby dostali a mohli žít důstojný život, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že chudoba a sociální vyloučení představují porušení lidské důstojnosti a základních lidských práv a že hlavním cílem poskytování sociálních příspěvků by mělo být to, aby lidé se z chudoby dostali a mohli žít důstojný život,

| C. | vzhledem k tomu, že navzdory hospodářské prosperitě a všem prohlášením o snížení chudoby se sociální nerovnost prohloubila, takže ke konci roku 2008 žilo 17 % obyvatel (tj. přibližně 85 milionů osob) i přes sociální transfery (10) pod hranicí chudoby, zatímco v roce 2005 činil tento podíl 16 % a v roce 2000 v EU15 dosáhl hodnoty 15 %, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že navzdory hospodářské prosperitě a všem prohlášením o snížení chudoby se sociální nerovnost prohloubila, takže ke konci roku 2008 žilo 17 % obyvatel (tj. přibližně 85 milionů osob) i přes sociální transfery (10) pod hranicí chudoby, zatímco v roce 2005 činil tento podíl 16 % a v roce 2000 v EU15 dosáhl hodnoty 15 %,

| D. | vzhledem k tomu, že u dětí a mladistvých do 17 let je míra rizika chudoby vyšší než u celkové populace; vzhledem k tomu, že tato hodnota dosáhla v roce 2008 v EU-2720 %, přičemž nejvyšší míra byla 33 %, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že u dětí a mladistvých do 17 let je míra rizika chudoby vyšší než u celkové populace; vzhledem k tomu, že tato hodnota dosáhla v roce 2008 v EU-2720 %, přičemž nejvyšší míra byla 33 %,

| E. | vzhledem k tomu, že vyšší míře rizika chudoby než celková populace jsou rovněž vystaveny starší osoby; vzhledem k tomu, že míra rizika chudoby u osob starších 65 let dosahovala v EU-27 v roce 200819 %, zatímco v roce 2005 činil tento podíl 19 % a v roce 200017 %, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že vyšší míře rizika chudoby než celková populace jsou rovněž vystaveny starší osoby; vzhledem k tomu, že míra rizika chudoby u osob starších 65 let dosahovala v EU-27 v roce 200819 %, zatímco v roce 2005 činil tento podíl 19 % a v roce 200017 %,

| F. | vzhledem k tomu, že permanentně vysoký podíl nejistých a špatně placených zaměstnání v některých odvětvích znamená, že procento pracovníků, kterým hrozí chudoba, zůstává na vysoké úrovni; vzhledem k tomu, že míra rizika chudoby u zaměstnané populace činila v EU-27 v roce 2008 průměrně 8 %, zatímco v roce 2005 činila 8 % a roce 2000 (EU-15) 7 %, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že permanentně vysoký podíl nejistých a špatně placených zaměstnání v některých odvětvích znamená, že procento pracovníků, kterým hrozí chudoba, zůstává na vysoké úrovni; vzhledem k tomu, že míra rizika chudoby u zaměstnané populace činila v EU-27 v roce 2008 průměrně 8 %, zatímco v roce 2005 činila 8 % a roce 2000 (EU-15) 7 %,

| G. | vzhledem k tomu, že v doporučení 92/441/EHS ze dne 24. června 1992 Rada doporučila členským státům, aby uznaly základní právo každého člověka na dostatečné prostředky a sociální služby, aby mohl žít způsobem slučitelným s lidskou důstojností; vzhledem k tomu, že v doporučení 92/442/EHS ze dne 27. července 1992 Rada doporučuje, aby členské státy zaručily úroveň příjmů slučitelnou s lidskou důstojností; vzhledem k tomu, že v závěrech ze zasedání, které se konalo dne 17. prosince 1999, Rada označila podporu sociálního začleňování za jeden z cílů při modernizaci a zlepšení sociální ochrany, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v doporučení 92/441/EHS ze dne 24. června 1992 Rada doporučila členským státům, aby uznaly základní právo každého člověka na dostatečné prostředky a sociální služby, aby mohl žít způsobem slučitelným s lidskou důstojností; vzhledem k tomu, že v doporučení 92/442/EHS ze dne 27. července 1992 Rada doporučuje, aby členské státy zaručily úroveň příjmů slučitelnou s lidskou důstojností; vzhledem k tomu, že v závěrech ze zasedání, které se konalo dne 17. prosince 1999, Rada označila podporu sociálního začleňování za jeden z cílů při modernizaci a zlepšení sociální ochrany,

| H. | vzhledem k tomu, že významnou část populace ohrožené chudobou tvoří ženy, a to z důvodu nezaměstnanosti, nesdílených pečovatelských povinností, nejisté a špatně placené práce, mzdové diskriminace a nižších důchodů, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že významnou část populace ohrožené chudobou tvoří ženy, a to z důvodu nezaměstnanosti, nesdílených pečovatelských povinností, nejisté a špatně placené práce, mzdové diskriminace a nižších důchodů,

| I. | vzhledem k tomu, že ženám hrozí chudoba častěji než mužům; vzhledem k tomu, že současný trend feminizace chudoby v evropské společnosti ukazuje, že stávající systémy sociální ochrany a mnohé sociální a hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii nejsou koncipovány tak, aby odpovídaly potřebám žen a braly ohled na odlišný charakter práce, kterou ženy vykonávají; vzhledem k tomu, že chudoba žen a jejich sociální vyloučení v Evropě vyžadují konkrétní a rozmanitá řešení diferencovaná podle příslušnosti k pohlaví, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že ženám hrozí chudoba častěji než mužům; vzhledem k tomu, že současný trend feminizace chudoby v evropské společnosti ukazuje, že stávající systémy sociální ochrany a mnohé sociální a hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii nejsou koncipovány tak, aby odpovídaly potřebám žen a braly ohled na odlišný charakter práce, kterou ženy vykonávají; vzhledem k tomu, že chudoba žen a jejich sociální vyloučení v Evropě vyžadují konkrétní a rozmanitá řešení diferencovaná podle příslušnosti k pohlaví,

| J. | vzhledem k tomu, že ženám, zejména starším, hrozí extrémní chudoba častěji než mužům, neboť systémy sociálního zabezpečení jsou často založeny na principu nepřerušeného placeného zaměstnání; vzhledem k tomu, že individuální právo na přiměřený minimální příjem, který by zabránil pádu do chudoby, by nemělo být vázáno na příspěvky související se zaměstnáním, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že ženám, zejména starším, hrozí extrémní chudoba častěji než mužům, neboť systémy sociálního zabezpečení jsou často založeny na principu nepřerušeného placeného zaměstnání; vzhledem k tomu, že individuální právo na přiměřený minimální příjem, který by zabránil pádu do chudoby, by nemělo být vázáno na příspěvky související se zaměstnáním,

| K. | vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti mladých dosáhla dosud nevídaných rozměrů: 21,4 % v Evropské unii jako celku, od 7,6 % v Nizozemsku po 44,5 % ve Španělsku a 43,8 % v Lotyšsku, a že odborné přípravy a stáže, které jsou nabízeny mladým lidem, jsou často neplacené nebo placené jen málo, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti mladých dosáhla dosud nevídaných rozměrů: 21,4 % v Evropské unii jako celku, od 7,6 % v Nizozemsku po 44,5 % ve Španělsku a 43,8 % v Lotyšsku, a že odborné přípravy a stáže, které jsou nabízeny mladým lidem, jsou často neplacené nebo placené jen málo,

| L. | vzhledem k tomu, že v EU je každý pátý člověk do 25 let nezaměstnaný, zatímco z evropských občanů jsou nezaměstnaností nejvíce postiženi pracovníci nad 55 let, kteří nadto musí čelit vážnému specifickému problému, že jejich vyhlídky na získání pracovního místa se snižují s rostoucím věkem, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v EU je každý pátý člověk do 25 let nezaměstnaný, zatímco z evropských občanů jsou nezaměstnaností nejvíce postiženi pracovníci nad 55 let, kteří nadto musí čelit vážnému specifickému problému, že jejich vyhlídky na získání pracovního místa se snižují s rostoucím věkem,

| M. | vzhledem k tomu, že v důsledku finanční a hospodářské krize se snížila nabídka práce a že podle odhadů zaniklo od září 2008 více než 5 milionů pracovních míst, přičemž současně roste nejistota zaměstnání, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že v důsledku finanční a hospodářské krize se snížila nabídka práce a že podle odhadů zaniklo od září 2008 více než 5 milionů pracovních míst, přičemž současně roste nejistota zaměstnání,

| N. | vzhledem k tomu, že neexistují oficiální evropské údaje o situacích extrémní chudoby, jako je bezdomovectví, a je tedy složité hodnotit současné trendy, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že neexistují oficiální evropské údaje o situacích extrémní chudoby, jako je bezdomovectví, a je tedy složité hodnotit současné trendy,

| O. | vzhledem k tomu, že Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení by měl být příležitostí ke zvyšování informovanosti o problematice chudoby a z ní plynoucího sociálního vyloučení a ke zlepšení politických řešení tohoto problému, v jejichž rámci je nutno podporovat aktivní integraci, zajistit přiměřený příjem a přístup ke kvalitním službám a podporovat důstojné pracovní podmínky, což vyžaduje spravedlivé přerozdělování bohatství a přijetí opatření, která by zajistila skutečnou hospodářskou a sociální soudržnost mezi členskými státy EU a mezi evropskými regiony, a že jedním z vhodných způsobů ochrany lidí ohrožených chudobou a lidí na okraji společnosti by mohlo být stanovení minimálního příjmu, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení by měl být příležitostí ke zvyšování informovanosti o problematice chudoby a z ní plynoucího sociálního vyloučení a ke zlepšení politických řešení tohoto problému, v jejichž rámci je nutno podporovat aktivní integraci, zajistit přiměřený příjem a přístup ke kvalitním službám a podporovat důstojné pracovní podmínky, což vyžaduje spravedlivé přerozdělování bohatství a přijetí opatření, která by zajistila skutečnou hospodářskou a sociální soudržnost mezi členskými státy EU a mezi evropskými regiony, a že jedním z vhodných způsobů ochrany lidí ohrožených chudobou a lidí na okraji společnosti by mohlo být stanovení minimálního příjmu,

| P. | vzhledem k tomu, že hlavní cíle a zásady Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení jsou uznání práv, sdílená odpovědnost a účast, soudržnost, angažovanost a konkrétní akce, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že hlavní cíle a zásady Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení jsou uznání práv, sdílená odpovědnost a účast, soudržnost, angažovanost a konkrétní akce,

| Q. | vzhledem k tomu, že je třeba správně vyhodnotit hospodářské a finanční klima v EU-27 s cílem povzbudit členské státy ke stanovení výše minimálního příjmu, která by vedla ke zvýšení životní úrovně a posílení konkurenceschopnosti, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že je třeba správně vyhodnotit hospodářské a finanční klima v EU-27 s cílem povzbudit členské státy ke stanovení výše minimálního příjmu, která by vedla ke zvýšení životní úrovně a posílení konkurenceschopnosti,

| R. | vzhledem k tomu, že se Evropská unie zavázala ke splnění rozvojových cílů tisíciletí OSN a k provedení usnesení, kterým bylo vyhlášeno druhé desetiletí OSN pro vymýcení chudoby (2008–2017), |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že se Evropská unie zavázala ke splnění rozvojových cílů tisíciletí OSN a k provedení usnesení, kterým bylo vyhlášeno druhé desetiletí OSN pro vymýcení chudoby (2008–2017),

| S. | vzhledem k vícerozměrné povaze chudoby a sociálního vyloučení, k existenci zvláště ohrožených a závislých skupin obyvatel (děti, ženy, senioři, zdravotně postižení a další), kam patří také přistěhovalci, národnostní menšiny, početné rodiny a rodiny s jedním rodičem, osoby s chronickým onemocněním a bezdomovci, a dále vzhledem k tomu, že opatření a nástroje k prevenci a odstraňování chudoby a sociálního vyloučení musí být začleněny do ostatních evropských politik; vzhledem k tomu, že je třeba formulovat obecné pokyny pro členské státy, které by se měly stát součástí národních politik, přičemž jejich cílem by mělo být zaručit fungování systémů sociálního zabezpečení a sociální ochrany, zajistit všeobecný přístup k dostupné veřejné infrastruktuře a ke kvalitním službám veřejného zájmu, zaručit důstojné pracovní podmínky, vytvořit kvalitní pracovní místa spojená s patřičnými právy a stanovit garantovaný minimální příjem, který by bránil pádu do chudoby a který by všem poskytoval možnost podílet se na společenském, kulturním a politickém dění a žít důstojný život; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k vícerozměrné povaze chudoby a sociálního vyloučení, k existenci zvláště ohrožených a závislých skupin obyvatel (děti, ženy, senioři, zdravotně postižení a další), kam patří také přistěhovalci, národnostní menšiny, početné rodiny a rodiny s jedním rodičem, osoby s chronickým onemocněním a bezdomovci, a dále vzhledem k tomu, že opatření a nástroje k prevenci a odstraňování chudoby a sociálního vyloučení musí být začleněny do ostatních evropských politik; vzhledem k tomu, že je třeba formulovat obecné pokyny pro členské státy, které by se měly stát součástí národních politik, přičemž jejich cílem by mělo být zaručit fungování systémů sociálního zabezpečení a sociální ochrany, zajistit všeobecný přístup k dostupné veřejné infrastruktuře a ke kvalitním službám veřejného zájmu, zaručit důstojné pracovní podmínky, vytvořit kvalitní pracovní místa spojená s patřičnými právy a stanovit garantovaný minimální příjem, který by bránil pádu do chudoby a který by všem poskytoval možnost podílet se na společenském, kulturním a politickém dění a žít důstojný život;

| T. | vzhledem k tomu, že negativní dopady extrémní míry chudoby se neomezují jen na společenskou soudržnost v Evropě, ale postihují i naši ekonomiku, neboť trvalé vyloučení velkých skupin obyvatelstva ze společnosti oslabuje konkurenceschopnost našeho hospodářství a zvyšuje tlak na veřejné rozpočty, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že negativní dopady extrémní míry chudoby se neomezují jen na společenskou soudržnost v Evropě, ale postihují i naši ekonomiku, neboť trvalé vyloučení velkých skupin obyvatelstva ze společnosti oslabuje konkurenceschopnost našeho hospodářství a zvyšuje tlak na veřejné rozpočty,

| U. | vzhledem k tomu, že je nezbytné stanovit celkový cíl, zejména v kontextu strategie Evropa 2020, s upřednostněním hospodářské, sociální a územní soudržnosti a ochrany základních lidských práv, což předpokládá rovnováhu mezi hospodářskou politikou, politikou zaměstnanosti, sociální politikou a politikou ochrany životního prostředí a vyžaduje spravedlivou distribuci bohatství a příjmů s přihlédnutím k dramatickým změnám v míře závislosti, takže je nutné vypracovávat pro všechna rozhodnutí studie o sociálních dopadech a uplatňovat horizontální sociální doložku uvedenou ve Smlouvě o fungování Evropské unie (článek 9), |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že je nezbytné stanovit celkový cíl, zejména v kontextu strategie Evropa 2020, s upřednostněním hospodářské, sociální a územní soudržnosti a ochrany základních lidských práv, což předpokládá rovnováhu mezi hospodářskou politikou, politikou zaměstnanosti, sociální politikou a politikou ochrany životního prostředí a vyžaduje spravedlivou distribuci bohatství a příjmů s přihlédnutím k dramatickým změnám v míře závislosti, takže je nutné vypracovávat pro všechna rozhodnutí studie o sociálních dopadech a uplatňovat horizontální sociální doložku uvedenou ve Smlouvě o fungování Evropské unie (článek 9),

| V. | vzhledem k tomu, že respektování lidské důstojnosti je jednou ze základních zásad Evropské unie, která svou činností usiluje o podporu plné zaměstnanosti a sociálního pokroku, boj proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporu spravedlnosti a sociální ochrany, |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že respektování lidské důstojnosti je jednou ze základních zásad Evropské unie, která svou činností usiluje o podporu plné zaměstnanosti a sociálního pokroku, boj proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporu spravedlnosti a sociální ochrany,

| W. | vzhledem k tomu, že je nutné zaručit provádění, posílení a zlepšení využívání strukturálních fondů, pokud jde o prevenci chudoby, sociálního vyloučení a o vytváření dostupných a kvalitních pracovních míst spojených s patřičnými právy, |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že je nutné zaručit provádění, posílení a zlepšení využívání strukturálních fondů, pokud jde o prevenci chudoby, sociálního vyloučení a o vytváření dostupných a kvalitních pracovních míst spojených s patřičnými právy,

| X. | vzhledem k úloze, kterou mají systémy sociální ochrany pro zabezpečení takové úrovně sociální soudržnosti, jež je nutná pro rozvoj s cílem dosáhnout sociálního začlenění a pro odstranění sociálních dopadů hospodářské krize, což také vyžaduje, aby byl na vnitrostátní úrovni individuálně zaručen minimální příjem, který by bránil pádu do chudoby, aby se zlepšila kvalifikace osob vyloučených z trhu práce z důvodu konkurenčních tlaků a byla zaručena rovnost příležitostí na trhu práce a při uplatňování základních práv, |
| --- | --- |

X.

vzhledem k úloze, kterou mají systémy sociální ochrany pro zabezpečení takové úrovně sociální soudržnosti, jež je nutná pro rozvoj s cílem dosáhnout sociálního začlenění a pro odstranění sociálních dopadů hospodářské krize, což také vyžaduje, aby byl na vnitrostátní úrovni individuálně zaručen minimální příjem, který by bránil pádu do chudoby, aby se zlepšila kvalifikace osob vyloučených z trhu práce z důvodu konkurenčních tlaků a byla zaručena rovnost příležitostí na trhu práce a při uplatňování základních práv,

| Y. | vzhledem k tomu, že zavedení a posílení systémů minimálního příjmu je jedním z důležitých a účinných prostředků, jak překonat chudobu prostřednictvím podpory sociální integrace a přístupu na trh práce, které lidem dokážou zajistit důstojný život, |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že zavedení a posílení systémů minimálního příjmu je jedním z důležitých a účinných prostředků, jak překonat chudobu prostřednictvím podpory sociální integrace a přístupu na trh práce, které lidem dokážou zajistit důstojný život,

| Z. | vzhledem k tomu, že systémy minimálního příjmu patří k důležitých nástrojům, jak nabídnout jistotu těm, kdo potřebují překonat důsledky sociálního vyloučení a nezaměstnanosti, a na podporu přístupu k pracovnímu trhu; vzhledem k tomu, že tyto systémy hrají významnou roli v přerozdělování bohatství a zajišťují solidaritu a sociální spravedlnost a působí proticyklicky, a to obzvláště v dobách krize, neboť vytvářejí dodatečné zdroje, které zvyšují poptávku a spotřebu na vnitřním trhu, |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že systémy minimálního příjmu patří k důležitých nástrojům, jak nabídnout jistotu těm, kdo potřebují překonat důsledky sociálního vyloučení a nezaměstnanosti, a na podporu přístupu k pracovnímu trhu; vzhledem k tomu, že tyto systémy hrají významnou roli v přerozdělování bohatství a zajišťují solidaritu a sociální spravedlnost a působí proticyklicky, a to obzvláště v dobách krize, neboť vytvářejí dodatečné zdroje, které zvyšují poptávku a spotřebu na vnitřním trhu,

| AA. | vzhledem k tomu, že podle nedávného průzkumu Eurobarometru o postojích občanů EU k chudobě považuje velká většina z nich (73 %) chudobu za problém, který se týká jejich země, 89 % vyžaduje od svých vlád, aby proti chudobě bezodkladně zakročily, a 74 % očekává, že v této souvislosti bude hrát významnou roli i EU, |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že podle nedávného průzkumu Eurobarometru o postojích občanů EU k chudobě považuje velká většina z nich (73 %) chudobu za problém, který se týká jejich země, 89 % vyžaduje od svých vlád, aby proti chudobě bezodkladně zakročily, a 74 % očekává, že v této souvislosti bude hrát významnou roli i EU,

| AB. | s ohledem na tíživé sociální dopady hospodářské krize, která za poslední dva roky připravila o práci 6 milionů evropských občanů, |
| --- | --- |

AB.

s ohledem na tíživé sociální dopady hospodářské krize, která za poslední dva roky připravila o práci 6 milionů evropských občanů,

| AC. | s ohledem na závažnost hospodářské a sociální krize a její dopad na šíření chudoby a sociálního vyloučení spolu s růstem nezaměstnanosti (z 6,7 % na počátku roku 2008 na 9,5 % na konci roku 2009), kdy třetina nezaměstnaných je postižena dlouhodobou nezaměstnaností, přičemž tato situace je ještě horší v členských státech, které jsou hospodářsky zranitelnější, |
| --- | --- |

AC.

s ohledem na závažnost hospodářské a sociální krize a její dopad na šíření chudoby a sociálního vyloučení spolu s růstem nezaměstnanosti (z 6,7 % na počátku roku 2008 na 9,5 % na konci roku 2009), kdy třetina nezaměstnaných je postižena dlouhodobou nezaměstnaností, přičemž tato situace je ještě horší v členských státech, které jsou hospodářsky zranitelnější,

| AD. | vzhledem k tomu, že členské státy jsou nyní pod tlakem Rady a Komise a mezinárodních organizací, např. MMF, aby rychle snižovaly své rozpočtové schodky, které se zhoršily v důsledku krize, a aby prováděly škrty ve veřejných výdajích včetně výdajů v sociální oblasti, čímž ovšem oslabují sociální stát a dále zhoršují problém chudoby, |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že členské státy jsou nyní pod tlakem Rady a Komise a mezinárodních organizací, např. MMF, aby rychle snižovaly své rozpočtové schodky, které se zhoršily v důsledku krize, a aby prováděly škrty ve veřejných výdajích včetně výdajů v sociální oblasti, čímž ovšem oslabují sociální stát a dále zhoršují problém chudoby,

| AE. | s ohledem na rostoucí sociální nerovnosti v některých členských státech, obzvláště v důsledku hospodářských rozdílů způsobených nerovnostmi v distribuci příjmů a bohatství a rozdíly na trhu práce, které vedou k sociální nejistotě a nerovnému přístupu k sociálním funkcím státu, jako je systém sociálního zabezpečení, zdravotní péče, vzdělání, právní služby aj., |
| --- | --- |

AE.

s ohledem na rostoucí sociální nerovnosti v některých členských státech, obzvláště v důsledku hospodářských rozdílů způsobených nerovnostmi v distribuci příjmů a bohatství a rozdíly na trhu práce, které vedou k sociální nejistotě a nerovnému přístupu k sociálním funkcím státu, jako je systém sociálního zabezpečení, zdravotní péče, vzdělání, právní služby aj.,

| AF. | s ohledem na uplatňování politiky EU pro sociální začleňování, především na související cíle a na evropský program přijatý v rámci Lisabonské strategie po roce 2000, spolu s prováděním otevřené metody koordinace a společných cílů, kterých má být dosaženo v rámci vnitrostátních akčních plánů, |
| --- | --- |

AF.

s ohledem na uplatňování politiky EU pro sociální začleňování, především na související cíle a na evropský program přijatý v rámci Lisabonské strategie po roce 2000, spolu s prováděním otevřené metody koordinace a společných cílů, kterých má být dosaženo v rámci vnitrostátních akčních plánů,

| AG. | vzhledem k tomu, že téměř ve všech členských státech EU žije z nejrůznějších důvodů velký počet bezdomovců, což vyžaduje, aby byly činěny konkrétní kroky vedoucí k sociální integraci těchto osob, |
| --- | --- |

AG.

vzhledem k tomu, že téměř ve všech členských státech EU žije z nejrůznějších důvodů velký počet bezdomovců, což vyžaduje, aby byly činěny konkrétní kroky vedoucí k sociální integraci těchto osob,

| 1. | vyzdvihuje nezbytnost konkrétních opatření, která by účinně a významně snížila chudobu a sociální vyloučení; za tímto účelem je třeba zkoumat, jak zajistit návrat do zaměstnání, podporovat spravedlivou distribucí příjmů a bohatství, zajišťovat přiměřený příjem a tedy dát skutečný smysl a obsah Evropskému roku boje proti chudobě, a rovněž zajistit, aby dosažení rozvojových cílů tisíciletí vytvořilo silný politický odkaz, včetně zajištění přiměřené minimální mzdy s cílem zabránit pádu do chudoby a podpory sociálního začlenění na základě různých vnitrostátních postupů, kolektivních smluv nebo právních předpisů členských států v celé Evropské unii a aktivního úsilí o podporu vhodných systémů zajišťujících přiměřený příjem a sociální ochranu; vyzývá členské státy, aby přehodnotily své politiky, kterými chtějí zaručit přiměřený příjem, neboť boj proti chudobě vyžaduje, aby byla vytvořena dlouhodobá a důstojná pracovní místa pro sociální skupiny, které jsou na trhu práce znevýhodněny; soudí, že všichni pracovníci by měli mít možnost vést důstojný život; domnívá se, že politika sociálního zabezpečení vyžaduje rovněž aktivní politiku v oblasti pracovního trhu; |
| --- | --- |

1.

vyzdvihuje nezbytnost konkrétních opatření, která by účinně a významně snížila chudobu a sociální vyloučení; za tímto účelem je třeba zkoumat, jak zajistit návrat do zaměstnání, podporovat spravedlivou distribucí příjmů a bohatství, zajišťovat přiměřený příjem a tedy dát skutečný smysl a obsah Evropskému roku boje proti chudobě, a rovněž zajistit, aby dosažení rozvojových cílů tisíciletí vytvořilo silný politický odkaz, včetně zajištění přiměřené minimální mzdy s cílem zabránit pádu do chudoby a podpory sociálního začlenění na základě různých vnitrostátních postupů, kolektivních smluv nebo právních předpisů členských států v celé Evropské unii a aktivního úsilí o podporu vhodných systémů zajišťujících přiměřený příjem a sociální ochranu; vyzývá členské státy, aby přehodnotily své politiky, kterými chtějí zaručit přiměřený příjem, neboť boj proti chudobě vyžaduje, aby byla vytvořena dlouhodobá a důstojná pracovní místa pro sociální skupiny, které jsou na trhu práce znevýhodněny; soudí, že všichni pracovníci by měli mít možnost vést důstojný život; domnívá se, že politika sociálního zabezpečení vyžaduje rovněž aktivní politiku v oblasti pracovního trhu;

| 2. | upozorňuje na to, že v důsledku nedávného hospodářského poklesu, spolu se zvyšující se nezaměstnaností a úbytkem pracovních míst, vzrůstá počet lidí ohrožených chudobou a sociálním vyloučením, a to zvláště v členských státech, v nichž dlouhodobě panuje vysoká míra nezaměstnanosti nebo nečinnosti; |
| --- | --- |

2.

upozorňuje na to, že v důsledku nedávného hospodářského poklesu, spolu se zvyšující se nezaměstnaností a úbytkem pracovních míst, vzrůstá počet lidí ohrožených chudobou a sociálním vyloučením, a to zvláště v členských státech, v nichž dlouhodobě panuje vysoká míra nezaměstnanosti nebo nečinnosti;

| 3. | požaduje, aby bylo dosaženo skutečného pokroku v otázce přiměřenosti systémů minimálního příjmu tak, aby tyto systémy byly schopné vyvést jakékoli dítě, dospělého člověka či starší osobu z chudoby a aby zaručovaly právo těchto osob na důstojný život; |
| --- | --- |

3.

požaduje, aby bylo dosaženo skutečného pokroku v otázce přiměřenosti systémů minimálního příjmu tak, aby tyto systémy byly schopné vyvést jakékoli dítě, dospělého člověka či starší osobu z chudoby a aby zaručovaly právo těchto osob na důstojný život;

| 4. | zdůrazňuje, že mezi sociálními skupinami žijícími v chudobě existuje řada rozdílů v různých oblastech (zdraví, bydlení, vzdělání, příjmy a zaměstnanost); vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci svých cílených opatření braly tyto odlišnosti v potaz; zdůrazňuje, že jedním z nejúčinnějších způsobů, jak snížit chudobu, je zajistit, aby byl trh práce dostupný všem; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že mezi sociálními skupinami žijícími v chudobě existuje řada rozdílů v různých oblastech (zdraví, bydlení, vzdělání, příjmy a zaměstnanost); vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci svých cílených opatření braly tyto odlišnosti v potaz; zdůrazňuje, že jedním z nejúčinnějších způsobů, jak snížit chudobu, je zajistit, aby byl trh práce dostupný všem;

| 5. | zdůrazňuje, že je zapotřebí přikládat zvláštní důležitost programům celoživotního vzdělávání jako základnímu nástroji boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení prostřednictvím posilování zaměstnanosti a přístupu ke znalostem a k pracovnímu trhu; domnívá se, že je nezbytné poskytovat pobídky pro povzbuzení účasti pracovníků, nezaměstnaných osob a všech ohrožených sociálních skupin v celoživotním vzdělávání a odstranit faktory, které vedou lidi k opuštění těchto struktur, neboť zlepšení úrovně odborné kvalifikace a získávání nových dovedností může vést k urychlení opětovného začlenění na trh práce, zvýšit produktivitu a pomoci těmto lidem najít si lepší zaměstnání; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že je zapotřebí přikládat zvláštní důležitost programům celoživotního vzdělávání jako základnímu nástroji boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení prostřednictvím posilování zaměstnanosti a přístupu ke znalostem a k pracovnímu trhu; domnívá se, že je nezbytné poskytovat pobídky pro povzbuzení účasti pracovníků, nezaměstnaných osob a všech ohrožených sociálních skupin v celoživotním vzdělávání a odstranit faktory, které vedou lidi k opuštění těchto struktur, neboť zlepšení úrovně odborné kvalifikace a získávání nových dovedností může vést k urychlení opětovného začlenění na trh práce, zvýšit produktivitu a pomoci těmto lidem najít si lepší zaměstnání;

| 6. | zdůrazňuje, že na úrovni členských států je třeba konkrétních akcí za účelem stanovení prahové hodnoty minimálního příjmu na základě vhodných ukazatelů v zájmu sociálně-ekonomické soudržnosti, snížení rizika nestejné odměny za stejnou práci a snížení rizika chudoby obyvatelstva v celé Evropské unii, a vyzývá Evropskou unii k vydání důraznějších doporučení ohledně těchto akcí; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že na úrovni členských států je třeba konkrétních akcí za účelem stanovení prahové hodnoty minimálního příjmu na základě vhodných ukazatelů v zájmu sociálně-ekonomické soudržnosti, snížení rizika nestejné odměny za stejnou práci a snížení rizika chudoby obyvatelstva v celé Evropské unii, a vyzývá Evropskou unii k vydání důraznějších doporučení ohledně těchto akcí;

| 7. | zdůrazňuje, že zaměstnání by mělo být považováno za jeden z nejúčinnějších způsobů ochrany proti chudobě a že je tedy vhodné přijímat opatření motivující k zaměstnávání žen a stanovit kvalitativní cíle pro nabízená místa; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že zaměstnání by mělo být považováno za jeden z nejúčinnějších způsobů ochrany proti chudobě a že je tedy vhodné přijímat opatření motivující k zaměstnávání žen a stanovit kvalitativní cíle pro nabízená místa;

| 8. | zdůrazňuje, že je nutné, aby byla na evropské i vnitrostátní úrovni přijata opatření na ochranu občanů-spotřebitelů před nespravedlivými podmínkami úvěrů a kreditních karet a stanoveny podmínky pro přístup k úvěrům s cílem chránit domácnosti před rizikem přílišného zadlužení, a tedy před chudobou a sociálním vyloučením; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že je nutné, aby byla na evropské i vnitrostátní úrovni přijata opatření na ochranu občanů-spotřebitelů před nespravedlivými podmínkami úvěrů a kreditních karet a stanoveny podmínky pro přístup k úvěrům s cílem chránit domácnosti před rizikem přílišného zadlužení, a tedy před chudobou a sociálním vyloučením;

| 9. | zdůrazňuje že chudoba a sociální vyloučení mají mnoho rozměrů, a trvá na tom, že je nutno zajistit zohlednění sociálních cílů a že makroekonomické politiky mají i sociální rozměr a musí být ze sociálního hlediska dlouhodobě únosné; soudí, že sociální cíle by měly být nedílnou součástí strategie překonání krize, stejně jako součástí strategie Evropa 2020 a hospodářské, sociální a územní soudržnosti, k čemuž jsou zapotřebí průřezové pokyny pro sociální oblast a náležité posuzování sociálních dopadů, což zajistí, aby byly nově definovány priority a politiky, zejména v měnové oblasti, v oblasti zaměstnanosti, v sociální a makroekonomická politice, včetně Paktu stability a růstu, v politice hospodářské soutěže a vnitřního trhu a v rozpočtových a fiskálních politikách; domnívá se, že tyto politiky by neměly bránit sociální soudržnosti, nýbrž měly by zajistit provedení těchto opatření a měly by podporovat rovnost příležitostí za účelem trvalého překonání krize, obnovení rozpočtové konsolidace a zahájení reforem, které ekonomika potřebuje, aby se vrátila na cestu růstu a vytváření pracovních příležitostí; požaduje, aby byly zahájeny politiky poskytování konkrétní podpory členských států, které to nejvíce potřebují, prostřednictvím vhodných mechanismů; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje že chudoba a sociální vyloučení mají mnoho rozměrů, a trvá na tom, že je nutno zajistit zohlednění sociálních cílů a že makroekonomické politiky mají i sociální rozměr a musí být ze sociálního hlediska dlouhodobě únosné; soudí, že sociální cíle by měly být nedílnou součástí strategie překonání krize, stejně jako součástí strategie Evropa 2020 a hospodářské, sociální a územní soudržnosti, k čemuž jsou zapotřebí průřezové pokyny pro sociální oblast a náležité posuzování sociálních dopadů, což zajistí, aby byly nově definovány priority a politiky, zejména v měnové oblasti, v oblasti zaměstnanosti, v sociální a makroekonomická politice, včetně Paktu stability a růstu, v politice hospodářské soutěže a vnitřního trhu a v rozpočtových a fiskálních politikách; domnívá se, že tyto politiky by neměly bránit sociální soudržnosti, nýbrž měly by zajistit provedení těchto opatření a měly by podporovat rovnost příležitostí za účelem trvalého překonání krize, obnovení rozpočtové konsolidace a zahájení reforem, které ekonomika potřebuje, aby se vrátila na cestu růstu a vytváření pracovních příležitostí; požaduje, aby byly zahájeny politiky poskytování konkrétní podpory členských států, které to nejvíce potřebují, prostřednictvím vhodných mechanismů;

| 10. | domnívá se, že pro Komisi a vlády členských států musí být vytváření pracovních míst, jež je prvním krokem na cestě ke snižování chudoby, prioritou; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že pro Komisi a vlády členských států musí být vytváření pracovních míst, jež je prvním krokem na cestě ke snižování chudoby, prioritou;

| 11. | domnívá se, že systémy minimálního příjmu by měly být nedílnou součástí strategického přístupu k sociální integraci a měly by se jich týkat jak obecné politiky, tak i cílená opatření – v oblasti bydlení, zdravotní péče, vzdělávání a odborné přípravy a sociálních služeb – a měly by pomáhat lidem vymanit se z chudoby a aktivně usilovat o začlenění do společnosti a o přístup na trh práce; je přesvědčen, že skutečným cílem systémů minimálního příjmu není pouze poskytovat pomoc, ale především umožnit příjemcům, aby ze situace sociálního vyloučení, ve které se nacházejí, přešli do aktivního života; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že systémy minimálního příjmu by měly být nedílnou součástí strategického přístupu k sociální integraci a měly by se jich týkat jak obecné politiky, tak i cílená opatření – v oblasti bydlení, zdravotní péče, vzdělávání a odborné přípravy a sociálních služeb – a měly by pomáhat lidem vymanit se z chudoby a aktivně usilovat o začlenění do společnosti a o přístup na trh práce; je přesvědčen, že skutečným cílem systémů minimálního příjmu není pouze poskytovat pomoc, ale především umožnit příjemcům, aby ze situace sociálního vyloučení, ve které se nacházejí, přešli do aktivního života;

| 12. | zdůrazňuje, že při stanovování výše minimálního příjmu je třeba náležitě zohlednit nezaopatřené osoby, zejména děti, aby se prolomil začarovaný kruh dětské chudoby; dále je toho názoru, že Komise by měla vypracovávat výroční zprávy o pokroku v boji proti dětské chudobě; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že při stanovování výše minimálního příjmu je třeba náležitě zohlednit nezaopatřené osoby, zejména děti, aby se prolomil začarovaný kruh dětské chudoby; dále je toho názoru, že Komise by měla vypracovávat výroční zprávy o pokroku v boji proti dětské chudobě;

| 13. | trvá na tom, že je nutné přehodnotit úsporná opatření, která některé členské státy zavedly v rámci protikrizových opatření, a zdůrazňuje, že důležitá jsou účinná opatření vedoucí k solidaritě, včetně mobility, anticipace transferů, snížení spolufinancování u rozpočtových prostředků na vytváření důstojných pracovních míst, podporování produktivních odvětví a boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, spíše než vytváření nových forem závislosti nebo další navyšování dluhu; |
| --- | --- |

13.

trvá na tom, že je nutné přehodnotit úsporná opatření, která některé členské státy zavedly v rámci protikrizových opatření, a zdůrazňuje, že důležitá jsou účinná opatření vedoucí k solidaritě, včetně mobility, anticipace transferů, snížení spolufinancování u rozpočtových prostředků na vytváření důstojných pracovních míst, podporování produktivních odvětví a boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, spíše než vytváření nových forem závislosti nebo další navyšování dluhu;

| 14. | soudí, že zavedení systémů minimálního příjmu ve všech členských státech – tvořených specifickými opatřeními na podporu osob, jejichž příjem je nedostatečný, prostřednictvím finančních příspěvků a usnadněním přístupu ke službám – je nejúčinnějším způsobem boje proti chudobě, který zaručuje přiměřenou životní úroveň a pomáhá začlenit se do společnosti; |
| --- | --- |

14.

soudí, že zavedení systémů minimálního příjmu ve všech členských státech – tvořených specifickými opatřeními na podporu osob, jejichž příjem je nedostatečný, prostřednictvím finančních příspěvků a usnadněním přístupu ke službám – je nejúčinnějším způsobem boje proti chudobě, který zaručuje přiměřenou životní úroveň a pomáhá začlenit se do společnosti;

| 15. | domnívá se, že přiměřené systémy minimálního příjmu musí stanovit minimální příjem alespoň na úrovni 60 % mediánu příjmu v daném členském státě; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že přiměřené systémy minimálního příjmu musí stanovit minimální příjem alespoň na úrovni 60 % mediánu příjmu v daném členském státě;

| 16. | zdůrazňuje, že je nutné vyhodnotit politiku sociálního začleňování, uplatňovat otevřenou metodu koordinace, plnit společné cíle a vnitrostátní akční plány, aby se zvýšila angažovanost na evropské a vnitrostátní úrovni a bylo možné bojovat proti chudobě prostřednictvím globálnějších, koherentnějších a lépe formulovaných politik, které povedou k odstranění absolutní chudoby a dětské chudoby do roku 2015 a k podstatnému snížení relativní chudoby; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že je nutné vyhodnotit politiku sociálního začleňování, uplatňovat otevřenou metodu koordinace, plnit společné cíle a vnitrostátní akční plány, aby se zvýšila angažovanost na evropské a vnitrostátní úrovni a bylo možné bojovat proti chudobě prostřednictvím globálnějších, koherentnějších a lépe formulovaných politik, které povedou k odstranění absolutní chudoby a dětské chudoby do roku 2015 a k podstatnému snížení relativní chudoby;

| 17. | zdůrazňuje, že systémy minimálního příjmu, jakkoli jsou důležité, musí být doplněny koordinovanou strategií na vnitrostátní a evropské úrovni, zaměřující se na celou škálu akcí a specifických opatření, jako jsou aktivní politiky zaměstnanosti pro ty skupiny, které jsou pracovnímu trhu nejvíce vzdáleny, vzdělávání a odborná příprava pro osoby s nízkou kvalifikací, minimální mzdy, sociální bydlení a poskytování cenově dostupných a vysoce kvalitních služeb pro všechny; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že systémy minimálního příjmu, jakkoli jsou důležité, musí být doplněny koordinovanou strategií na vnitrostátní a evropské úrovni, zaměřující se na celou škálu akcí a specifických opatření, jako jsou aktivní politiky zaměstnanosti pro ty skupiny, které jsou pracovnímu trhu nejvíce vzdáleny, vzdělávání a odborná příprava pro osoby s nízkou kvalifikací, minimální mzdy, sociální bydlení a poskytování cenově dostupných a vysoce kvalitních služeb pro všechny;

| 18. | trvá na tom, že je třeba podporovat sociální integraci a začlenění, neboť tak lze účinným způsobem zajistit dodržování základních lidských práv, a požaduje jednoznačné závazky, pokud jde o formulaci politik Evropské unie a vnitrostátních politik v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu začlenění; považuje za nezbytné zlepšit všeobecný přístup na pracovní trh bez fyzických či komunikačních překážek, stejně jako přístup ke službách veřejného zdraví, k všeobecnému i odbornému vzdělávání (od předškolního vzdělání po první cyklus vysokoškolského studia), odborné přípravě, podporovanému bydlení, dodávkám energie a sociální ochraně; soudí, že pracovní místa by měla být dostupná a měla by být kvalitní a spojená s patřičnými právy; zastává názor, že mzdy by měly být důstojné a že důchody by měly být doplněny dávkami, které zajistí, že lidé, kteří pracovali po celý život, budou mít v důchodu důstojné příjmy; dodává, že systémy přiměřeného minimálního příjmu pro všechny by měly chránit před rizikem chudoby a zajišťovat sociální, kulturní a politickou integraci při dodržení národních zvyklostí, kolektivních smluv a právních předpisů členských států; soudí také, že čím více členské státy do těchto různých politik investují, tím méně bude z dlouhodobého hlediska nutné, aby existoval systém, jenž bude založen na minimálním příjmu domácnosti; zdůrazňuje, že při přijímání takových opatření musí být přísně dodržována zásada subsidiarity členských států, jakož i různé postupy, kolektivní smlouvy a vnitrostátní předpisy členských států; domnívá se, že jen tak bude možné zaručit každému jeho individuální právo účastnit se sociálního, politického a kulturního života; |
| --- | --- |

18.

trvá na tom, že je třeba podporovat sociální integraci a začlenění, neboť tak lze účinným způsobem zajistit dodržování základních lidských práv, a požaduje jednoznačné závazky, pokud jde o formulaci politik Evropské unie a vnitrostátních politik v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu začlenění; považuje za nezbytné zlepšit všeobecný přístup na pracovní trh bez fyzických či komunikačních překážek, stejně jako přístup ke službách veřejného zdraví, k všeobecnému i odbornému vzdělávání (od předškolního vzdělání po první cyklus vysokoškolského studia), odborné přípravě, podporovanému bydlení, dodávkám energie a sociální ochraně; soudí, že pracovní místa by měla být dostupná a měla by být kvalitní a spojená s patřičnými právy; zastává názor, že mzdy by měly být důstojné a že důchody by měly být doplněny dávkami, které zajistí, že lidé, kteří pracovali po celý život, budou mít v důchodu důstojné příjmy; dodává, že systémy přiměřeného minimálního příjmu pro všechny by měly chránit před rizikem chudoby a zajišťovat sociální, kulturní a politickou integraci při dodržení národních zvyklostí, kolektivních smluv a právních předpisů členských států; soudí také, že čím více členské státy do těchto různých politik investují, tím méně bude z dlouhodobého hlediska nutné, aby existoval systém, jenž bude založen na minimálním příjmu domácnosti; zdůrazňuje, že při přijímání takových opatření musí být přísně dodržována zásada subsidiarity členských států, jakož i různé postupy, kolektivní smlouvy a vnitrostátní předpisy členských států; domnívá se, že jen tak bude možné zaručit každému jeho individuální právo účastnit se sociálního, politického a kulturního života;

| 19. | upozorňuje na potřeby mladých lidí, kteří čelí při hledání svého místa v hospodářském a sociálním životě specifickým problémům a jimž hrozí, že opustí školu již v raném věku; vyzývá členské státy, aby zajistily, že se boj proti nezaměstnanosti mladých lidí stane jedním ze specifických cílů s vlastními prioritami, a aby za tím účelem činily konkrétní kroky, mj. přijímaly opatření v oblasti odborné přípravy, podporovaly programy Společenství (program celoživotního učení, Erasmus Mundus) a vytvářely pobídky pro podnikání; |
| --- | --- |

19.

upozorňuje na potřeby mladých lidí, kteří čelí při hledání svého místa v hospodářském a sociálním životě specifickým problémům a jimž hrozí, že opustí školu již v raném věku; vyzývá členské státy, aby zajistily, že se boj proti nezaměstnanosti mladých lidí stane jedním ze specifických cílů s vlastními prioritami, a aby za tím účelem činily konkrétní kroky, mj. přijímaly opatření v oblasti odborné přípravy, podporovaly programy Společenství (program celoživotního učení, Erasmus Mundus) a vytvářely pobídky pro podnikání;

| 20. | zdůrazňuje, že vysoká četnost případů předčasného ukončení školní docházky a omezený přístup k vyššímu a univerzitnímu vzdělání jsou základními faktory, jež se podílejí na vzniku vysoké dlouhodobé nezaměstnanosti a maří šance na sociální soudržnost; protože tyto dva body patří k hlavním cílům, které Komise stanovila ve strategii Evropa 2020, bude nutné věnovat zvláštní pozornost přípravě konkrétních akcí a politik, které zlepší přístup mladých lidí ke vzdělání prostřednictvím stáží, studentských grantů, studentských půjček a pobídek, jejichž cílem je zlepšit dynamičnost školního vzdělávání; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že vysoká četnost případů předčasného ukončení školní docházky a omezený přístup k vyššímu a univerzitnímu vzdělání jsou základními faktory, jež se podílejí na vzniku vysoké dlouhodobé nezaměstnanosti a maří šance na sociální soudržnost; protože tyto dva body patří k hlavním cílům, které Komise stanovila ve strategii Evropa 2020, bude nutné věnovat zvláštní pozornost přípravě konkrétních akcí a politik, které zlepší přístup mladých lidí ke vzdělání prostřednictvím stáží, studentských grantů, studentských půjček a pobídek, jejichž cílem je zlepšit dynamičnost školního vzdělávání;

| 21. | zastává názor, že Komise by se měla důkladněji zamyslet nad tím, jaký by měl případný legislativní návrh ve věci zavedení přiměřeného minimálního příjmu na evropské úrovni dopad na jednotlivé členské státy; navrhuje zejména, aby se přitom věnovala pozornost rozdílům mezi přiměřeným minimálním příjmem a minimální mzdou v daném členském státě a důsledkům zavedení přiměřeného minimálního příjmu pro uchazeče o zaměstnání; |
| --- | --- |

21.

zastává názor, že Komise by se měla důkladněji zamyslet nad tím, jaký by měl případný legislativní návrh ve věci zavedení přiměřeného minimálního příjmu na evropské úrovni dopad na jednotlivé členské státy; navrhuje zejména, aby se přitom věnovala pozornost rozdílům mezi přiměřeným minimálním příjmem a minimální mzdou v daném členském státě a důsledkům zavedení přiměřeného minimálního příjmu pro uchazeče o zaměstnání;

| 22. | zdůrazňuje, že je důležité zavést pravidla pro výši dávek v nezaměstnanosti, jež pomáhají příjemcům, aby se udrželi nad hranicí chudoby, a naléhat na členské státy, aby přijaly opatření, jimiž podpoří návrat lidí na trh práce tak, aby tito lidé byli připraveni přijmout obecně neoblíbená pracovní místa, například tím, že se usnadní mobilita v rámci Evropské unie; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že je důležité zavést pravidla pro výši dávek v nezaměstnanosti, jež pomáhají příjemcům, aby se udrželi nad hranicí chudoby, a naléhat na členské státy, aby přijaly opatření, jimiž podpoří návrat lidí na trh práce tak, aby tito lidé byli připraveni přijmout obecně neoblíbená pracovní místa, například tím, že se usnadní mobilita v rámci Evropské unie;

| 23. | zdůrazňuje, že investice do systému minimálního příjmu jsou jedním z klíčových prvků prevence a omezování chudoby, že ani v dobách krize nelze systémy minimálního příjmu chápat jako náklady, nýbrž jako jeden z klíčových prvků boje proti chudobě a že pokud investice v oblasti boje proti chudobě přijdou včas, budou mít zvláště vysokou návratnost z hlediska snižování dlouhodobých společenských nákladů; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že investice do systému minimálního příjmu jsou jedním z klíčových prvků prevence a omezování chudoby, že ani v dobách krize nelze systémy minimálního příjmu chápat jako náklady, nýbrž jako jeden z klíčových prvků boje proti chudobě a že pokud investice v oblasti boje proti chudobě přijdou včas, budou mít zvláště vysokou návratnost z hlediska snižování dlouhodobých společenských nákladů;

| 24. | zdůrazňuje roli sociální ochrany, především ve formě nemocenského pojištění, rodinných příspěvků a starobních a invalidních důchodů, a vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost nejvíce ohroženým osobám tím, že jim zaručí minimální soubor práv, a to i pokud jsou tito lidé nezaměstnaní; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje roli sociální ochrany, především ve formě nemocenského pojištění, rodinných příspěvků a starobních a invalidních důchodů, a vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost nejvíce ohroženým osobám tím, že jim zaručí minimální soubor práv, a to i pokud jsou tito lidé nezaměstnaní;

| 25. | klade důraz na právo mít dostatek zdrojů a dávek, které umožní žít důstojný život, v širším kontextu komplexních, soudržných opatření pro boj proti sociálnímu vyloučení; vyzývá členské státy, aby v rámci aktivní strategie na podporu sociálního začlenění přijímaly opatření k hospodářské a sociální integraci těchto osob; |
| --- | --- |

25.

klade důraz na právo mít dostatek zdrojů a dávek, které umožní žít důstojný život, v širším kontextu komplexních, soudržných opatření pro boj proti sociálnímu vyloučení; vyzývá členské státy, aby v rámci aktivní strategie na podporu sociálního začlenění přijímaly opatření k hospodářské a sociální integraci těchto osob;

| 26. | upozorňuje na to, že se zvyšuje počet chudých pracujících a že tuto novou výzvu je nutno řešit kombinací různých nástrojů; požaduje, aby minimální mzda byla vždy vyšší, než je hranice chudoby, a aby pracující, kteří se z různých důvodů nacházejí pod touto hranicí, měli nárok na příspěvky, které by nebyly vázány na žádné podmínky a jejichž získání by bylo dostatečně snadné; upozorňuje na dobré zkušenosti s negativní daní z příjmu ve Spojených státech, která je poskytována pracovníkům s nízkými příjmy, aby jejich úroveň příjmů byla vyšší, než je hranice chudoby; |
| --- | --- |

26.

upozorňuje na to, že se zvyšuje počet chudých pracujících a že tuto novou výzvu je nutno řešit kombinací různých nástrojů; požaduje, aby minimální mzda byla vždy vyšší, než je hranice chudoby, a aby pracující, kteří se z různých důvodů nacházejí pod touto hranicí, měli nárok na příspěvky, které by nebyly vázány na žádné podmínky a jejichž získání by bylo dostatečně snadné; upozorňuje na dobré zkušenosti s negativní daní z příjmu ve Spojených státech, která je poskytována pracovníkům s nízkými příjmy, aby jejich úroveň příjmů byla vyšší, než je hranice chudoby;

| 27. | konstatuje, že Komise ve svém sdělení „Evropa 2020 – strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ navrhuje, aby si EU vytkla pět velkých cílů, k nimž by mělo patřit snížení počtu osob ohrožených chudobou o 20 milionů; připomíná, že tento cíl představuje krok zpět ve srovnání původními ambicemi Lisabonské strategie, kterých se však bohužel nepodařilo dosáhnout (úplné odstranění chudoby); soudí, že chudobu a sociální vyloučení je třeba odstranit pomocí věrohodných, konkrétních a závazných opatření; domnívá se, že toto číslo není dostatečně ambiciózní a že tento cíl Evropy bez chudoby nesmíme opustit; domnívá se, že za tímto účelem je třeba přijmout vhodná opatření a přidat k tomuto cíli vyjádřenému v absolutních číslech také cíl snižování chudoby v jednotlivých členských státech, aby byl každý stát motivován podílet se na jeho plnění a aby tento cíl získal důvěryhodnost díky vhodným opatřením, zejména pokud jde o programy na podporu závislých osob; domnívá se, že tohoto cíle je nutno dosáhnout vhodnými konkrétními opatřeními, především zavedením systému minimálního příjmu ve všech členských státech EU; |
| --- | --- |

27.

konstatuje, že Komise ve svém sdělení „Evropa 2020 – strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ navrhuje, aby si EU vytkla pět velkých cílů, k nimž by mělo patřit snížení počtu osob ohrožených chudobou o 20 milionů; připomíná, že tento cíl představuje krok zpět ve srovnání původními ambicemi Lisabonské strategie, kterých se však bohužel nepodařilo dosáhnout (úplné odstranění chudoby); soudí, že chudobu a sociální vyloučení je třeba odstranit pomocí věrohodných, konkrétních a závazných opatření; domnívá se, že toto číslo není dostatečně ambiciózní a že tento cíl Evropy bez chudoby nesmíme opustit; domnívá se, že za tímto účelem je třeba přijmout vhodná opatření a přidat k tomuto cíli vyjádřenému v absolutních číslech také cíl snižování chudoby v jednotlivých členských státech, aby byl každý stát motivován podílet se na jeho plnění a aby tento cíl získal důvěryhodnost díky vhodným opatřením, zejména pokud jde o programy na podporu závislých osob; domnívá se, že tohoto cíle je nutno dosáhnout vhodnými konkrétními opatřeními, především zavedením systému minimálního příjmu ve všech členských státech EU;

| 28. | domnívá se, že boj proti sociální nerovnosti se musí stát jednou z priorit, obzvláště v důsledku hospodářských rozdílů způsobených nerovnostmi v distribuci příjmů a bohatství a rozdíly na trhu práce, které vedou k sociální nejistotě a nerovnému přístupu k sociálním funkcím státu, jako je systém sociálního zabezpečení, zdravotní péče, vzdělání, právní služby aj.; |
| --- | --- |

28.

domnívá se, že boj proti sociální nerovnosti se musí stát jednou z priorit, obzvláště v důsledku hospodářských rozdílů způsobených nerovnostmi v distribuci příjmů a bohatství a rozdíly na trhu práce, které vedou k sociální nejistotě a nerovnému přístupu k sociálním funkcím státu, jako je systém sociálního zabezpečení, zdravotní péče, vzdělání, právní služby aj.;

| 29. | vyzývá Radu a členské státy EU, aby hlavní cíle strategie Evropa 2020 v boji proti chudobě stanovily na základě využití ukazatele relativní chudoby (60 % mediánu příjmu), jak bylo schváleno na zasedání Evropské rady v Laekenu v prosinci 2001, neboť tento ukazatel měří chudobu s ohledem na konkrétní situaci v daném členském státě a odráží chápání chudoby jako relativního stavu; |
| --- | --- |

29.

vyzývá Radu a členské státy EU, aby hlavní cíle strategie Evropa 2020 v boji proti chudobě stanovily na základě využití ukazatele relativní chudoby (60 % mediánu příjmu), jak bylo schváleno na zasedání Evropské rady v Laekenu v prosinci 2001, neboť tento ukazatel měří chudobu s ohledem na konkrétní situaci v daném členském státě a odráží chápání chudoby jako relativního stavu;

| 30. | vyzývá členské státy, aby hlavní cíl EU týkající se boje proti chudobě promítly do konkrétních, realistických cílů na vnitrostátní úrovni v oblastech, které budou přednostně řešeny v rámci strategie EU pro sociální začlenění, jako je například vyřešení problému pouličního bezdomovectví do roku 2015 v souladu s písemným prohlášením č. 0111/2007; |
| --- | --- |

30.

vyzývá členské státy, aby hlavní cíl EU týkající se boje proti chudobě promítly do konkrétních, realistických cílů na vnitrostátní úrovni v oblastech, které budou přednostně řešeny v rámci strategie EU pro sociální začlenění, jako je například vyřešení problému pouličního bezdomovectví do roku 2015 v souladu s písemným prohlášením č. 0111/2007;

| 31. | domnívá se, že členské státy i Komise by měly věnovat zvláštní pozornost situaci bezdomovců a činit v této oblasti další kroky s cílem zajistit jejich úplné začlenění do společnosti do roku 2015, což vyžaduje, aby byly shromažďovány srovnatelné údaje a vytvářeny a každoročně zveřejňovány spolehlivé statistiky na komunitární úrovni spolu s informacemi o dosažených výsledcích a cílech stanovených v rámci vnitrostátních a komunitárních strategií v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení; |
| --- | --- |

31.

domnívá se, že členské státy i Komise by měly věnovat zvláštní pozornost situaci bezdomovců a činit v této oblasti další kroky s cílem zajistit jejich úplné začlenění do společnosti do roku 2015, což vyžaduje, aby byly shromažďovány srovnatelné údaje a vytvářeny a každoročně zveřejňovány spolehlivé statistiky na komunitární úrovni spolu s informacemi o dosažených výsledcích a cílech stanovených v rámci vnitrostátních a komunitárních strategií v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení;

| 32. | je přesvědčen, že každý členský stát má povinnost vhodnými opatřeními chránit své občany před extrémní finanční tísní tím, že zajistí, aby se občané příliš nezadlužovali, zejména ve formě bankovních půjček, a to například zdaněním bank a finančních institucí, jež poskytují půjčky osobám, které nejsou úvěruschopné; |
| --- | --- |

32.

je přesvědčen, že každý členský stát má povinnost vhodnými opatřeními chránit své občany před extrémní finanční tísní tím, že zajistí, aby se občané příliš nezadlužovali, zejména ve formě bankovních půjček, a to například zdaněním bank a finančních institucí, jež poskytují půjčky osobám, které nejsou úvěruschopné;

| 33. | má za to, že každý členský stát se musí výslovně zavázat, že bude provádět politiku aktivního začlenění, tj. že zmírní příslušné podmínky, bude investovat do podpůrné aktivizace, obhajovat systémy minimálních příjmů a zachovávat sociální normy, a tedy nebude provádět škrty v oblasti klíčových veřejných služeb, aby účet za krizi neplatili chudí; |
| --- | --- |

33.

má za to, že každý členský stát se musí výslovně zavázat, že bude provádět politiku aktivního začlenění, tj. že zmírní příslušné podmínky, bude investovat do podpůrné aktivizace, obhajovat systémy minimálních příjmů a zachovávat sociální normy, a tedy nebude provádět škrty v oblasti klíčových veřejných služeb, aby účet za krizi neplatili chudí;

| 34. | domnívá se, že různorodé zkušenosti s minimálním příjmem a základním příjmem pro všechny bez jakýchkoli podmínek spolu s dalšími opatřeními na podporu sociálního začlenění a sociální ochrany ukazují, že se jedná o účinné nástroje boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení a pro zajištění důstojného života pro všechny; žádá proto Komisi, aby předložila iniciativu na podporu jiných zkušeností v členských státech, které by vycházely z osvědčených postupů a tyto postupy podporovaly a které by umožnily individuálně zaručit různé modely přiměřeného minimálního příjmu a základního příjmu, který by chránil před chudobou, jako jsou opatření v rámci boje za odstranění chudoby a zaručení sociální spravedlnosti a rovnosti příležitostí pro všechny občany, jejichž potřeby je třeba stanovit na základě příslušných regionálních ukazatelů, přičemž musí být dodržena zásada subsidiarity a nesmí být ignorovány zvláštnosti jednotlivých členských států; domnívá se, že tato iniciativa Komise by měla vyústit ve vypracování akčního plánu, který by doplňoval evropskou iniciativu týkající se minimálního příjmu v členských státech – přičemž ovšem musí být respektovány různé vnitrostátní zvyklosti, kolektivní smlouvy a právní předpisy členských států – za účelem dosažení těchto cílů:






  — | stanovit společné standardy a ukazatele pro způsobilost a zvláštní podmínky, které zajistí dostupnost systémů minimálního příjmu, |
| --- | --- | --- |

34.

domnívá se, že různorodé zkušenosti s minimálním příjmem a základním příjmem pro všechny bez jakýchkoli podmínek spolu s dalšími opatřeními na podporu sociálního začlenění a sociální ochrany ukazují, že se jedná o účinné nástroje boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení a pro zajištění důstojného života pro všechny; žádá proto Komisi, aby předložila iniciativu na podporu jiných zkušeností v členských státech, které by vycházely z osvědčených postupů a tyto postupy podporovaly a které by umožnily individuálně zaručit různé modely přiměřeného minimálního příjmu a základního příjmu, který by chránil před chudobou, jako jsou opatření v rámci boje za odstranění chudoby a zaručení sociální spravedlnosti a rovnosti příležitostí pro všechny občany, jejichž potřeby je třeba stanovit na základě příslušných regionálních ukazatelů, přičemž musí být dodržena zásada subsidiarity a nesmí být ignorovány zvláštnosti jednotlivých členských států; domnívá se, že tato iniciativa Komise by měla vyústit ve vypracování akčního plánu, který by doplňoval evropskou iniciativu týkající se minimálního příjmu v členských státech – přičemž ovšem musí být respektovány různé vnitrostátní zvyklosti, kolektivní smlouvy a právní předpisy členských států – za účelem dosažení těchto cílů:

—

stanovit společné standardy a ukazatele pro způsobilost a zvláštní podmínky, které zajistí dostupnost systémů minimálního příjmu,

| — | stanovit kritéria k vyhodnocení toho, jaké institucionální a územní úrovně – včetně zapojení sociálních partnerů a příslušných zúčastněných stran – by pro provedení opatření v oblasti systému minimálního příjmu byly nejvhodnější, |
| --- | --- |

—

stanovit kritéria k vyhodnocení toho, jaké institucionální a územní úrovně – včetně zapojení sociálních partnerů a příslušných zúčastněných stran – by pro provedení opatření v oblasti systému minimálního příjmu byly nejvhodnější,

| — | stanovit společné ukazatele a srovnávací kritéria pro posouzení výsledků, výstupů a účinnosti politik v oblasti boje proti chudobě, |
| --- | --- |

—

stanovit společné ukazatele a srovnávací kritéria pro posouzení výsledků, výstupů a účinnosti politik v oblasti boje proti chudobě,

| — | zajistit zavedení a účinnou výměnu osvědčených postupů; |
| --- | --- |

—

zajistit zavedení a účinnou výměnu osvědčených postupů;

| 35. | zdůrazňuje, že přiměřený minimální příjem je nezbytným prvkem důstojného života a spolu s účastí na společenském životě je nezbytnou podmínkou plného rozvoje potenciálu každého člověka a spolupráce všech na demokratickém utváření společnosti; zdůrazňuje, že příjmy zajišťující přijatelné životní podmínky přispívají mimo jiné k pozitivní dynamice, a tím i k prosperitě na národní úrovni; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že přiměřený minimální příjem je nezbytným prvkem důstojného života a spolu s účastí na společenském životě je nezbytnou podmínkou plného rozvoje potenciálu každého člověka a spolupráce všech na demokratickém utváření společnosti; zdůrazňuje, že příjmy zajišťující přijatelné životní podmínky přispívají mimo jiné k pozitivní dynamice, a tím i k prosperitě na národní úrovni;

| 36. | domnívá se, že iniciativa Komise ohledně zaručeného minimálního příjmu by měla zohlednit doporučení 92/441/EHS, v němž je uznáno „základní právo jednotlivce na dostatečné prostředky při zajištění důstojného života“, a trvá současně na tom, že hlavním cílem systémů poskytování sociálních příspěvků by mělo být to, aby se lidé vymanili z chudoby a mohli žít důstojný život, k čemuž patří i právo na důstojný invalidní i starobní důchod; v této souvislosti doporučuje, aby Komise zvážila vytvoření společné metody k výpočtu životního minima a životních nákladů (spotřebního koše zboží a služeb), abychom měli k dispozici srovnatelné měřítko úrovně chudoby a mohli definovat metody sociální intervence; |
| --- | --- |

36.

domnívá se, že iniciativa Komise ohledně zaručeného minimálního příjmu by měla zohlednit doporučení 92/441/EHS, v němž je uznáno „základní právo jednotlivce na dostatečné prostředky při zajištění důstojného života“, a trvá současně na tom, že hlavním cílem systémů poskytování sociálních příspěvků by mělo být to, aby se lidé vymanili z chudoby a mohli žít důstojný život, k čemuž patří i právo na důstojný invalidní i starobní důchod; v této souvislosti doporučuje, aby Komise zvážila vytvoření společné metody k výpočtu životního minima a životních nákladů (spotřebního koše zboží a služeb), abychom měli k dispozici srovnatelné měřítko úrovně chudoby a mohli definovat metody sociální intervence;

| 37. | vyzývá členské státy, aby neprodleně zlepšily míru využívání sociálních dávek a sledovaly, do jaké míry a z jakých důvodů zůstávají dávky nevyužity, neboť podle údajů OECD zůstává 20–40 % dávek nevyčerpáno; za tím účelem je třeba zvyšovat transparentnost, lépe informovat, zkvalitnit poradenství, zjednodušit příslušné postupy a zavádět efektivní opatření a programy boje proti stigmatizaci a diskriminaci příjemců minimálního příjmu; |
| --- | --- |

37.

vyzývá členské státy, aby neprodleně zlepšily míru využívání sociálních dávek a sledovaly, do jaké míry a z jakých důvodů zůstávají dávky nevyužity, neboť podle údajů OECD zůstává 20–40 % dávek nevyčerpáno; za tím účelem je třeba zvyšovat transparentnost, lépe informovat, zkvalitnit poradenství, zjednodušit příslušné postupy a zavádět efektivní opatření a programy boje proti stigmatizaci a diskriminaci příjemců minimálního příjmu;

| 38. | zdůrazňuje, že je velmi důležité, aby existovala dávka v nezaměstnanosti, která příjemcům zajistí slušnou životní úroveň, že by měla být snížena délka absence na trhu práce, mimo jiné zefektivněním státních úřadu pro zaměstnanost; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že je velmi důležité, aby existovala dávka v nezaměstnanosti, která příjemcům zajistí slušnou životní úroveň, že by měla být snížena délka absence na trhu práce, mimo jiné zefektivněním státních úřadu pro zaměstnanost;

| 39. | zdůrazňuje, že je nezbytné přijmout pravidla v oblasti sociálního zabezpečení s cílem vytvořit vazbu mezi minimální výší důchodu a příslušnou prahovou hodnotou chudoby; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že je nezbytné přijmout pravidla v oblasti sociálního zabezpečení s cílem vytvořit vazbu mezi minimální výší důchodu a příslušnou prahovou hodnotou chudoby;

| 40. | kritizuje členské státy, jejichž systémy minimálního příjmu neberou ohled na prahovou hodnotu relativní chudoby; opětovně žádá členské státy, aby tento stav co nejdříve napravily; žádá Komisi, aby se osvědčenými či nefunkčními postupy zabývala v rámci hodnocení vnitrostátních akčních plánů; |
| --- | --- |

40.

kritizuje členské státy, jejichž systémy minimálního příjmu neberou ohled na prahovou hodnotu relativní chudoby; opětovně žádá členské státy, aby tento stav co nejdříve napravily; žádá Komisi, aby se osvědčenými či nefunkčními postupy zabývala v rámci hodnocení vnitrostátních akčních plánů;

| 41. | poukazuje na to, že v systémech minimálního příjmu dochází ke značné diskriminaci na základě věku, například pokud jde o stanovení minimálního příjmu pro děti pod hranicí chudoby nebo vyloučení mladých lidí ze systému minimálního příjmu kvůli nedostatečným příspěvkům na sociální zabezpečení; zdůrazňuje, že tato diskriminace zpochybňuje bezpodmínečnost a přiměřenost systémů minimálního příjmu; |
| --- | --- |

41.

poukazuje na to, že v systémech minimálního příjmu dochází ke značné diskriminaci na základě věku, například pokud jde o stanovení minimálního příjmu pro děti pod hranicí chudoby nebo vyloučení mladých lidí ze systému minimálního příjmu kvůli nedostatečným příspěvkům na sociální zabezpečení; zdůrazňuje, že tato diskriminace zpochybňuje bezpodmínečnost a přiměřenost systémů minimálního příjmu;

| 42. | zdůrazňuje, že je nutné okamžitě vypracovat a začít používat vhodné sociálně-ekonomické ukazatele v různých oblastech – zdravotnictví, bydlení, energetika, sociální a kulturní integrace, mobilita, vzdělávání, příjmy (jako je Giniho koeficient, který umožňuje měřit vývoj příjmových rozdílů), hmotná nouze, zaměstnanost a služby sociální pomoci – které umožní sledovat a měřit pokrok v boji proti chudobě a v úsilí o sociální začlenění a budou každoročně předkládány u příležitosti Mezinárodního dne za snižování chudoby (17. říjen), přičemž bude zdůrazněn vývoj v závislosti na pohlaví, příslušnosti k určité věkové skupině, rodinném stavu, zdravotním postižení, imigraci, chronických onemocnění a různých úrovních příjmu (60 % mediánu příjmu, 50 % mediánu příjmu, 40 % mediánu příjmu), a to tak, aby bylo možné sledovat relativní chudobu, extrémní chudobu a ohrožené skupiny; zdůrazňuje, že jsou zapotřebí statistické údaje, které půjdou nad rámec finančních ukazatelů a budou popisovat situace extrémní chudoby, jako je bezdomovectví, které v současné době není zahrnuto ve statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SIL); požaduje, aby tyto socioekonomické údaje byly každoročně předávány ve formě zprávy členským státům a Evropskému parlamentu za účelem diskuse a stanovení jiných konkrétních možností; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že je nutné okamžitě vypracovat a začít používat vhodné sociálně-ekonomické ukazatele v různých oblastech – zdravotnictví, bydlení, energetika, sociální a kulturní integrace, mobilita, vzdělávání, příjmy (jako je Giniho koeficient, který umožňuje měřit vývoj příjmových rozdílů), hmotná nouze, zaměstnanost a služby sociální pomoci – které umožní sledovat a měřit pokrok v boji proti chudobě a v úsilí o sociální začlenění a budou každoročně předkládány u příležitosti Mezinárodního dne za snižování chudoby (17. říjen), přičemž bude zdůrazněn vývoj v závislosti na pohlaví, příslušnosti k určité věkové skupině, rodinném stavu, zdravotním postižení, imigraci, chronických onemocnění a různých úrovních příjmu (60 % mediánu příjmu, 50 % mediánu příjmu, 40 % mediánu příjmu), a to tak, aby bylo možné sledovat relativní chudobu, extrémní chudobu a ohrožené skupiny; zdůrazňuje, že jsou zapotřebí statistické údaje, které půjdou nad rámec finančních ukazatelů a budou popisovat situace extrémní chudoby, jako je bezdomovectví, které v současné době není zahrnuto ve statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SIL); požaduje, aby tyto socioekonomické údaje byly každoročně předávány ve formě zprávy členským státům a Evropskému parlamentu za účelem diskuse a stanovení jiných konkrétních možností;

| 43. | poukazuje na to, že jsou zapotřebí další specifické dávky pro znevýhodněné skupiny (zdravotně postižení nebo nemocní s chronickým onemocněním, rodiny s jedním rodičem a početné rodiny), jimž mohou vznikat další náklady, spojené zejména s poskytováním osobní asistence, využíváním zvláštních zařízení a zdravotní a sociální péčí; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na to, že jsou zapotřebí další specifické dávky pro znevýhodněné skupiny (zdravotně postižení nebo nemocní s chronickým onemocněním, rodiny s jedním rodičem a početné rodiny), jimž mohou vznikat další náklady, spojené zejména s poskytováním osobní asistence, využíváním zvláštních zařízení a zdravotní a sociální péčí;

| 44. | vyzývá Komisi a členské státy EU, aby posoudily, jakým způsobem by mohly různé modely základního příjmu, na který mají nárok všichni bez jakýchkoli podmínek a které mají za cíl zabránit pádu do chudoby, přispívat k sociální, kulturní a politické integraci, a to zejména s ohledem na jejich nestigmatizační charakter a schopnost zabránit vzniku skryté chudoby; |
| --- | --- |

44.

vyzývá Komisi a členské státy EU, aby posoudily, jakým způsobem by mohly různé modely základního příjmu, na který mají nárok všichni bez jakýchkoli podmínek a které mají za cíl zabránit pádu do chudoby, přispívat k sociální, kulturní a politické integraci, a to zejména s ohledem na jejich nestigmatizační charakter a schopnost zabránit vzniku skryté chudoby;

| 45. | je toho názoru, že pokud jde o politiky snižování chudoby, které stanovení přiměřeného minimálního příjmu v členských státech doprovázejí, je třeba otevřenou metodu koordinace upravit, aby mezi těmito členskými státy skutečně probíhala výměna osvědčených postupů; |
| --- | --- |

45.

je toho názoru, že pokud jde o politiky snižování chudoby, které stanovení přiměřeného minimálního příjmu v členských státech doprovázejí, je třeba otevřenou metodu koordinace upravit, aby mezi těmito členskými státy skutečně probíhala výměna osvědčených postupů;

| 46. | konstatuje, že minimální příjem povede k odstranění chudoby pouze tehdy, nebude-li podléhat zdanění, a doporučuje zvážit, zda by bylo možné vázat výši minimálního příjmu na vývoj cen za kolektivní služby; |
| --- | --- |

46.

konstatuje, že minimální příjem povede k odstranění chudoby pouze tehdy, nebude-li podléhat zdanění, a doporučuje zvážit, zda by bylo možné vázat výši minimálního příjmu na vývoj cen za kolektivní služby;

| 47. | připomíná, že v důsledku nedostatků v systémech sociálního zabezpečení a vzhledem k přetrvávající diskriminaci, především na trhu práce, jsou extrémní chudobou více ohroženy ženy než muži; proto je třeba, aby se tato situace řešila konkrétními i obecnými politickými kroky v závislosti na příslušnosti k pohlaví a okolnostem konkrétního případu; |
| --- | --- |

47.

připomíná, že v důsledku nedostatků v systémech sociálního zabezpečení a vzhledem k přetrvávající diskriminaci, především na trhu práce, jsou extrémní chudobou více ohroženy ženy než muži; proto je třeba, aby se tato situace řešila konkrétními i obecnými politickými kroky v závislosti na příslušnosti k pohlaví a okolnostem konkrétního případu;

| 48. | domnívá se, že chudoba postihující zaměstnané osoby je odrazem nerovných pracovních podmínek, a žádá, aby bylo vyvinuto soustředěné úsilí o změnu této situace – obecně prostřednictvím mzdových opatření, konkrétně pak opatřeními v oblasti minimální mzdy – bez ohledu na to, zda jsou mzdy stanoveny zákonem nebo kolektivními smlouvami, přičemž úroveň mezd musí být taková, aby zajistila důstojnou životní úroveň; |
| --- | --- |

48.

domnívá se, že chudoba postihující zaměstnané osoby je odrazem nerovných pracovních podmínek, a žádá, aby bylo vyvinuto soustředěné úsilí o změnu této situace – obecně prostřednictvím mzdových opatření, konkrétně pak opatřeními v oblasti minimální mzdy – bez ohledu na to, zda jsou mzdy stanoveny zákonem nebo kolektivními smlouvami, přičemž úroveň mezd musí být taková, aby zajistila důstojnou životní úroveň;

| 49. | požaduje integraci osob žijících v chudobě (v jejichž případě by měla být výrazně podporována opatření vedoucí k integraci na pracovní trh) a vyzývá Komisi a členské státy, aby zahájily dialog s jednotlivci i organizacemi, které zastupují osoby žijící v chudobě, jejich sdružení a rovněž sociální partnery; domnívá se, že je třeba dbát na to, aby osoby žijící v chudobě a organizace, které je zastupují, se staly účastníky tohoto procesu a byly jim poskytnuty přiměřené finanční a jiné zdroje a podpora, která jim umožní podílet se na formulaci politik, opatření a ukazatelů a jejich uplatňování na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni, zejména ve vztahu k vnitrostátním programům reforem Evropa 2020 a v rámci otevřené metody koordinace v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení; zdůrazňuje, že je nutné zpřísnit zásahy proti zaměstnavatelům, kteří nelegálně zaměstnávají marginalizované skupiny za mzdy pod minimálním příjmem; |
| --- | --- |

49.

požaduje integraci osob žijících v chudobě (v jejichž případě by měla být výrazně podporována opatření vedoucí k integraci na pracovní trh) a vyzývá Komisi a členské státy, aby zahájily dialog s jednotlivci i organizacemi, které zastupují osoby žijící v chudobě, jejich sdružení a rovněž sociální partnery; domnívá se, že je třeba dbát na to, aby osoby žijící v chudobě a organizace, které je zastupují, se staly účastníky tohoto procesu a byly jim poskytnuty přiměřené finanční a jiné zdroje a podpora, která jim umožní podílet se na formulaci politik, opatření a ukazatelů a jejich uplatňování na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni, zejména ve vztahu k vnitrostátním programům reforem Evropa 2020 a v rámci otevřené metody koordinace v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení; zdůrazňuje, že je nutné zpřísnit zásahy proti zaměstnavatelům, kteří nelegálně zaměstnávají marginalizované skupiny za mzdy pod minimálním příjmem;

| 50. | domnívá se, že je zapotřebí podporovat a zvyšovat úsilí v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení, aby se zlepšila situace lidí, kteří jsou chudobou a sociálním vyloučením ohroženi nejvíce, což jsou osoby s nejistými pracovními místy a nezaměstnaní, rodiny s jedním rodičem, starší osoby žijící osamoceně, ženy, sociálně znevýhodněné děti, etnické menšiny a nemocné a invalidní osoby; |
| --- | --- |

50.

domnívá se, že je zapotřebí podporovat a zvyšovat úsilí v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení, aby se zlepšila situace lidí, kteří jsou chudobou a sociálním vyloučením ohroženi nejvíce, což jsou osoby s nejistými pracovními místy a nezaměstnaní, rodiny s jedním rodičem, starší osoby žijící osamoceně, ženy, sociálně znevýhodněné děti, etnické menšiny a nemocné a invalidní osoby;

| 51. | hluboce lituje, že některé členské státy zjevně neberou v potaz doporučení Rady 92/441/EHS, které hovoří o „základním právu na dostatečné prostředky a sociální pomoc v systémech sociální ochrany v souladu s lidskou důstojností“; |
| --- | --- |

51.

hluboce lituje, že některé členské státy zjevně neberou v potaz doporučení Rady 92/441/EHS, které hovoří o „základním právu na dostatečné prostředky a sociální pomoc v systémech sociální ochrany v souladu s lidskou důstojností“;

| 52. | trvá na tom, že do přípravy vnitrostátních akčních plánů boje proti chudobě a do procesu stanovování referenčních cílů na všech úrovních správy by měli být rovnocenným způsobem zapojeni sociální partneři; |
| --- | --- |

52.

trvá na tom, že do přípravy vnitrostátních akčních plánů boje proti chudobě a do procesu stanovování referenčních cílů na všech úrovních správy by měli být rovnocenným způsobem zapojeni sociální partneři;

| 53. | zdůrazňuje, že je nutné plánovat a provádět cílené akce prostřednictvím aktivních politik zaměstnanosti na zeměpisné, odvětvové a podnikové úrovni a s aktivním zapojením sociálních partnerů, aby se lidem z odvětví nebo regionů, v nichž panuje obzvláště vysoká míra nezaměstnanosti, usnadnil přístup na pracovní trh; |
| --- | --- |

53.

zdůrazňuje, že je nutné plánovat a provádět cílené akce prostřednictvím aktivních politik zaměstnanosti na zeměpisné, odvětvové a podnikové úrovni a s aktivním zapojením sociálních partnerů, aby se lidem z odvětví nebo regionů, v nichž panuje obzvláště vysoká míra nezaměstnanosti, usnadnil přístup na pracovní trh;

| 54. | zdůrazňuje, že je třeba se soustředit na vybrané segmenty populace (imigranty, ženy, nezaměstnané osoby v předdůchodovém věku ad.) s cílem zlepšovat jejich dovednosti, předcházet jejich nezaměstnanosti a posilovat strukturu sociálního začlenění; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje, že je třeba se soustředit na vybrané segmenty populace (imigranty, ženy, nezaměstnané osoby v předdůchodovém věku ad.) s cílem zlepšovat jejich dovednosti, předcházet jejich nezaměstnanosti a posilovat strukturu sociálního začlenění;

| 55. | vyzývá členské státy a Komisi, aby usilovaly o integraci mladých lidí a seniorů na trhu práce, neboť se jedná o ohrožené skupiny, které jsou nezaměstnaností v důsledku současné recese postiženy obzvláště silně; |
| --- | --- |

55.

vyzývá členské státy a Komisi, aby usilovaly o integraci mladých lidí a seniorů na trhu práce, neboť se jedná o ohrožené skupiny, které jsou nezaměstnaností v důsledku současné recese postiženy obzvláště silně;

| 56. | zdůrazňuje, že systémy minimálního příjmu musí pokrývat náklady na palivo, aby domácnosti s nízkými příjmy postižené energetickou chudobou dokázaly platit své účty za energii; minimální příjem musí být vypočten na základě realistických odhadů, kolik stojí vytápění bytu ve vztahu ke specifickým potřebám domácnosti – tj. rodin s dětmi, seniorů a invalidních osob; |
| --- | --- |

56.

zdůrazňuje, že systémy minimálního příjmu musí pokrývat náklady na palivo, aby domácnosti s nízkými příjmy postižené energetickou chudobou dokázaly platit své účty za energii; minimální příjem musí být vypočten na základě realistických odhadů, kolik stojí vytápění bytu ve vztahu ke specifickým potřebám domácnosti – tj. rodin s dětmi, seniorů a invalidních osob;

| 57. | zdůrazňuje, že ačkoli vnitrostátní systémy minimálního příjmu existují ve většině členských států EU-27, několik států takový systém nemá; žádá členské státy, aby zřídily systémy garantovaného minimálního příjmu, které zabrání pádu do chudoby a budou přispívat k sociální integraci, a žádá členské státy, aby si vyměňovaly osvědčené postupy; poukazuje na to, že pokud určitý stát poskytuje sociální pomoc, je také povinen zajistit, aby občané chápali, na co mají nárok, a dokázali to také získat; |
| --- | --- |

57.

zdůrazňuje, že ačkoli vnitrostátní systémy minimálního příjmu existují ve většině členských států EU-27, několik států takový systém nemá; žádá členské státy, aby zřídily systémy garantovaného minimálního příjmu, které zabrání pádu do chudoby a budou přispívat k sociální integraci, a žádá členské státy, aby si vyměňovaly osvědčené postupy; poukazuje na to, že pokud určitý stát poskytuje sociální pomoc, je také povinen zajistit, aby občané chápali, na co mají nárok, a dokázali to také získat;

| 58. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům a vládám členských států a kandidátských zemí. |
| --- | --- |

58.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům a vládám členských států a kandidátských zemí.

---

(1)  Úř. věst. L 245, 26.8.1992, s. 46.

(2)  Úř. věst. L 245, 26.8.1992, s. 49.

(3)  Rada Evropské unie, tisková zpráva, 16825/08 (Presse 358), p. 18.

(4)  Úř. věst. L 298, 7.11.2008, s. 20.

(5)  Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 141.

(6)  Úř. věst. C 9E, 15.1.2010, s. 11.

(7)  Úř. věst. C 212 E, 5.8.2010, s. 11.

(8)  Úř. věst. C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(9)  Úř. věst. C 259 E, 29.10.2009, s. 19.

(10)  Hranice chudoby vypočtená v každé zemi jako 60 % mediánu příjmů v dané zemi, což je méně než průměrný příjem.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/19

---

Středa, 20. října 2010Finanční, hospodářská a sociální krize: doporučení k opatřením a vhodným iniciativám (přezkum v polovině období)

P7_TA(2010)0376

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o finanční, hospodářské a sociální krizi: doporučení ohledně vhodných opatření a iniciativ (přezkum v polovině období) (2009/2182(INI))

2012/C 70 E/03

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své rozhodnutí ze dne 7. října 2009 o zřízení, působnosti, složení a funkčním období zvláštního výboru pro finanční, hospodářskou a sociální krizi (1) přijaté v souladu s článkem 184 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 7. října 2009 o zřízení, působnosti, složení a funkčním období zvláštního výboru pro finanční, hospodářskou a sociální krizi (1) přijaté v souladu s článkem 184 jednacího řádu,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu zvláštního výboru pro finanční, hospodářskou a sociální krizi (A7-0267/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zvláštního výboru pro finanční, hospodářskou a sociální krizi (A7-0267/2010),

Příčiny

| 1. | konstatuje, že stávající krize má různorodé příčiny a bezprostřední i dlouhodobé účinky a že bylo přehlédnuto několik varovných signálů, přičemž byl podceňován rozsah krize, stejně jako její důsledky a rozšiřování jejích dopadů do dalších oblastí; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že stávající krize má různorodé příčiny a bezprostřední i dlouhodobé účinky a že bylo přehlédnuto několik varovných signálů, přičemž byl podceňován rozsah krize, stejně jako její důsledky a rozšiřování jejích dopadů do dalších oblastí;

| 2. | konstatuje, že tato krize, která vznikla ve Spojených státech v důsledku rozšíření rizikových hypoték, má kořeny dále v minulosti; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že tato krize, která vznikla ve Spojených státech v důsledku rozšíření rizikových hypoték, má kořeny dále v minulosti;

| 3. | konstatuje, že hlavními faktory, jež přispěly ke stávající finanční krizi, jsou globální nerovnováha, regulační politika (regulace a dohled) a měnová politika spolu se specifickými faktory finančního systému, jako jsou komplexnost a netransparentnost finančních produktů, systémy odměňování založené na krátkodobých výsledcích a nevhodné obchodní modely; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že hlavními faktory, jež přispěly ke stávající finanční krizi, jsou globální nerovnováha, regulační politika (regulace a dohled) a měnová politika spolu se specifickými faktory finančního systému, jako jsou komplexnost a netransparentnost finančních produktů, systémy odměňování založené na krátkodobých výsledcích a nevhodné obchodní modely;

| 4. | domnívá se, že v některých případech vedlo k prohloubení krize rozšíření střetů zájmů, osobních zájmů a případů, kdy si jsou subjekty „příliš blízké na to, aby jednaly“, ve finančním sektoru; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že v některých případech vedlo k prohloubení krize rozšíření střetů zájmů, osobních zájmů a případů, kdy si jsou subjekty „příliš blízké na to, aby jednaly“, ve finančním sektoru;

| 5. | konstatuje, že rozpínavá měnová politika USA podněcovala k nadměrné likviditě za účelem vysokých výnosů a k vytvoření domácí poptávky založené na spotřebitelských úvěrech, a tedy zadlužování domácností, jakož i k vysokým státním výdajům financovaným prostřednictvím levného přístupu ke kapitálu; |
| --- | --- |

5.

konstatuje, že rozpínavá měnová politika USA podněcovala k nadměrné likviditě za účelem vysokých výnosů a k vytvoření domácí poptávky založené na spotřebitelských úvěrech, a tedy zadlužování domácností, jakož i k vysokým státním výdajům financovaným prostřednictvím levného přístupu ke kapitálu;

| 6. | konstatuje, že na finančních trzích se spekulovalo, přičemž někteří investoři podstupovali značné riziko, a že situaci ještě zhoršoval oligopol ratingových agentur; konstatuje, že tržní hospodářství funguje nejlépe v rámci demokraticky dohodnuté, víceúrovňové regulace doplněné zdravou etikou a morálkou, která podporuje řádné finanční a ekonomické systémy a nenarušuje reálné hospodářství; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že na finančních trzích se spekulovalo, přičemž někteří investoři podstupovali značné riziko, a že situaci ještě zhoršoval oligopol ratingových agentur; konstatuje, že tržní hospodářství funguje nejlépe v rámci demokraticky dohodnuté, víceúrovňové regulace doplněné zdravou etikou a morálkou, která podporuje řádné finanční a ekonomické systémy a nenarušuje reálné hospodářství;

| 7. | konstatuje, že systémová rizika spíše zvýšilo než snížilo rozšíření komplexních podrozvahových produktů (účelových jednotek – SPV, zajištěných dluhových obligací – CDO, swapů úvěrového selhání – CDS atd.) a sekuritizace vyplývající z neregulovaného paralelního bankovního systému; konstatuje, že se ukázala hodnota institucí zaměřených na střadatele a na financování malých a středních podniků; |
| --- | --- |

7.

konstatuje, že systémová rizika spíše zvýšilo než snížilo rozšíření komplexních podrozvahových produktů (účelových jednotek – SPV, zajištěných dluhových obligací – CDO, swapů úvěrového selhání – CDS atd.) a sekuritizace vyplývající z neregulovaného paralelního bankovního systému; konstatuje, že se ukázala hodnota institucí zaměřených na střadatele a na financování malých a středních podniků;

| 8. | je přesvědčen, že prvotní příčiny krize ještě přiživila neexistence udržitelnějších vzorců výroby, distribuce a spotřeby s ohledem na změnu klimatu, ztrátu biologické rozmanitosti a vyčerpávání přírodních zdrojů; |
| --- | --- |

8.

je přesvědčen, že prvotní příčiny krize ještě přiživila neexistence udržitelnějších vzorců výroby, distribuce a spotřeby s ohledem na změnu klimatu, ztrátu biologické rozmanitosti a vyčerpávání přírodních zdrojů;

| 9. | domnívá se, že struktury hospodářské a finanční správy, které existovaly v době vypuknutí krize, ať už na celosvětové úrovni, v USA nebo v Evropské unii, postrádaly soudržnost a provázanost z hlediska rozlišování obezřetnostního dohledu na makroúrovni a mikroúrovni a příliš se zaměřovaly na obezřetnostní dohled nad finančními institucemi na mikroúrovni prováděný zdola a na vnitrostátní sledování makroekonomických ukazatelů, přičemž opomíjely systémový pohled na finanční a makroekonomický vývoj, který by vyžadoval sledování propojenosti finančních institucí a jednotlivých zemí; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že struktury hospodářské a finanční správy, které existovaly v době vypuknutí krize, ať už na celosvětové úrovni, v USA nebo v Evropské unii, postrádaly soudržnost a provázanost z hlediska rozlišování obezřetnostního dohledu na makroúrovni a mikroúrovni a příliš se zaměřovaly na obezřetnostní dohled nad finančními institucemi na mikroúrovni prováděný zdola a na vnitrostátní sledování makroekonomických ukazatelů, přičemž opomíjely systémový pohled na finanční a makroekonomický vývoj, který by vyžadoval sledování propojenosti finančních institucí a jednotlivých zemí;

| 10. | konstatuje, že globalizace se šíří, aniž by byly vytvořeny či souběžně vznikaly struktury globálního řízení, které by doprovázely integraci trhů, zejména pokud jde o celosvětovou rovnováhu či nerovnováhu a finanční trhy, a považuje proces G20 za krok správným směrem, přičemž však upozorňuje na to, že je nezbytné, aby byl ve skupině G20 účinně zastupován postoj EU; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že globalizace se šíří, aniž by byly vytvořeny či souběžně vznikaly struktury globálního řízení, které by doprovázely integraci trhů, zejména pokud jde o celosvětovou rovnováhu či nerovnováhu a finanční trhy, a považuje proces G20 za krok správným směrem, přičemž však upozorňuje na to, že je nezbytné, aby byl ve skupině G20 účinně zastupován postoj EU;

| 11. | konstatuje, že v souladu se Smlouvami EU zavedla Evropská unie v červenci 1990 volný pohyb kapitálu, který přispěl k hospodářskému rozvoji; avšak poukazuje na to, že volný pohyb kapitálu nebyl doplněn harmonizací daní z úspor, vhodnou přeshraniční regulací či dohledem na evropské úrovni; |
| --- | --- |

11.

konstatuje, že v souladu se Smlouvami EU zavedla Evropská unie v červenci 1990 volný pohyb kapitálu, který přispěl k hospodářskému rozvoji; avšak poukazuje na to, že volný pohyb kapitálu nebyl doplněn harmonizací daní z úspor, vhodnou přeshraniční regulací či dohledem na evropské úrovni;

| 12. | odsuzuje skutečnost, že v minulosti nebyly vždy dodržovány zásady Paktu o stabilitě a růstu, a konstatuje, že vznikla výrazná nerovnováha mezi jednotlivými ekonomikami eurozóny; |
| --- | --- |

12.

odsuzuje skutečnost, že v minulosti nebyly vždy dodržovány zásady Paktu o stabilitě a růstu, a konstatuje, že vznikla výrazná nerovnováha mezi jednotlivými ekonomikami eurozóny;

| 13. | konstatuje, že neexistence řádné regulace a důsledného dohledu a naprostý nedostatek nástrojů pro krizové řízení v případě zhroucení bankovního trhu ukázaly, jaký kus cesty musí Evropská unie ještě ujít při vytváření mechanismů pro řízení politických výzev spojených s existencí vnitřního trhu a integrovaného finančního systému; poukazuje zejména na neexistenci přeshraničního mechanismu pro případ úpadku; |
| --- | --- |

13.

konstatuje, že neexistence řádné regulace a důsledného dohledu a naprostý nedostatek nástrojů pro krizové řízení v případě zhroucení bankovního trhu ukázaly, jaký kus cesty musí Evropská unie ještě ujít při vytváření mechanismů pro řízení politických výzev spojených s existencí vnitřního trhu a integrovaného finančního systému; poukazuje zejména na neexistenci přeshraničního mechanismu pro případ úpadku;

Dopady

| 14. | konstatuje, že veřejný deficit Evropské unie vzrostl podle údajů Eurostatu z 2,3 % HDP v roce 2008 na 7,5 % v roce 2010 a v eurozóně z 2 % na 6,3 %, přičemž podíl veřejného dluhu na HDP se v Evropské unii zvýšil z 61,6 % v roce 2008 na 79,6 % v roce 2010 a v eurozóně z 69,4 % na 84,7 %, čímž se během dvou let zmařilo téměř dvacetileté úsilí některých členských států o konsolidaci rozpočtu; nad tímto nezdarem vyjadřuje politování, neboť povede k mnohem obtížnějšímu nalézání řešení problému nezaměstnanosti a demografického vývoje; |
| --- | --- |

14.

konstatuje, že veřejný deficit Evropské unie vzrostl podle údajů Eurostatu z 2,3 % HDP v roce 2008 na 7,5 % v roce 2010 a v eurozóně z 2 % na 6,3 %, přičemž podíl veřejného dluhu na HDP se v Evropské unii zvýšil z 61,6 % v roce 2008 na 79,6 % v roce 2010 a v eurozóně z 69,4 % na 84,7 %, čímž se během dvou let zmařilo téměř dvacetileté úsilí některých členských států o konsolidaci rozpočtu; nad tímto nezdarem vyjadřuje politování, neboť povede k mnohem obtížnějšímu nalézání řešení problému nezaměstnanosti a demografického vývoje;

| 15. | domnívá se, že evropské veřejné finance byly ve špatném stavu již před krizí: od 70. let 20. století soustavně vzrůstala výše veřejného dluhu členských států pod vlivem různých ekonomických obtíží, které EU zaznamenala; konstatuje, že veřejný dluh i nárůst poměru veřejného dluhu k HDP ve všech členských státech, ačkoli ne všude ve stejné míře, způsobily náklady na plány obnovy, klesající daňové příjmy a vysoké sociální výdaje; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že evropské veřejné finance byly ve špatném stavu již před krizí: od 70. let 20. století soustavně vzrůstala výše veřejného dluhu členských států pod vlivem různých ekonomických obtíží, které EU zaznamenala; konstatuje, že veřejný dluh i nárůst poměru veřejného dluhu k HDP ve všech členských státech, ačkoli ne všude ve stejné míře, způsobily náklady na plány obnovy, klesající daňové příjmy a vysoké sociální výdaje;

| 16. | domnívá se, že dopady krize se zatím neprojevily v plném rozsahu a že nelze vyloučit, že dojde k recidivě jako u dvojité recese, zejména pokud jde o míru nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že dopady krize se zatím neprojevily v plném rozsahu a že nelze vyloučit, že dojde k recidivě jako u dvojité recese, zejména pokud jde o míru nezaměstnanosti;

| 17. | konstatuje, že tato krize ovlivnila nezaměstnanost v celé EU, třebaže počet nezaměstnaných se v zemích EU-27 zvýšil v průměru jen o 1,9 %, a že tento nepříznivý dopad na zaměstnanost bude přetrvávat, neboť ekonomické trendy se na pracovním trhu obvykle promítají se zpožděním; zdůrazňuje, že podle prognóz Komise dosáhne v roce 2010 míra nezaměstnanosti v EU téměř 11 %, což bude mít závažné důsledky pro zdejší pracovní sílu; |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že tato krize ovlivnila nezaměstnanost v celé EU, třebaže počet nezaměstnaných se v zemích EU-27 zvýšil v průměru jen o 1,9 %, a že tento nepříznivý dopad na zaměstnanost bude přetrvávat, neboť ekonomické trendy se na pracovním trhu obvykle promítají se zpožděním; zdůrazňuje, že podle prognóz Komise dosáhne v roce 2010 míra nezaměstnanosti v EU téměř 11 %, což bude mít závažné důsledky pro zdejší pracovní sílu;

| 18. | konstatuje, že sociální dopady krize se v jednotlivých členských státech výrazně liší: zatímco průměrná míra nezaměstnanosti činí 10 %, v některých státech dosahuje 20 % a u mladých lidí dokonce více než 40 %, což svědčí o nutnosti provést v těchto státech rozsáhlá strukturální vylepšení; |
| --- | --- |

18.

konstatuje, že sociální dopady krize se v jednotlivých členských státech výrazně liší: zatímco průměrná míra nezaměstnanosti činí 10 %, v některých státech dosahuje 20 % a u mladých lidí dokonce více než 40 %, což svědčí o nutnosti provést v těchto státech rozsáhlá strukturální vylepšení;

| 19. | domnívá se, že jakkoli je důležitá politika snižování zadlužení, neměla by rychlá konsolidace veřejných financí narušit systémy sociální ochrany a veřejných služeb, které jsou právem oceňovány coby automatické stabilizátory při zmírňování dopadů krize; konstatuje, že podpora účinnosti sociální ochrany a veřejných služeb může současně zlepšit ekonomickou účinnost a kvalitu služeb; uznává, že nenalezení správné rovnováhy by mohlo vést k tomu, že bude po dlouhou dobu zaznamenáván velmi pomalý růst, což způsobí přetrvávající nezaměstnanost, a tedy nezadržitelnou ztrátu konkurenceschopnosti Evropy ve světě; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že jakkoli je důležitá politika snižování zadlužení, neměla by rychlá konsolidace veřejných financí narušit systémy sociální ochrany a veřejných služeb, které jsou právem oceňovány coby automatické stabilizátory při zmírňování dopadů krize; konstatuje, že podpora účinnosti sociální ochrany a veřejných služeb může současně zlepšit ekonomickou účinnost a kvalitu služeb; uznává, že nenalezení správné rovnováhy by mohlo vést k tomu, že bude po dlouhou dobu zaznamenáván velmi pomalý růst, což způsobí přetrvávající nezaměstnanost, a tedy nezadržitelnou ztrátu konkurenceschopnosti Evropy ve světě;

| 20. | konstatuje, že vysoká míra nezaměstnanosti neznamená pouze sociální náklady, ale také vysoké ekonomické náklady, neboť nezaměstnaní se nemohou příliš podílet na domácí poptávce a platí nižší daně a sociální odvody; konstatuje, že to klade větší zátěž na pracující, kteří musí platit vyšší daně, a v důsledku větší zadluženosti i na budoucí generace; |
| --- | --- |

20.

konstatuje, že vysoká míra nezaměstnanosti neznamená pouze sociální náklady, ale také vysoké ekonomické náklady, neboť nezaměstnaní se nemohou příliš podílet na domácí poptávce a platí nižší daně a sociální odvody; konstatuje, že to klade větší zátěž na pracující, kteří musí platit vyšší daně, a v důsledku větší zadluženosti i na budoucí generace;

| 21. | konstatuje, že podle posledních údajů, které jsou z roku 2007, čili z doby před krizí, je 30 milionů pracovníků chudých a podle nedávných zjištění žije v Evropské unii 79 milionů osob pod hranicí chudoby a jejich počet od té doby pravděpodobně ještě vzrostl; |
| --- | --- |

21.

konstatuje, že podle posledních údajů, které jsou z roku 2007, čili z doby před krizí, je 30 milionů pracovníků chudých a podle nedávných zjištění žije v Evropské unii 79 milionů osob pod hranicí chudoby a jejich počet od té doby pravděpodobně ještě vzrostl;

| 22. | konstatuje, že vedle nezaměstnanosti měla krize řadu sociálních dopadů, zejména určité zhoršení pracovních podmínek, obtížnější přístup některých osob k základním potřebám a službám, zvýšení počtu osob bez domova, předluženost a finanční vyloučení; |
| --- | --- |

22.

konstatuje, že vedle nezaměstnanosti měla krize řadu sociálních dopadů, zejména určité zhoršení pracovních podmínek, obtížnější přístup některých osob k základním potřebám a službám, zvýšení počtu osob bez domova, předluženost a finanční vyloučení;

| 23. | konstatuje, že stejně jako ostatní krize má tato krize nepříznivé dopady na růst a zaměstnanost a nejprve postihuje ty nejzranitelnější, tedy mladé lidi, děti a ženy, stejně jako etnické menšiny a přistěhovalce; |
| --- | --- |

23.

konstatuje, že stejně jako ostatní krize má tato krize nepříznivé dopady na růst a zaměstnanost a nejprve postihuje ty nejzranitelnější, tedy mladé lidi, děti a ženy, stejně jako etnické menšiny a přistěhovalce;

| 24. | sdílí znepokojení nad procyklickými aspekty regulačních a obezřetnostních účetních a daňových předpisů, které zvyšují fluktuace, jež jsou neodmyslitelnou součástí fungování tržního hospodářství; |
| --- | --- |

24.

sdílí znepokojení nad procyklickými aspekty regulačních a obezřetnostních účetních a daňových předpisů, které zvyšují fluktuace, jež jsou neodmyslitelnou součástí fungování tržního hospodářství;

Reakce

| 25. | konstatuje, že finanční záchrana bankovního sektoru ze strany vlád představuje pouze část prostředků, které společnost na pokrytí nákladů finanční krize vynakládá, přičemž náklady recese a nárůst veřejného dluhu budou značné a celosvětová výše ztrát se odhaduje na 60 trilionů USD; |
| --- | --- |

25.

konstatuje, že finanční záchrana bankovního sektoru ze strany vlád představuje pouze část prostředků, které společnost na pokrytí nákladů finanční krize vynakládá, přičemž náklady recese a nárůst veřejného dluhu budou značné a celosvětová výše ztrát se odhaduje na 60 trilionů USD;

| 26. | konstatuje, že tato krize vedla k prudkému navýšení státní podpory v návaznosti na přijetí provizorního rámce pro státní podporu, a vyjadřuje politování nad narušením rovných podmínek v Evropě, které tento krok patrně způsobil; vyzývá Komisi, aby se rozhodně postavila protekcionismu a narušování hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

26.

konstatuje, že tato krize vedla k prudkému navýšení státní podpory v návaznosti na přijetí provizorního rámce pro státní podporu, a vyjadřuje politování nad narušením rovných podmínek v Evropě, které tento krok patrně způsobil; vyzývá Komisi, aby se rozhodně postavila protekcionismu a narušování hospodářské soutěže;

| 27. | schvaluje nekonvenční opatření přijatá Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami v posledních dvou letech na záchranu bank v členských státech, kterým hrozil bankrot z důvodu mimořádné výše toxických aktiv; vítá zejména skutečnost, že bylo zavedeno ručení za vklady klientů těchto bank, avšak zdůrazňuje, že je nutné tato nestandardní opatření postupně zrušit, aby se v bankovnictví předešlo nekalé hospodářské soutěži; |
| --- | --- |

27.

schvaluje nekonvenční opatření přijatá Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami v posledních dvou letech na záchranu bank v členských státech, kterým hrozil bankrot z důvodu mimořádné výše toxických aktiv; vítá zejména skutečnost, že bylo zavedeno ručení za vklady klientů těchto bank, avšak zdůrazňuje, že je nutné tato nestandardní opatření postupně zrušit, aby se v bankovnictví předešlo nekalé hospodářské soutěži;

| 28. | připomíná, že v říjnu 2008 přijala Evropská unie Plán evropské hospodářské obnovy ve výši 1,6 % svého HDP, oproti 5 % v Číně a 6,55 % v USA; |
| --- | --- |

28.

připomíná, že v říjnu 2008 přijala Evropská unie Plán evropské hospodářské obnovy ve výši 1,6 % svého HDP, oproti 5 % v Číně a 6,55 % v USA;

| 29. | vítá stabilizační plán ve výši 750 miliard EUR, který přijala Rada Ecofin dne 10. května 2010 a kterým se zavádí mechanismus finanční stability umožňující čelit rizikům insolvence států, přičemž právním základem tohoto plánu je částečně článek 122 Smlouvy o fungování Evropské unie; poukazuje na demokratický deficit a nedostatečnou odpovědnost v rozhodnutích Rady v rámci záchranného balíčku, která byla přijata bez konzultací s Evropským parlamentem; požaduje, aby byl Evropský parlament do dalších návrhů a rozhodnutí pro řešení krize zapojen jako jeden z legislativních orgánů; |
| --- | --- |

29.

vítá stabilizační plán ve výši 750 miliard EUR, který přijala Rada Ecofin dne 10. května 2010 a kterým se zavádí mechanismus finanční stability umožňující čelit rizikům insolvence států, přičemž právním základem tohoto plánu je částečně článek 122 Smlouvy o fungování Evropské unie; poukazuje na demokratický deficit a nedostatečnou odpovědnost v rozhodnutích Rady v rámci záchranného balíčku, která byla přijata bez konzultací s Evropským parlamentem; požaduje, aby byl Evropský parlament do dalších návrhů a rozhodnutí pro řešení krize zapojen jako jeden z legislativních orgánů;

Národní plány obnovy

| 30. | vyjadřuje politování nad nízkou mírou koordinace jednotlivých národních plánů obnovy, neboť multiplikační účinek a pákový potenciál koordinace na úrovni EU by s největší pravděpodobností přesáhl účinek, jehož lze dosáhnout plánováním převážně na vnitrostátní úrovni, a navíc hrozí, že tyto plány budou vzájemně neslučitelné; vyzývá k posílení evropského rozměru budoucích plánů obnovy a rozsáhlých investic; |
| --- | --- |

30.

vyjadřuje politování nad nízkou mírou koordinace jednotlivých národních plánů obnovy, neboť multiplikační účinek a pákový potenciál koordinace na úrovni EU by s největší pravděpodobností přesáhl účinek, jehož lze dosáhnout plánováním převážně na vnitrostátní úrovni, a navíc hrozí, že tyto plány budou vzájemně neslučitelné; vyzývá k posílení evropského rozměru budoucích plánů obnovy a rozsáhlých investic;

| 31. | žádá Komisi, aby vypracovala velmi přesnou zprávu o účinnosti národních balíčků pro záchranu bank, národních plánů obnovy a evropského plánu obnovy přijatých na podzim a v zimě na přelomu let 2008–2009 s ohledem na krátkodobé a dlouhodobé cíle Unie, včetně důkladného rozboru důsledků revidovaných mechanismů státní podpory zavedených po vypuknutí krize, a se zřetelem na hospodářskou soutěž a zajišťování rovných podmínek v EU, finanční reformu a vytváření pracovních míst; |
| --- | --- |

31.

žádá Komisi, aby vypracovala velmi přesnou zprávu o účinnosti národních balíčků pro záchranu bank, národních plánů obnovy a evropského plánu obnovy přijatých na podzim a v zimě na přelomu let 2008–2009 s ohledem na krátkodobé a dlouhodobé cíle Unie, včetně důkladného rozboru důsledků revidovaných mechanismů státní podpory zavedených po vypuknutí krize, a se zřetelem na hospodářskou soutěž a zajišťování rovných podmínek v EU, finanční reformu a vytváření pracovních míst;

| 32. | konstatuje, že některé členské státy, zejména ty, které od ES obdržely pomoc pro zlepšení platební bilance, nemají v současnosti příležitost vypracovat skutečné národní plány obnovy, které by obsahovaly prvky umožňující podporu růstu a zaměstnanosti, neboť všechny možnosti do roku 2012 jsou omezeny na snížení veřejných výdajů, zvýšení daní a snížení celkového státního dluhu; |
| --- | --- |

32.

konstatuje, že některé členské státy, zejména ty, které od ES obdržely pomoc pro zlepšení platební bilance, nemají v současnosti příležitost vypracovat skutečné národní plány obnovy, které by obsahovaly prvky umožňující podporu růstu a zaměstnanosti, neboť všechny možnosti do roku 2012 jsou omezeny na snížení veřejných výdajů, zvýšení daní a snížení celkového státního dluhu;

Budoucnost – Evropa přidané hodnoty

| 33. | považuje za nepřijatelné, aby Unie byla jediným integrovaným prostorem, v němž otázka energetiky, především skladba zdrojů energie, není považována za otázku strategickou, jak z vnitřního hlediska, tak ve vztahu k partnerským zemím; domnívá se, že EU musí v oblasti energetiky zahájit iniciativy na základě úzké koordinace mezi Komisí, členskými státy a příslušnými průmyslovými odvětvími s cílem zabezpečit dodávky zdrojů energie, jako je ropa a zemní plyn, pro členské státy prostřednictvím diverzifikované sítě energetických vedení, zejména vyjednat smlouvy o dodávkách a organizovat skladovací kapacity, ale také financovat a koordinovat výzkum a vývoj nových zdrojů energie v rámci všech příslušných programů, jako je 7. program pro výzkum na období 2007–2013 a jeho následné aktualizace; |
| --- | --- |

33.

považuje za nepřijatelné, aby Unie byla jediným integrovaným prostorem, v němž otázka energetiky, především skladba zdrojů energie, není považována za otázku strategickou, jak z vnitřního hlediska, tak ve vztahu k partnerským zemím; domnívá se, že EU musí v oblasti energetiky zahájit iniciativy na základě úzké koordinace mezi Komisí, členskými státy a příslušnými průmyslovými odvětvími s cílem zabezpečit dodávky zdrojů energie, jako je ropa a zemní plyn, pro členské státy prostřednictvím diverzifikované sítě energetických vedení, zejména vyjednat smlouvy o dodávkách a organizovat skladovací kapacity, ale také financovat a koordinovat výzkum a vývoj nových zdrojů energie v rámci všech příslušných programů, jako je 7. program pro výzkum na období 2007–2013 a jeho následné aktualizace;

| 34. | navrhuje, aby Komise převzala plnou odpovědnost za zajištění řízení a financování projektů, především v těchto oblastech:






  — | nové investice do výzkumu, vývoje a rozšíření využívání obnovitelných zdrojů energie, do energetické účinnosti, zejména u evropských nemovitostí, a obecněji do účinného využívání zdrojů, |
| --- | --- | --- |

34.

navrhuje, aby Komise převzala plnou odpovědnost za zajištění řízení a financování projektů, především v těchto oblastech:

—

nové investice do výzkumu, vývoje a rozšíření využívání obnovitelných zdrojů energie, do energetické účinnosti, zejména u evropských nemovitostí, a obecněji do účinného využívání zdrojů,

| — | posílení evropské energetické sítě propojením vnitrostátních sítí a distribucí energie z velkých center výroby energie z obnovitelných zdrojů ke spotřebitelům a dále zavedení nových forem skladování energie a evropské „supersítě“ vysokého napětí se stejnosměrným proudem, |
| --- | --- |

—

posílení evropské energetické sítě propojením vnitrostátních sítí a distribucí energie z velkých center výroby energie z obnovitelných zdrojů ke spotřebitelům a dále zavedení nových forem skladování energie a evropské „supersítě“ vysokého napětí se stejnosměrným proudem,

| — | podpora infrastruktur EU pro radionavigaci a pozorování Země umístěných ve vesmíru s cílem napomáhat poskytování nových služeb EU a rozvoji inovativních aplikací a také usnadnit provádění právních předpisů a politik EU, |
| --- | --- |

—

podpora infrastruktur EU pro radionavigaci a pozorování Země umístěných ve vesmíru s cílem napomáhat poskytování nových služeb EU a rozvoji inovativních aplikací a také usnadnit provádění právních předpisů a politik EU,

| — | vybudování rychlostní veřejné železnice, která by propojovala východní a západní část a severní a jižní část Unie, spolu s plány, jak získat investice do této infrastruktury a do klíčové veřejné infrastruktury, |
| --- | --- |

—

vybudování rychlostní veřejné železnice, která by propojovala východní a západní část a severní a jižní část Unie, spolu s plány, jak získat investice do této infrastruktury a do klíčové veřejné infrastruktury,

| — | zajištění přístupu k vysokorychlostnímu internetu v celé Unii, zajištění rychlé realizace digitální agendy EU a poskytnutí spolehlivého a bezplatného přístupu všem občanům, |
| --- | --- |

—

zajištění přístupu k vysokorychlostnímu internetu v celé Unii, zajištění rychlé realizace digitální agendy EU a poskytnutí spolehlivého a bezplatného přístupu všem občanům,

| — | dosažení vedoucího postavení EU v oblasti elektronického zdravotnictví, |
| --- | --- |

—

dosažení vedoucího postavení EU v oblasti elektronického zdravotnictví,

| — | dokončení vývoje elektrických vozidel a vytvoření společných norem pro tuto oblast; |
| --- | --- |

—

dokončení vývoje elektrických vozidel a vytvoření společných norem pro tuto oblast;

| 35. | je přesvědčen, že ačkoli může existovat dohoda o otázkách řízení a činnosti EU v oblastech sdílené pravomoci a doplňující činnosti, Unie musí mít k dispozici prostředky, zejména finanční, aby mohla takovou strategii provádět; |
| --- | --- |

35.

je přesvědčen, že ačkoli může existovat dohoda o otázkách řízení a činnosti EU v oblastech sdílené pravomoci a doplňující činnosti, Unie musí mít k dispozici prostředky, zejména finanční, aby mohla takovou strategii provádět;

Finanční regulace a dohled

| 36. | poukazuje na to, že hlavním účelem finančního systému je poskytnout vhodné nástroje pro spoření a pro využívání úspor k investicím, které podporují reálnou ekonomiku a přispívají k hospodářské účinnosti, neboť přebírají část rizika podniků a soukromých domácností, optimalizují dlouhodobé financování důchodů a vytvářejí pracovní místa, jako je tomu např. v případě regionálních a místních retailových bank; konstatuje, že tato funkce je obzvláště důležitá v situaci, kdy je zapotřebí nových prostředků k obnovení růstu, které vyžadují značné investice do „čistých“ technologií; |
| --- | --- |

36.

poukazuje na to, že hlavním účelem finančního systému je poskytnout vhodné nástroje pro spoření a pro využívání úspor k investicím, které podporují reálnou ekonomiku a přispívají k hospodářské účinnosti, neboť přebírají část rizika podniků a soukromých domácností, optimalizují dlouhodobé financování důchodů a vytvářejí pracovní místa, jako je tomu např. v případě regionálních a místních retailových bank; konstatuje, že tato funkce je obzvláště důležitá v situaci, kdy je zapotřebí nových prostředků k obnovení růstu, které vyžadují značné investice do „čistých“ technologií;

| 37. | vyzdvihuje, že rozvoj finančnictví musí být také využit pro posílení sociální spravedlnosti tím, že za dostatečně bezpečných podmínek poskytne přístup k úvěrům a pojištění i těm skupinám obyvatelstva, které jej dosud nemají; zdůrazňuje, že reformu regulace finančního sektoru nelze provádět pouze s cílem zaručit finanční stabilitu, ale že tato reforma musí také zohledňovat cíle udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

37.

vyzdvihuje, že rozvoj finančnictví musí být také využit pro posílení sociální spravedlnosti tím, že za dostatečně bezpečných podmínek poskytne přístup k úvěrům a pojištění i těm skupinám obyvatelstva, které jej dosud nemají; zdůrazňuje, že reformu regulace finančního sektoru nelze provádět pouze s cílem zaručit finanční stabilitu, ale že tato reforma musí také zohledňovat cíle udržitelného rozvoje;

| 38. | konstatuje, že tato krize ukázala hranice samoregulačního systému a přílišnou důvěru ve schopnost subjektů na finančním trhu a ratingových agentur vždy správně posoudit a patřičně řídit rizika a omezovat morální hrozby; |
| --- | --- |

38.

konstatuje, že tato krize ukázala hranice samoregulačního systému a přílišnou důvěru ve schopnost subjektů na finančním trhu a ratingových agentur vždy správně posoudit a patřičně řídit rizika a omezovat morální hrozby;

| 39. | vítá stávající návrhy Basilejského výboru pro bankovní dohled (BCBS) a úlohu, kterou hraje tato instituce jako taková, avšak připomíná, že stejný přístup ke všem finančním institucím v EU je škodlivý; zastává názor, že regulace by měla být správně načasována a opírat se o důkladné posouzení jejího dopadu na to, v jaké míře slouží finanční instituce reálné ekonomice a společnosti; sdílí znepokojení nad správnou výší kapitálových požadavků a délkou přechodných období; |
| --- | --- |

39.

vítá stávající návrhy Basilejského výboru pro bankovní dohled (BCBS) a úlohu, kterou hraje tato instituce jako taková, avšak připomíná, že stejný přístup ke všem finančním institucím v EU je škodlivý; zastává názor, že regulace by měla být správně načasována a opírat se o důkladné posouzení jejího dopadu na to, v jaké míře slouží finanční instituce reálné ekonomice a společnosti; sdílí znepokojení nad správnou výší kapitálových požadavků a délkou přechodných období;

| 40. | konstatuje, že má-li být obnovena důvěra, je nutné zajistit transparentnost finančních výkazů firem a členských států; vyzývá proto Komisi, aby prověřila využívání podrozvahových transakcí, nekrytých závazků a rozšíření účelových jednotek a aby zvážila omezení jejich využívání nebo stanovení povinnosti informovat o nich ve zveřejňovaných účetních výkazech; |
| --- | --- |

40.

konstatuje, že má-li být obnovena důvěra, je nutné zajistit transparentnost finančních výkazů firem a členských států; vyzývá proto Komisi, aby prověřila využívání podrozvahových transakcí, nekrytých závazků a rozšíření účelových jednotek a aby zvážila omezení jejich využívání nebo stanovení povinnosti informovat o nich ve zveřejňovaných účetních výkazech;

| 41. | konstatuje, že tato krize odhalila zásadní nedostatky v systému dohledu; žádá, aby byly prostřednictvím pevné dohody na úrovni skupiny G20 s celosvětovou platností a v rámci Evropské unie co nejvíce omezeny příležitosti k libovolnému výkladu pravidel a v oblastech, kde je to možné, byly tyto příležitosti eliminovány uplatňováním jednotných pravidel pro finanční služby; |
| --- | --- |

41.

konstatuje, že tato krize odhalila zásadní nedostatky v systému dohledu; žádá, aby byly prostřednictvím pevné dohody na úrovni skupiny G20 s celosvětovou platností a v rámci Evropské unie co nejvíce omezeny příležitosti k libovolnému výkladu pravidel a v oblastech, kde je to možné, byly tyto příležitosti eliminovány uplatňováním jednotných pravidel pro finanční služby;

| 42. | je přesvědčen, že je nutné napravit nedostatky právního rámce, které umožnily, aby pobočky zahraničních finančních ústavů provozovaly v EU do značné míry neregulovanou činnost; |
| --- | --- |

42.

je přesvědčen, že je nutné napravit nedostatky právního rámce, které umožnily, aby pobočky zahraničních finančních ústavů provozovaly v EU do značné míry neregulovanou činnost;

| 43. | konstatuje, že v současné době neexistuje vyhovující mezinárodní právní rámec pro řízení krizí ve finančním sektoru; vyzývá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy na zavedení rámce pro přeshraniční řízení krizí ve finančním sektoru v rámci EU a zohlednila přitom iniciativy mezinárodních organizací, jako jsou např. G20 a MMF, s cílem zajistit na celosvětové úrovni rovné podmínky; |
| --- | --- |

43.

konstatuje, že v současné době neexistuje vyhovující mezinárodní právní rámec pro řízení krizí ve finančním sektoru; vyzývá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy na zavedení rámce pro přeshraniční řízení krizí ve finančním sektoru v rámci EU a zohlednila přitom iniciativy mezinárodních organizací, jako jsou např. G20 a MMF, s cílem zajistit na celosvětové úrovni rovné podmínky;

| 44. | konstatuje, že normy, zejména opírají-li se o reálnou hodnotu, jsou především ve finančních institucích, které se na ně příliš spoléhají, procyklické z hlediska dopadu na rozhodování; konstatuje, že tento nedostatek je patrný i u některých regulačních, obezřetnostních a daňových předpisů; |
| --- | --- |

44.

konstatuje, že normy, zejména opírají-li se o reálnou hodnotu, jsou především ve finančních institucích, které se na ně příliš spoléhají, procyklické z hlediska dopadu na rozhodování; konstatuje, že tento nedostatek je patrný i u některých regulačních, obezřetnostních a daňových předpisů;

| 45. | je si vědom konkrétních problémů spojených s velkou částí bankovního a pojišťovacího sektoru, který v řadě nových členských států ovládají zahraniční společnosti; |
| --- | --- |

45.

je si vědom konkrétních problémů spojených s velkou částí bankovního a pojišťovacího sektoru, který v řadě nových členských států ovládají zahraniční společnosti;

| 46. | konstatuje, že je nezbytné nastolit rovnováhu mezi nutností přijmout opatření, která přispějí k zachování finanční stability, a nutností zachovat schopnost bank poskytovat finanční podporu ekonomice; je důležité, aby byl bankovní systém schopen plnit své základní úkoly, a to nejen v obvyklých podmínkách, ale i během krizí; |
| --- | --- |

46.

konstatuje, že je nezbytné nastolit rovnováhu mezi nutností přijmout opatření, která přispějí k zachování finanční stability, a nutností zachovat schopnost bank poskytovat finanční podporu ekonomice; je důležité, aby byl bankovní systém schopen plnit své základní úkoly, a to nejen v obvyklých podmínkách, ale i během krizí;

| 47. | konstatuje, že velikost finančních institucí a jejich účetních rozvah dala vzniknout koncepci „příliš velká firma na to, aby zkrachovala“; vyzývá proto Komisi, aby stanovila požadavek, že banky musí sepsat „závěť“ umožňující jejich řádnou likvidaci v případě krize; |
| --- | --- |

47.

konstatuje, že velikost finančních institucí a jejich účetních rozvah dala vzniknout koncepci „příliš velká firma na to, aby zkrachovala“; vyzývá proto Komisi, aby stanovila požadavek, že banky musí sepsat „závěť“ umožňující jejich řádnou likvidaci v případě krize;

| 48. | oceňuje, že Evropská centrální banka (ECB) se výrazně angažuje v Evropské radě pro systémová rizika (ESRB), a tím jí umožňuje významně přispívat k finanční stabilitě Evropské unie; |
| --- | --- |

48.

oceňuje, že Evropská centrální banka (ECB) se výrazně angažuje v Evropské radě pro systémová rizika (ESRB), a tím jí umožňuje významně přispívat k finanční stabilitě Evropské unie;

| 49. | zdůrazňuje, že je zapotřebí zavést nové normy pro statistické údaje o finančním sektoru, které umožní Evropské komisi lépe sledovat rizika a provádět účinnější dohled; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že je zapotřebí zavést nové normy pro statistické údaje o finančním sektoru, které umožní Evropské komisi lépe sledovat rizika a provádět účinnější dohled;

| 50. | vyjadřuje přání, aby byly ve finančním sektoru podporovány inovace, které povedou k vytvoření transparentních nástrojů pro financování užitečných technologických inovací, dlouhodobých investic, penzijních fondů, pracovních míst a „zeleného“ hospodářství; očekává další činnost EU v této oblasti inovativního financování s cílem využít dlouhodobých úspor na udržitelné, strategické dlouhodobé investice a rozšířit přístup k finančním službám; |
| --- | --- |

50.

vyjadřuje přání, aby byly ve finančním sektoru podporovány inovace, které povedou k vytvoření transparentních nástrojů pro financování užitečných technologických inovací, dlouhodobých investic, penzijních fondů, pracovních míst a „zeleného“ hospodářství; očekává další činnost EU v této oblasti inovativního financování s cílem využít dlouhodobých úspor na udržitelné, strategické dlouhodobé investice a rozšířit přístup k finančním službám;

| 51. | potvrzuje klíčový význam systému dohledu a regulace, který neponechá nezaznamenané žádné finanční transakce a žádné finanční nástroje; zdůrazňuje, že hedgeové fondy musí být podrobeny stejným pravidlům jako jakékoli jiné investiční fondy; podtrhuje, že dohled a regulace se musí zaměřovat na spekulativní pohyby na finančních trzích s cílem omezit a kontrolovat spekulace proti zemím, měnám a ekonomikám; |
| --- | --- |

51.

potvrzuje klíčový význam systému dohledu a regulace, který neponechá nezaznamenané žádné finanční transakce a žádné finanční nástroje; zdůrazňuje, že hedgeové fondy musí být podrobeny stejným pravidlům jako jakékoli jiné investiční fondy; podtrhuje, že dohled a regulace se musí zaměřovat na spekulativní pohyby na finančních trzích s cílem omezit a kontrolovat spekulace proti zemím, měnám a ekonomikám;

| 52. | domnívá se, že ke vzniku krize přispělo také nedbalé vedení finančních institucí, kterým je třeba se zabývat v zájmu zajištění toho, aby výbory pro řízení rizik byly funkční a efektivní, aby měli členové správních rad dostatečné znalosti o produktech dané instituce a aby management a neexekutivní členové vedení převzali odpovědnost za harmonizaci zájmů investorů a zaměstnanců z hlediska politiky odměňování; |
| --- | --- |

52.

domnívá se, že ke vzniku krize přispělo také nedbalé vedení finančních institucí, kterým je třeba se zabývat v zájmu zajištění toho, aby výbory pro řízení rizik byly funkční a efektivní, aby měli členové správních rad dostatečné znalosti o produktech dané instituce a aby management a neexekutivní členové vedení převzali odpovědnost za harmonizaci zájmů investorů a zaměstnanců z hlediska politiky odměňování;

| 53. | poukazuje na nedostatek úcty k hodnotám a na nízkou morálku některých subjektů na finančních trzích a institucí; zdůrazňuje, že finanční trhy a instituce musí v rámci své sociální odpovědnosti zohledňovat zájmy všech zúčastněných stran, včetně svých klientů, akcionářů a zaměstnanců; |
| --- | --- |

53.

poukazuje na nedostatek úcty k hodnotám a na nízkou morálku některých subjektů na finančních trzích a institucí; zdůrazňuje, že finanční trhy a instituce musí v rámci své sociální odpovědnosti zohledňovat zájmy všech zúčastněných stran, včetně svých klientů, akcionářů a zaměstnanců;

| 54. | zastává názor, že kategorizace finančních institucí, především v rámci EU, by měla vycházet z dostatečně širokého souboru kritérií pro systémová rizika; domnívá se, že na základě těchto kritérií je třeba vyhodnotit, v kolika členských státech jsou dané instituce činné a jaká je jejich velikost, přičemž je zejména třeba posoudit míru nebezpečí, že daná instituce naruší fungování vnitřního trhu, a to tím spíše, že současná krize ukázala, že velikost subjektu je pouze jedním z několika faktorů představujících systémové riziko; |
| --- | --- |

54.

zastává názor, že kategorizace finančních institucí, především v rámci EU, by měla vycházet z dostatečně širokého souboru kritérií pro systémová rizika; domnívá se, že na základě těchto kritérií je třeba vyhodnotit, v kolika členských státech jsou dané instituce činné a jaká je jejich velikost, přičemž je zejména třeba posoudit míru nebezpečí, že daná instituce naruší fungování vnitřního trhu, a to tím spíše, že současná krize ukázala, že velikost subjektu je pouze jedním z několika faktorů představujících systémové riziko;

| 55. | považuje za nezbytné, aby EU při stanovování nových pravidel zohledňovala nutnost zachovat a rozšířit strukturální rozmanitost svého finančního sektoru, a je přesvědčen, že evropské hospodářství potřebuje kvalitní síť regionálních a místních bank, jako jsou spořitelny a družstevní banky, přičemž je třeba mít na zřeteli, že různé banky mají různou oblast odbornosti a klíčových kompetencí; konstatuje, že během finanční krize prokázala pluralita svou hodnotu a přispěla ke stabilitě a že uniformita může způsobit nestabilitu systému; |
| --- | --- |

55.

považuje za nezbytné, aby EU při stanovování nových pravidel zohledňovala nutnost zachovat a rozšířit strukturální rozmanitost svého finančního sektoru, a je přesvědčen, že evropské hospodářství potřebuje kvalitní síť regionálních a místních bank, jako jsou spořitelny a družstevní banky, přičemž je třeba mít na zřeteli, že různé banky mají různou oblast odbornosti a klíčových kompetencí; konstatuje, že během finanční krize prokázala pluralita svou hodnotu a přispěla ke stabilitě a že uniformita může způsobit nestabilitu systému;

| 56. | vyzývá k návratu k úloze tradičního bankovního manažera, který je díky znalosti charakteru, historie a podnikatelského záměru žadatelů o úvěr schopen převzít propočtené riziko na základě osobní znalosti v souladu s právními předpisy EU, jako jsou např. směrnice o trzích finančních nástrojů a směrnice o spotřebitelských úvěrech, jež zajišťují informovanost a ochranu spotřebitelů; |
| --- | --- |

56.

vyzývá k návratu k úloze tradičního bankovního manažera, který je díky znalosti charakteru, historie a podnikatelského záměru žadatelů o úvěr schopen převzít propočtené riziko na základě osobní znalosti v souladu s právními předpisy EU, jako jsou např. směrnice o trzích finančních nástrojů a směrnice o spotřebitelských úvěrech, jež zajišťují informovanost a ochranu spotřebitelů;

| 57. | zdůrazňuje, že má-li být obnoven a odblokován tok úvěrových prostředků k firmám a jednotlivcům, je nezbytné nalézt dlouhodobá řešení problémů, jež představuje enormní výše soukromého zadlužení domácností i podniků; |
| --- | --- |

57.

zdůrazňuje, že má-li být obnoven a odblokován tok úvěrových prostředků k firmám a jednotlivcům, je nezbytné nalézt dlouhodobá řešení problémů, jež představuje enormní výše soukromého zadlužení domácností i podniků;

| 58. | vyzývá ke zvýšení transparentnosti ve vztazích mezi členskými státy a ve vztazích členských států s předními finančními institucemi; |
| --- | --- |

58.

vyzývá ke zvýšení transparentnosti ve vztazích mezi členskými státy a ve vztazích členských států s předními finančními institucemi;

| 59. | vítá návrh Komise ze dne 2. června 2010 a domnívá se, že stávající model činnosti ratingových agentur může vést ke střetu zájmů, neboť ratingové agentury měří finanční sílu společností, které je platí, a že tento model jim neumožňuje hodnotit makroekonomické aspekty přijímaných rozhodnutí; uvědomuje si, že ratingové agentury přispěly ke vzniku krize, neboť jejich pobídky byly nastaveny škodlivě, což do značné míry vyplývalo ze slabé konkurence; navrhuje, aby byla prověřena spolehlivost systému, v jehož rámci by investoři a střadatelé platili za informace, které potřebují; |
| --- | --- |

59.

vítá návrh Komise ze dne 2. června 2010 a domnívá se, že stávající model činnosti ratingových agentur může vést ke střetu zájmů, neboť ratingové agentury měří finanční sílu společností, které je platí, a že tento model jim neumožňuje hodnotit makroekonomické aspekty přijímaných rozhodnutí; uvědomuje si, že ratingové agentury přispěly ke vzniku krize, neboť jejich pobídky byly nastaveny škodlivě, což do značné míry vyplývalo ze slabé konkurence; navrhuje, aby byla prověřena spolehlivost systému, v jehož rámci by investoři a střadatelé platili za informace, které potřebují;

| 60. | žádá Komisi, aby zajistila vypracování studie proveditelnosti a dopadů vytvoření veřejné, nezávislé evropské ratingové agentury, a domnívá se, že do ratingového hodnocení státních dluhů by se měly aktivně zapojit účetní dvory, které jsou nezávislými orgány; je přesvědčen, že takový vývoj by zvýšil rozmanitost norem, což je žádoucí; domnívá se, že kvalitu ratingových hodnocení by mohla zlepšit silnější konkurence na ratingovém trhu; |
| --- | --- |

60.

žádá Komisi, aby zajistila vypracování studie proveditelnosti a dopadů vytvoření veřejné, nezávislé evropské ratingové agentury, a domnívá se, že do ratingového hodnocení státních dluhů by se měly aktivně zapojit účetní dvory, které jsou nezávislými orgány; je přesvědčen, že takový vývoj by zvýšil rozmanitost norem, což je žádoucí; domnívá se, že kvalitu ratingových hodnocení by mohla zlepšit silnější konkurence na ratingovém trhu;

| 61. | vyzývá Komisi, aby posoudila návrhy v oblasti hlasovacích práv akcionářů z hlediska zajištění větší transparentnosti, pokud jde o totožnost a strategie akcionářů, a z hlediska podpory dlouhodobých investic; |
| --- | --- |

61.

vyzývá Komisi, aby posoudila návrhy v oblasti hlasovacích práv akcionářů z hlediska zajištění větší transparentnosti, pokud jde o totožnost a strategie akcionářů, a z hlediska podpory dlouhodobých investic;

Správa a řízení EU

| 62. | domnívá se, že v době hospodářské a sociální krize očekávají Evropané, že rozhodnutí přijímaná v EU budou založena na odpovědnosti a solidaritě; |
| --- | --- |

62.

domnívá se, že v době hospodářské a sociální krize očekávají Evropané, že rozhodnutí přijímaná v EU budou založena na odpovědnosti a solidaritě;

| 63. | konstatuje, že v době před krizí zaznamenávalo mnoho evropských zemí po desetiletí nízký hospodářský růst a vysokou nezaměstnanost v důsledku toho, že některým členským státům se nepodařilo reformovat své hospodářství směrem ke ekonomice založené na znalostech a znovu dosáhnout konkurenceschopnosti na mezinárodních trzích, a také v důsledku nízké domácí poptávky; konstatuje, že Evropa potřebuje transparentnější a účinnější finanční trhy a vyšší hospodářský růst, který umožní kvalitní zaměstnání a sociální začlenění; |
| --- | --- |

63.

konstatuje, že v době před krizí zaznamenávalo mnoho evropských zemí po desetiletí nízký hospodářský růst a vysokou nezaměstnanost v důsledku toho, že některým členským státům se nepodařilo reformovat své hospodářství směrem ke ekonomice založené na znalostech a znovu dosáhnout konkurenceschopnosti na mezinárodních trzích, a také v důsledku nízké domácí poptávky; konstatuje, že Evropa potřebuje transparentnější a účinnější finanční trhy a vyšší hospodářský růst, který umožní kvalitní zaměstnání a sociální začlenění;

| 64. | konstatuje, že překonat krizi je pro Evropskou unii obtížnější než pro ostatní části světa, a to do značné míry z důvodu nevhodných, nedostatečných a opožděných politických opatření v reakci na krizi a z důvodu strukturálních nedostatků její řídící kapacity, a upozorňuje na nebezpečí, že tato krize vážně a trvale oslabí její ekonomické, a tedy i politické, postavení ve světě, přičemž své původní pozice dosáhne pravděpodobně až za dlouhou dobu, a to jen v případě, že přehodnotí udržitelnost koncepce „evropského způsobu života“, avšak zachová přitom jeho základní hodnoty; |
| --- | --- |

64.

konstatuje, že překonat krizi je pro Evropskou unii obtížnější než pro ostatní části světa, a to do značné míry z důvodu nevhodných, nedostatečných a opožděných politických opatření v reakci na krizi a z důvodu strukturálních nedostatků její řídící kapacity, a upozorňuje na nebezpečí, že tato krize vážně a trvale oslabí její ekonomické, a tedy i politické, postavení ve světě, přičemž své původní pozice dosáhne pravděpodobně až za dlouhou dobu, a to jen v případě, že přehodnotí udržitelnost koncepce „evropského způsobu života“, avšak zachová přitom jeho základní hodnoty;

| 65. | domnívá se, že má-li být Unie schopna zvládnout výzvu, které čelí, bude muset dosáhnout větší soudržnosti při tvorbě politiky; pokládá tudíž za zásadní, aby uplatňované politiky byly konzistentní; domnívá se, že v této oblasti bude rozhodující činnost orgánů EU; |
| --- | --- |

65.

domnívá se, že má-li být Unie schopna zvládnout výzvu, které čelí, bude muset dosáhnout větší soudržnosti při tvorbě politiky; pokládá tudíž za zásadní, aby uplatňované politiky byly konzistentní; domnívá se, že v této oblasti bude rozhodující činnost orgánů EU;

| 66. | konstatuje, že Evropská unie nemá dostatečné struktury pro správu a řízení ekonomických záležitostí a že tato roztříštěnost narušuje schopnost Unie prosazovat své postoje v jednáních o závažných makroekonomických nerovnostech, zejména se Spojenými státy a Čínou; |
| --- | --- |

66.

konstatuje, že Evropská unie nemá dostatečné struktury pro správu a řízení ekonomických záležitostí a že tato roztříštěnost narušuje schopnost Unie prosazovat své postoje v jednáních o závažných makroekonomických nerovnostech, zejména se Spojenými státy a Čínou;

| 67. | je přesvědčen, že krize odhalila trend v hospodářských politikách posledních let, které vedly v mnoha zemích, jak v eurozóně, tak i mimo ni, k velice znepokojující výši veřejného dluhu; |
| --- | --- |

67.

je přesvědčen, že krize odhalila trend v hospodářských politikách posledních let, které vedly v mnoha zemích, jak v eurozóně, tak i mimo ni, k velice znepokojující výši veřejného dluhu;

| 68. | poukazuje na to, že dlouhodobá udržitelnost veřejných financí je základním předpokladem stability a růstu; vítá návrhy Komise na silnější řízení eurozóny ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, což má zabránit opakování stávající měnové krize, a sdílí její názor, že Pakt o stabilitě a růstu vyžaduje efektivnější mechanismy pobídek a sankcí; |
| --- | --- |

68.

poukazuje na to, že dlouhodobá udržitelnost veřejných financí je základním předpokladem stability a růstu; vítá návrhy Komise na silnější řízení eurozóny ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, což má zabránit opakování stávající měnové krize, a sdílí její názor, že Pakt o stabilitě a růstu vyžaduje efektivnější mechanismy pobídek a sankcí;

| 69. | zdůrazňuje, že za účelem obnovení zdravého tempa růstu a dosažení cíle udržitelného hospodářského rozvoje a sociální soudržnosti by se prioritou mělo stát řešení přetrvávajících značných makroekonomických nerovností a rozdílů v konkurenceschopnosti; vítá, že Komise ve svém sdělení o koordinaci hospodářských politik vzala nutnost výše uvedeného na vědomí; |
| --- | --- |

69.

zdůrazňuje, že za účelem obnovení zdravého tempa růstu a dosažení cíle udržitelného hospodářského rozvoje a sociální soudržnosti by se prioritou mělo stát řešení přetrvávajících značných makroekonomických nerovností a rozdílů v konkurenceschopnosti; vítá, že Komise ve svém sdělení o koordinaci hospodářských politik vzala nutnost výše uvedeného na vědomí;

| 70. | konstatuje, že tato krize zdůraznila strukturální nedostatky v některých členských státech a že problémy některých členských států s financováním svých dluhů na trzích lze přičítat nevhodnému řízení a podle vyjádření MMF také falešným poplachům ze strany finančních trhů; |
| --- | --- |

70.

konstatuje, že tato krize zdůraznila strukturální nedostatky v některých členských státech a že problémy některých členských států s financováním svých dluhů na trzích lze přičítat nevhodnému řízení a podle vyjádření MMF také falešným poplachům ze strany finančních trhů;

| 71. | domnívá se, že finanční krize v Řecku a dalších zemích eurozóny je závažným problémem celé eurozóny a ukazuje na nedostatečnou schopnost eurozóny vyrovnat se s efektem přelévání v rámci světového finančního sektoru; |
| --- | --- |

71.

domnívá se, že finanční krize v Řecku a dalších zemích eurozóny je závažným problémem celé eurozóny a ukazuje na nedostatečnou schopnost eurozóny vyrovnat se s efektem přelévání v rámci světového finančního sektoru;

| 72. | domnívá se, že v jakémkoli modelu rozvoje založeném na všeobecně deklarovaném přání, aby nedošlo k návratu k původnímu stavu, se musí skloubit udržitelnost se solidaritou; navrhuje, aby budoucí strategie Unie byla udržitelná z hlediska finančních trhů, hospodářství, státních výdajů, dynamiky ekonomické a sociální oblasti, klimatu a životního prostředí; |
| --- | --- |

72.

domnívá se, že v jakémkoli modelu rozvoje založeném na všeobecně deklarovaném přání, aby nedošlo k návratu k původnímu stavu, se musí skloubit udržitelnost se solidaritou; navrhuje, aby budoucí strategie Unie byla udržitelná z hlediska finančních trhů, hospodářství, státních výdajů, dynamiky ekonomické a sociální oblasti, klimatu a životního prostředí;

| 73. | podporuje zavedení daně z finančních transakcí, jejíž výnosy by zlepšily fungování trhu, neboť by se omezily spekulace, a pomáhaly by financovat světové veřejné statky a snižovat veřejné schodky; domnívá se, že tato daň by měla mít co nejširší základ, popřípadě – pokud se toho nepodaří dosáhnout – by měla být v první fázi zavedena daň z finančních transakcí na úrovni EU; vyzývá Komisi, aby co nejdříve vypracovala studii proveditelnosti při zohlednění nutnosti zajistit rovné podmínky na celosvětové úrovni a aby předložila konkrétní legislativní návrhy; |
| --- | --- |

73.

podporuje zavedení daně z finančních transakcí, jejíž výnosy by zlepšily fungování trhu, neboť by se omezily spekulace, a pomáhaly by financovat světové veřejné statky a snižovat veřejné schodky; domnívá se, že tato daň by měla mít co nejširší základ, popřípadě – pokud se toho nepodaří dosáhnout – by měla být v první fázi zavedena daň z finančních transakcí na úrovni EU; vyzývá Komisi, aby co nejdříve vypracovala studii proveditelnosti při zohlednění nutnosti zajistit rovné podmínky na celosvětové úrovni a aby předložila konkrétní legislativní návrhy;

| 74. | domnívá se, že v zájmu eliminace rizika následných strukturálních šoků by mělo být hlavním kritériem politických rozhodnutí zaměření strategie pro překonání krize na dlouhodobý udržitelný růst; z tohoto pohledu je nesmírně důležitý obsah fiskálních opatření; politická rozhodnutí by měla být činěna v souladu se střednědobými až dlouhodobými cíli a veřejné investice musí být náležitě zacíleny a zaměřovat se na inovace, výzkum, vzdělání a energetickou účinnost, přičemž za prioritu by měly být považovány nové technologie; |
| --- | --- |

74.

domnívá se, že v zájmu eliminace rizika následných strukturálních šoků by mělo být hlavním kritériem politických rozhodnutí zaměření strategie pro překonání krize na dlouhodobý udržitelný růst; z tohoto pohledu je nesmírně důležitý obsah fiskálních opatření; politická rozhodnutí by měla být činěna v souladu se střednědobými až dlouhodobými cíli a veřejné investice musí být náležitě zacíleny a zaměřovat se na inovace, výzkum, vzdělání a energetickou účinnost, přičemž za prioritu by měly být považovány nové technologie;

| 75. | poukazuje na to, že úspěchy Unie byly nejvýraznější při uskutečňování praktických projektů a provádění reálných politik, jako jsou např. vnitřní trh, společná obchodní politika, euro, zahájení strukturálních reforem a programu Erasmus, jež prosazuje Komise; |
| --- | --- |

75.

poukazuje na to, že úspěchy Unie byly nejvýraznější při uskutečňování praktických projektů a provádění reálných politik, jako jsou např. vnitřní trh, společná obchodní politika, euro, zahájení strukturálních reforem a programu Erasmus, jež prosazuje Komise;

| 76. | domnívá se, že mezigenerační solidarita znamená, že ani mladí ani senioři by neměli být příliš zatěžováni dluhy vzniklými v minulosti; |
| --- | --- |

76.

domnívá se, že mezigenerační solidarita znamená, že ani mladí ani senioři by neměli být příliš zatěžováni dluhy vzniklými v minulosti;

| 77. | konstatuje, že krize vrhla nové světlo na demografický problém a na problém s financováním důchodů; domnívá se, že financování důchodů nelze zcela ponechat na veřejném sektoru, ale že by se mělo opírat o třípilířový systém zahrnující veřejné, zaměstnanecké a soukromé důchodové fondy, jež budou náležitě zabezpečeny zvláštními právními předpisy a pravidly dohledu, aby byla zajištěna ochrana investorů; domnívá se rovněž, že je nutná celoevropská reforma důchodových systémů, která přispěje k mezigenerační solidaritě financování; konstatuje, že s prodlužující se délkou života vyvstávají zcela nové průřezové otázky, pokud jde o organizaci společnosti; |
| --- | --- |

77.

konstatuje, že krize vrhla nové světlo na demografický problém a na problém s financováním důchodů; domnívá se, že financování důchodů nelze zcela ponechat na veřejném sektoru, ale že by se mělo opírat o třípilířový systém zahrnující veřejné, zaměstnanecké a soukromé důchodové fondy, jež budou náležitě zabezpečeny zvláštními právními předpisy a pravidly dohledu, aby byla zajištěna ochrana investorů; domnívá se rovněž, že je nutná celoevropská reforma důchodových systémů, která přispěje k mezigenerační solidaritě financování; konstatuje, že s prodlužující se délkou života vyvstávají zcela nové průřezové otázky, pokud jde o organizaci společnosti;

| 78. | je přesvědčen, že Evropa potřebuje jednotnější, účinnější a méně byrokratickou Unii, a nikoli pouze větší míru koordinace; zastává názor, že Komise, jejímž úkolem je definovat a hájit obecný evropský zájem, musí v rámci svého práva podnětu prioritně vyvíjet jménem Unie činnost v oblastech, v nichž sdílí pravomoci nebo v nichž má pravomoc koordinovat činnost členských států, přičemž musí provádět a prosazovat společnou politiku a vymezovat hranice pro činnost tržních subjektů a států, která by mohla narušit vnitřní trh; přikládá zásadní význam tomu, aby Komise jako právní základ nepoužívala směrnice, nýbrž nařízení, která usnadní jednotné provedení v celé EU a zabrání uplatňování odchylných pravidel; |
| --- | --- |

78.

je přesvědčen, že Evropa potřebuje jednotnější, účinnější a méně byrokratickou Unii, a nikoli pouze větší míru koordinace; zastává názor, že Komise, jejímž úkolem je definovat a hájit obecný evropský zájem, musí v rámci svého práva podnětu prioritně vyvíjet jménem Unie činnost v oblastech, v nichž sdílí pravomoci nebo v nichž má pravomoc koordinovat činnost členských států, přičemž musí provádět a prosazovat společnou politiku a vymezovat hranice pro činnost tržních subjektů a států, která by mohla narušit vnitřní trh; přikládá zásadní význam tomu, aby Komise jako právní základ nepoužívala směrnice, nýbrž nařízení, která usnadní jednotné provedení v celé EU a zabrání uplatňování odchylných pravidel;

| 79. | žádá Komisi, aby v případech, kdy to bude třeba, uspořádala kulaté stoly pro jednotlivá odvětví, aby mohli všichni účastníci daného trhu spolupracovat s cílem podnítit budování skutečné evropské průmyslové politiky, jakož i inovace a vytváření pracovních míst; připomíná, že při tomto úsilí musíme mít na paměti své závazky v oblasti změny klimatu a potenciál určitých „zelených“ technologií; domnívá se, že rozpočet EU by měl být lépe využíván na skutečnou podporu veškeré činnosti členských států v oblasti výzkumu a vývoje, inovací a vytváření nových podniků a pracovních míst; dále vyzývá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy s cílem posílit spolupráci mezi podniky a výzkumem a podporovat vznik a činnost seskupení (klastrů) a aby na tuto strategii vyčlenila odpovídající výši finančních prostředků; zdůrazňuje, že základní hnací silou rozvoje každého trhu je volná a spravedlivá hospodářská soutěž, která umožňuje vstup nových subjektů na trh a neposkytuje žádné výhody, jež by tento trh narušovaly; |
| --- | --- |

79.

žádá Komisi, aby v případech, kdy to bude třeba, uspořádala kulaté stoly pro jednotlivá odvětví, aby mohli všichni účastníci daného trhu spolupracovat s cílem podnítit budování skutečné evropské průmyslové politiky, jakož i inovace a vytváření pracovních míst; připomíná, že při tomto úsilí musíme mít na paměti své závazky v oblasti změny klimatu a potenciál určitých „zelených“ technologií; domnívá se, že rozpočet EU by měl být lépe využíván na skutečnou podporu veškeré činnosti členských států v oblasti výzkumu a vývoje, inovací a vytváření nových podniků a pracovních míst; dále vyzývá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy s cílem posílit spolupráci mezi podniky a výzkumem a podporovat vznik a činnost seskupení (klastrů) a aby na tuto strategii vyčlenila odpovídající výši finančních prostředků; zdůrazňuje, že základní hnací silou rozvoje každého trhu je volná a spravedlivá hospodářská soutěž, která umožňuje vstup nových subjektů na trh a neposkytuje žádné výhody, jež by tento trh narušovaly;

| 80. | žádá Komisi, aby se důsledně řídila literou i smyslem rámcové dohody, pokud jde o zvláštní partnerský vztah s Evropským parlamentem, s cílem stanovit priority evropské agendy v zájmu všech občanů; vyzývá k prohloubení dialogu s národními parlamenty, zejména o rozpočtových a finančních otázkách; varuje před jakýmikoli pokusy vytvářet zvláštní mezivládní instituce, neboť v důsledku takového kroku by byly některé země vyloučeny z rozhodování, a názory všech členských států by tak neměly stejnou váhu; |
| --- | --- |

80.

žádá Komisi, aby se důsledně řídila literou i smyslem rámcové dohody, pokud jde o zvláštní partnerský vztah s Evropským parlamentem, s cílem stanovit priority evropské agendy v zájmu všech občanů; vyzývá k prohloubení dialogu s národními parlamenty, zejména o rozpočtových a finančních otázkách; varuje před jakýmikoli pokusy vytvářet zvláštní mezivládní instituce, neboť v důsledku takového kroku by byly některé země vyloučeny z rozhodování, a názory všech členských států by tak neměly stejnou váhu;

| 81. | domnívá se, že účinná správa ekonomických záležitostí znamená svěřit Komisi náležitou a jednoznačnější odpovědnost za řízení, což jí umožní využívat stávající nástroje i nástroje nově vytvořené Lisabonskou smlouvou, jako jsou články 121, 122, 136, 172, 173 a 194, které Komisi pověřují koordinací reformních plánů a opatření a vypracováním společné strategie; |
| --- | --- |

81.

domnívá se, že účinná správa ekonomických záležitostí znamená svěřit Komisi náležitou a jednoznačnější odpovědnost za řízení, což jí umožní využívat stávající nástroje i nástroje nově vytvořené Lisabonskou smlouvou, jako jsou články 121, 122, 136, 172, 173 a 194, které Komisi pověřují koordinací reformních plánů a opatření a vypracováním společné strategie;

| 82. | domnívá se, že posílení správy ekonomických záležitostí by mělo jít ruku v ruce s posílením demokratické legitimity řízení a správy na evropské úrovni, čehož je třeba dosáhnout užším a včasnějším zapojením Evropského parlamentu a národních parlamentů do celého procesu; |
| --- | --- |

82.

domnívá se, že posílení správy ekonomických záležitostí by mělo jít ruku v ruce s posílením demokratické legitimity řízení a správy na evropské úrovni, čehož je třeba dosáhnout užším a včasnějším zapojením Evropského parlamentu a národních parlamentů do celého procesu;

| 83. | navrhuje, aby odpovědnost za hospodářské a měnové otázky v Evropské komisi byla svěřena jednomu z jejích místopředsedů; navrhuje, aby byla tato osoba pověřena zajištěním soudržnosti hospodářské činnosti Unie, dohledem nad plněním úkolů svěřených Komisi v oblasti hospodářství, měnové politiky a finančních trhů a koordinací ostatních aspektů hospodářské činnosti Unie; dále navrhuje, aby se tento komisař zapojil do činnosti Evropské rady, předsedal Radě pro hospodářské a finanční záležitosti (ECOFIN) a euroskupině a zastupoval Unii v mezinárodních organizacích spadajících do její příslušnosti; |
| --- | --- |

83.

navrhuje, aby odpovědnost za hospodářské a měnové otázky v Evropské komisi byla svěřena jednomu z jejích místopředsedů; navrhuje, aby byla tato osoba pověřena zajištěním soudržnosti hospodářské činnosti Unie, dohledem nad plněním úkolů svěřených Komisi v oblasti hospodářství, měnové politiky a finančních trhů a koordinací ostatních aspektů hospodářské činnosti Unie; dále navrhuje, aby se tento komisař zapojil do činnosti Evropské rady, předsedal Radě pro hospodářské a finanční záležitosti (ECOFIN) a euroskupině a zastupoval Unii v mezinárodních organizacích spadajících do její příslušnosti;

| 84. | domnívá se, že rozpočtové problémy, kterým v současnosti čelí členské státy, a potřeba vysokých investic si – má-li být dosaženo strategických cílů Unie do roku 2020 – žádají nové finanční modely se zapojením veřejných i soukromých prostředků; |
| --- | --- |

84.

domnívá se, že rozpočtové problémy, kterým v současnosti čelí členské státy, a potřeba vysokých investic si – má-li být dosaženo strategických cílů Unie do roku 2020 – žádají nové finanční modely se zapojením veřejných i soukromých prostředků;

| 85. | naléhavě žádá členské státy a Komisi, aby rychleji vytvořily podmínky pro úzkou spolupráci veřejného a soukromého sektoru, mimo jiné pro partnerství veřejných a soukromých subjektů, s cílem zajistit na vnitrostátní a evropské úrovni dlouhodobé investice, které povedou k udržitelnému, inkluzivnímu a konkurenceschopnému růstu; |
| --- | --- |

85.

naléhavě žádá členské státy a Komisi, aby rychleji vytvořily podmínky pro úzkou spolupráci veřejného a soukromého sektoru, mimo jiné pro partnerství veřejných a soukromých subjektů, s cílem zajistit na vnitrostátní a evropské úrovni dlouhodobé investice, které povedou k udržitelnému, inkluzivnímu a konkurenceschopnému růstu;

Politiky hospodářské a měnové unie

| 86. | potvrzuje svou podporu euru; uznává strategickou funkci a hodnotu společné měny; vyzdvihuje transparentnost a ekonomické výhody, které euro eurozóně přineslo; je toho názoru, že euro musí být v první řadě zárukou stability evropského hospodářství; |
| --- | --- |

86.

potvrzuje svou podporu euru; uznává strategickou funkci a hodnotu společné měny; vyzdvihuje transparentnost a ekonomické výhody, které euro eurozóně přineslo; je toho názoru, že euro musí být v první řadě zárukou stability evropského hospodářství;

| 87. | konstatuje, že hlavním cílem měnové politiky ECB je udržovat cenovou stabilitu; upozorňuje, že cíle cenové stability lze efektivně dosáhnout, pouze pokud budou patřičným způsobem řešeny hlavní příčiny inflace; připomíná, že podle článku 127 Smlouvy o fungování EU má ECB za úkol také podporovat obecné hospodářské politiky Unie; považuje za zásadní, aby členské státy eurozóny a členské státy, které mají zvláštní status, důsledně plnily své povinnosti a nezpochybňovaly společné cíle cenové stability, nezávislosti ECB, rozpočtové kázně a podpory růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

87.

konstatuje, že hlavním cílem měnové politiky ECB je udržovat cenovou stabilitu; upozorňuje, že cíle cenové stability lze efektivně dosáhnout, pouze pokud budou patřičným způsobem řešeny hlavní příčiny inflace; připomíná, že podle článku 127 Smlouvy o fungování EU má ECB za úkol také podporovat obecné hospodářské politiky Unie; považuje za zásadní, aby členské státy eurozóny a členské státy, které mají zvláštní status, důsledně plnily své povinnosti a nezpochybňovaly společné cíle cenové stability, nezávislosti ECB, rozpočtové kázně a podpory růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti;

| 88. | chválí ECB za její úsilí o kontrolu inflace, ale vyzývá ji, aby hrála významnější úlohu při kontrole inflace cen aktiv; |
| --- | --- |

88.

chválí ECB za její úsilí o kontrolu inflace, ale vyzývá ji, aby hrála významnější úlohu při kontrole inflace cen aktiv;

| 89. | konstatuje, že měnová unie vyžaduje silnou koordinaci hospodářských politik, aby byla odolná vůči hospodářskému propadu; lituje skutečnosti, že hospodářská a měnová unie klade důraz zejména na měnové otázky; |
| --- | --- |

89.

konstatuje, že měnová unie vyžaduje silnou koordinaci hospodářských politik, aby byla odolná vůči hospodářskému propadu; lituje skutečnosti, že hospodářská a měnová unie klade důraz zejména na měnové otázky;

| 90. | souhlasí s MMF, že krizové řízení není alternativou k nápravným opatřením a zásadním reformám potřebným k posílení základů evropské měnové unie; |
| --- | --- |

90.

souhlasí s MMF, že krizové řízení není alternativou k nápravným opatřením a zásadním reformám potřebným k posílení základů evropské měnové unie;

| 91. | zdůrazňuje, že je nutné, aby eurozóna zvýšila svou odolnost prostřednictvím dokončení institucionální struktury založené na pobídkách a sankcích v oblasti provádění nezbytných činností; |
| --- | --- |

91.

zdůrazňuje, že je nutné, aby eurozóna zvýšila svou odolnost prostřednictvím dokončení institucionální struktury založené na pobídkách a sankcích v oblasti provádění nezbytných činností;

| 92. | zdůrazňuje, že Pakt o stabilitě a růstu je jediný existující regulační nástroj, který poskytuje základní regulační rámec pro makroekonomické politiky a veřejné finance v EU; |
| --- | --- |

92.

zdůrazňuje, že Pakt o stabilitě a růstu je jediný existující regulační nástroj, který poskytuje základní regulační rámec pro makroekonomické politiky a veřejné finance v EU;

| 93. | konstatuje, že přechod na euro, jak ukazuje zpráva o prvních deseti letech eura, odhalil také prohlubování rozdílů v konkurenceschopnosti mezi ekonomikami zemí eurozóny, čímž se zhoršily důsledky přechodu pro hospodářsky slabé země a došlo k zásadní obchodní nerovnováze uvnitř eurozóny; uvádí však, že přínos eura pro Unii jako celek, například z hlediska relativní hospodářské stability, cenové stability a nízké míry inflace, je zásadní; |
| --- | --- |

93.

konstatuje, že přechod na euro, jak ukazuje zpráva o prvních deseti letech eura, odhalil také prohlubování rozdílů v konkurenceschopnosti mezi ekonomikami zemí eurozóny, čímž se zhoršily důsledky přechodu pro hospodářsky slabé země a došlo k zásadní obchodní nerovnováze uvnitř eurozóny; uvádí však, že přínos eura pro Unii jako celek, například z hlediska relativní hospodářské stability, cenové stability a nízké míry inflace, je zásadní;

| 94. | zdůrazňuje, že mnoho zemí musí uvést do pořádku své finance, aby výrazně snížily své schodky a míru zadlužení; souhlasí s Radou, že je třeba zajistit fiskální udržitelnost a silnější hospodářský růst a zaměstnanost ve všech členských státech, a proto souhlasí s tím, že je nezbytné příslušným způsobem formulovat a provést plány na ozdravenírozpočtu a plány strukturálních reforem; |
| --- | --- |

94.

zdůrazňuje, že mnoho zemí musí uvést do pořádku své finance, aby výrazně snížily své schodky a míru zadlužení; souhlasí s Radou, že je třeba zajistit fiskální udržitelnost a silnější hospodářský růst a zaměstnanost ve všech členských státech, a proto souhlasí s tím, že je nezbytné příslušným způsobem formulovat a provést plány na ozdravenírozpočtu a plány strukturálních reforem;

| 95. | konstatuje, že by to mohlo vést ke strategiím finanční konsolidace, které značně omezí schopnost vlád jednat; současně upozorňuje na to, že tyto úsporné balíčky by neměly vyústit v opatření, která by oslabila hospodářskou obnovu, vytváření pracovních míst a sociální soudržnost; |
| --- | --- |

95.

konstatuje, že by to mohlo vést ke strategiím finanční konsolidace, které značně omezí schopnost vlád jednat; současně upozorňuje na to, že tyto úsporné balíčky by neměly vyústit v opatření, která by oslabila hospodářskou obnovu, vytváření pracovních míst a sociální soudržnost;

| 96. | domnívá se, že Pakt o stabilitě a růstu je důležitým nástrojem pro vyvinutí tlaku na udržitelnost veřejných financí, která přispívá k ekonomické zodpovědnosti uvnitř eurozóny; uznává, že byl dopad paktu omezován nedostatečným prováděním a nebyl dostačující k optimalizaci hospodářské politiky jednotlivých členských států a eurozóny jako celku; domnívá se, že tento nástroj hospodářské politiky nebyl vytvořen s cílem fungovat jako udržitelné nápravné opatření pro vyrovnávání aktuální nerovnováhy nebo pro řízení v obdobích krize či velmi nízkého růstu; zastává názor, že kromě uplatňování stávajících pravidel by měly členské státy provádět vnitřní politiky na podporu růstu, inovace, konkurenceschopnosti a přijmout kvalitativní cíl, že schodek veřejných financí nesmí překročit jisté ukazatele; |
| --- | --- |

96.

domnívá se, že Pakt o stabilitě a růstu je důležitým nástrojem pro vyvinutí tlaku na udržitelnost veřejných financí, která přispívá k ekonomické zodpovědnosti uvnitř eurozóny; uznává, že byl dopad paktu omezován nedostatečným prováděním a nebyl dostačující k optimalizaci hospodářské politiky jednotlivých členských států a eurozóny jako celku; domnívá se, že tento nástroj hospodářské politiky nebyl vytvořen s cílem fungovat jako udržitelné nápravné opatření pro vyrovnávání aktuální nerovnováhy nebo pro řízení v obdobích krize či velmi nízkého růstu; zastává názor, že kromě uplatňování stávajících pravidel by měly členské státy provádět vnitřní politiky na podporu růstu, inovace, konkurenceschopnosti a přijmout kvalitativní cíl, že schodek veřejných financí nesmí překročit jisté ukazatele;

| 97. | domnívá se, že Pakt o stabilitě a růstu nezohledňuje jiné nerovnovážné stavy, například v oblasti soukromého zadlužení a běžného účtu, jež mají také dopad na měnovou unii; |
| --- | --- |

97.

domnívá se, že Pakt o stabilitě a růstu nezohledňuje jiné nerovnovážné stavy, například v oblasti soukromého zadlužení a běžného účtu, jež mají také dopad na měnovou unii;

| 98. | konstatuje, že i poté, co během předchozího volebního období, kdy byla revidována směrnice o Eurostatu, vyšlo najevo, že důvěryhodnost statistických údajů nahlášených některými členskými státy byla v některých případech pochybná, se Rada stavěla proti tomu, aby byla Eurostatu svěřena pravomoc vykonávat kontroly na místě, jak se o to zasazoval Parlament; |
| --- | --- |

98.

konstatuje, že i poté, co během předchozího volebního období, kdy byla revidována směrnice o Eurostatu, vyšlo najevo, že důvěryhodnost statistických údajů nahlášených některými členskými státy byla v některých případech pochybná, se Rada stavěla proti tomu, aby byla Eurostatu svěřena pravomoc vykonávat kontroly na místě, jak se o to zasazoval Parlament;

| 99. | domnívá se, že autoři Maastrichtské smlouvy předpokládali, že se bude konkurenceschopnost členských států eurozóny vyrovnávat a nepředvídali vysokou míru rozdílnosti, která nakonec vedla k rozšíření rozpětí, jelikož obavy o solventnost některých členských států vedly ke zvýšení jejich rizikové prémie; |
| --- | --- |

99.

domnívá se, že autoři Maastrichtské smlouvy předpokládali, že se bude konkurenceschopnost členských států eurozóny vyrovnávat a nepředvídali vysokou míru rozdílnosti, která nakonec vedla k rozšíření rozpětí, jelikož obavy o solventnost některých členských států vedly ke zvýšení jejich rizikové prémie;

| 100. | poukazuje na to, že během posledních měsíců byla udělena řada dočasných výjimek pro uplatňování evropských norem pro poskytování státní podpory, díky čemuž měly členské státy možnost zvládnout dopad krize; konstatuje, že období růstu, ke kterému směřujeme, vyžaduje pevné základy a že se právě v této souvislosti potřebujeme vrátit k normálnímu režimu státní pomoci, čímž by se v Evropě zabezpečily rovné podmínky pro všechny; |
| --- | --- |

100.

poukazuje na to, že během posledních měsíců byla udělena řada dočasných výjimek pro uplatňování evropských norem pro poskytování státní podpory, díky čemuž měly členské státy možnost zvládnout dopad krize; konstatuje, že období růstu, ke kterému směřujeme, vyžaduje pevné základy a že se právě v této souvislosti potřebujeme vrátit k normálnímu režimu státní pomoci, čímž by se v Evropě zabezpečily rovné podmínky pro všechny;

| 101. | žádá, aby došlo ke zpřísnění ustanovení Paktu o stabilitě a růstu, zejména jeho preventivní složky, v níž jsou v současné době nejsilnějším nástrojem, který může přimět členské státy k dodržování doporučení Rady, prostředky vzájemného tlaku; vyzývá, aby byl hospodářský dohled vykonávaný Komisí účinnější; domnívá se, že je třeba prozkoumat možnosti vytvoření pobídek pro ozdravení rozpočtu; |
| --- | --- |

101.

žádá, aby došlo ke zpřísnění ustanovení Paktu o stabilitě a růstu, zejména jeho preventivní složky, v níž jsou v současné době nejsilnějším nástrojem, který může přimět členské státy k dodržování doporučení Rady, prostředky vzájemného tlaku; vyzývá, aby byl hospodářský dohled vykonávaný Komisí účinnější; domnívá se, že je třeba prozkoumat možnosti vytvoření pobídek pro ozdravení rozpočtu;

| 102. | navrhuje vytvoření účinného mechanismu pobídek a sankcí, jenž by se uplatnil na provádění Paktu o stabilitě a růstu, což by pomohlo zamezit zhoršení současné krize a zabránilo nové krizi v budoucnu; |
| --- | --- |

102.

navrhuje vytvoření účinného mechanismu pobídek a sankcí, jenž by se uplatnil na provádění Paktu o stabilitě a růstu, což by pomohlo zamezit zhoršení současné krize a zabránilo nové krizi v budoucnu;

| 103. | je přesvědčen, že vícestranný dohled a požadavek úpravy se musí týkat nejen deficitu, ale také přebytku, při zohlednění specifické situace každého státu, např. s ohledem na jeho demografický vývoj a že musí zohlednit výši soukromého zadlužení, vývoj mezd ve srovnání s produktivitou práce, zaměstnanost – především zaměstnanost mladých – a zůstatek běžného účtu; domnívá se, že tyto faktory by měly být využity jako varovné signály, nemohou-li uplatněny stejným způsobem jako kritéria obsažená v Paktu o stabilitě; je pevně přesvědčen, že je potřeba větší transparentnosti v oblasti údajů o veřejných financích, a vítá návrh Komise týkající se kvality statistických údajů; |
| --- | --- |

103.

je přesvědčen, že vícestranný dohled a požadavek úpravy se musí týkat nejen deficitu, ale také přebytku, při zohlednění specifické situace každého státu, např. s ohledem na jeho demografický vývoj a že musí zohlednit výši soukromého zadlužení, vývoj mezd ve srovnání s produktivitou práce, zaměstnanost – především zaměstnanost mladých – a zůstatek běžného účtu; domnívá se, že tyto faktory by měly být využity jako varovné signály, nemohou-li uplatněny stejným způsobem jako kritéria obsažená v Paktu o stabilitě; je pevně přesvědčen, že je potřeba větší transparentnosti v oblasti údajů o veřejných financích, a vítá návrh Komise týkající se kvality statistických údajů;

| 104. | vyzývá Komisi, aby zavedla posílený evropský mechanismus sankcí, který je uvnitř eurozóny jasně v její pravomoci, aby tak přinutila členské státy k dodržování pravidel Paktu o stabilitě a růstu; |
| --- | --- |

104.

vyzývá Komisi, aby zavedla posílený evropský mechanismus sankcí, který je uvnitř eurozóny jasně v její pravomoci, aby tak přinutila členské státy k dodržování pravidel Paktu o stabilitě a růstu;

| 105. | zastává názor, že se Pakt o stabilitě a růstu ukázal jako nedostatečně účinný při koordinaci fiskálních politik, že jeho závislost na politikách jednotlivých zemí přinesla problémy s uplatňováním a přesností informací, že nedokázal propojit míru zaměstnanosti a vytváření pracovních míst takovým způsobem, aby došlo k vytvoření vhodně vyvážené kombinace hospodářských politik, a že také nedokázal řešit problémy skutečné konvergence, konkurenceschopnosti a vytváření synergií v rámci eurozóny; je proto toho názoru, že pro posílení hospodářské rovnováhy eurozóny je nezbytná další koordinace mezi členskými státy, a zejména mezi ekonomikami zemí eurozóny, |
| --- | --- |

105.

zastává názor, že se Pakt o stabilitě a růstu ukázal jako nedostatečně účinný při koordinaci fiskálních politik, že jeho závislost na politikách jednotlivých zemí přinesla problémy s uplatňováním a přesností informací, že nedokázal propojit míru zaměstnanosti a vytváření pracovních míst takovým způsobem, aby došlo k vytvoření vhodně vyvážené kombinace hospodářských politik, a že také nedokázal řešit problémy skutečné konvergence, konkurenceschopnosti a vytváření synergií v rámci eurozóny; je proto toho názoru, že pro posílení hospodářské rovnováhy eurozóny je nezbytná další koordinace mezi členskými státy, a zejména mezi ekonomikami zemí eurozóny,

| 106. | domnívá se, že hlavní směry hospodářské politiky pro stabilitu a růst vytvořené ve spolupráci s Parlamentem by měly být využity jako rámec pro diskusi o rozpočtech členských států a pro jejich hodnocení – a to předtím, než budou předloženy jednotlivým vnitrostátním parlamentům; |
| --- | --- |

106.

domnívá se, že hlavní směry hospodářské politiky pro stabilitu a růst vytvořené ve spolupráci s Parlamentem by měly být využity jako rámec pro diskusi o rozpočtech členských států a pro jejich hodnocení – a to předtím, než budou předloženy jednotlivým vnitrostátním parlamentům;

| 107. | je přesvědčen, že vedle sdílení společné měny by země eurozóny měly přikročit k další etapě, která by umožnila sdruženou emisi a správu části státního dluhu členských států, což by položilo základy pro komplexnější vícestranný dohled, jemuž by pomáhal EMF a EFSF, který by posílil atraktivitu trhu celé eurozóny, a základy pro společnou správu dluhu; |
| --- | --- |

107.

je přesvědčen, že vedle sdílení společné měny by země eurozóny měly přikročit k další etapě, která by umožnila sdruženou emisi a správu části státního dluhu členských států, což by položilo základy pro komplexnější vícestranný dohled, jemuž by pomáhal EMF a EFSF, který by posílil atraktivitu trhu celé eurozóny, a základy pro společnou správu dluhu;

| 108. | domnívá se, že provedení strukturálních reforem, zejména přizpůsobení a restrukturalizace systémů přidělování sociální podpory v nových členských státech, vyžaduje silnou podporu a solidaritu ze strany Unie; bez ohledu na jakoukoliv celosvětovou finanční, ekonomickou a sociální krizi musí být eurozóna a ERM II dále rozšířeny na nové členské státy, které splnily maastrichtská kritéria; takováto rozhodnutí by mimo jiné potvrdila stabilitu a udržitelnost eurozóny jako takové; |
| --- | --- |

108.

domnívá se, že provedení strukturálních reforem, zejména přizpůsobení a restrukturalizace systémů přidělování sociální podpory v nových členských státech, vyžaduje silnou podporu a solidaritu ze strany Unie; bez ohledu na jakoukoliv celosvětovou finanční, ekonomickou a sociální krizi musí být eurozóna a ERM II dále rozšířeny na nové členské státy, které splnily maastrichtská kritéria; takováto rozhodnutí by mimo jiné potvrdila stabilitu a udržitelnost eurozóny jako takové;

| 109. | domnívá se, že vyrovnání současných velkých rozdílů v konkurenceschopnosti v rámci eurozóny prostřednictvím udržení růstu platů v souladu s nárůstem produktivity a inflačními očekáváními je klíčovým předpokladem zamezení rozporům uvnitř eurozóny; |
| --- | --- |

109.

domnívá se, že vyrovnání současných velkých rozdílů v konkurenceschopnosti v rámci eurozóny prostřednictvím udržení růstu platů v souladu s nárůstem produktivity a inflačními očekáváními je klíčovým předpokladem zamezení rozporům uvnitř eurozóny;

| 110. | požaduje výrazné zlepšení sociálního dialogu o makroekonomických otázkách, který nelze redukovat na pouhé informování sociálních partnerů o navrhovaných směrech nebo směrech, o nichž již bylo rozhodnuto; |
| --- | --- |

110.

požaduje výrazné zlepšení sociálního dialogu o makroekonomických otázkách, který nelze redukovat na pouhé informování sociálních partnerů o navrhovaných směrech nebo směrech, o nichž již bylo rozhodnuto;

| 111. | vyzývá Komisi a Radu, aby formulovaly obecná společná pravidla EU pro zavedení udržitelného tržního hospodářství; domnívá se, že tato pravidla by měla být každoročně definována prostřednictvím náležitého sociálního dialogu na základě hodnocení obsahujícího ukazatel vývoje poměru výše platů a produktivity na vnitrostátní a evropské úrovni; |
| --- | --- |

111.

vyzývá Komisi a Radu, aby formulovaly obecná společná pravidla EU pro zavedení udržitelného tržního hospodářství; domnívá se, že tato pravidla by měla být každoročně definována prostřednictvím náležitého sociálního dialogu na základě hodnocení obsahujícího ukazatel vývoje poměru výše platů a produktivity na vnitrostátní a evropské úrovni;

Fiskální politika

| 112. | vyzývá k vytvoření společné rozpočtové strategie, která by obnovila a zabezpečila EU jako oblast dlouhodobého hospodářského růstu; |
| --- | --- |

112.

vyzývá k vytvoření společné rozpočtové strategie, která by obnovila a zabezpečila EU jako oblast dlouhodobého hospodářského růstu;

| 113. | domnívá se, že veřejné výdaje využívané efektivně s ohledem na budoucnost (na vzdělávání, odbornou přípravu, infrastrukturu, výzkum, životní prostředí atd.) mohou stabilizovat hospodářství prostřednictvím soustavné podpory zdravého a udržitelného růstu; zastává názor, že vysoce kvalitní a odpovědné vynakládání veřejných prostředků může být ve spojení s podporou podnikatelského a inovativního potenciálu soukromého sektoru hybnou silou hospodářského a sociálního rozvoje; |
| --- | --- |

113.

domnívá se, že veřejné výdaje využívané efektivně s ohledem na budoucnost (na vzdělávání, odbornou přípravu, infrastrukturu, výzkum, životní prostředí atd.) mohou stabilizovat hospodářství prostřednictvím soustavné podpory zdravého a udržitelného růstu; zastává názor, že vysoce kvalitní a odpovědné vynakládání veřejných prostředků může být ve spojení s podporou podnikatelského a inovativního potenciálu soukromého sektoru hybnou silou hospodářského a sociálního rozvoje;

| 114. | zdůrazňuje, že je důležité těsněji provázat Pakt o stabilitě a růstu, makroekonomické nástroje a vnitrostátní reformní programy Evropa 2020 tím, že budou předkládány soudržným způsobem, čímž se také umožní lepší srovnání vnitrostátních rozpočtů, pokud jde o výdaje v různých kategoriích; domnívá se, že členské státy by měly své hospodářské politiky považovat nejen za věc národního zájmu, ale také za věc společného zájmu, a měly by je podle toho také koncipovat; připomíná členským státům posílenou úlohu hlavních směrů hospodářských politik; |
| --- | --- |

114.

zdůrazňuje, že je důležité těsněji provázat Pakt o stabilitě a růstu, makroekonomické nástroje a vnitrostátní reformní programy Evropa 2020 tím, že budou předkládány soudržným způsobem, čímž se také umožní lepší srovnání vnitrostátních rozpočtů, pokud jde o výdaje v různých kategoriích; domnívá se, že členské státy by měly své hospodářské politiky považovat nejen za věc národního zájmu, ale také za věc společného zájmu, a měly by je podle toho také koncipovat; připomíná členským státům posílenou úlohu hlavních směrů hospodářských politik;

| 115. | trvá na tom, že pokud má být strategie EU 2020 důvěryhodná, musí být rozpočty všech 27 členských států EU slučitelnější s rozpočtem EU a musí se s ním více doplňovat; zdůrazňuje, že rozpočet EU by měl hrát významnější úlohu z hlediska sdružování prostředků; |
| --- | --- |

115.

trvá na tom, že pokud má být strategie EU 2020 důvěryhodná, musí být rozpočty všech 27 členských států EU slučitelnější s rozpočtem EU a musí se s ním více doplňovat; zdůrazňuje, že rozpočet EU by měl hrát významnější úlohu z hlediska sdružování prostředků;

| 116. | domnívá se, že racionálně vynakládané veřejné investice mohou mít výrazný pákový efekt z hlediska dlouhodobých investic; navrhuje, aby byl mandát EIB rozšířen tak, aby umožňoval vydávání eurobondů za účelem investic do velkých strukturálních projektů v souladu se strategickými prioritami EU; |
| --- | --- |

116.

domnívá se, že racionálně vynakládané veřejné investice mohou mít výrazný pákový efekt z hlediska dlouhodobých investic; navrhuje, aby byl mandát EIB rozšířen tak, aby umožňoval vydávání eurobondů za účelem investic do velkých strukturálních projektů v souladu se strategickými prioritami EU;

| 117. | poukazuje na to, že společná měna může fungovat pouze tehdy, jestliže členské státy budou koordinovat své rozpočtové politiky a vzájemně si zpřístupní svá účetnictví; uznává, že tento proces vyžaduje úzkou spolupráci s vnitrostátními parlamenty; |
| --- | --- |

117.

poukazuje na to, že společná měna může fungovat pouze tehdy, jestliže členské státy budou koordinovat své rozpočtové politiky a vzájemně si zpřístupní svá účetnictví; uznává, že tento proces vyžaduje úzkou spolupráci s vnitrostátními parlamenty;

| 118. | vyzývá Komisi a Radu, aby ve spolupráci s Eurostatem zlepšily možnost srovnávání vnitrostátních rozpočtových výdajů s cílem zjistit, nakolik se prováděné politiky doplňují a sbližují; |
| --- | --- |

118.

vyzývá Komisi a Radu, aby ve spolupráci s Eurostatem zlepšily možnost srovnávání vnitrostátních rozpočtových výdajů s cílem zjistit, nakolik se prováděné politiky doplňují a sbližují;

| 119. | je přesvědčen, že Unie a členské státy musí usilovat o zavedení zásad zdanění, které nebudou podporovat zadlužení ve veřejném a soukromém sektoru a krátkodobé odměňování v soukromém sektoru a jež by mohly zahrnovat systémy bonus-malus založené na kritériích zaměřených na slušné pracovní podmínky a životní prostředí; |
| --- | --- |

119.

je přesvědčen, že Unie a členské státy musí usilovat o zavedení zásad zdanění, které nebudou podporovat zadlužení ve veřejném a soukromém sektoru a krátkodobé odměňování v soukromém sektoru a jež by mohly zahrnovat systémy bonus-malus založené na kritériích zaměřených na slušné pracovní podmínky a životní prostředí;

| 120. | konstatuje, že oživení po finanční, hospodářské a sociální krizi a překonání krize státního dluhu bude dlouhodobým procesem, který musí být dobře promyšlený a musí zajišťovat vyvážený a udržitelný rozvoj; uznává, že mohou být nutné kompromisy mezi zájmy v oblasti růstu, spravedlnosti a finanční stability a že takové kompromisy musí být předmětem politického rozhodování; vybízí Komisi, aby zejména v rámci strategie EU 2020 předložila návrhy v oblasti finančního rozvoje, které by tyto cíle braly v potaz, a aby vymezila typy kompromisů, které mohou být předmětem politických rozhodnutí; doufá, že toto poskytne základ, aby mohla Unie v návaznosti na konzultaci se všemi stranami, jichž se reforma finančních trhů týká (bank, investorů, spořitelů a sociálních partnerů), usnadnit diskusi a umožnit srovnání politik; vyzývá dále Komisi, aby Evropský parlament do tohoto procesu více zapojila, a to zejména při vytváření a následném provádění strategie EU 2020; |
| --- | --- |

120.

konstatuje, že oživení po finanční, hospodářské a sociální krizi a překonání krize státního dluhu bude dlouhodobým procesem, který musí být dobře promyšlený a musí zajišťovat vyvážený a udržitelný rozvoj; uznává, že mohou být nutné kompromisy mezi zájmy v oblasti růstu, spravedlnosti a finanční stability a že takové kompromisy musí být předmětem politického rozhodování; vybízí Komisi, aby zejména v rámci strategie EU 2020 předložila návrhy v oblasti finančního rozvoje, které by tyto cíle braly v potaz, a aby vymezila typy kompromisů, které mohou být předmětem politických rozhodnutí; doufá, že toto poskytne základ, aby mohla Unie v návaznosti na konzultaci se všemi stranami, jichž se reforma finančních trhů týká (bank, investorů, spořitelů a sociálních partnerů), usnadnit diskusi a umožnit srovnání politik; vyzývá dále Komisi, aby Evropský parlament do tohoto procesu více zapojila, a to zejména při vytváření a následném provádění strategie EU 2020;

| 121. | naléhavě Unii vyzývá, aby vytvořila lepší vlastní proticyklické nástroje řízení hospodářských politik; |
| --- | --- |

121.

naléhavě Unii vyzývá, aby vytvořila lepší vlastní proticyklické nástroje řízení hospodářských politik;

| 122. | domnívá se, že Lisabonská smlouva poskytuje všechny nástroje potřebné v této fázi k tomu, aby byla zavedena skutečná správa hospodářských záležitostí Unie a lepší kontrola stavu veřejných financí v členských státech; |
| --- | --- |

122.

domnívá se, že Lisabonská smlouva poskytuje všechny nástroje potřebné v této fázi k tomu, aby byla zavedena skutečná správa hospodářských záležitostí Unie a lepší kontrola stavu veřejných financí v členských státech;

Vnitřní trh

| 123. | zdůrazňuje výzvy obsažené ve zprávě Maria Montiho a Louise Grecha, kterou Evropský parlament přijal dne 20. května 2010, volající po celostnějším přístupu ke vnitřnímu trhu, a to jak z hlediska strategie, tak z hlediska jeho vnímání, s cílem trh zefektivnit a obnovit důvěru veřejnosti; vyzdvihuje důležitost iniciativy „akt o jednotném trhu“ zahrnující legislativních a nelegislativních návrhy pro posílení a aktualizaci vnitřního trhu, dotvoření digitálního vnitřního trhu a pro řešení a odstranění zbývajících překážek; |
| --- | --- |

123.

zdůrazňuje výzvy obsažené ve zprávě Maria Montiho a Louise Grecha, kterou Evropský parlament přijal dne 20. května 2010, volající po celostnějším přístupu ke vnitřnímu trhu, a to jak z hlediska strategie, tak z hlediska jeho vnímání, s cílem trh zefektivnit a obnovit důvěru veřejnosti; vyzdvihuje důležitost iniciativy „akt o jednotném trhu“ zahrnující legislativních a nelegislativních návrhy pro posílení a aktualizaci vnitřního trhu, dotvoření digitálního vnitřního trhu a pro řešení a odstranění zbývajících překážek;

| 124. | považuje za zásadní, aby akt o jednotném trhu zahrnoval ambiciózní program sociální ochrany a ochrany spotřebitele, a to vložením sociální doložky do všech právních předpisů týkajících se vnitřního trhu, právní předpisy o službách obecného hospodářského zájmu, legislativní program pro posílení práv pracovníků, ambiciózní balíček právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele, jenž by pozitivně ovlivnil každodenní život občanů, a lepší daňovou koordinaci prostřednictvím harmonizace základu daně z příjmu právnických osob a sazeb DPH; |
| --- | --- |

124.

považuje za zásadní, aby akt o jednotném trhu zahrnoval ambiciózní program sociální ochrany a ochrany spotřebitele, a to vložením sociální doložky do všech právních předpisů týkajících se vnitřního trhu, právní předpisy o službách obecného hospodářského zájmu, legislativní program pro posílení práv pracovníků, ambiciózní balíček právních předpisů v oblasti ochrany spotřebitele, jenž by pozitivně ovlivnil každodenní život občanů, a lepší daňovou koordinaci prostřednictvím harmonizace základu daně z příjmu právnických osob a sazeb DPH;

| 125. | konstatuje, že vnitřní trh, coby úhelný kámen evropského projektu a základna udržitelného vytváření bohatství v EU, potřebuje podporu všech stran; |
| --- | --- |

125.

konstatuje, že vnitřní trh, coby úhelný kámen evropského projektu a základna udržitelného vytváření bohatství v EU, potřebuje podporu všech stran;

| 126. | poukazuje na to, že vnitřní trh je jedním z motorů evropského růstu; zdůrazňuje, že strategie EU 2020 by měla sloužit jako konkrétní program růstu a zaměstnanosti, s cílem čelit hospodářské krizi a posílit vnitřní trh; |
| --- | --- |

126.

poukazuje na to, že vnitřní trh je jedním z motorů evropského růstu; zdůrazňuje, že strategie EU 2020 by měla sloužit jako konkrétní program růstu a zaměstnanosti, s cílem čelit hospodářské krizi a posílit vnitřní trh;

| 127. | domnívá se, že iniciativy jednotlivých států nemohou být efektivní bez koordinované akce na úrovni EU, pročež je zásadní, aby Evropská unie vystupovala přesvědčivě a jednotně a prováděla společné akce; solidarita, na níž je model evropské sociální politiky založen, a koordinace návazných opatření na vnitrostátní úrovni jsou klíčovými způsoby jak zamezit krátkodobým ochranným opatřením ze strany jednotlivých členských států; vyjadřuje obavu, že obnovení hospodářského protekcionismu na vnitrostátní úrovni by pravděpodobně vyústilo v roztříštěnost vnitřního trhu a snížení konkurenceschopnosti, a proto je třeba mu zabránit; je znepokojen tím, že stávající hospodářská a finanční krize by mohla být použita jako odůvodnění pro oživení protekcionistických opatření v různých členských státech navzdory tomu, že tento hospodářský pokles naopak vyžaduje uplatnění společných ochranných mechanismů; |
| --- | --- |

127.

domnívá se, že iniciativy jednotlivých států nemohou být efektivní bez koordinované akce na úrovni EU, pročež je zásadní, aby Evropská unie vystupovala přesvědčivě a jednotně a prováděla společné akce; solidarita, na níž je model evropské sociální politiky založen, a koordinace návazných opatření na vnitrostátní úrovni jsou klíčovými způsoby jak zamezit krátkodobým ochranným opatřením ze strany jednotlivých členských států; vyjadřuje obavu, že obnovení hospodářského protekcionismu na vnitrostátní úrovni by pravděpodobně vyústilo v roztříštěnost vnitřního trhu a snížení konkurenceschopnosti, a proto je třeba mu zabránit; je znepokojen tím, že stávající hospodářská a finanční krize by mohla být použita jako odůvodnění pro oživení protekcionistických opatření v různých členských státech navzdory tomu, že tento hospodářský pokles naopak vyžaduje uplatnění společných ochranných mechanismů;

| 128. | je toho názoru, že pokrok v rámci vnitřního trhu by neměl vycházet z nejmenších společných ukazatelů; vybízí proto Komisi, aby převzala iniciativu a předložila odvážnější návrhy; vybízí členské státy, aby v oblastech, v nichž nelze dosáhnout dohody mezi všemi 27 členskými státy, používaly metodu posílené spolupráce; ostatní země budou mít příležitost přidat se k těmto průkopnickým iniciativám později; |
| --- | --- |

128.

je toho názoru, že pokrok v rámci vnitřního trhu by neměl vycházet z nejmenších společných ukazatelů; vybízí proto Komisi, aby převzala iniciativu a předložila odvážnější návrhy; vybízí členské státy, aby v oblastech, v nichž nelze dosáhnout dohody mezi všemi 27 členskými státy, používaly metodu posílené spolupráce; ostatní země budou mít příležitost přidat se k těmto průkopnickým iniciativám později;

| 129. | varuje před domněnkou, že se evropské hospodářství může nějakým způsobem vyvíjet a růst bez volného a spravedlivého obchodu s co největším počtem zemí na světě, včetně našeho v současnosti největšího partnera – USA– a rozvíjejících se ekonomik států jako Čína, Indie a Brazílie; domnívá se, že Evropská unie se musí spolehnout také na své vlastní síly prostřednictvím lepšího využívání svého vnitřního trhu, zejména proto, že míra jejího růst závisí také na vnitřní poptávce; |
| --- | --- |

129.

varuje před domněnkou, že se evropské hospodářství může nějakým způsobem vyvíjet a růst bez volného a spravedlivého obchodu s co největším počtem zemí na světě, včetně našeho v současnosti největšího partnera – USA– a rozvíjejících se ekonomik států jako Čína, Indie a Brazílie; domnívá se, že Evropská unie se musí spolehnout také na své vlastní síly prostřednictvím lepšího využívání svého vnitřního trhu, zejména proto, že míra jejího růst závisí také na vnitřní poptávce;

| 130. | zdůrazňuje, že aby se v Evropě urychlilo vytváření pracovních míst a inovace nových technologií, je třeba využít potenciál vnitřního trhu pro obchod v období globalizace; |
| --- | --- |

130.

zdůrazňuje, že aby se v Evropě urychlilo vytváření pracovních míst a inovace nových technologií, je třeba využít potenciál vnitřního trhu pro obchod v období globalizace;

| 131. | je přesvědčen, že v zájmu vytvoření dobře fungujícího vnitřního trhu musí Komise zformulovat jednoznačný soubor politických priorit, a za tím účelem přijmout „akt o jednotném trhu“, který by obsahoval legislativní i nelegislativní iniciativy zaměřené na vytvoření vysoce konkurenceschopného sociálně-tržního hospodářství; |
| --- | --- |

131.

je přesvědčen, že v zájmu vytvoření dobře fungujícího vnitřního trhu musí Komise zformulovat jednoznačný soubor politických priorit, a za tím účelem přijmout „akt o jednotném trhu“, který by obsahoval legislativní i nelegislativní iniciativy zaměřené na vytvoření vysoce konkurenceschopného sociálně-tržního hospodářství;

| 132. | uznává, že vytváření vnitřního trhu bez daňové harmonizace, zejména pokud jde o daň z příjmu právnických osob, či bez stanovení prvků sociální ochrany v Evropské unii vede do jisté míry k nepřiměřené hospodářské soutěži mezi členskými státy, které se snaží přilákat daňové poplatníky z jiných členských států; nicméně poznamenává, že jednou z velkých výhod vnitřního trhu je odstranění překážek mobility a harmonizace institucionálních nařízení, což napomáhá rozvoji kulturního porozumění, integrace, hospodářského růstu a evropské solidarity; |
| --- | --- |

132.

uznává, že vytváření vnitřního trhu bez daňové harmonizace, zejména pokud jde o daň z příjmu právnických osob, či bez stanovení prvků sociální ochrany v Evropské unii vede do jisté míry k nepřiměřené hospodářské soutěži mezi členskými státy, které se snaží přilákat daňové poplatníky z jiných členských států; nicméně poznamenává, že jednou z velkých výhod vnitřního trhu je odstranění překážek mobility a harmonizace institucionálních nařízení, což napomáhá rozvoji kulturního porozumění, integrace, hospodářského růstu a evropské solidarity;

| 133. | doporučuje Komisi, aby provedla nezávislou studii, v níž určí dvacet největších zdrojů nespokojenosti a překážek spojených s jednotným trhem, se kterými se občané každodenně potýkají, zejména ve spojitosti s nákupem přes internet, přeshraniční zdravotní péčí a vzájemným uznáváním odborných kvalifikací; |
| --- | --- |

133.

doporučuje Komisi, aby provedla nezávislou studii, v níž určí dvacet největších zdrojů nespokojenosti a překážek spojených s jednotným trhem, se kterými se občané každodenně potýkají, zejména ve spojitosti s nákupem přes internet, přeshraniční zdravotní péčí a vzájemným uznáváním odborných kvalifikací;

| 134. | vyzývá členské státy, aby konečně přijaly srovnávací tabulky uplatňování právních předpisů, a učinily tak legislativní deficit transparentnější; |
| --- | --- |

134.

vyzývá členské státy, aby konečně přijaly srovnávací tabulky uplatňování právních předpisů, a učinily tak legislativní deficit transparentnější;

| 135. | zdůrazňuje, že pro vnitřní trh má zásadní význam dobré fungování trhu s veřejnými zakázkami; je nicméně stále znepokojen závažnými problémy, s nimiž se veřejné orgány v rámci složitého souboru pravidel potýkají při plnění svých politických cílů a při zajišťování přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám; |
| --- | --- |

135.

zdůrazňuje, že pro vnitřní trh má zásadní význam dobré fungování trhu s veřejnými zakázkami; je nicméně stále znepokojen závažnými problémy, s nimiž se veřejné orgány v rámci složitého souboru pravidel potýkají při plnění svých politických cílů a při zajišťování přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám;

| 136. | vybízí Komisi, aby předložila návrh na uplatnění „zaváděcí doložky“, která zajistí, aby právní předpisy týkající se vnitřního trhu EU vstoupily v určitý moment v platnost automaticky, pokud je členské státy včas neprovedou ve vnitrostátním právu; |
| --- | --- |

136.

vybízí Komisi, aby předložila návrh na uplatnění „zaváděcí doložky“, která zajistí, aby právní předpisy týkající se vnitřního trhu EU vstoupily v určitý moment v platnost automaticky, pokud je členské státy včas neprovedou ve vnitrostátním právu;

| 137. | domnívá se, že po krizi takového rozměru je zavedení zdravé a účinné regulace v daném hospodářském prostoru důležitým základem posilujícím konkurenceschopnost; domnívá se, že orgány EU nesou zvláštní odpovědnost za to, aby byl tento reformní program dodržován, a to i národními politickými orgány; |
| --- | --- |

137.

domnívá se, že po krizi takového rozměru je zavedení zdravé a účinné regulace v daném hospodářském prostoru důležitým základem posilujícím konkurenceschopnost; domnívá se, že orgány EU nesou zvláštní odpovědnost za to, aby byl tento reformní program dodržován, a to i národními politickými orgány;

| 138. | zastává názor, že by se Evropa měla znovu proměnit v místo vhodné pro investice a výrobu a stát se světovým měřítkem inovace a růstu; domnívá se, že finanční instituce, ať už veřejné nebo soukromé, musí vyvinout maximální úsilí pro to, aby finanční trhy fungovaly ku prospěchu reálné ekonomiky a malých a středních podniků; |
| --- | --- |

138.

zastává názor, že by se Evropa měla znovu proměnit v místo vhodné pro investice a výrobu a stát se světovým měřítkem inovace a růstu; domnívá se, že finanční instituce, ať už veřejné nebo soukromé, musí vyvinout maximální úsilí pro to, aby finanční trhy fungovaly ku prospěchu reálné ekonomiky a malých a středních podniků;

| 139. | žádá Komisi, aby provedla každoroční zhodnocení potřeb v oblasti veřejných a soukromých investic a způsobu, jakým jsou nebo by měly být uspokojovány; |
| --- | --- |

139.

žádá Komisi, aby provedla každoroční zhodnocení potřeb v oblasti veřejných a soukromých investic a způsobu, jakým jsou nebo by měly být uspokojovány;

Zdanění

| 140. | uznává, že pro další rozvoj vnitřního trhu Unie je třeba koordinovat přístup na vnitrostátní úrovni i úrovni EU, aby se zúročily osvědčené postupy v boji proti daňovým podvodům a únikům, a současně formulovat vhodné pobídky pro daňové poplatníky, aby řádně platili své daně, a pro daňové orgány členských států, aby přijaly účinná preventivní opatření proti všem typům daňových přestupků; |
| --- | --- |

140.

uznává, že pro další rozvoj vnitřního trhu Unie je třeba koordinovat přístup na vnitrostátní úrovni i úrovni EU, aby se zúročily osvědčené postupy v boji proti daňovým podvodům a únikům, a současně formulovat vhodné pobídky pro daňové poplatníky, aby řádně platili své daně, a pro daňové orgány členských států, aby přijaly účinná preventivní opatření proti všem typům daňových přestupků;

| 141. | domnívá se, že snížení míry daňových podvodů by přispělo ke snížení schodků veřejných financí, přičemž sociální výdaje by zůstaly zachovány a nedošlo by ke zvýšení daní; je znepokojen narušením vnitřního trhu způsobeným různou mírou daňových podvodů v členských státech; žádá Komisi, aby vypracovala posouzení dopadu, v němž by vyhodnotila jednotlivé problémy způsobené daňovými úniky a šedou ekonomikou ve všech členských státech; |
| --- | --- |

141.

domnívá se, že snížení míry daňových podvodů by přispělo ke snížení schodků veřejných financí, přičemž sociální výdaje by zůstaly zachovány a nedošlo by ke zvýšení daní; je znepokojen narušením vnitřního trhu způsobeným různou mírou daňových podvodů v členských státech; žádá Komisi, aby vypracovala posouzení dopadu, v němž by vyhodnotila jednotlivé problémy způsobené daňovými úniky a šedou ekonomikou ve všech členských státech;

| 142. | zdůrazňuje skutečnost, že pro dosažení udržitelného stavu veřejných financí je nutná nejen odpovědná výdajová politika, ale také přiměřené a spravedlivé zdanění, účinnější vybírání daní vnitrostátními daňovými orgány a intenzivnější boj proti daňovým únikům; vyzývá Komisi, aby navrhla soubor opatření, která pomohou členským státům obnovit rovnováhu veřejných účtů a financovat veřejné investice využíváním inovativních finančních zdrojů; |
| --- | --- |

142.

zdůrazňuje skutečnost, že pro dosažení udržitelného stavu veřejných financí je nutná nejen odpovědná výdajová politika, ale také přiměřené a spravedlivé zdanění, účinnější vybírání daní vnitrostátními daňovými orgány a intenzivnější boj proti daňovým únikům; vyzývá Komisi, aby navrhla soubor opatření, která pomohou členským státům obnovit rovnováhu veřejných účtů a financovat veřejné investice využíváním inovativních finančních zdrojů;

| 143. | na základě práce Maria Montiho bere na vědomí, že v důsledku zvýšení státních příjmů v příznivém hospodářském období došlo obecně ke snížení daní; konstatuje, že by mělo být v zájmu zvýšení evropské konkurenceschopnosti sníženo zdanění práce; podporuje návrh Maria Montiho zřídit skupinu pro daňovou politiku, která by sdružovala zástupce členských států, což by významným způsobem podpořilo dialog mezi evropskými zeměmi; vyzývá tuto skupinu, aby se primárně zaměřila na diskuzi o rámci pro daňový systém, který by řešil cíle v oblasti životního prostředí a podporoval efektivní využívání zdrojů; vítá návrh směrnice o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob obsažený v pracovním programu Komise na rok 2011; |
| --- | --- |

143.

na základě práce Maria Montiho bere na vědomí, že v důsledku zvýšení státních příjmů v příznivém hospodářském období došlo obecně ke snížení daní; konstatuje, že by mělo být v zájmu zvýšení evropské konkurenceschopnosti sníženo zdanění práce; podporuje návrh Maria Montiho zřídit skupinu pro daňovou politiku, která by sdružovala zástupce členských států, což by významným způsobem podpořilo dialog mezi evropskými zeměmi; vyzývá tuto skupinu, aby se primárně zaměřila na diskuzi o rámci pro daňový systém, který by řešil cíle v oblasti životního prostředí a podporoval efektivní využívání zdrojů; vítá návrh směrnice o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob obsažený v pracovním programu Komise na rok 2011;

| 144. | uznává, že suverenita členských států při výběru způsobu vybírání daní je hlavní hnací silou zdokonalování jejich orgánů a hospodářského růstu; domnívá se, že je zásadně důležité snížit zdanění práce, a to jednak s ohledem na nejhůře situované občany a jednak proto, aby střední třída mohla důstojně žít z plodů své práce; |
| --- | --- |

144.

uznává, že suverenita členských států při výběru způsobu vybírání daní je hlavní hnací silou zdokonalování jejich orgánů a hospodářského růstu; domnívá se, že je zásadně důležité snížit zdanění práce, a to jednak s ohledem na nejhůře situované občany a jednak proto, aby střední třída mohla důstojně žít z plodů své práce;

| 145. | hájí takové zdanění, které umožní snížit daňové zatížení práce a podpoří zaměstnanost, inovace a dlouhodobé investice a vytvoří pro ně pobídky; |
| --- | --- |

145.

hájí takové zdanění, které umožní snížit daňové zatížení práce a podpoří zaměstnanost, inovace a dlouhodobé investice a vytvoří pro ně pobídky;

Regionální, hospodářská a sociální soudržnost

| 146. | domnívá se, že politika soudržnosti by měla být považována za jeden z pilířů hospodářské politiky Unie přispívající k dlouhodobé investiční strategii EU; |
| --- | --- |

146.

domnívá se, že politika soudržnosti by měla být považována za jeden z pilířů hospodářské politiky Unie přispívající k dlouhodobé investiční strategii EU;

| 147. | konstatuje, že politika soudržnosti se stala podstatnou součástí balíčku pro plán evropské hospodářské obnovy, jako veřejná politika bůže být využita při reagování na krizi a zabývat se krátkodobou stimulací poptávky a současně investovat do dlouhodobého růstu a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

147.

konstatuje, že politika soudržnosti se stala podstatnou součástí balíčku pro plán evropské hospodářské obnovy, jako veřejná politika bůže být využita při reagování na krizi a zabývat se krátkodobou stimulací poptávky a současně investovat do dlouhodobého růstu a konkurenceschopnosti;

| 148. | domnívá se, že přednosti politiky soudržnosti při propojování oživení a dlouhodobého růstu vyplývají z jejich tří základních vlastností: stanovuje strategické zásady, jež jsou podmínkou pro převedení zdrojů a které jsou závazné pro členské státy i regiony; ponechává členským státům a regionům prostor, aby přizpůsobily intervence místním specifikům; a má kapacitu umožňující monitorovat a podporovat úsilí o dosažení cílů; |
| --- | --- |

148.

domnívá se, že přednosti politiky soudržnosti při propojování oživení a dlouhodobého růstu vyplývají z jejich tří základních vlastností: stanovuje strategické zásady, jež jsou podmínkou pro převedení zdrojů a které jsou závazné pro členské státy i regiony; ponechává členským státům a regionům prostor, aby přizpůsobily intervence místním specifikům; a má kapacitu umožňující monitorovat a podporovat úsilí o dosažení cílů;

| 149. | zdůrazňuje, že nerovnoměrná míra dopadu krize na území Evropy odráží různá konkurenční východiska a různé míry potřeby využívat protikrizových opatření a že znamená různé dlouhodobé vyhlídky; poukazuje na to, že dopady krize mohou oslabit územní soudržnost, pokud tato problematika není řešena pomocí politik, které přistupují ke konkrétním problémům diferencovaně; konstatuje, že v některých zemích, které byly krizí zasaženy nejvíce, tvořila politika soudržnosti podstatnou část veřejných investic; |
| --- | --- |

149.

zdůrazňuje, že nerovnoměrná míra dopadu krize na území Evropy odráží různá konkurenční východiska a různé míry potřeby využívat protikrizových opatření a že znamená různé dlouhodobé vyhlídky; poukazuje na to, že dopady krize mohou oslabit územní soudržnost, pokud tato problematika není řešena pomocí politik, které přistupují ke konkrétním problémům diferencovaně; konstatuje, že v některých zemích, které byly krizí zasaženy nejvíce, tvořila politika soudržnosti podstatnou část veřejných investic;

| 150. | domnívá se, že strategie pro období po krizi bude účinnější, pokud se na jejím provádění budou podílet regiony a města; víceúrovňová správa nabízí širší politický prostor, který umožňuje účinněji posilovat hospodářské oživení v EU, neboť regionální a místní úrovně evropské správy mají kapacitu, aby přizpůsobily obecné evropské strategické cíle svým vlastním územním specifikům, a jsou schopny využít politické nástroje, které mají k dispozici, a zápal všech partnerů – podniků, akademické obce a občanské společnosti; |
| --- | --- |

150.

domnívá se, že strategie pro období po krizi bude účinnější, pokud se na jejím provádění budou podílet regiony a města; víceúrovňová správa nabízí širší politický prostor, který umožňuje účinněji posilovat hospodářské oživení v EU, neboť regionální a místní úrovně evropské správy mají kapacitu, aby přizpůsobily obecné evropské strategické cíle svým vlastním územním specifikům, a jsou schopny využít politické nástroje, které mají k dispozici, a zápal všech partnerů – podniků, akademické obce a občanské společnosti;

| 151. | poukazuje na skutečnost, že v dnešní době existuje na místní a regionální úrovni správy množství politických nástrojů; jak inovace, které mohou přinést růst produktivity, tak technologie šetrné k životnímu prostředí, které mohou vytvořit nové druhy poptávky a trhy, vyžadují místní a regionální zaměření a místně podmíněný integrovaný přístup k investicím a politikám růstu; region, město, městská aglomerace nebo venkovská oblast mohou být místy, kde se mohou partneři sdružovat a kde mohou být nalezeny všechny prvky nezbytné k dosažení řešení; |
| --- | --- |

151.

poukazuje na skutečnost, že v dnešní době existuje na místní a regionální úrovni správy množství politických nástrojů; jak inovace, které mohou přinést růst produktivity, tak technologie šetrné k životnímu prostředí, které mohou vytvořit nové druhy poptávky a trhy, vyžadují místní a regionální zaměření a místně podmíněný integrovaný přístup k investicím a politikám růstu; region, město, městská aglomerace nebo venkovská oblast mohou být místy, kde se mohou partneři sdružovat a kde mohou být nalezeny všechny prvky nezbytné k dosažení řešení;

| 152. | vyjadřuje proto své obavy z nedostatku pokroku při rozvoji pravomocí komunit, neboť místní a venkovské komunity poskytují příležitosti z hlediska hospodářství, zaměstnanosti a rozvoje společnosti, a konstatuje, že podpora těchto komunit umožní snížit vyloučení tak, že dojde k posílení jejich struktury, čímž se zvýší jejich absorpční kapacita; |
| --- | --- |

152.

vyjadřuje proto své obavy z nedostatku pokroku při rozvoji pravomocí komunit, neboť místní a venkovské komunity poskytují příležitosti z hlediska hospodářství, zaměstnanosti a rozvoje společnosti, a konstatuje, že podpora těchto komunit umožní snížit vyloučení tak, že dojde k posílení jejich struktury, čímž se zvýší jejich absorpční kapacita;

| 153. | poukazuje na to, že v souvislosti s rostoucí důležitostí regionů pro stimulaci hospodářského programu EU je třeba posílit půjčky na místní úrovni, což může být stimulováno silnými regionálními bankami; konstatuje, že by regulace odvětví finančních služeb měla zohlednit potřebu stimulovat podnikání a malé a střední podniky a že finanční podpora malých a středních podniků v politice soudržnosti by se měla posunout směrem k financování prostřednictvím rizikového kapitálu, což by umožnilo větší zapojení bankovního sektoru a účinnější využití strukturálních fondů; |
| --- | --- |

153.

poukazuje na to, že v souvislosti s rostoucí důležitostí regionů pro stimulaci hospodářského programu EU je třeba posílit půjčky na místní úrovni, což může být stimulováno silnými regionálními bankami; konstatuje, že by regulace odvětví finančních služeb měla zohlednit potřebu stimulovat podnikání a malé a střední podniky a že finanční podpora malých a středních podniků v politice soudržnosti by se měla posunout směrem k financování prostřednictvím rizikového kapitálu, což by umožnilo větší zapojení bankovního sektoru a účinnější využití strukturálních fondů;

| 154. | vyzývá k další reformě současné struktury politiky soudržnosti, aby mohly být prostředky poskytovány členským státům, regionům a městům rychleji a účinněji; poukazuje na to, že je potřebná větší flexibilita, což musí Komise zohlednit při navrhování budoucí politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

154.

vyzývá k další reformě současné struktury politiky soudržnosti, aby mohly být prostředky poskytovány členským státům, regionům a městům rychleji a účinněji; poukazuje na to, že je potřebná větší flexibilita, což musí Komise zohlednit při navrhování budoucí politiky soudržnosti;

| 155. | považuje za životně důležité, aby byly všechny dlouhodobé investiční strategie EU podporované politikou soudržnosti propojeny s výsledky, pokud jde o konkurenceschopnost, inovace, vytváření pracovních míst, ekologický růst a zlepšení v oblasti hospodářské, sociální a územní soudržnosti na evropské úrovni, zejména mezi starými a novými členskými státy; |
| --- | --- |

155.

považuje za životně důležité, aby byly všechny dlouhodobé investiční strategie EU podporované politikou soudržnosti propojeny s výsledky, pokud jde o konkurenceschopnost, inovace, vytváření pracovních míst, ekologický růst a zlepšení v oblasti hospodářské, sociální a územní soudržnosti na evropské úrovni, zejména mezi starými a novými členskými státy;

EU 2020

| 156. | vyzývá k tomu, aby strategie EU 2020 sledovala širší politickou vizi budoucnosti EU jako konkurenceschopné, sociální a udržitelné Unie, která do středu politického rozhodování umístí člověka a ochranu životního prostředí; |
| --- | --- |

156.

vyzývá k tomu, aby strategie EU 2020 sledovala širší politickou vizi budoucnosti EU jako konkurenceschopné, sociální a udržitelné Unie, která do středu politického rozhodování umístí člověka a ochranu životního prostředí;

| 157. | domnívá se, že pokud má být těchto cílů dosaženo, nadešel čas úzce koordinovat naše makroekonomické politiky a přednostně se zaměřit na zvýšení rozvojového potenciálu Unie a soustředit se na celkový a udržitelný rozvoj, bez něhož nemůže být vyřešen žádný z našich problémů; domnívá se, že toto by mělo středem zájmu nové strategie EU 2020; |
| --- | --- |

157.

domnívá se, že pokud má být těchto cílů dosaženo, nadešel čas úzce koordinovat naše makroekonomické politiky a přednostně se zaměřit na zvýšení rozvojového potenciálu Unie a soustředit se na celkový a udržitelný rozvoj, bez něhož nemůže být vyřešen žádný z našich problémů; domnívá se, že toto by mělo středem zájmu nové strategie EU 2020;

| 158. | uznává, že aby se předešlo reakci na krizi eura, která by vedla k dlouhému období ekonomické stagnace, by Unie měla současně uplatňovat strategii zaměřenou na urychlení udržitelného hospodářského růstu spolu s reformami zaměřenými na obnovení a zlepšení konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

158.

uznává, že aby se předešlo reakci na krizi eura, která by vedla k dlouhému období ekonomické stagnace, by Unie měla současně uplatňovat strategii zaměřenou na urychlení udržitelného hospodářského růstu spolu s reformami zaměřenými na obnovení a zlepšení konkurenceschopnosti;

| 159. | bere na vědomí pět hlavních cílů, na nichž se shodla Evropská rada a k nimž patří míra zaměstnanosti, podmínky pro výzkum a vývoj, snižování emisí skleníkových plynů, zvyšování úrovně vzdělání a podpora sociálního začleňování; zdůrazňuje, že tyto hlavní cíle by měly být formulovány v rámci ucelené a soudržné strategie udržitelného rozvoje, která by spojovala politické programy v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

159.

bere na vědomí pět hlavních cílů, na nichž se shodla Evropská rada a k nimž patří míra zaměstnanosti, podmínky pro výzkum a vývoj, snižování emisí skleníkových plynů, zvyšování úrovně vzdělání a podpora sociálního začleňování; zdůrazňuje, že tyto hlavní cíle by měly být formulovány v rámci ucelené a soudržné strategie udržitelného rozvoje, která by spojovala politické programy v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti životního prostředí;

| 160. | domnívá se, že je nezbytné umístit vzdělávání do samého středu hospodářské strategie Unie, s cílem zvýšit celkovou kvalitu všech úrovní vzdělávání a odborné přípravy v EU, propojit vysokou úroveň s rovným přístupem a reformovat model vzdělávání; je přesvědčen, že vzdělávání by mělo pro Unii představovat veřejný statek podporovaný investicemi do všech aspektů vzdělávacího systému, především do kvality vzdělávání a do rozšiřování přístupu k vyššímu vzdělávání; navrhuje, aby byl zaveden trvalý a komplexní evropský systém celoživotního vzdělávání, který by usnadnil přístup k programům Erasmus a Leonardo, jež umožňují mobilitu za účelem vzdělávání a odborné přípravy; zdůrazňuje potřebu neodkladně zvýšit úroveň investic do výzkumu a vývoje, zejména s ohledem na hodnocení 7. rámcového programu v polovině období a příští finanční výhledy EU; |
| --- | --- |

160.

domnívá se, že je nezbytné umístit vzdělávání do samého středu hospodářské strategie Unie, s cílem zvýšit celkovou kvalitu všech úrovní vzdělávání a odborné přípravy v EU, propojit vysokou úroveň s rovným přístupem a reformovat model vzdělávání; je přesvědčen, že vzdělávání by mělo pro Unii představovat veřejný statek podporovaný investicemi do všech aspektů vzdělávacího systému, především do kvality vzdělávání a do rozšiřování přístupu k vyššímu vzdělávání; navrhuje, aby byl zaveden trvalý a komplexní evropský systém celoživotního vzdělávání, který by usnadnil přístup k programům Erasmus a Leonardo, jež umožňují mobilitu za účelem vzdělávání a odborné přípravy; zdůrazňuje potřebu neodkladně zvýšit úroveň investic do výzkumu a vývoje, zejména s ohledem na hodnocení 7. rámcového programu v polovině období a příští finanční výhledy EU;

| 161. | zdůrazňuje, že hlavními body strategie by mělo být řešení nezaměstnanosti mládeže a podpora účinného sladění dovedností s potřebami trhu; je pevně přesvědčen, že v oblasti vzdělávání je třeba vyvinout partnerství veřejného a soukromého sektoru a využít přeshraniční mobility studentů a výzkumných pracovníků formou výměnných pobytů a stáží ke zvýšení mezinárodní atraktivity evropských institucí vyššího vzdělávání, přičemž dodržení cíle vynakládat 3 % HDP na vědu a výzkum urychlí inovace prostřednictvím výzkumu a vyššího vzdělávání; |
| --- | --- |

161.

zdůrazňuje, že hlavními body strategie by mělo být řešení nezaměstnanosti mládeže a podpora účinného sladění dovedností s potřebami trhu; je pevně přesvědčen, že v oblasti vzdělávání je třeba vyvinout partnerství veřejného a soukromého sektoru a využít přeshraniční mobility studentů a výzkumných pracovníků formou výměnných pobytů a stáží ke zvýšení mezinárodní atraktivity evropských institucí vyššího vzdělávání, přičemž dodržení cíle vynakládat 3 % HDP na vědu a výzkum urychlí inovace prostřednictvím výzkumu a vyššího vzdělávání;

| 162. | domnívá se, že Komisí navržená strategie EU 2020 by měla na základě snížení administrativní zátěže podniků do roku 2012 o 25 % usilovat o méně byrokratický vnitřní trh, který by se stal efektivnější díky využití internetu jako základu elektronického trhu v celé EU, jenž vytvoří nové služby a pracovní místa; |
| --- | --- |

162.

domnívá se, že Komisí navržená strategie EU 2020 by měla na základě snížení administrativní zátěže podniků do roku 2012 o 25 % usilovat o méně byrokratický vnitřní trh, který by se stal efektivnější díky využití internetu jako základu elektronického trhu v celé EU, jenž vytvoří nové služby a pracovní místa;

| 163. | domnívá se, že struktura řízení strategie Evropa 2020 by měla být posílena, má-li se zajistit, aby splnila své cíle; domnívá se, že místo dalšího využívání otevřené metody koordinace v oblasti hospodářské politiky je k dosažení úspěchu této nové strategie potřeba širšího využití závazných opatření; naléhavě žádá Radu a Komisi, aby předložily ekonomickou strategii hospodářské obnovy založenou zejména na nástrojích EU, a nikoli na mezivládních iniciativách; |
| --- | --- |

163.

domnívá se, že struktura řízení strategie Evropa 2020 by měla být posílena, má-li se zajistit, aby splnila své cíle; domnívá se, že místo dalšího využívání otevřené metody koordinace v oblasti hospodářské politiky je k dosažení úspěchu této nové strategie potřeba širšího využití závazných opatření; naléhavě žádá Radu a Komisi, aby předložily ekonomickou strategii hospodářské obnovy založenou zejména na nástrojích EU, a nikoli na mezivládních iniciativách;

| 164. | je si vědom toho, že řádná správa nebo ekonomická správa samy o sobě neposkytnou Evropské unii nezbytnou strategii růstu reagující na krizi a na celosvětovou hospodářskou soutěž; je nicméně přesvědčen, že deset let HMU ukázalo, nakolik byla tato strategie nezbytná ve specifickém rámci vyplývajícím ze zavedení eura; |
| --- | --- |

164.

je si vědom toho, že řádná správa nebo ekonomická správa samy o sobě neposkytnou Evropské unii nezbytnou strategii růstu reagující na krizi a na celosvětovou hospodářskou soutěž; je nicméně přesvědčen, že deset let HMU ukázalo, nakolik byla tato strategie nezbytná ve specifickém rámci vyplývajícím ze zavedení eura;

| 165. | trvá na tom, že by strategie EU 2020 měla zahrnovat cíl snížit míru chudoby v EU na polovinu a poukazuje na to, že většina Evropanů, kteří v současnosti žijí v chudobě nebo jim chudoba hrozí, jsou ženy, zejména starší ženy, přistěhovalkyně, svobodné matky a pečovatelky; zastává názor, že by navíc mělo být zavedeno generační hledisko, neboť chudoba rodičů má přímý vliv na život, vývoj a budoucnost dítěte; |
| --- | --- |

165.

trvá na tom, že by strategie EU 2020 měla zahrnovat cíl snížit míru chudoby v EU na polovinu a poukazuje na to, že většina Evropanů, kteří v současnosti žijí v chudobě nebo jim chudoba hrozí, jsou ženy, zejména starší ženy, přistěhovalkyně, svobodné matky a pečovatelky; zastává názor, že by navíc mělo být zavedeno generační hledisko, neboť chudoba rodičů má přímý vliv na život, vývoj a budoucnost dítěte;

| 166. | vyzývá k vytvoření ambiciózní dlouhodobé strategie proti chudobě zaměřené na snížení nerovnosti a sociálního vyloučení, s dalekosáhlými cíli v oblasti snížení chudoby a chudoby v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání; navrhuje vytvoření rámcové politiky EU pro systémy minimálního příjmu, jež by zohlednila subsidiaritu, odlišné postupy, kolektivní vyjednávání a vnitrostátní právní předpisy v členských státech, a jež by byla založena na evropských kritériích zohledňujících životní úroveň v jednotlivých členských státech; vyzývá také k zavedení příspěvku na dítě, jenž by přispěl k výše uvedenému cíli snížení chudoby, nerovnosti a sociálního vyloučení; |
| --- | --- |

166.

vyzývá k vytvoření ambiciózní dlouhodobé strategie proti chudobě zaměřené na snížení nerovnosti a sociálního vyloučení, s dalekosáhlými cíli v oblasti snížení chudoby a chudoby v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání; navrhuje vytvoření rámcové politiky EU pro systémy minimálního příjmu, jež by zohlednila subsidiaritu, odlišné postupy, kolektivní vyjednávání a vnitrostátní právní předpisy v členských státech, a jež by byla založena na evropských kritériích zohledňujících životní úroveň v jednotlivých členských státech; vyzývá také k zavedení příspěvku na dítě, jenž by přispěl k výše uvedenému cíli snížení chudoby, nerovnosti a sociálního vyloučení;

| 167. | domnívá se, že členské státy by měly vést ve svých parlamentech diskusi před přijetím vlastních programů stability a růstu (EU 2020); |
| --- | --- |

167.

domnívá se, že členské státy by měly vést ve svých parlamentech diskusi před přijetím vlastních programů stability a růstu (EU 2020);

Inovace

| 168. | konstatuje, že srovnávací tabulka inovací vypracovaná Komisí ukazuje, že Evropa v oblasti výzkumu a inovací stále zaostává za Japonskem a Spojenými státy; |
| --- | --- |

168.

konstatuje, že srovnávací tabulka inovací vypracovaná Komisí ukazuje, že Evropa v oblasti výzkumu a inovací stále zaostává za Japonskem a Spojenými státy;

| 169. | domnívá se, že kromě financování malých a středních podniků musí Evropská unie zaujmout proaktivní a koordinovaný přístup k financování výzkumu a inovací, hrát vedoucí úlohu v nových oblastech zaměstnávání a motivovat investice ze soukromého sektoru; |
| --- | --- |

169.

domnívá se, že kromě financování malých a středních podniků musí Evropská unie zaujmout proaktivní a koordinovaný přístup k financování výzkumu a inovací, hrát vedoucí úlohu v nových oblastech zaměstnávání a motivovat investice ze soukromého sektoru;

| 170. | poznamenává, že přechod k energeticky účinnému hospodářství jako způsob, kterým lze zvýšit energetické zabezpečení EU, by měl být jednou z priorit Komise i členských států; domnívá se, že EU by měla podpořit inovace při získávání energie z obnovitelných zdrojů a zaměřit se na nízkouhlíkové místní zdroje; |
| --- | --- |

170.

poznamenává, že přechod k energeticky účinnému hospodářství jako způsob, kterým lze zvýšit energetické zabezpečení EU, by měl být jednou z priorit Komise i členských států; domnívá se, že EU by měla podpořit inovace při získávání energie z obnovitelných zdrojů a zaměřit se na nízkouhlíkové místní zdroje;

| 171. | je toho názoru, že propojení energetických sítí má zásadní význam pro fungování vnitřního trhu energetického odvětví, jakož i pro získávání energie z obnovitelných zdrojů ve vyšší míře; zdůrazňuje význam rozvoje inteligentních sítí; |
| --- | --- |

171.

je toho názoru, že propojení energetických sítí má zásadní význam pro fungování vnitřního trhu energetického odvětví, jakož i pro získávání energie z obnovitelných zdrojů ve vyšší míře; zdůrazňuje význam rozvoje inteligentních sítí;

| 172. | klade důraz na to, aby se rozvoj technologií v oblasti obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti opíral především o malé a střední podniky; konstatuje, že vytvoření nástrojů financování na podporu energetické účinnosti a inovací v oblasti využívání energie z obnovitelných zdrojů je klíčové; |
| --- | --- |

172.

klade důraz na to, aby se rozvoj technologií v oblasti obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti opíral především o malé a střední podniky; konstatuje, že vytvoření nástrojů financování na podporu energetické účinnosti a inovací v oblasti využívání energie z obnovitelných zdrojů je klíčové;

| 173. | je přesvědčen, že investice do renovace nemovitostí a do veřejné dopravy musí být jednou z priorit, mají-li být sníženy energetické náklady, omezena energetická chudoba a učiněn první krok k trvale pozitivnímu vývoji; |
| --- | --- |

173.

je přesvědčen, že investice do renovace nemovitostí a do veřejné dopravy musí být jednou z priorit, mají-li být sníženy energetické náklady, omezena energetická chudoba a učiněn první krok k trvale pozitivnímu vývoji;

| 174. | hájí spravedlivý a vyrovnaný postupný přechod k „zelenému“ hospodářství; domnívá se, že nezaměstnanost způsobenou tímto přechodem je třeba předvídat a připravit se na ni posílením vzdělávání a odborné přípravy pracovníků v oblasti nových technologií; bere na vědomí, že finanční nedostupnost paliv je významným a narůstajícím problémem; |
| --- | --- |

174.

hájí spravedlivý a vyrovnaný postupný přechod k „zelenému“ hospodářství; domnívá se, že nezaměstnanost způsobenou tímto přechodem je třeba předvídat a připravit se na ni posílením vzdělávání a odborné přípravy pracovníků v oblasti nových technologií; bere na vědomí, že finanční nedostupnost paliv je významným a narůstajícím problémem;

| 175. | vyzývá Komisi, aby vytvořila a předložila návrh mechanismu, jehož prostřednictvím by autorům inovací z oblasti malých a středních podniků a dalších oblastí bylo nabídnuto financování zmírňující rizika v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru se soukromými kapitálovými fondy, přičemž finance z Evropské investiční banky spolu s veřejnými prostředky členských států a za podpory mechanismů zajištění rizik Evropského investičního fondu distribuovaných prostřednictvím soukromého kapitálového fondu by umožnily spuštění projektů posilujících soukromé investice až z 80 %; |
| --- | --- |

175.

vyzývá Komisi, aby vytvořila a předložila návrh mechanismu, jehož prostřednictvím by autorům inovací z oblasti malých a středních podniků a dalších oblastí bylo nabídnuto financování zmírňující rizika v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru se soukromými kapitálovými fondy, přičemž finance z Evropské investiční banky spolu s veřejnými prostředky členských států a za podpory mechanismů zajištění rizik Evropského investičního fondu distribuovaných prostřednictvím soukromého kapitálového fondu by umožnily spuštění projektů posilujících soukromé investice až z 80 %;

| 176. | podporuje zřízení finančních institucí, které poskytnou prostředky inovačním projektům v celé Unii, jež jsou zásadní pro udržitelný růst v budoucnosti; |
| --- | --- |

176.

podporuje zřízení finančních institucí, které poskytnou prostředky inovačním projektům v celé Unii, jež jsou zásadní pro udržitelný růst v budoucnosti;

| 177. | naléhavě vyzývá Komisi, aby pracovala na odstranění administrativních překážek a zlepšila podmínky pro inovace, např. prostřednictvím vytvoření jednotného patentu EU;konstatuje, že dobře míněné programy na podporu hospodářské soutěže a utváření udržitelné ekonomiky řádně nefungují, protože malé a střední podniky, univerzity a nadnárodní společnosti jsou odrazovány od účasti na evropských programech; |
| --- | --- |

177.

naléhavě vyzývá Komisi, aby pracovala na odstranění administrativních překážek a zlepšila podmínky pro inovace, např. prostřednictvím vytvoření jednotného patentu EU;konstatuje, že dobře míněné programy na podporu hospodářské soutěže a utváření udržitelné ekonomiky řádně nefungují, protože malé a střední podniky, univerzity a nadnárodní společnosti jsou odrazovány od účasti na evropských programech;

| 178. | konstatuje, že fiskální a měnová politika není náhradou za strukturální reformu, která se musí zaměřit na zásadní slabá místa evropského hospodářství, jimiž je rychle rostoucí zadlužení a deficit, stárnoucí populace, pravděpodobnost prudkého růstu inflace či procesu deflace, vysoce pravděpodobná nová vlna inflace, rizika pro průmysl na základě politiky související se změnou klimatu, zejména v důsledku nejistoty, pokud jde o nové cíle a normy, nízká produktivita a nedostatečná konkurenceschopnost; žádá vyšší účinnost při využívání veřejných prostředků, a to na evropské i vnitrostátní úrovni; domnívá se, že při přijímání koordinovaných politik a cílů by měly být zohledněny rozdíly v době příchodu i intenzitě krize, jakož i rozdílná fiskální a měnová východiska ex-ante jednotlivých členských států; věří, že toto úsilí by mělo vést k rychlejšímu skutečnému sbližování vnitrostátních ekonomik; |
| --- | --- |

178.

konstatuje, že fiskální a měnová politika není náhradou za strukturální reformu, která se musí zaměřit na zásadní slabá místa evropského hospodářství, jimiž je rychle rostoucí zadlužení a deficit, stárnoucí populace, pravděpodobnost prudkého růstu inflace či procesu deflace, vysoce pravděpodobná nová vlna inflace, rizika pro průmysl na základě politiky související se změnou klimatu, zejména v důsledku nejistoty, pokud jde o nové cíle a normy, nízká produktivita a nedostatečná konkurenceschopnost; žádá vyšší účinnost při využívání veřejných prostředků, a to na evropské i vnitrostátní úrovni; domnívá se, že při přijímání koordinovaných politik a cílů by měly být zohledněny rozdíly v době příchodu i intenzitě krize, jakož i rozdílná fiskální a měnová východiska ex-ante jednotlivých členských států; věří, že toto úsilí by mělo vést k rychlejšímu skutečnému sbližování vnitrostátních ekonomik;

| 179. | je toho názoru, že strategie, jež zajistí Evropě vedoucí postavení, se musí zakládat na zdravé fiskální politice, která posílí inovace, vzdělávání a zaměstnatelnost pracovní síly, což představuje jedinou možnost, jak udržitelným způsobem zvýšit produktivitu, zaměstnanost a růst; |
| --- | --- |

179.

je toho názoru, že strategie, jež zajistí Evropě vedoucí postavení, se musí zakládat na zdravé fiskální politice, která posílí inovace, vzdělávání a zaměstnatelnost pracovní síly, což představuje jedinou možnost, jak udržitelným způsobem zvýšit produktivitu, zaměstnanost a růst;

| 180. | zdůrazňuje, že rámcovými podmínkami pro budoucí hospodářský růst Evropy je řešení otázky změny klimatu, nedostatku zdrojů a zastavení procesu ztráty biologické rozmanitosti; poznamenává, že tento růst se proto musí zakládat na oddělení hospodářského růstu od využívání zdrojů a na „zelených“ inovacích a ekologicky udržitelném hospodářském pokroku; |
| --- | --- |

180.

zdůrazňuje, že rámcovými podmínkami pro budoucí hospodářský růst Evropy je řešení otázky změny klimatu, nedostatku zdrojů a zastavení procesu ztráty biologické rozmanitosti; poznamenává, že tento růst se proto musí zakládat na oddělení hospodářského růstu od využívání zdrojů a na „zelených“ inovacích a ekologicky udržitelném hospodářském pokroku;

| 181. | vítá strategii, kterou přijala Evropská rada v roce 2007, jejímž cílem je zvýšit energetickou nezávislost EU a vymezit konkrétní závazky v boji proti změně klimatu; domnívá se, že krize ještě více zdůraznila, že je tato strategie vhodná; domnívá se nicméně, že má-li být tato strategie úspěšná, je kromě regulace vnitřního trhu zapotřebí ambicióznějších opatření ze strany Unie; |
| --- | --- |

181.

vítá strategii, kterou přijala Evropská rada v roce 2007, jejímž cílem je zvýšit energetickou nezávislost EU a vymezit konkrétní závazky v boji proti změně klimatu; domnívá se, že krize ještě více zdůraznila, že je tato strategie vhodná; domnívá se nicméně, že má-li být tato strategie úspěšná, je kromě regulace vnitřního trhu zapotřebí ambicióznějších opatření ze strany Unie;

Zaměstnanost

| 182. | domnívá se, že mezi velké výzvy, kterým Evropská unie čelí, je zachování konkurenceschopnosti, posílení růstu a boj s vysokou nezaměstnaností; |
| --- | --- |

182.

domnívá se, že mezi velké výzvy, kterým Evropská unie čelí, je zachování konkurenceschopnosti, posílení růstu a boj s vysokou nezaměstnaností;

| 183. | znovu opakuje, že jednou z hlavních priorit strategie 2020 musí být vysoce kvalitní zaměstnání a že pro dosažení lepších výsledků v oblasti zaměstnanosti je naprosto zásadní, abychom se více zaměřili na řádné fungování trhů práce a na sociální podmínky; vyzývá proto k přijetí nového programu na podporu důstojné práce, který v celé Evropě zajistí pracujícím jejich práva a zlepší pracovní podmínky; |
| --- | --- |

183.

znovu opakuje, že jednou z hlavních priorit strategie 2020 musí být vysoce kvalitní zaměstnání a že pro dosažení lepších výsledků v oblasti zaměstnanosti je naprosto zásadní, abychom se více zaměřili na řádné fungování trhů práce a na sociální podmínky; vyzývá proto k přijetí nového programu na podporu důstojné práce, který v celé Evropě zajistí pracujícím jejich práva a zlepší pracovní podmínky;

| 184. | je přesvědčen o tom, že tato nová strategie musí klást daleko větší důraz na práci v důstojných podmínkách, včetně boje proti nelegální práci, a zajistit, aby lidé, kteří jsou v současnosti z pracovního trhu vyloučeni, na něj znovu získali přístup; |
| --- | --- |

184.

je přesvědčen o tom, že tato nová strategie musí klást daleko větší důraz na práci v důstojných podmínkách, včetně boje proti nelegální práci, a zajistit, aby lidé, kteří jsou v současnosti z pracovního trhu vyloučeni, na něj znovu získali přístup;

| 185. | domnívá se, že nová strategie by měla podpořit trhy práce, které zlepšují pobídky a pracovní podmínky lidí, za současného zvyšování pobídek pro zaměstnavatele, aby přijímali nové pracovníky a nepropouštěli stávající; |
| --- | --- |

185.

domnívá se, že nová strategie by měla podpořit trhy práce, které zlepšují pobídky a pracovní podmínky lidí, za současného zvyšování pobídek pro zaměstnavatele, aby přijímali nové pracovníky a nepropouštěli stávající;

| 186. | zdůrazňuje, že je důležité věnovat pozornost snižující se konkurenceschopnosti Evropy v celosvětovém měřítku; s ohledem na předpověď dlouhodobého nedostatku pracovních sil je třeba plánovat nad rámec krize a prozkoumat evropské systémy, které umožní mobilitu poznatků a zabrání „odlivu mozků“ z Evropy; |
| --- | --- |

186.

zdůrazňuje, že je důležité věnovat pozornost snižující se konkurenceschopnosti Evropy v celosvětovém měřítku; s ohledem na předpověď dlouhodobého nedostatku pracovních sil je třeba plánovat nad rámec krize a prozkoumat evropské systémy, které umožní mobilitu poznatků a zabrání „odlivu mozků“ z Evropy;

| 187. | domnívá se, že rázná opatření v oblasti zaměstnanosti jsou o to nutnější, že hrozí, že hospodářská obnova v Unii nepovede k vytváření dlouhodobě udržitelných pracovních míst; |
| --- | --- |

187.

domnívá se, že rázná opatření v oblasti zaměstnanosti jsou o to nutnější, že hrozí, že hospodářská obnova v Unii nepovede k vytváření dlouhodobě udržitelných pracovních míst;

| 188. | naléhavě vyzývá Unii, aby svá opatření v oblasti zaměstnanosti spojila s bojem proti chudobě a sociálnímu vyloučení, spolu s efektivně fungujícím vnitřním trhem pro pracující v EU, aby tak krize ještě více neprohloubila nerovnosti; |
| --- | --- |

188.

naléhavě vyzývá Unii, aby svá opatření v oblasti zaměstnanosti spojila s bojem proti chudobě a sociálnímu vyloučení, spolu s efektivně fungujícím vnitřním trhem pro pracující v EU, aby tak krize ještě více neprohloubila nerovnosti;

| 189. | vyzývá členské státy a Komisi, aby do roku 2020 dosáhly 75 % míry zaměstnanosti u mužů i žen tím, že sníží segmentaci trhu práce a zvýší úsilí o soulad práce, pečovatelských povinností a rodinného života; |
| --- | --- |

189.

vyzývá členské státy a Komisi, aby do roku 2020 dosáhly 75 % míry zaměstnanosti u mužů i žen tím, že sníží segmentaci trhu práce a zvýší úsilí o soulad práce, pečovatelských povinností a rodinného života;

| 190. | domnívá se, že podpora vytváření pracovních míst se musí soustředit na mladé, což ovšem vyžaduje pokračovat ve vytváření programů zohledňujících genderové hledisko, aby tak mladí lidé mohli nabýt schopností, jichž je zapotřebí v reálné ekonomice; |
| --- | --- |

190.

domnívá se, že podpora vytváření pracovních míst se musí soustředit na mladé, což ovšem vyžaduje pokračovat ve vytváření programů zohledňujících genderové hledisko, aby tak mladí lidé mohli nabýt schopností, jichž je zapotřebí v reálné ekonomice;

| 191. | zdůrazňuje, že je třeba vytvořit konkurenceschopný pracovní trh přístupný všem, který poskytne zaměstnavatelům větší flexibilitu, a zároveň je nezbytné zajistit podporu v nezaměstnanosti spolu s aktivní podporou pro opětovné začlenění do pracovního procesu při ztrátě zaměstnání; |
| --- | --- |

191.

zdůrazňuje, že je třeba vytvořit konkurenceschopný pracovní trh přístupný všem, který poskytne zaměstnavatelům větší flexibilitu, a zároveň je nezbytné zajistit podporu v nezaměstnanosti spolu s aktivní podporou pro opětovné začlenění do pracovního procesu při ztrátě zaměstnání;

| 192. | je přesvědčen, že i když vzdělávání by mělo zůstat odpovědností členských států, je zapotřebí investic EU do všech aspektů vzdělávacího systému, do kvality vzdělávání a do rozšiřování přístupu k vyššímu vzdělávání a uznávání kvalifikací v celé EU; navrhuje, aby byl zaveden trvalý a komplexní evropský systém celoživotního vzdělávání, který by usnadnil přístup k programům Unie jako je Erasmus a Leonardo, jež umožňují mobilitu za účelem vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

192.

je přesvědčen, že i když vzdělávání by mělo zůstat odpovědností členských států, je zapotřebí investic EU do všech aspektů vzdělávacího systému, do kvality vzdělávání a do rozšiřování přístupu k vyššímu vzdělávání a uznávání kvalifikací v celé EU; navrhuje, aby byl zaveden trvalý a komplexní evropský systém celoživotního vzdělávání, který by usnadnil přístup k programům Unie jako je Erasmus a Leonardo, jež umožňují mobilitu za účelem vzdělávání a odborné přípravy;

| 193. | připomíná, že zaměstnanost je jedním z klíčových faktorů ekonomiky, neboť posiluje kupní sílu; domnívá se, že EU musí usilovat o splnění cíle plné zaměstnanosti a kvalitních pracovních míst a že udržitelné fungování vnitřního trhu je podmíněno trhem práce, který poskytuje slušné pracovní podmínky a je nakloněn inovacím; |
| --- | --- |

193.

připomíná, že zaměstnanost je jedním z klíčových faktorů ekonomiky, neboť posiluje kupní sílu; domnívá se, že EU musí usilovat o splnění cíle plné zaměstnanosti a kvalitních pracovních míst a že udržitelné fungování vnitřního trhu je podmíněno trhem práce, který poskytuje slušné pracovní podmínky a je nakloněn inovacím;

| 194. | naléhavě vyzývá členské státy, aby se prostřednictvím politických opatření zaměřených na trh práce zabývaly cyklickými a dlouhodobými aspekty nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

194.

naléhavě vyzývá členské státy, aby se prostřednictvím politických opatření zaměřených na trh práce zabývaly cyklickými a dlouhodobými aspekty nezaměstnanosti;

| 195. | domnívá se, že Evropa potřebuje spolehlivý růst, aby mohla zajistit svůj sociální systém, jenž přispívá ke konkurenceschopnosti evropského sociálně tržního hospodářství; |
| --- | --- |

195.

domnívá se, že Evropa potřebuje spolehlivý růst, aby mohla zajistit svůj sociální systém, jenž přispívá ke konkurenceschopnosti evropského sociálně tržního hospodářství;

| 196. | bere na vědomí význam, jenž má usnadňování mobility, které zároveň umožňuje podnikům nalézt jimi požadované kvalifikace a lepší fungování vnitřního trhu, a to i během krize; konstatuje, že mobilita pracovní síly musí být spjata se zlepšením pracovních podmínek; |
| --- | --- |

196.

bere na vědomí význam, jenž má usnadňování mobility, které zároveň umožňuje podnikům nalézt jimi požadované kvalifikace a lepší fungování vnitřního trhu, a to i během krize; konstatuje, že mobilita pracovní síly musí být spjata se zlepšením pracovních podmínek;

Vytváření nových pracovních míst prostřednictvím podpory malých a středních podniků

| 197. | konstatuje, že malé a střední podniky hrají významnou úlohu ve všech ekonomikách a jsou klíčovými činiteli pro vytváření pracovních míst a příjmů i hybnou silou inovací a růstu; věří, že malé a střední podniky jsou klíčové pro budoucí vývoj, růst a blahobyt v EU a že konkurenceschopnost EU v celosvětovém měřítku lze posílit tím, že se MSP přizná prioritní význam; |
| --- | --- |

197.

konstatuje, že malé a střední podniky hrají významnou úlohu ve všech ekonomikách a jsou klíčovými činiteli pro vytváření pracovních míst a příjmů i hybnou silou inovací a růstu; věří, že malé a střední podniky jsou klíčové pro budoucí vývoj, růst a blahobyt v EU a že konkurenceschopnost EU v celosvětovém měřítku lze posílit tím, že se MSP přizná prioritní význam;

| 198. | domnívá se, že nastal čas, kdy je třeba se zaměřit na budoucnost a poučit se z minulosti a postupně provést strukturální změny, které zvýší konkurenceschopnost našich malých a středních podniků a připraví je na dodatečné zatížení v důsledku globalizovaného prostředí a schopnosti našich konkurentů vstupovat na stále inovativnější trhy, čímž dojde k potenciálnímu zajištění práce pro mnoho zranitelnějších příslušníků pracovní síly a jejich rodin; |
| --- | --- |

198.

domnívá se, že nastal čas, kdy je třeba se zaměřit na budoucnost a poučit se z minulosti a postupně provést strukturální změny, které zvýší konkurenceschopnost našich malých a středních podniků a připraví je na dodatečné zatížení v důsledku globalizovaného prostředí a schopnosti našich konkurentů vstupovat na stále inovativnější trhy, čímž dojde k potenciálnímu zajištění práce pro mnoho zranitelnějších příslušníků pracovní síly a jejich rodin;

| 199. | uznává, že je třeba revidovat stávající definici MSP v EU a že kritérium upravující počet zaměstnanců je nutné snížit, a umožnit tak vhodnější politiky cílené na MSP; |
| --- | --- |

199.

uznává, že je třeba revidovat stávající definici MSP v EU a že kritérium upravující počet zaměstnanců je nutné snížit, a umožnit tak vhodnější politiky cílené na MSP;

| 200. | bere na vědomí, že k motivaci odvětví malých a středních podniků k inovacím nebude stačit pouze obecné zlepšení přístupu ke kapitálu, nýbrž že je třeba usilovat i o diverzifikaci zdrojů financování; |
| --- | --- |

200.

bere na vědomí, že k motivaci odvětví malých a středních podniků k inovacím nebude stačit pouze obecné zlepšení přístupu ke kapitálu, nýbrž že je třeba usilovat i o diverzifikaci zdrojů financování;

| 201. | je toho názoru, že v souvislosti s hospodářským zotavením je třeba věnovat zvláštní pozornost úloze MSP, pokud jde o produktivitu a vytváření nových aktiv, a že je proto třeba uplatňovat mechanismy, které zabrání tomu, aby MSP odcházely z trhu, a zvyšovala se tak nezaměstananost a prodlužovalo období hospodářské zranitelnosti; domnívá se, že je dále třeba zaručit účinné rozdělování prostředků z Evropského sociálního fondu; |
| --- | --- |

201.

je toho názoru, že v souvislosti s hospodářským zotavením je třeba věnovat zvláštní pozornost úloze MSP, pokud jde o produktivitu a vytváření nových aktiv, a že je proto třeba uplatňovat mechanismy, které zabrání tomu, aby MSP odcházely z trhu, a zvyšovala se tak nezaměstananost a prodlužovalo období hospodářské zranitelnosti; domnívá se, že je dále třeba zaručit účinné rozdělování prostředků z Evropského sociálního fondu;

| 202. | domnívá se, že MSP by měly být považovány za hnací sílu pro investice menšího rozsahu z fondů soudržnosti; věří, že přidělování prostředků univerzitám a podpora partnerství s MSP jsou v tomto ohledu klíčové; |
| --- | --- |

202.

domnívá se, že MSP by měly být považovány za hnací sílu pro investice menšího rozsahu z fondů soudržnosti; věří, že přidělování prostředků univerzitám a podpora partnerství s MSP jsou v tomto ohledu klíčové;

| 203. | konstatuje, že vnitřní trh EU napomáhá vytváření příznivého podnikatelského prostředí v celé Unii, z čehož mají zároveň prospěch spotřebitelé; je si však vědom toho, že MSP v rámci fungování na vnitřním trhu čelí mnoha výzvám a často jsou činné v nedostatečně efektivním rozsahu, a že zejména na mikroúrovni je nutné MSP podpořit, aby mohly operovat na celém vnitřním trhu, a že je nutné, aby jejich přístup k informacím o možnostech dosáhl úrovně, na které je možné zřizovat transevropské platformy, a že pouze tehdy budou MSP moci využívat obchodních příležitostí, nacházet partnery a v neposlední řadě získat přístup na trhy Unie; |
| --- | --- |

203.

konstatuje, že vnitřní trh EU napomáhá vytváření příznivého podnikatelského prostředí v celé Unii, z čehož mají zároveň prospěch spotřebitelé; je si však vědom toho, že MSP v rámci fungování na vnitřním trhu čelí mnoha výzvám a často jsou činné v nedostatečně efektivním rozsahu, a že zejména na mikroúrovni je nutné MSP podpořit, aby mohly operovat na celém vnitřním trhu, a že je nutné, aby jejich přístup k informacím o možnostech dosáhl úrovně, na které je možné zřizovat transevropské platformy, a že pouze tehdy budou MSP moci využívat obchodních příležitostí, nacházet partnery a v neposlední řadě získat přístup na trhy Unie;

| 204. | domnívá se, že udržet občany aktivní a produktivní i po jejich odchodu do důchodu je mimo jiné v hospodářském zájmu Evropy a že ztráta jejich zkušeností se dá zmírnit aktivním zapojením seniorů prostřednictvím méně formálních struktur a sítí založených na jejich občanské angažovanosti, jakož i vytvořením vazeb mezi seniory, hospodářskými činiteli a akademickým prostředím; je přesvědčen, že právě MSP budou pravděpodobně nejvíce využívat výhody takové sítě neformálních struktur, v jejímž rámci lze vést konzultace, a to vzhledem k tomu, že většina MSP si nemůže dovolit využívat služeb soukromých poradenských společností aktivních v hospodářské sféře; klade důraz na to, že vědomosti získané seniory je třeba šířit ve prospěch všech, a to vytvořením sítě na úrovni Evropské unie; |
| --- | --- |

204.

domnívá se, že udržet občany aktivní a produktivní i po jejich odchodu do důchodu je mimo jiné v hospodářském zájmu Evropy a že ztráta jejich zkušeností se dá zmírnit aktivním zapojením seniorů prostřednictvím méně formálních struktur a sítí založených na jejich občanské angažovanosti, jakož i vytvořením vazeb mezi seniory, hospodářskými činiteli a akademickým prostředím; je přesvědčen, že právě MSP budou pravděpodobně nejvíce využívat výhody takové sítě neformálních struktur, v jejímž rámci lze vést konzultace, a to vzhledem k tomu, že většina MSP si nemůže dovolit využívat služeb soukromých poradenských společností aktivních v hospodářské sféře; klade důraz na to, že vědomosti získané seniory je třeba šířit ve prospěch všech, a to vytvořením sítě na úrovni Evropské unie;

| 205. | vybízí Evropskou unii, aby podporovala své MSP, které jsou iniciátorem vytváření pracovních míst, a to usnadněním jejich přístupu k úvěrům, zejména prostřednictvím podpory poskytované systémům ručení a vytváření nových standardních produktů umožňujících kombinovat půjčky a vlastní kapitál těchto podniků; vyzývá Unii, aby vytvořila záruční fond EU pro malé a střední podniky; taktéž vyzývá ke zhodnocení stávajících systémů financování, především programu pro konkurenceschopnost a inovaci, cílenému úsilí zpřístupnit úvěry, které zajišťuje EU, podnikům ve všech členských státech a k rozvinutí služeb pro MSP i systému sociálního dialogu; |
| --- | --- |

205.

vybízí Evropskou unii, aby podporovala své MSP, které jsou iniciátorem vytváření pracovních míst, a to usnadněním jejich přístupu k úvěrům, zejména prostřednictvím podpory poskytované systémům ručení a vytváření nových standardních produktů umožňujících kombinovat půjčky a vlastní kapitál těchto podniků; vyzývá Unii, aby vytvořila záruční fond EU pro malé a střední podniky; taktéž vyzývá ke zhodnocení stávajících systémů financování, především programu pro konkurenceschopnost a inovaci, cílenému úsilí zpřístupnit úvěry, které zajišťuje EU, podnikům ve všech členských státech a k rozvinutí služeb pro MSP i systému sociálního dialogu;

| 206. | vyzývá Unii, aby usilovala o vyrovnanější složení financování MSP; poznamenává, že je třeba zvýšit podíl kapitálových trhů na financování MSP; je toho názoru, že je nutné zvýšit a podnítit sdílení financování MSP prostřednictvím kapitálových trhů, rizikového kapitálu, investorů z řad „business angels“ a partnerství veřejného a soukromého sektoru; vyzývá Komisi a členské státy, aby významně snížily administrativní zátěž MSP v postupech zadávání veřejných zakázek a omezily byrokracii, což je pro prosperitu MSP zásadní; |
| --- | --- |

206.

vyzývá Unii, aby usilovala o vyrovnanější složení financování MSP; poznamenává, že je třeba zvýšit podíl kapitálových trhů na financování MSP; je toho názoru, že je nutné zvýšit a podnítit sdílení financování MSP prostřednictvím kapitálových trhů, rizikového kapitálu, investorů z řad „business angels“ a partnerství veřejného a soukromého sektoru; vyzývá Komisi a členské státy, aby významně snížily administrativní zátěž MSP v postupech zadávání veřejných zakázek a omezily byrokracii, což je pro prosperitu MSP zásadní;

| 207. | podporuje vytváření specializovaných burzovních trhů zaměřených pouze na MSP, s minimálními překážkami pro vstup, s cílem usnadnit vytváření kapitálu; je toho názoru, že MSP by se měly více zaměřit na kapitál – z tohoto důvodu navrhuje, aby byly odstraněny negativní daňové pobídky pro obě strany trhu, investory i trh samotný; |
| --- | --- |

207.

podporuje vytváření specializovaných burzovních trhů zaměřených pouze na MSP, s minimálními překážkami pro vstup, s cílem usnadnit vytváření kapitálu; je toho názoru, že MSP by se měly více zaměřit na kapitál – z tohoto důvodu navrhuje, aby byly odstraněny negativní daňové pobídky pro obě strany trhu, investory i trh samotný;

| 208. | vyzývá členské státy EU, aby uvážily úsilí o koordinaci zdanění malých a středních podniků; věří, že pro poskytování přeshraničního financování a podnikatelských příležitostí pro MSP má zásadní význam dokončení vnitřního trhu, které zároveň napomůže hospodářskému zotavení EU; |
| --- | --- |

208.

vyzývá členské státy EU, aby uvážily úsilí o koordinaci zdanění malých a středních podniků; věří, že pro poskytování přeshraničního financování a podnikatelských příležitostí pro MSP má zásadní význam dokončení vnitřního trhu, které zároveň napomůže hospodářskému zotavení EU;

| 209. | klade důraz na to, že je velmi žádoucí, aby byla vytvořena přirozená vazba mezi průmyslem a inovacemi a zároveň i se systémem vzdělávání; inovátoři, MSP nevyjímaje, se musí dostat do vedoucí pozice v oblasti investic na evropské a vnitrostátní úrovni; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že zakládání inovativních MSP je samo o sobě vysoce rizikové z hlediska hrozby bankrotu, je třeba důkladně přehodnotit jejich financování a činnosti, které z něho vyplývají; dále zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že nově založené inovativní podniky jsou v nejobtížnější situaci při získávání finančních prostředků od bank, je nutné vypracovat systémy úvěrových záruk, a to zejména pro tyto podniky; |
| --- | --- |

209.

klade důraz na to, že je velmi žádoucí, aby byla vytvořena přirozená vazba mezi průmyslem a inovacemi a zároveň i se systémem vzdělávání; inovátoři, MSP nevyjímaje, se musí dostat do vedoucí pozice v oblasti investic na evropské a vnitrostátní úrovni; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že zakládání inovativních MSP je samo o sobě vysoce rizikové z hlediska hrozby bankrotu, je třeba důkladně přehodnotit jejich financování a činnosti, které z něho vyplývají; dále zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že nově založené inovativní podniky jsou v nejobtížnější situaci při získávání finančních prostředků od bank, je nutné vypracovat systémy úvěrových záruk, a to zejména pro tyto podniky;

| 210. | navrhuje, aby Komise zavedla projekt nazvaný „Jeden MSP – jedno pracovní místo“ (One SME – One Job) tím, že vytvoří nový finanční nástroj na úrovni EU, který podpoří aktivity MSP v rámci Unie; domnívá se, že je třeba dosáhnout vyrovnanějšího složení financování MSP; |
| --- | --- |

210.

navrhuje, aby Komise zavedla projekt nazvaný „Jeden MSP – jedno pracovní místo“ (One SME – One Job) tím, že vytvoří nový finanční nástroj na úrovni EU, který podpoří aktivity MSP v rámci Unie; domnívá se, že je třeba dosáhnout vyrovnanějšího složení financování MSP;

| 211. | vyzývá k reformě dokumentu „Small Business Act“, včetně závazných ustanovení, jež jsou všechny členské státy povinny uplatňovat, a k vytvoření nového „Social Small Business Act“, který by představoval nezbytné posílení evropského sociálně tržního hospodářství v období po krizi; |
| --- | --- |

211.

vyzývá k reformě dokumentu „Small Business Act“, včetně závazných ustanovení, jež jsou všechny členské státy povinny uplatňovat, a k vytvoření nového „Social Small Business Act“, který by představoval nezbytné posílení evropského sociálně tržního hospodářství v období po krizi;

| 212. | doporučuje vytvoření centrálního kontaktního místa; kontaktních míst je zapotřebí s ohledem na veškeré administrativní záležitosti MSP; domnívá se, že snížení administrativní zátěže MSP má velký význam, jakož i zavedení sociální složky do příslušných právních předpisů EU pro MSP; je přesvědčen, že Evropa by se měla stát oblastí světa, která bude k MSP nejvstřícnější; |
| --- | --- |

212.

doporučuje vytvoření centrálního kontaktního místa; kontaktních míst je zapotřebí s ohledem na veškeré administrativní záležitosti MSP; domnívá se, že snížení administrativní zátěže MSP má velký význam, jakož i zavedení sociální složky do příslušných právních předpisů EU pro MSP; je přesvědčen, že Evropa by se měla stát oblastí světa, která bude k MSP nejvstřícnější;

Rozvoj

| 213. | konstatuje, že ačkoli se zdá, že některé z transformujících se ekonomik a rozvojových zemí unikly nejzávažnějším dopadům krize, 40 % rozvojových zemí je nicméně dopady finanční krize velmi zasaženo a odhaduje se, že 90 milionů lidí bude v jejím důsledku postiženo chudobou; |
| --- | --- |

213.

konstatuje, že ačkoli se zdá, že některé z transformujících se ekonomik a rozvojových zemí unikly nejzávažnějším dopadům krize, 40 % rozvojových zemí je nicméně dopady finanční krize velmi zasaženo a odhaduje se, že 90 milionů lidí bude v jejím důsledku postiženo chudobou;

| 214. | vyzývá k opakovanému potvrzení závazku, že 0,7 % HND členských států bude poskytnuto na rozvojovou pomoc, a k využívání dodatečných inovativních zdrojů financování, aby se tak zacelila mezera ve financování způsobená poklesem ekonomik rozvojového světa; |
| --- | --- |

214.

vyzývá k opakovanému potvrzení závazku, že 0,7 % HND členských států bude poskytnuto na rozvojovou pomoc, a k využívání dodatečných inovativních zdrojů financování, aby se tak zacelila mezera ve financování způsobená poklesem ekonomik rozvojového světa;

| 215. | žádá evropské podniky, zejména nadnárodní společnosti, aby zajistily sociální odpovědnost svých subdodavatelských společností ve výrobním řetězci; |
| --- | --- |

215.

žádá evropské podniky, zejména nadnárodní společnosti, aby zajistily sociální odpovědnost svých subdodavatelských společností ve výrobním řetězci;

Řízení na celosvětové úrovni

| 216. | uznává slabé stránky a problémy způsobené nedostatkem právně závazných pravomocí a vyčleněností globálních finančních a ekonomických institucí; v důsledku vítá reformní iniciativy na posílení účinnosti, globálního rozsahu a odpovědnosti MMF a dalších orgánů OSN tak, aby byly zmocněny sloužit jako platforma přesahující koordinační iniciativy ekonomického a finančního sektoru, a v případě potřeby přesahující i dané pravomoci s cílem stanovit právně závazná pravidla ve formě mezinárodních úmluv; |
| --- | --- |

216.

uznává slabé stránky a problémy způsobené nedostatkem právně závazných pravomocí a vyčleněností globálních finančních a ekonomických institucí; v důsledku vítá reformní iniciativy na posílení účinnosti, globálního rozsahu a odpovědnosti MMF a dalších orgánů OSN tak, aby byly zmocněny sloužit jako platforma přesahující koordinační iniciativy ekonomického a finančního sektoru, a v případě potřeby přesahující i dané pravomoci s cílem stanovit právně závazná pravidla ve formě mezinárodních úmluv;

| 217. | je toho názoru, že globální výzvy pro EU zahrnují kombinaci její ekonomické síly s vhodným jednáním v rámci světového fóra tak, že bude vystupovat jednomyslně; věří, že jedním z klíčových projektů zahraniční politiky EU je usilovat o reformu OSN a souvisejících institucí, aby se z nich staly globální činitelé se skutečným politickým vlivem v otázkách mezinárodního zájmu, jako je změna klimatu, finanční dohled a regulace, snížení chudoby a rozvojové cíle tisíciletí; |
| --- | --- |

217.

je toho názoru, že globální výzvy pro EU zahrnují kombinaci její ekonomické síly s vhodným jednáním v rámci světového fóra tak, že bude vystupovat jednomyslně; věří, že jedním z klíčových projektů zahraniční politiky EU je usilovat o reformu OSN a souvisejících institucí, aby se z nich staly globální činitelé se skutečným politickým vlivem v otázkách mezinárodního zájmu, jako je změna klimatu, finanční dohled a regulace, snížení chudoby a rozvojové cíle tisíciletí;

| 218. | vyzývá Evropskou radu, aby svolala summit skupiny G20, který by se věnoval výhradně nezbytné reformě globální správy; |
| --- | --- |

218.

vyzývá Evropskou radu, aby svolala summit skupiny G20, který by se věnoval výhradně nezbytné reformě globální správy;

| 219. | rozhodně odsuzuje roli daňových rájů, které podněcují k daňovým únikům, podvodům a odlivu kapitálu, aby z nich měly zisk; naléhavě proto žádá členské státy, aby boj proti daňovým rájům, daňovým podvodům a nezákonnému odlivu kapitálu učinily svou prioritou; vyzývá Evropskou unii, aby zvýšila své úsilí a přijala konkrétní a okamžitá opatření, např. sankce, proti daňovým rájům, daňovým únikům a nezákonnému odlivu kapitálu; žádá Radu, aby v rámci Organizace spojených národů a dalších mezinárodních institucí, v nichž Evropská unie a její členské státy zasedají, znovu předložila plán na uzavření daňových rájů; |
| --- | --- |

219.

rozhodně odsuzuje roli daňových rájů, které podněcují k daňovým únikům, podvodům a odlivu kapitálu, aby z nich měly zisk; naléhavě proto žádá členské státy, aby boj proti daňovým rájům, daňovým podvodům a nezákonnému odlivu kapitálu učinily svou prioritou; vyzývá Evropskou unii, aby zvýšila své úsilí a přijala konkrétní a okamžitá opatření, např. sankce, proti daňovým rájům, daňovým únikům a nezákonnému odlivu kapitálu; žádá Radu, aby v rámci Organizace spojených národů a dalších mezinárodních institucí, v nichž Evropská unie a její členské státy zasedají, znovu předložila plán na uzavření daňových rájů;

| 220. | doporučuje, aby současně se zlepšováním řízení a fungování Basilejského výboru pro bankovní dohled bylo vyvíjeno úsilí posílit opatření mezinárodní správy pro jiné tržní segmenty; navrhuje, aby pravidla BCBS vstoupila v platnost v podobě mezinárodních smluv; |
| --- | --- |

220.

doporučuje, aby současně se zlepšováním řízení a fungování Basilejského výboru pro bankovní dohled bylo vyvíjeno úsilí posílit opatření mezinárodní správy pro jiné tržní segmenty; navrhuje, aby pravidla BCBS vstoupila v platnost v podobě mezinárodních smluv;

| 221. | bere na vědomí pokroky, jichž dosáhly OECD a G20 v oblasti daňové správy, současně se však vyslovuje pro bezodkladné intenzivní úsilí za účelem posílit právní a ekonomické důsledky černé listiny OECD, na níž figurují nespolupracující jurisdikce; požaduje, aby byly urychleně učiněny konkrétní kroky za účelem posílení automatické a vícestranné výměny informací jakožto celosvětového standardu, což by posílilo fiskální transparentnost a podpořilo boj proti daňovým podvodům a únikům; |
| --- | --- |

221.

bere na vědomí pokroky, jichž dosáhly OECD a G20 v oblasti daňové správy, současně se však vyslovuje pro bezodkladné intenzivní úsilí za účelem posílit právní a ekonomické důsledky černé listiny OECD, na níž figurují nespolupracující jurisdikce; požaduje, aby byly urychleně učiněny konkrétní kroky za účelem posílení automatické a vícestranné výměny informací jakožto celosvětového standardu, což by posílilo fiskální transparentnost a podpořilo boj proti daňovým podvodům a únikům;

| 222. | navrhuje, aby se Evropská unie po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost stala přímým signatářem úmluv MOP a aby podepsala všechny úmluvy, jež MOP dosud přijala; |
| --- | --- |

222.

navrhuje, aby se Evropská unie po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost stala přímým signatářem úmluv MOP a aby podepsala všechny úmluvy, jež MOP dosud přijala;

Závěr

| 223. | dochází k závěru, že je třeba být „evropštější“; považuje za nezbytně nutné politické a intelektuální vedení cílené na oživení evropského projektu; je toho názoru, že Komise musí plně využít svého práva podnětu v oblastech sdílených pravomocí, zejména v energetické politice, a připravit tak EU na budoucí výzvy; věří, že musí být dokončen projekt vnitřního trhu, který zohlední ekologická i sociální hlediska, a posílí tak Unii; naléhavě žádá o posílení mechanismů ekonomické správy v rámci Unie, zejména z hlediska větší odpovědnosti, řízení výjimečných situací a koordinace hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti; potvrzuje, že reformní program ve finanční oblasti a v oblasti dohledu se musí rychle rozvíjet a zabývat se nejen nedostatky zjištěnými v průběhu krize, ale také potřebou vytvořit finanční systém, který podporuje reálnou ekonomiku, je přínosný z hlediska finanční stability a napomáhá hospodářskému růstu, dlouhodobým investicím, vytváření pracovních míst, sociální soudržnosti a boji proti chudobě; domnívá se, že je třeba spravedlivým způsobem přepracovat daňové systémy způsobem, který je odrazující pro vytváření nadměrného pákového efektu a podporuje sociální spravedlnost, podnikatelského ducha a inovace; vyzývá k revitalizaci udržitelného sociálně tržního hospodářství a hodnot, na kterých je založeno; |
| --- | --- |

223.

dochází k závěru, že je třeba být „evropštější“; považuje za nezbytně nutné politické a intelektuální vedení cílené na oživení evropského projektu; je toho názoru, že Komise musí plně využít svého práva podnětu v oblastech sdílených pravomocí, zejména v energetické politice, a připravit tak EU na budoucí výzvy; věří, že musí být dokončen projekt vnitřního trhu, který zohlední ekologická i sociální hlediska, a posílí tak Unii; naléhavě žádá o posílení mechanismů ekonomické správy v rámci Unie, zejména z hlediska větší odpovědnosti, řízení výjimečných situací a koordinace hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti; potvrzuje, že reformní program ve finanční oblasti a v oblasti dohledu se musí rychle rozvíjet a zabývat se nejen nedostatky zjištěnými v průběhu krize, ale také potřebou vytvořit finanční systém, který podporuje reálnou ekonomiku, je přínosný z hlediska finanční stability a napomáhá hospodářskému růstu, dlouhodobým investicím, vytváření pracovních míst, sociální soudržnosti a boji proti chudobě; domnívá se, že je třeba spravedlivým způsobem přepracovat daňové systémy způsobem, který je odrazující pro vytváření nadměrného pákového efektu a podporuje sociální spravedlnost, podnikatelského ducha a inovace; vyzývá k revitalizaci udržitelného sociálně tržního hospodářství a hodnot, na kterých je založeno;

| 224. | potvrzuje svůj závazek v rámci zvláštního výboru pro finanční, hospodářskou a sociální krizi plnit cíle dané jeho mandátem v úzké spolupráci s národními parlamenty států EU a s cílem přijmout společná doporučení; |
| --- | --- |

224.

potvrzuje svůj závazek v rámci zvláštního výboru pro finanční, hospodářskou a sociální krizi plnit cíle dané jeho mandátem v úzké spolupráci s národními parlamenty států EU a s cílem přijmout společná doporučení;

*

* *

| 225. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, předsedovi Evropské rady, předsedovi euroskupiny, Evropské centrální bance, Hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, vládám a parlamentům členských států a sociálním partnerům. |
| --- | --- |

225.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, předsedovi Evropské rady, předsedovi euroskupiny, Evropské centrální bance, Hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, vládám a parlamentům členských států a sociálním partnerům.

---

(1)  Úř. věst. C 230 E, 26.8.2010, s. 11.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/41

---

Středa, 20. října 2010Zlepšení rámce správy ekonomických záležitostí a stability v Unii, zejména v eurozóně

P7_TA(2010)0377

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 obsahující doporučení Komisi ke zlepšení rámce správy ekonomických záležitostí a stability v Unii, zejména v eurozóně (2010/2099(INI))

2012/C 70 E/04

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 3 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 3 Smlouvy o Evropské unii,

| — | s ohledem na články 121, 126, 136, 138 a 352 Smlouvy o fungování Evropské unie a na Protokol (č. 12) o postupu při nadměrném schodku a Protokol (č. 14) o Euroskupině, připojené ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 121, 126, 136, 138 a 352 Smlouvy o fungování Evropské unie a na Protokol (č. 12) o postupu při nadměrném schodku a Protokol (č. 14) o Euroskupině, připojené ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. května 2010 o posílení koordinace hospodářské politiky (KOM(2010)0250) a ze dne 30. června 2010 o lepší koordinaci hospodářské politiky pro stabilitu, růst a nová pracovní místa – nástroje pro silnější správu ekonomických záležitostí EU (KOM(2010)0367), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. května 2010 o posílení koordinace hospodářské politiky (KOM(2010)0250) a ze dne 30. června 2010 o lepší koordinaci hospodářské politiky pro stabilitu, růst a nová pracovní místa – nástroje pro silnější správu ekonomických záležitostí EU (KOM(2010)0367),

| — | s ohledem na doporučení Komise ze dne 27. dubna 2010 na doporučení Rady o hlavních směrech hospodářské politiky členských států a Unie: Část I integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020 (SEK(2010)0488), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Komise ze dne 27. dubna 2010 na doporučení Rady o hlavních směrech hospodářské politiky členských států a Unie: Část I integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020 (SEK(2010)0488),

| — | s ohledem na návrh Komise na rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států předložený dne 27. dubna 2010, Část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020 (KOM(2010)0193) a svůj postoj ze dne 8. září 2010 (1) k tomuto tématu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise na rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států předložený dne 27. dubna 2010, Část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020 (KOM(2010)0193) a svůj postoj ze dne 8. září 2010 (1) k tomuto tématu,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (2),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (3),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (4),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (5),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (6),

| — | s ohledem na závěry ze zasedání Rady ze dne 7. září 2010, v nichž schválila přísnější kontrolu hospodářských a rozpočtových politik (evropský semestr), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry ze zasedání Rady ze dne 7. září 2010, v nichž schválila přísnější kontrolu hospodářských a rozpočtových politik (evropský semestr),

| — | s ohledem na závěry zasedání Evropské rady konaného dne 17. června 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady konaného dne 17. června 2010,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady konaného ve dnech 9. a 10. května 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady konaného ve dnech 9. a 10. května 2010,

| — | s ohledem na prohlášení představitelů států či vlád eurozóny ze dne 7. května 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení představitelů států či vlád eurozóny ze dne 7. května 2010,

| — | s ohledem na prohlášení představitelů států a vlád eurozóny ze dne 25. března 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení představitelů států a vlád eurozóny ze dne 25. března 2010,

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dnů 25. a 26. března 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dnů 25. a 26. března 2010,

| — | s ohledem na prohlášení ze dne 11. dubna 2010 o podpoře ve prospěch Řecka, kterou poskytnou členské státy eurozóny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení ze dne 11. dubna 2010 o podpoře ve prospěch Řecka, kterou poskytnou členské státy eurozóny,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady konaného dne 16. března 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady konaného dne 16. března 2010,

| — | s ohledem na závěry Euroskupiny ze dne 15. března 2010 o dohledu nad nerovnováhou v oblasti konkurenceschopnosti a makroekonomickou nerovnováhou uvnitř eurozóny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Euroskupiny ze dne 15. března 2010 o dohledu nad nerovnováhou v oblasti konkurenceschopnosti a makroekonomickou nerovnováhou uvnitř eurozóny,

| — | s ohledem na mandát Euroskupiny ze dne 15. března 2010 pro „výstupní strategie“ a krátkodobé politické priority ve strategii Evropa 2020: důsledky pro eurozónu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na mandát Euroskupiny ze dne 15. března 2010 pro „výstupní strategie“ a krátkodobé politické priority ve strategii Evropa 2020: důsledky pro eurozónu,

| — | s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 22. a 23. března 2005, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 22. a 23. března 2005,

| — | s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 23. a 24. března 2000, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 23. a 24. března 2000,

| — | s ohledem na usnesení Evropské rady ze dne 13. prosince 1997 o koordinaci hospodářské politiky ve třetí etapě HMU a o článcích 109 a 109b Smlouvy o ES, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropské rady ze dne 13. prosince 1997 o koordinaci hospodářské politiky ve třetí etapě HMU a o článcích 109 a 109b Smlouvy o ES,

| — | s ohledem na usnesení Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu (7),

| — | s ohledem na usnesení Evropské rady ze dne 16. června 1997 o růstu a zaměstnanosti (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropské rady ze dne 16. června 1997 o růstu a zaměstnanosti (8),

| — | s ohledem na sdělení Evropské centrální banky ze dne 10. června 2010 o posilování správy ekonomických záležitostí v eurozóně, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské centrální banky ze dne 10. června 2010 o posilování správy ekonomických záležitostí v eurozóně,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. června 2010 o kvalitě statistických údajů v Unii a posílených kontrolních pravomocích Komise (úřadu Eurostat) (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. června 2010 o kvalitě statistických údajů v Unii a posílených kontrolních pravomocích Komise (úřadu Eurostat) (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. června 2010 o správě ekonomických záležitostí (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. června 2010 o správě ekonomických záležitostí (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. března 2010 o zprávě o výročním prohlášení o eurozóně a veřejných financích v roce 2009 (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. března 2010 o zprávě o výročním prohlášení o eurozóně a veřejných financích v roce 2009 (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2010 o EU 2020 (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2010 o EU 2020 (12),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. listopadu 2008 o deseti letech HMU: prvních deset let Hospodářské a měnové unie a budoucí problémy (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. listopadu 2008 o deseti letech HMU: prvních deset let Hospodářské a měnové unie a budoucí problémy (13),

| — | s ohledem na články 42 a 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 42 a 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0282/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0282/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že nejnovější ekonomický vývoj jasně ukázal, že koordinace hospodářské politiky v Unii a zejména v eurozóně nefunguje dostatečně a navzdory povinnostem členských států plynoucím ze Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“) nepovažují členské státy své hospodářské politiky za věc společného zájmu a nekoordinují je v rámci Rady v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy a s ohledem na klíčovou úlohu Komise v rámci postupu dohledu, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že nejnovější ekonomický vývoj jasně ukázal, že koordinace hospodářské politiky v Unii a zejména v eurozóně nefunguje dostatečně a navzdory povinnostem členských států plynoucím ze Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“) nepovažují členské státy své hospodářské politiky za věc společného zájmu a nekoordinují je v rámci Rady v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy a s ohledem na klíčovou úlohu Komise v rámci postupu dohledu,

| B. | vzhledem k tomu, že ani stávající rámec pro správu ekonomických záležitostí a dohled, ani regulační rámec finančních služeb nezajišťují dostatečnou míru stability a růstu, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že ani stávající rámec pro správu ekonomických záležitostí a dohled, ani regulační rámec finančních služeb nezajišťují dostatečnou míru stability a růstu,

| C. | vzhledem k tomu, že je velmi důležité neomezovat se pouze na dočasná opatření, jejichž cílem je stabilizace eurozóny, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že je velmi důležité neomezovat se pouze na dočasná opatření, jejichž cílem je stabilizace eurozóny,

| D. | vzhledem k tomu, že je třeba posílit hospodářskou koordinaci a dohled na úrovni Unie, byť je zároveň třeba respektovat zásadu subsidiarity, brát v potaz zvláštní požadavky eurozóny a poučit se z nedávné hospodářské krize, aniž by se tím narušila integrita Evropské unie a s ohledem na nutnost zajistit rovné zacházení se všemi členskými státy, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že je třeba posílit hospodářskou koordinaci a dohled na úrovni Unie, byť je zároveň třeba respektovat zásadu subsidiarity, brát v potaz zvláštní požadavky eurozóny a poučit se z nedávné hospodářské krize, aniž by se tím narušila integrita Evropské unie a s ohledem na nutnost zajistit rovné zacházení se všemi členskými státy,

| E. | vzhledem k tomu, že je třeba lépe koordinovat hospodářství v celé Unii, protože hospodářská stabilita Unie může záviset na hospodářské situaci jednoho z členů, hospodářství všech členských států jsou v rámci vnitřního trhu na sobě do značné míry závislá a protože se musíme připravit na rozšíření eurozóny, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že je třeba lépe koordinovat hospodářství v celé Unii, protože hospodářská stabilita Unie může záviset na hospodářské situaci jednoho z členů, hospodářství všech členských států jsou v rámci vnitřního trhu na sobě do značné míry závislá a protože se musíme připravit na rozšíření eurozóny,

| F. | vzhledem k tomu, že pokud je to možné, by se mělo všech 27 členských států v nejvyšší možné míře řídit všemi návrhy ve věci správy ekonomických záležitostí, přičemž je zjevné, že pro členské státy, které nejsou členy eurozóny, toto bude součástí dobrovolného procesu, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že pokud je to možné, by se mělo všech 27 členských států v nejvyšší možné míře řídit všemi návrhy ve věci správy ekonomických záležitostí, přičemž je zjevné, že pro členské státy, které nejsou členy eurozóny, toto bude součástí dobrovolného procesu,

| G. | vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva mění posílením a přizpůsobením bývalou „metodu Společenství“ na „metodu Unie“, ve které v podstatě:






  — | Evropská rada definuje obecné politické směry a priority, |
| --- | --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva mění posílením a přizpůsobením bývalou „metodu Společenství“ na „metodu Unie“, ve které v podstatě:

—

Evropská rada definuje obecné politické směry a priority,

| — | Komise prosazuje obecný zájem Unie a za tímto účelem provádí náležité iniciativy, |
| --- | --- |

—

Komise prosazuje obecný zájem Unie a za tímto účelem provádí náležité iniciativy,

| — | Evropský parlament a Rada společně plní legislativní a rozpočtové funkce na základě návrhů Komise, |
| --- | --- |

—

Evropský parlament a Rada společně plní legislativní a rozpočtové funkce na základě návrhů Komise,

| H. | vzhledem k tomu, že nová a posílená správa ekonomických záležitostí by měla plně začlenit a upevnit zásadu solidarity EU, která je nezbytná, má-li být eurozóna schopna reagovat na asymetrické otřesy a spekulativní útoky, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že nová a posílená správa ekonomických záležitostí by měla plně začlenit a upevnit zásadu solidarity EU, která je nezbytná, má-li být eurozóna schopna reagovat na asymetrické otřesy a spekulativní útoky,

| I. | vzhledem k tomu, že současná hospodářská krize v Unii je krizí solventnosti, která se nejprve projevila jako krize likvidity a kterou nelze v dlouhodobém horizontu vyřešit pouze dalším zadlužením již tak vysoce zadlužených zemí v kombinaci se spěšnými plány fiskální konsolidace, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že současná hospodářská krize v Unii je krizí solventnosti, která se nejprve projevila jako krize likvidity a kterou nelze v dlouhodobém horizontu vyřešit pouze dalším zadlužením již tak vysoce zadlužených zemí v kombinaci se spěšnými plány fiskální konsolidace,

| J. | vzhledem k tomu, že politiky zaměstnanosti hrají hlavní úlohu při stimulaci růstu a konkurenceschopnosti v evropské sociálně tržní ekonomice prostřednictvím omezování makroekonomické nerovnováhy a zajišťování sociálního začlenění a přerozdělení příjmů; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že politiky zaměstnanosti hrají hlavní úlohu při stimulaci růstu a konkurenceschopnosti v evropské sociálně tržní ekonomice prostřednictvím omezování makroekonomické nerovnováhy a zajišťování sociálního začlenění a přerozdělení příjmů;

| K. | vzhledem k tomu, že je nutné respektovat úlohu, která podle Smlouvy o fungování EU přísluší Komisi a Evropské centrální bance (ECB), |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je nutné respektovat úlohu, která podle Smlouvy o fungování EU přísluší Komisi a Evropské centrální bance (ECB),

| L. | vzhledem k tomu, že nezbytným předpokladem pro stabilní euro, nízkou míru inflace a podmínky financování příznivé pro růst a zaměstnanost je zcela nezávislá ECB, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že nezbytným předpokladem pro stabilní euro, nízkou míru inflace a podmínky financování příznivé pro růst a zaměstnanost je zcela nezávislá ECB,

| M. | vzhledem k tomu, že je třeba věnovat více pozornosti implicitním závazkům a podrozvahovým operacím, které mohou ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýšit veřejný dluh a snížit transparentnost, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že je třeba věnovat více pozornosti implicitním závazkům a podrozvahovým operacím, které mohou ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýšit veřejný dluh a snížit transparentnost,

| N. | vzhledem k tomu, že tvůrci politik musí zjistit a koordinovaně řešit společné hospodářské a sociální problémy, s nimiž se ekonomiky EU potýkají, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že tvůrci politik musí zjistit a koordinovaně řešit společné hospodářské a sociální problémy, s nimiž se ekonomiky EU potýkají,

| O. | vzhledem k tomu, že vyšší míra zapojení sociálních partnerů na vnitrostátní a evropské úrovni přispěje k jejich ztotožnění s prováděním správy ekonomických záležitostí a komplexní strategie Evropa 2020, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že vyšší míra zapojení sociálních partnerů na vnitrostátní a evropské úrovni přispěje k jejich ztotožnění s prováděním správy ekonomických záležitostí a komplexní strategie Evropa 2020,

| P. | vzhledem k tomu, že má-li být zaručena finanční stabilita v případě krize v důsledku veřejného a soukromého zadlužení a zároveň ochráněna nezávislost ECB, měl by být vytvořen stálý mechanismus pro řešení krizí, jenž by zahrnoval postupy pro restrukturalizaci dluhu či pro tzv. spořádaný úpadek (orderly default), |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že má-li být zaručena finanční stabilita v případě krize v důsledku veřejného a soukromého zadlužení a zároveň ochráněna nezávislost ECB, měl by být vytvořen stálý mechanismus pro řešení krizí, jenž by zahrnoval postupy pro restrukturalizaci dluhu či pro tzv. spořádaný úpadek (orderly default),

| Q. | vzhledem k tomu, že současná pravidla Paktu o stabilitě a růstu spolu s jejich špatným vymáháním byly nedostačující pro zajištění zdravé fiskální a v širším slova smyslu makroekonomické politiky; vzhledem k tomu, že je nutné posílit fiskální a makroekonomický rámec EU důslednějším uplatňováním preventivních opatření, sankcí a pobídek založeným na pravidlech, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že současná pravidla Paktu o stabilitě a růstu spolu s jejich špatným vymáháním byly nedostačující pro zajištění zdravé fiskální a v širším slova smyslu makroekonomické politiky; vzhledem k tomu, že je nutné posílit fiskální a makroekonomický rámec EU důslednějším uplatňováním preventivních opatření, sankcí a pobídek založeným na pravidlech,

| R. | vzhledem k tomu, že předlužené státy musí obnovit rovnováhu veřejných financí, což však samo o sobě nevyřeší ekonomickou nerovnováhu mezi státy eurozóny a obecněji mezi státy Unie, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že předlužené státy musí obnovit rovnováhu veřejných financí, což však samo o sobě nevyřeší ekonomickou nerovnováhu mezi státy eurozóny a obecněji mezi státy Unie,

| S. | vzhledem k tomu, že evropský sociální model má ve světě konkurenční výhodu, která byla kvůli rozdílům v hospodářské konkurenceschopnosti jednotlivých členských států oslabena, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že evropský sociální model má ve světě konkurenční výhodu, která byla kvůli rozdílům v hospodářské konkurenceschopnosti jednotlivých členských států oslabena,

| T. | vzhledem k tomu, že znalosti, kapitál a inovace a v menší míře i práce mají tendenci přesouvat se do určitých regionů a že mechanismy finanční solidarity EU je třeba dále rozvinout v souladu s cíli strategie Evropa 2020 tak, aby se zaměřovaly především na výzkum a vývoj, odbornou přípravu a na stávající iniciativy založené na spolupráci v oblasti vzdělávání, a na ekologické a nízkouhlíkové hospodářství zaměřené na podporu inovací, územní a sociální soudržnost a hospodářský růst, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že znalosti, kapitál a inovace a v menší míře i práce mají tendenci přesouvat se do určitých regionů a že mechanismy finanční solidarity EU je třeba dále rozvinout v souladu s cíli strategie Evropa 2020 tak, aby se zaměřovaly především na výzkum a vývoj, odbornou přípravu a na stávající iniciativy založené na spolupráci v oblasti vzdělávání, a na ekologické a nízkouhlíkové hospodářství zaměřené na podporu inovací, územní a sociální soudržnost a hospodářský růst,

| U. | vzhledem k tomu, že Unie čelí ostré konkurenci transformujících se ekonomik, jsou stabilní veřejné finance zásadní pro podporu příležitostí, nových inovací, hospodářského růstu, a tedy pro vytváření evropské znalostní společnosti, |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že Unie čelí ostré konkurenci transformujících se ekonomik, jsou stabilní veřejné finance zásadní pro podporu příležitostí, nových inovací, hospodářského růstu, a tedy pro vytváření evropské znalostní společnosti,

| V. | vzhledem k tomu, že konsolidace rozpočtu bude mít pravděpodobně negativní dopad na veřejné služby a sociální ochranu, |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že konsolidace rozpočtu bude mít pravděpodobně negativní dopad na veřejné služby a sociální ochranu,

| W. | vzhledem k tomu, že základní podmínkou ekonomické a sociální stability a dlouhodobé konsolidace rozpočtu a blahobytu je hospodářský růst a udržitelné veřejné finance, |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že základní podmínkou ekonomické a sociální stability a dlouhodobé konsolidace rozpočtu a blahobytu je hospodářský růst a udržitelné veřejné finance,

| X. | vzhledem k tomu, že fiskální politika mnoha členských států byla dosud často procyklická a střednědobé rozpočtové cíle pro jednotlivé země stanovené Paktem o stabilitě a růstu jsou jen zřídkakdy prosazovány či plněny důsledně, |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že fiskální politika mnoha členských států byla dosud často procyklická a střednědobé rozpočtové cíle pro jednotlivé země stanovené Paktem o stabilitě a růstu jsou jen zřídkakdy prosazovány či plněny důsledně,

| Y. | vzhledem k tomu, že politiky zaměstnanosti hrají při zajišťování růstu doprovázeného vytvářením pracovních příležitostí a konkurenceschopného evropského hospodářství klíčovou úlohu, zejména v souvislosti se stárnoucí populací, |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že politiky zaměstnanosti hrají při zajišťování růstu doprovázeného vytvářením pracovních příležitostí a konkurenceschopného evropského hospodářství klíčovou úlohu, zejména v souvislosti se stárnoucí populací,

| Z. | vzhledem k tomu, že dokončení vnitřního trhu, jak je doporučeno v Montiho zprávě (14), má zásadní význam pro řádnou správu ekonomických záležitostí v Evropě, |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že dokončení vnitřního trhu, jak je doporučeno v Montiho zprávě (14), má zásadní význam pro řádnou správu ekonomických záležitostí v Evropě,

| AA. | vzhledem k tomu, že udržitelné finance i nadměrná souhrnná (veřejná a soukromá) zadluženost jednotlivých členských států mají potenciál ovlivnit celou Unii; vzhledem k tomu, že v průběhu hospodářského cyklu je třeba usilovat o přiměřenou rovnováhu mezi investicemi do udržitelného růstu, který přinese nová pracovní místa, a zamezením nadměrným schodkům, v souladu se závazky a hlavními směry přijatými na úrovni Unie, přičemž je nutno zohlednit sociální soudržnost a zájmy budoucích generací, aby byla obnovena důvěra v evropské veřejné finance, |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že udržitelné finance i nadměrná souhrnná (veřejná a soukromá) zadluženost jednotlivých členských států mají potenciál ovlivnit celou Unii; vzhledem k tomu, že v průběhu hospodářského cyklu je třeba usilovat o přiměřenou rovnováhu mezi investicemi do udržitelného růstu, který přinese nová pracovní místa, a zamezením nadměrným schodkům, v souladu se závazky a hlavními směry přijatými na úrovni Unie, přičemž je nutno zohlednit sociální soudržnost a zájmy budoucích generací, aby byla obnovena důvěra v evropské veřejné finance,

| AB. | vzhledem k tomu, že proces snižování dlouhodobých schodků musí být podpořen dalším úsilím o povzbuzení ekonomiky, jako např. lepšími podmínkami pro investice, zdokonaleným a rozvinutým vnitřním trhem, jenž vytváří příležitosti, a vyšší mírou konkurenceschopnosti, |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že proces snižování dlouhodobých schodků musí být podpořen dalším úsilím o povzbuzení ekonomiky, jako např. lepšími podmínkami pro investice, zdokonaleným a rozvinutým vnitřním trhem, jenž vytváří příležitosti, a vyšší mírou konkurenceschopnosti,

| AC. | vzhledem k tomu, že je třeba vzít na vědomí skutečnost, že pro hospodářský růst a vyšší míru konkurenceschopnosti Unie jsou důležité politiky financované z rozpočtu EU, včetně politiky soudržnosti, |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že je třeba vzít na vědomí skutečnost, že pro hospodářský růst a vyšší míru konkurenceschopnosti Unie jsou důležité politiky financované z rozpočtu EU, včetně politiky soudržnosti,

| AD. | vzhledem k tomu, že nedávná hospodářská krize jednoznačně prokázala, že nadměrné makroekonomické rozdíly a rozdíly v konkurenceschopnosti a fiskální nerovnováha a nerovnováha běžného účtu v eurozóně a v Unii obecně, které v předkrizových letech trvale rostly v důsledku neexistence důkladnější koordinace hospodářství a dohledu, a je třeba je vyřešit v plném rozsahu, |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že nedávná hospodářská krize jednoznačně prokázala, že nadměrné makroekonomické rozdíly a rozdíly v konkurenceschopnosti a fiskální nerovnováha a nerovnováha běžného účtu v eurozóně a v Unii obecně, které v předkrizových letech trvale rostly v důsledku neexistence důkladnější koordinace hospodářství a dohledu, a je třeba je vyřešit v plném rozsahu,

| AE. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament celé roky naléhavě žádá zlepšení správy ekonomických záležitostí, a to jak v Unii, tak v rámci vnějšího zastoupení EU na mezinárodních hospodářských a měnových fórech, |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament celé roky naléhavě žádá zlepšení správy ekonomických záležitostí, a to jak v Unii, tak v rámci vnějšího zastoupení EU na mezinárodních hospodářských a měnových fórech,

| AF. | vzhledem k tomu, že posílení správy ekonomických záležitostí musí být doprovázeno upevněním demokratické legitimity evropské správy, čehož je třeba dosáhnout prostřednictvím významnějšího a včasnějšího zapojení Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů do celého procesu, je zapotřebí další koordinace mezi Evropským parlamentem a vnitrostátními parlamenty v duchu vzájemného respektu, |
| --- | --- |

AF.

vzhledem k tomu, že posílení správy ekonomických záležitostí musí být doprovázeno upevněním demokratické legitimity evropské správy, čehož je třeba dosáhnout prostřednictvím významnějšího a včasnějšího zapojení Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů do celého procesu, je zapotřebí další koordinace mezi Evropským parlamentem a vnitrostátními parlamenty v duchu vzájemného respektu,

| AG. | vzhledem k tomu, že rozhodnutí přijatá na jaře 2010 k zajištění stability eura jsou pouze dočasným řešením a bude nutné podpořit je politickými opatřeními na vnitrostátní úrovni a silnějším rámcem správy ekonomických záležitostí na úrovni EU, zejména mezi členskými státy eurozóny, |
| --- | --- |

AG.

vzhledem k tomu, že rozhodnutí přijatá na jaře 2010 k zajištění stability eura jsou pouze dočasným řešením a bude nutné podpořit je politickými opatřeními na vnitrostátní úrovni a silnějším rámcem správy ekonomických záležitostí na úrovni EU, zejména mezi členskými státy eurozóny,

| AH. | vzhledem k tomu, že zlepšení hospodářského dohledu a správy ekonomických záležitostí se musí zakládat na přesných a srovnatelných statistických údajích týkajících se příslušných hospodářských politik a situace dotčených členských států, |
| --- | --- |

AH.

vzhledem k tomu, že zlepšení hospodářského dohledu a správy ekonomických záležitostí se musí zakládat na přesných a srovnatelných statistických údajích týkajících se příslušných hospodářských politik a situace dotčených členských států,

| AI. | vzhledem k tomu, že má-li se Evropa stát vedoucím globálním činitelem a nejkonkurenceschopnější znalostní společností, musí být co nejdříve zavedena opatření zaměřená na dlouhodobý růst, |
| --- | --- |

AI.

vzhledem k tomu, že má-li se Evropa stát vedoucím globálním činitelem a nejkonkurenceschopnější znalostní společností, musí být co nejdříve zavedena opatření zaměřená na dlouhodobý růst,

| AJ. | vzhledem k tomu, že Smlouva o fungování EU rozšiřuje pravomoci Unie o možnost posílit unijní správu ekonomických záležitostí, a její ustanovení by měla být v plném rozsahu využívána, i když z dlouhodobého hlediska nelze vyloučit, že ustanovení Smlouvy o fungování EU budou v budoucnu změněna a změny se mohou ukázat jako ožehavé, |
| --- | --- |

AJ.

vzhledem k tomu, že Smlouva o fungování EU rozšiřuje pravomoci Unie o možnost posílit unijní správu ekonomických záležitostí, a její ustanovení by měla být v plném rozsahu využívána, i když z dlouhodobého hlediska nelze vyloučit, že ustanovení Smlouvy o fungování EU budou v budoucnu změněna a změny se mohou ukázat jako ožehavé,

| AK. | vzhledem k tomu, že jakékoliv případné sankce ukládané při nesplnění cílů Paktu o stabilitě a růstu musí být podmíněny neochotou vyhovět požadavkům nebo podvodem, ale v žádném případě nesmějí být ukládány na základě neschopnosti členského státu vyhovět požadavkům z důvodů, které překračují jeho možnosti, |
| --- | --- |

AK.

vzhledem k tomu, že jakékoliv případné sankce ukládané při nesplnění cílů Paktu o stabilitě a růstu musí být podmíněny neochotou vyhovět požadavkům nebo podvodem, ale v žádném případě nesmějí být ukládány na základě neschopnosti členského státu vyhovět požadavkům z důvodů, které překračují jeho možnosti,

| AL. | vzhledem k tomu, že se orgány musí připravit na případnou nutnost revidovat Smlouvy, |
| --- | --- |

AL.

vzhledem k tomu, že se orgány musí připravit na případnou nutnost revidovat Smlouvy,

| AM. | vzhledem k tomu, že článek 48 Smlouvy o Evropské unii Evropskému parlamentu poskytuje pravomoc předkládat návrhy na změnu Smluv, |
| --- | --- |

AM.

vzhledem k tomu, že článek 48 Smlouvy o Evropské unii Evropskému parlamentu poskytuje pravomoc předkládat návrhy na změnu Smluv,

| AN. | vzhledem k tomu, že k tomu, aby mohly být cíle Unie v této oblasti dosaženy, je třeba vytvořit a uplatňovat komplexní sekundární legislativu; vzhledem k tomu, že posílení unijní správy ekonomických záležitostí na základě ustanovení Smlouvy o fungování EU má zcela zásadní význam, měl by se při podpoře vzájemně se posilujících politik naplno uplatňovat unijní postup, který by respektoval úlohu Evropského parlamentu a Komise, |
| --- | --- |

AN.

vzhledem k tomu, že k tomu, aby mohly být cíle Unie v této oblasti dosaženy, je třeba vytvořit a uplatňovat komplexní sekundární legislativu; vzhledem k tomu, že posílení unijní správy ekonomických záležitostí na základě ustanovení Smlouvy o fungování EU má zcela zásadní význam, měl by se při podpoře vzájemně se posilujících politik naplno uplatňovat unijní postup, který by respektoval úlohu Evropského parlamentu a Komise,

| AO. | vzhledem k tomu, že každý legislativní návrh by měl podporovat důrazné pobídky pro udržitelné hospodářské politiky, jež budou posilovat růst, zabraňovat morálnímu riziku, budou v souladu s jinými nástroji a předpisy EU, budou maximalizovat přínosy eura jakožto společné měny pro eurozónu a obnoví důvěru v evropské hospodářství a v euro, |
| --- | --- |

AO.

vzhledem k tomu, že každý legislativní návrh by měl podporovat důrazné pobídky pro udržitelné hospodářské politiky, jež budou posilovat růst, zabraňovat morálnímu riziku, budou v souladu s jinými nástroji a předpisy EU, budou maximalizovat přínosy eura jakožto společné měny pro eurozónu a obnoví důvěru v evropské hospodářství a v euro,

| AP. | vzhledem k tomu, že je třeba posílit koherenci krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých veřejných investic, a vzhledem k tomu, že tyto investice – zejména investice do infrastruktury – je třeba účinně využívat a vyhrazovat s ohledem na plnění cílů strategie Evropa 2020, a to především pokud se týkají výzkumu a vývoje, inovací a vzdělávání, neboť je třeba posílit účinnost zdrojů a konkurenceschopnost, zvýšit produktivitu, vytvářet pracovní příležitosti a posílit vnitřní trh, |
| --- | --- |

AP.

vzhledem k tomu, že je třeba posílit koherenci krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých veřejných investic, a vzhledem k tomu, že tyto investice – zejména investice do infrastruktury – je třeba účinně využívat a vyhrazovat s ohledem na plnění cílů strategie Evropa 2020, a to především pokud se týkají výzkumu a vývoje, inovací a vzdělávání, neboť je třeba posílit účinnost zdrojů a konkurenceschopnost, zvýšit produktivitu, vytvářet pracovní příležitosti a posílit vnitřní trh,

| AQ. | vzhledem k tomu, že pro posílení hospodářského růstu musí být podnikům a podnikatelům dána reálná možnost zvětšit měřítko svého podnikání a využít existence 500 milionů spotřebitelů Unie; vzhledem k tomu, že je proto třeba vnitřní trh se službami plně dobudovat, |
| --- | --- |

AQ.

vzhledem k tomu, že pro posílení hospodářského růstu musí být podnikům a podnikatelům dána reálná možnost zvětšit měřítko svého podnikání a využít existence 500 milionů spotřebitelů Unie; vzhledem k tomu, že je proto třeba vnitřní trh se službami plně dobudovat,

| AR. | vzhledem k tomu, že jednotlivé modely konkurenceschopnosti v Unii by měly respektovat priority a potřeby charakteristické pro konkrétní země a přihlížet k povinnostem plynoucím ze Smlouvy o fungování EU, |
| --- | --- |

AR.

vzhledem k tomu, že jednotlivé modely konkurenceschopnosti v Unii by měly respektovat priority a potřeby charakteristické pro konkrétní země a přihlížet k povinnostem plynoucím ze Smlouvy o fungování EU,

| AS. | vzhledem k tomu, že je třeba, aby Unie v rámci mezinárodního měnového systému, v mezinárodních finančních institucích a na mezinárodních finančních fórech zastávala jednotný postoj; vzhledem k tomu, že v souladu se Smlouvou o fungování EU musí Rada konzultovat s Evropským parlamentem dříve, než přijme rozhodnutí podle článku 138 Smlouvy o fungování EU, a že Rada musí získat souhlas Parlamentu dříve, než přijme společný postoj, který se týká oblastí, na něž je interně uplatňován řádný legislativní postup, |
| --- | --- |

AS.

vzhledem k tomu, že je třeba, aby Unie v rámci mezinárodního měnového systému, v mezinárodních finančních institucích a na mezinárodních finančních fórech zastávala jednotný postoj; vzhledem k tomu, že v souladu se Smlouvou o fungování EU musí Rada konzultovat s Evropským parlamentem dříve, než přijme rozhodnutí podle článku 138 Smlouvy o fungování EU, a že Rada musí získat souhlas Parlamentu dříve, než přijme společný postoj, který se týká oblastí, na něž je interně uplatňován řádný legislativní postup,

| AT. | vzhledem k tomu, že cíle Paktu o stabilitě a růstu musí být v souladu nejen se strategií Evropa 2020, ale i se všemi ostatními kompromisy týkajícími se výdajů na rozvojovou pomoc, výzkum a vývoj, životní prostředí, vzdělání a potírání chudoby, |
| --- | --- |

AT.

vzhledem k tomu, že cíle Paktu o stabilitě a růstu musí být v souladu nejen se strategií Evropa 2020, ale i se všemi ostatními kompromisy týkajícími se výdajů na rozvojovou pomoc, výzkum a vývoj, životní prostředí, vzdělání a potírání chudoby,

| AU. | vzhledem k tomu, že evropská strategie fiskální konsolidace musí plně zohlednit individuální charakteristiky každého členského státu a vyhnout se zjednodušujícímu a unifikovanému přístupu, aby se předešlo dalšímu šíření stávajících rozdílů v konkurenceschopnosti v EU a oslabování úspěchu nové, silnější evropské správy ekonomických záležitostí a cílů strategie EU 2020 v oblasti vytváření pracovních míst a udržitelného růstu, |
| --- | --- |

AU.

vzhledem k tomu, že evropská strategie fiskální konsolidace musí plně zohlednit individuální charakteristiky každého členského státu a vyhnout se zjednodušujícímu a unifikovanému přístupu, aby se předešlo dalšímu šíření stávajících rozdílů v konkurenceschopnosti v EU a oslabování úspěchu nové, silnější evropské správy ekonomických záležitostí a cílů strategie EU 2020 v oblasti vytváření pracovních míst a udržitelného růstu,

| AV. | vzhledem k tomu, že žádné z nově navrhovaných opatření by nemělo mít nepřiměřený dopad na nejzranitelnější členské státy a bránit jim v hospodářském růstu a v úsilí o dosažení soudržnosti, |
| --- | --- |

AV.

vzhledem k tomu, že žádné z nově navrhovaných opatření by nemělo mít nepřiměřený dopad na nejzranitelnější členské státy a bránit jim v hospodářském růstu a v úsilí o dosažení soudržnosti,

| AW. | vzhledem k tomu, že hospodářská krize, která vedla k naléhavému schválení evropského mechanismu finanční stabilizace v květnu 2010 prostřednictvím nařízení Rady (EU) č. 407/2010, jehož právním základem je čl. 122 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, které nebylo s Parlamentem konzultováno, |
| --- | --- |

AW.

vzhledem k tomu, že hospodářská krize, která vedla k naléhavému schválení evropského mechanismu finanční stabilizace v květnu 2010 prostřednictvím nařízení Rady (EU) č. 407/2010, jehož právním základem je čl. 122 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, které nebylo s Parlamentem konzultováno,

| AX. | vzhledem k tomu, že postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 5 Evropské unie na rozpočtový rok 2010 se zabývá nezbytnými změnami týkajícími se vytvoření nové rozpočtové položky 01 04 01 03 v okruhu 1A pro záruku na půjčky do výše 60 miliard EUR poskytnuté Evropskou unií v souladu s ustanoveními čl. 122 odst. 2 Smlouvy o fungování EU a také odpovídajícího nového článku 8 0 2 na straně příjmů, |
| --- | --- |

AX.

vzhledem k tomu, že postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 5 Evropské unie na rozpočtový rok 2010 se zabývá nezbytnými změnami týkajícími se vytvoření nové rozpočtové položky 01 04 01 03 v okruhu 1A pro záruku na půjčky do výše 60 miliard EUR poskytnuté Evropskou unií v souladu s ustanoveními čl. 122 odst. 2 Smlouvy o fungování EU a také odpovídajícího nového článku 8 0 2 na straně příjmů,

| AY. | vzhledem k tomu, že některé členské státy budou možná nuceny využít tohoto záchranného balíčku a zároveň budou povinny zohlednit jeho různá opatření, která budou vytvořena konkrétně pro jednotlivé státy přijímající tuto pomoc, |
| --- | --- |

AY.

vzhledem k tomu, že některé členské státy budou možná nuceny využít tohoto záchranného balíčku a zároveň budou povinny zohlednit jeho různá opatření, která budou vytvořena konkrétně pro jednotlivé státy přijímající tuto pomoc,

| AZ. | vzhledem k tomu, že dne 29. září 2010 Komise přijala legislativní návrhy o správě ekonomických záležitostí, které částečně splňují potřebu opatření na zlepšení správy ekonomických záležitostí, jak jsou uvedena v tomto usnesení; vzhledem k tomu, že Parlament se těmito legislativními návrhy bude zabývat podle příslušných ustanovení Smlouvy o fungování EU; vzhledem k tomu, že toto usnesení nijak neomezuje budoucí postoje, které v tomto směru Parlament v budoucnosti zaujme, |
| --- | --- |

AZ.

vzhledem k tomu, že dne 29. září 2010 Komise přijala legislativní návrhy o správě ekonomických záležitostí, které částečně splňují potřebu opatření na zlepšení správy ekonomických záležitostí, jak jsou uvedena v tomto usnesení; vzhledem k tomu, že Parlament se těmito legislativními návrhy bude zabývat podle příslušných ustanovení Smlouvy o fungování EU; vzhledem k tomu, že toto usnesení nijak neomezuje budoucí postoje, které v tomto směru Parlament v budoucnosti zaujme,

| 1. | žádá Komisi, aby co nejdříve po konzultaci se všemi zúčastněnými subjekty předložila Parlamentu legislativní návrhy založené na příslušných ustanoveních Smlouvy o fungování EU, jejichž cílem bude zlepšit rámec pro správu ekonomických záležitostí Unie, zejména v eurozóně, a aby se řídila podrobnými doporučeními uvedenými v příloze, pokud se těmito doporučeními dosud nezabývají legislativní návrhy Komise ze dne 29. září 2010 o správě ekonomických záležitostí; |
| --- | --- |

1.

žádá Komisi, aby co nejdříve po konzultaci se všemi zúčastněnými subjekty předložila Parlamentu legislativní návrhy založené na příslušných ustanoveních Smlouvy o fungování EU, jejichž cílem bude zlepšit rámec pro správu ekonomických záležitostí Unie, zejména v eurozóně, a aby se řídila podrobnými doporučeními uvedenými v příloze, pokud se těmito doporučeními dosud nezabývají legislativní návrhy Komise ze dne 29. září 2010 o správě ekonomických záležitostí;

| 2. | potvrzuje, že doporučení uvedená v příloze jsou v souladu se zásadou subsidiarity a se základními právy občanů Evropské unie; |
| --- | --- |

2.

potvrzuje, že doporučení uvedená v příloze jsou v souladu se zásadou subsidiarity a se základními právy občanů Evropské unie;

| 3. | žádá Komisi, aby vedle opatření, která mohou a musí být urychleně přijata v rámci stávajících smluv, zahájila reflexi o institucionálních změnách, jež by mohly být nezbytné k zavedení komplexní a účinné správy ekonomických záležitostí, |
| --- | --- |

3.

žádá Komisi, aby vedle opatření, která mohou a musí být urychleně přijata v rámci stávajících smluv, zahájila reflexi o institucionálních změnách, jež by mohly být nezbytné k zavedení komplexní a účinné správy ekonomických záležitostí,

| 4. | domnívá se, že finanční dopady vyžádaného návrhu by měly být hrazeny z příslušných rozpočtových prostředků s ohledem na aktuální stav schodků a úsporná opatření v členských státech; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že finanční dopady vyžádaného návrhu by měly být hrazeny z příslušných rozpočtových prostředků s ohledem na aktuální stav schodků a úsporná opatření v členských státech;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a jeho přílohu, obsahující podrobná doporučení, Komisi, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, předsedovi Euroskupiny a parlamentům a vládám členských států. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a jeho přílohu, obsahující podrobná doporučení, Komisi, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, předsedovi Euroskupiny a parlamentům a vládám členských států.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0309.

(2)  Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

(6)  Úř. věst. L 332, 31.12.1993, s. 7.

(7)  Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 1.

(8)  Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 3.

(9)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0230.

(10)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0224.

(11)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0072.

(12)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0053.

(13)  Úř. věst. C 16E, 22.1.2010, s. 8.

(14)  Nová strategie pro jednotný trh – ve službách evropského hospodářství a společnosti: zpráva vypracovaná profesorem Mariem Montim pro předsedu Evropské komise, 9. května 2010.

---

Středa, 20. října 2010PŘÍLOHA

PODROBNÁ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBSAHU VYŽÁDANÉHO NÁVRHU

Doporučení č. 1:   Vytvoření koherentního a transparentního rámce pro mnohostranný dohled na makroekonomický vývoj v Unii a v členských státech a posílení fiskálního dohledu

Legislativní akt by měl mít formu nařízení o mnohostranném dohledu nad hospodářskými politikami a vývojem; měl by se zakládat na čl. 121 odst. 6 Smlouvy o fungování EU a měl by měnit nařízení (ES) č. 1466/97 o preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a doplnit je novým nařízením, jehož cílem bude vytvořit na pravidlech založený transparentní rámec dohledu pro nadměrnou makroekonomickou nerovnováhu, efekt „přelévání“ a vývoj konkurenceschopnosti. Tento legislativní akt by měl mít za cíl:

| — | zajistit každoroční dialog mezi Evropským parlamentem, Komisí, Radou a zástupci vnitrostátních parlamentů o programech stability, konvergenčních programech a vnitrostátních programech reforem a o hodnocení vnitrostátních hospodářských vývojů jako součásti evropského semestru; |
| --- | --- |

—

zajistit každoroční dialog mezi Evropským parlamentem, Komisí, Radou a zástupci vnitrostátních parlamentů o programech stability, konvergenčních programech a vnitrostátních programech reforem a o hodnocení vnitrostátních hospodářských vývojů jako součásti evropského semestru;

| — | definovat rozsah mnohostranného dohledu založeného na nástrojích Smlouvy o fungování EU a hodnocení Komise (čl. 121, zejména odst. 5 a 6 a článek 148) za účelem začlenění růstu a jeho hospodářského dopadu na zaměstnanost podle stejného právního rámce jako je rámec stávajících nástrojů, jehož cílem bude předcházet nadměrné makroekonomické nerovnováze, neudržitelným fiskálním a jiným politikám a reagovat na problémy spojené s finanční stabilitou (např. zabránit finančním bublinám, které jsou výsledkem nadměrných přílivů úvěrů), dlouhodobými investicemi a udržitelným růstem s ohledem na dosažení cílů strategie Evropa 2020 a dalšího vývoje; pravidelné hodnocení systémového rizika prováděné Evropským výborem pro systémová rizika by mělo být nedílnou součástí každoročního postupu dohledu; |
| --- | --- |

—

definovat rozsah mnohostranného dohledu založeného na nástrojích Smlouvy o fungování EU a hodnocení Komise (čl. 121, zejména odst. 5 a 6 a článek 148) za účelem začlenění růstu a jeho hospodářského dopadu na zaměstnanost podle stejného právního rámce jako je rámec stávajících nástrojů, jehož cílem bude předcházet nadměrné makroekonomické nerovnováze, neudržitelným fiskálním a jiným politikám a reagovat na problémy spojené s finanční stabilitou (např. zabránit finančním bublinám, které jsou výsledkem nadměrných přílivů úvěrů), dlouhodobými investicemi a udržitelným růstem s ohledem na dosažení cílů strategie Evropa 2020 a dalšího vývoje; pravidelné hodnocení systémového rizika prováděné Evropským výborem pro systémová rizika by mělo být nedílnou součástí každoročního postupu dohledu;

| — | vytvořit rozšířený rámec pro analytický dohled (včetně souboru ukazatelů se specifickými hodnotami, jež spustí včasné varování), který bude transparentní, bude disponovat vhodnými metodologickými nástroji a umožní účinný mnohostranný dohled na základě harmonizovaných ekonomických ukazatelů (reálných i nominálních), jež mohou mít vliv na stav konkurenceschopnosti nebo na nadměrnou nevyváženost; k těmto klíčovým ukazatelům mohou patřit: účinné reálné směnné kurzy, běžný účet, produktivita (včetně produktivity zdrojů a celkové produktivity faktorů), náklady na pracovní sílu, růst úvěrů a vývoj cen aktiv, (včetně finančních aktiv a trhů s nemovitostmi), růst a úroveň investic, míra nezaměstnanosti, pozice čistých zahraničních aktiv, vývoj základu daně, chudoba a sociální soudržnost a ukazatele vnějších faktorů životního prostředí; pro ukazatele zahrnuté do tohoto souboru by měly být definovány výstražné prahové hodnoty a veškerý vývoj těchto ukazatelů by měl být doplněn kvalitativním hodnocením Komise; |
| --- | --- |

—

vytvořit rozšířený rámec pro analytický dohled (včetně souboru ukazatelů se specifickými hodnotami, jež spustí včasné varování), který bude transparentní, bude disponovat vhodnými metodologickými nástroji a umožní účinný mnohostranný dohled na základě harmonizovaných ekonomických ukazatelů (reálných i nominálních), jež mohou mít vliv na stav konkurenceschopnosti nebo na nadměrnou nevyváženost; k těmto klíčovým ukazatelům mohou patřit: účinné reálné směnné kurzy, běžný účet, produktivita (včetně produktivity zdrojů a celkové produktivity faktorů), náklady na pracovní sílu, růst úvěrů a vývoj cen aktiv, (včetně finančních aktiv a trhů s nemovitostmi), růst a úroveň investic, míra nezaměstnanosti, pozice čistých zahraničních aktiv, vývoj základu daně, chudoba a sociální soudržnost a ukazatele vnějších faktorů životního prostředí; pro ukazatele zahrnuté do tohoto souboru by měly být definovány výstražné prahové hodnoty a veškerý vývoj těchto ukazatelů by měl být doplněn kvalitativním hodnocením Komise;

| — | provádět hloubkový dohled zaměřený na jednotlivé země, pokud výše uvedený soubor ukazatelů a související kvalitativní hodnocení uvedené výše prokážou jeho nutnost; kromě tohoto hloubkového dohledu v jednotlivých zemích musí členské státy přijmout rozhodnutí o vnitrostátních politikách zaměřených na odstraňování (předcházení a nápravu) makroekonomické nerovnováhy a měly by přitom náležitě zohledňovat konkrétní doporučení Komise a unijní rozměr těchto vnitrostátních politik, zejména pokud jde o státy eurozóny; úpravy musí směřovat na státy s nadměrným schodkem i na státy s nadměrným přebytkem a musí zohledňovat specifické podmínky každého státu, jako je demografická situace, úroveň soukromého dluhu, trendy v oblasti mezd ve srovnání s produktivitou práce, zaměstnanost, zejména zaměstnanost mladých a bilance běžného účtu; |
| --- | --- |

—

provádět hloubkový dohled zaměřený na jednotlivé země, pokud výše uvedený soubor ukazatelů a související kvalitativní hodnocení uvedené výše prokážou jeho nutnost; kromě tohoto hloubkového dohledu v jednotlivých zemích musí členské státy přijmout rozhodnutí o vnitrostátních politikách zaměřených na odstraňování (předcházení a nápravu) makroekonomické nerovnováhy a měly by přitom náležitě zohledňovat konkrétní doporučení Komise a unijní rozměr těchto vnitrostátních politik, zejména pokud jde o státy eurozóny; úpravy musí směřovat na státy s nadměrným schodkem i na státy s nadměrným přebytkem a musí zohledňovat specifické podmínky každého státu, jako je demografická situace, úroveň soukromého dluhu, trendy v oblasti mezd ve srovnání s produktivitou práce, zaměstnanost, zejména zaměstnanost mladých a bilance běžného účtu;

| — | udělit Komisi mandát, aby vypracovala vhodné analytické nástroje a rozvinula odborné znalosti, pomocí nichž bude možné prozkoumat hlubší příčiny přetrvávajících divergentních tendencí v eurozóně, včetně dopadu společných politik na jednotlivé hospodářské systémy v eurozóně; |
| --- | --- |

—

udělit Komisi mandát, aby vypracovala vhodné analytické nástroje a rozvinula odborné znalosti, pomocí nichž bude možné prozkoumat hlubší příčiny přetrvávajících divergentních tendencí v eurozóně, včetně dopadu společných politik na jednotlivé hospodářské systémy v eurozóně;

| — | zavést společná pravidla pro účinnější používání hlavních směrů hospodářských politik spolu s hlavními směry pro zaměstnanost jako klíčových nástrojů pro správu ekonomických záležitostí, dohled a specifická doporučení jednotlivým členským státům v souladu se strategií Evropa 2020, a přitom zohledňovat vzájemné sbližování i vzdalování členských států a jejich vnitrostátní konkurenční výhody včetně demografické situace s cílem posílit odolnost hospodářství vůči vnějším otřesům a dopadům rozhodnutí členských států na jiné členské státy, zejména v eurozóně; |
| --- | --- |

—

zavést společná pravidla pro účinnější používání hlavních směrů hospodářských politik spolu s hlavními směry pro zaměstnanost jako klíčových nástrojů pro správu ekonomických záležitostí, dohled a specifická doporučení jednotlivým členským státům v souladu se strategií Evropa 2020, a přitom zohledňovat vzájemné sbližování i vzdalování členských států a jejich vnitrostátní konkurenční výhody včetně demografické situace s cílem posílit odolnost hospodářství vůči vnějším otřesům a dopadům rozhodnutí členských států na jiné členské státy, zejména v eurozóně;

| — | zřídit mechanismus na vnitrostátní úrovni, pomocí něhož bude možné posoudit provádění priorit strategie Evropa 2020 a úspěchů dosažených vzhledem k vnitrostátním cílům zahrnutých do národních programů reforem, což podpoří každoroční vyhodnocování prováděné orgány EU; |
| --- | --- |

—

zřídit mechanismus na vnitrostátní úrovni, pomocí něhož bude možné posoudit provádění priorit strategie Evropa 2020 a úspěchů dosažených vzhledem k vnitrostátním cílům zahrnutých do národních programů reforem, což podpoří každoroční vyhodnocování prováděné orgány EU;

| — | zavést postupy umožňující Komisi vydávat včasná varování a již v rané fázi poskytovat politické poradenství přímo členským státům; v případech, kdy makroekonomická nerovnováha přetrvává a zhoršuje se, by mělo být možné přiznat členskému státu prostřednictvím transparentního a objektivního postupu status „nadměrné nerovnováhy“, což by dalo podnět k přísnějšímu dohledu; |
| --- | --- |

—

zavést postupy umožňující Komisi vydávat včasná varování a již v rané fázi poskytovat politické poradenství přímo členským státům; v případech, kdy makroekonomická nerovnováha přetrvává a zhoršuje se, by mělo být možné přiznat členskému státu prostřednictvím transparentního a objektivního postupu status „nadměrné nerovnováhy“, což by dalo podnět k přísnějšímu dohledu;

| — | zavést „evropský semestr“ který by po projednání vnitrostátními parlamenty dával možnost srovnat a posoudit návrhy rozpočtů členských států (hlavních prvků a předpokladů) s cílem lépe hodnotit provádění a budoucí realizaci programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem. Rozpočtová pravidla a rozpočtové postupy EU a jednotlivých států by měly být dodržovány. Členské státy Komisi v dubnu předloží své programy stability, konvergenční programy a národní programy reforem, do jejichž vypracování se řádně zapojily vnitrostátní parlamenty a které zohledňují pravidla a závěry na úrovni EU; Evropský parlament může zavést systematický způsob na podporu veřejné diskuse a ke zvýšení povědomí o těchto postupech i o způsobu, jakým orgány EU provádějí dojednaná pravidla, a ke zvýšení jejich viditelnosti a odpovědnosti za ně; |
| --- | --- |

—

zavést „evropský semestr“ který by po projednání vnitrostátními parlamenty dával možnost srovnat a posoudit návrhy rozpočtů členských států (hlavních prvků a předpokladů) s cílem lépe hodnotit provádění a budoucí realizaci programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem. Rozpočtová pravidla a rozpočtové postupy EU a jednotlivých států by měly být dodržovány. Členské státy Komisi v dubnu předloží své programy stability, konvergenční programy a národní programy reforem, do jejichž vypracování se řádně zapojily vnitrostátní parlamenty a které zohledňují pravidla a závěry na úrovni EU; Evropský parlament může zavést systematický způsob na podporu veřejné diskuse a ke zvýšení povědomí o těchto postupech i o způsobu, jakým orgány EU provádějí dojednaná pravidla, a ke zvýšení jejich viditelnosti a odpovědnosti za ně;

| — | zavést „evropský semestr“, který by pomohl řešit případné jevy „přelévání“ vnitrostátních fiskálních politik i včas určit nadměrné rozpočtové schodky, a zajistit soulad mezi integrovanými hlavními směry na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU i plnění kvantitativních a kvalitativních cílů, jako je růst a zaměstnanost, a tím umožnit opravdové a včasné zapojení všech zúčastněných subjektů, včetně vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu, jakož i konzultace se sociálními partnery; |
| --- | --- |

—

zavést „evropský semestr“, který by pomohl řešit případné jevy „přelévání“ vnitrostátních fiskálních politik i včas určit nadměrné rozpočtové schodky, a zajistit soulad mezi integrovanými hlavními směry na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU i plnění kvantitativních a kvalitativních cílů, jako je růst a zaměstnanost, a tím umožnit opravdové a včasné zapojení všech zúčastněných subjektů, včetně vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu, jakož i konzultace se sociálními partnery;

| — | zabezpečit, aby před jednáním v Evropské radě proběhla o každoročních politických doporučeních diskuse v Evropském parlamentu |
| --- | --- |

—

zabezpečit, aby před jednáním v Evropské radě proběhla o každoročních politických doporučeních diskuse v Evropském parlamentu

| — | zajistit, aby se při stanovování hlavních předpokladů a ukazatelů používaných v odhadech, jež slouží jako podklady pro přípravu vnitrostátní programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem, postupovalo důkladně a důsledně, a to zejména v eurozóně; zaujmout trojstupňový přístup, který zahrnuje negativní, neutrální a pozitivní makroekonomický scénář, a zohlednit přitom nejisté mezinárodní ekonomické prostředí; metody pro výpočet hlavních rozpočtových úhrnů by měly být více harmonizovány, aby se usnadnilo srovnávání mezi členskými státy; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby se při stanovování hlavních předpokladů a ukazatelů používaných v odhadech, jež slouží jako podklady pro přípravu vnitrostátní programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem, postupovalo důkladně a důsledně, a to zejména v eurozóně; zaujmout trojstupňový přístup, který zahrnuje negativní, neutrální a pozitivní makroekonomický scénář, a zohlednit přitom nejisté mezinárodní ekonomické prostředí; metody pro výpočet hlavních rozpočtových úhrnů by měly být více harmonizovány, aby se usnadnilo srovnávání mezi členskými státy;

| — | posílit závazek ve vnitrostátních programech stability, konvergenčních programech a národních programech reforem, že bude dodržen střednědobý fiskální cíl zohledňující stávající míru zadlužení a implicitní pasiva členských států, zejména v souvislosti se stárnutím populace; |
| --- | --- |

—

posílit závazek ve vnitrostátních programech stability, konvergenčních programech a národních programech reforem, že bude dodržen střednědobý fiskální cíl zohledňující stávající míru zadlužení a implicitní pasiva členských států, zejména v souvislosti se stárnutím populace;

| — | posílit vazbu mezi programy stability a konvergenčními programy a národními programy reforem a vnitrostátními ročními a víceletými rozpočtovými rámci a respektovat přitom vnitrostátní pravidla a postupy; |
| --- | --- |

—

posílit vazbu mezi programy stability a konvergenčními programy a národními programy reforem a vnitrostátními ročními a víceletými rozpočtovými rámci a respektovat přitom vnitrostátní pravidla a postupy;

| — | před přijetím politik, o nichž se uvažuje v programech stability a konvergenčních programech na vnitrostátní úrovni, zavést důkladnější hodnocení těchto programů z hlediska jejich provázanosti s cíli ostatních členských států a s cíli Unie; |
| --- | --- |

—

před přijetím politik, o nichž se uvažuje v programech stability a konvergenčních programech na vnitrostátní úrovni, zavést důkladnější hodnocení těchto programů z hlediska jejich provázanosti s cíli ostatních členských států a s cíli Unie;

| — | před oficiální prezentací programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem na úrovni EU zajistit v dohodnutém časovém rámci účinné zapojení vnitrostátních parlamentů a konzultace se sociálními partnery, např. prostřednictvím každoroční rozpravy vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu, na níž by se projednávaly integrované hlavní směry a jejich příslušná rozpočtová zaměření; |
| --- | --- |

—

před oficiální prezentací programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem na úrovni EU zajistit v dohodnutém časovém rámci účinné zapojení vnitrostátních parlamentů a konzultace se sociálními partnery, např. prostřednictvím každoroční rozpravy vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu, na níž by se projednávaly integrované hlavní směry a jejich příslušná rozpočtová zaměření;

| — | zavést následné systematičtější srovnávání plánované fiskální strategie, strategie růstu a vytváření pracovních příležitostí, jež byly stanoveny jednotlivými členskými státy v programech stability, konvergenčních programech a v národních programech reforem, se skutečně dosaženým výsledkem, které přezkoumá podstatné rozdíly mezi plánovanými a dosaženými hodnotami a bude se jimi blíže zabývat; |
| --- | --- |

—

zavést následné systematičtější srovnávání plánované fiskální strategie, strategie růstu a vytváření pracovních příležitostí, jež byly stanoveny jednotlivými členskými státy v programech stability, konvergenčních programech a v národních programech reforem, se skutečně dosaženým výsledkem, které přezkoumá podstatné rozdíly mezi plánovanými a dosaženými hodnotami a bude se jimi blíže zabývat;

| — | zajistit navázání na každoroční politická doporučení a varování Komise týkající se plnění cílů strategie Evropa 2020 ze strany členských států a zajistit i vypracování systému odměn a sankcí, má-li být zaručeno, že členské státy tyto cíle budou plnit; |
| --- | --- |

—

zajistit navázání na každoroční politická doporučení a varování Komise týkající se plnění cílů strategie Evropa 2020 ze strany členských států a zajistit i vypracování systému odměn a sankcí, má-li být zaručeno, že členské státy tyto cíle budou plnit;

| — | zajistit větší odpovědnost a transparentnost vůči Parlamentu, pokud jde o posouzení programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem na úrovni EU s cílem zvýšit informovanost veřejnosti a vzájemný tlak; |
| --- | --- |

—

zajistit větší odpovědnost a transparentnost vůči Parlamentu, pokud jde o posouzení programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem na úrovni EU s cílem zvýšit informovanost veřejnosti a vzájemný tlak;

| — | zavést pod záštitou Komise nezávislý, systematický a důkladný postup hodnocení programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem s cílem dosáhnout transparentnějšího přístupu a zvýšit nezávislost posuzování; |
| --- | --- |

—

zavést pod záštitou Komise nezávislý, systematický a důkladný postup hodnocení programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem s cílem dosáhnout transparentnějšího přístupu a zvýšit nezávislost posuzování;

| — | stanovit přesné postupy a zavést pro členské státy, zejména pro státy v eurozóně, povinnost informovat ostatní členské státy a Komisi předtím, než přijmou rozhodnutí v oblasti hospodářské politiky, u nichž se očekává, že způsobí značné efekty „přelévání“, které mohou ohrozit hladké fungování vnitřního trhu a Hospodářské a měnové unie (HMU); |
| --- | --- |

—

stanovit přesné postupy a zavést pro členské státy, zejména pro státy v eurozóně, povinnost informovat ostatní členské státy a Komisi předtím, než přijmou rozhodnutí v oblasti hospodářské politiky, u nichž se očekává, že způsobí značné efekty „přelévání“, které mohou ohrozit hladké fungování vnitřního trhu a Hospodářské a měnové unie (HMU);

| — | zavést pro členské státy povinnost podávat Komisi doplňující informace, jestliže vzniknou opodstatněné obavy, že prováděné politiky mohou ohrozit růst v Unii či řádné fungování vnitřního trhu nebo HMU, případně mohou představovat riziko pro cíle stanovené na úrovni Unie, a to zejména ve strategii Evropa 2020; |
| --- | --- |

—

zavést pro členské státy povinnost podávat Komisi doplňující informace, jestliže vzniknou opodstatněné obavy, že prováděné politiky mohou ohrozit růst v Unii či řádné fungování vnitřního trhu nebo HMU, případně mohou představovat riziko pro cíle stanovené na úrovni Unie, a to zejména ve strategii Evropa 2020;

| — | zohlednit posouzení provedené Evropským výborem pro systémová rizika v rámci mnohostranného dohledu, zejména pokud jde o finanční stabilitu, zátěžové testy, případné efekty „přelévaní směrem ven a dovnitř“ a nadměrnou kumulaci soukromého dluhu; |
| --- | --- |

—

zohlednit posouzení provedené Evropským výborem pro systémová rizika v rámci mnohostranného dohledu, zejména pokud jde o finanční stabilitu, zátěžové testy, případné efekty „přelévaní směrem ven a dovnitř“ a nadměrnou kumulaci soukromého dluhu;

| — | vytvořit řádný a transparentní rámec dohledu, který budou tvořit dva pilíře – hospodářská politika a politika zaměstnanosti – podle článků 121 a 148 Smlouvy o fungování EU. Tento rámec by měl jako součást revidované a posílené evropské strategie zaměstnanosti v rámci pilíře zaměstnanosti umožnit hodnocení vhodnosti politiky zaměstnanosti s ohledem na její hlavní zásady, aby bylo možné formulovat řádné pokyny, jež zohledňují evropský rozměr a účinky „přelévání“, a následně je využít při tvorbě domácí politiky. Kromě toho by měla být poskytnuta včasná doporučení preventivní povahy s cílem zaměřit se na hlavní problémy a výzvy, kterým musejí politiky zaměstnanosti členských států a jejich trhy práce čelit; |
| --- | --- |

—

vytvořit řádný a transparentní rámec dohledu, který budou tvořit dva pilíře – hospodářská politika a politika zaměstnanosti – podle článků 121 a 148 Smlouvy o fungování EU. Tento rámec by měl jako součást revidované a posílené evropské strategie zaměstnanosti v rámci pilíře zaměstnanosti umožnit hodnocení vhodnosti politiky zaměstnanosti s ohledem na její hlavní zásady, aby bylo možné formulovat řádné pokyny, jež zohledňují evropský rozměr a účinky „přelévání“, a následně je využít při tvorbě domácí politiky. Kromě toho by měla být poskytnuta včasná doporučení preventivní povahy s cílem zaměřit se na hlavní problémy a výzvy, kterým musejí politiky zaměstnanosti členských států a jejich trhy práce čelit;

| — | posílit roli Výboru pro zaměstnanost, jak ji definuje článek 150 Smlouvy o fungování EU, zejména při řešení otázek zaměstnanosti přeshraničního charakteru, roli Výboru pro sociální ochranu, jak je stanoveno v článku 160 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

—

posílit roli Výboru pro zaměstnanost, jak ji definuje článek 150 Smlouvy o fungování EU, zejména při řešení otázek zaměstnanosti přeshraničního charakteru, roli Výboru pro sociální ochranu, jak je stanoveno v článku 160 Smlouvy o fungování EU;

| — | zajistit, aby při všech hodnoceních rozpočtu byl výslovně brán zřetel na strukturální reformy prováděné členskými státy, a to zejména na reformy důchodového systému, zdravotní péče a sociálního zabezpečení, které jsou zaměřeny na řešení demografické situace, i na reformy týkající se pomoci, vzdělávání a výzkumu, přičemž důraz bude kladen stejnou měrou na udržitelnost a přiměřenost; mělo by být provedeno hodnocení dopadu těchto reforem na zaměstnanost a sociální sféru, zejména u zranitelných sociálních skupin, tak aby žádná pravidla nebyla stanovována bez předchozího hodnocení jejich dopadů na zaměstnanost a sociální zabezpečení v členských státech; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby při všech hodnoceních rozpočtu byl výslovně brán zřetel na strukturální reformy prováděné členskými státy, a to zejména na reformy důchodového systému, zdravotní péče a sociálního zabezpečení, které jsou zaměřeny na řešení demografické situace, i na reformy týkající se pomoci, vzdělávání a výzkumu, přičemž důraz bude kladen stejnou měrou na udržitelnost a přiměřenost; mělo by být provedeno hodnocení dopadu těchto reforem na zaměstnanost a sociální sféru, zejména u zranitelných sociálních skupin, tak aby žádná pravidla nebyla stanovována bez předchozího hodnocení jejich dopadů na zaměstnanost a sociální zabezpečení v členských státech;

| — | aktivovat horizontální sociální ustanovení Lisabonské smlouvy a přitom při vytváření nových politik EU zohledňovat sociální práva a cíle; |
| --- | --- |

—

aktivovat horizontální sociální ustanovení Lisabonské smlouvy a přitom při vytváření nových politik EU zohledňovat sociální práva a cíle;

| — | přijmout opatření k tomu, aby Evropský parlament byl přiměřeně zapojen do cyklu dohledu nad hospodářskými politikami a politikami zaměstnanosti a do hodnocení sociálního dopadu těchto politik; v této souvislosti by načasování a přijímání integrovaných hlavních směrů, zejména hlavních zásad politiky zaměstnanosti, měly být navrženy tak, aby Evropskému parlamentu poskytly dostatek času k plnění jeho konzultativní úlohy podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

—

přijmout opatření k tomu, aby Evropský parlament byl přiměřeně zapojen do cyklu dohledu nad hospodářskými politikami a politikami zaměstnanosti a do hodnocení sociálního dopadu těchto politik; v této souvislosti by načasování a přijímání integrovaných hlavních směrů, zejména hlavních zásad politiky zaměstnanosti, měly být navrženy tak, aby Evropskému parlamentu poskytly dostatek času k plnění jeho konzultativní úlohy podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy o fungování EU;

| — | zavést řádný a transparentní rámec pro monitorování a hodnocení hlavních zásad politiky zaměstnanosti založený na hlavních cílech EU, na který se naváže přiměřenými dílčími cíli, ukazateli a srovnávacími tabulkami, které zohlední specifické rysy každého členského státu s ohledem na jejich rozdílné výchozí pozice; |
| --- | --- |

—

zavést řádný a transparentní rámec pro monitorování a hodnocení hlavních zásad politiky zaměstnanosti založený na hlavních cílech EU, na který se naváže přiměřenými dílčími cíli, ukazateli a srovnávacími tabulkami, které zohlední specifické rysy každého členského státu s ohledem na jejich rozdílné výchozí pozice;

| — | vyzývá Radu ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO) a Radu ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) a jejich příslušné pracovní skupiny k posílení spolupráce mimo jiné tím, že budou dvakrát ročně pořádat společné schůze, aby bylo zajištěno skutečné propojení jejich politik; |
| --- | --- |

—

vyzývá Radu ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO) a Radu ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) a jejich příslušné pracovní skupiny k posílení spolupráce mimo jiné tím, že budou dvakrát ročně pořádat společné schůze, aby bylo zajištěno skutečné propojení jejich politik;

Doporučení č. 2:   posílit pravidla Paktu o stabilitě a růstu

Právní akt, který má být přijat (mj. na základě článku 126 Smlouvy o fungování EU) by měl být především zaměřen na posílení preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu a měl by obsahovat sankce a pobídky, které by byly z hospodářského a politického hlediska promyšlenější. Zároveň by měl řádně zohledňovat strukturu státního schodku a rozpočtu (včetně implicitních závazků) a hospodářský cyklus, aby zabránil procyklické rozpočtové politice, jakož i povahu veřejných příjmů a výdajů nutných pro provedení strukturálních reforem, jež podpoří růst; všechny členské státy by měly usilovat o dosažení pokroku, ale státy s většími nedostatky by se obecně měly více podílet na plnění cílů souvisejících s výší dluhů a schodkem; při hodnocení nerovnováhy běžného účtu by rovněž měl být zohledněn demografický vývoj. Tento legislativní akt by měl mít za cíl:

| — | lépe začlenit kritérium „dluhu“ („hledisko udržitelnosti“) do každého kroku postupu při nadměrném schodku a zavést postup dohledu při nadměrném schodku na základě výše hrubého dluhu. Postup dohledu při nadměrném schodku by vyžadoval podrobné pravidelné zprávy o dynamice dluhu a schodku, jejich vzájemné spojitosti a vývoji, zatímco by bylo nutné zohlednit specifické podmínky každé země a poskytnout jednotlivým členským státům různé časové harmonogramy k tomu, aby se opět vypracovaly na cílové hodnoty stanovené v Paktu o stabilitě a růstu; Komise by měla v rámci postupu dohledu při nadměrném schodku vést konzultace s evropskými sociálními partnery a příslušnými sociálními partnery; |
| --- | --- |

—

lépe začlenit kritérium „dluhu“ („hledisko udržitelnosti“) do každého kroku postupu při nadměrném schodku a zavést postup dohledu při nadměrném schodku na základě výše hrubého dluhu. Postup dohledu při nadměrném schodku by vyžadoval podrobné pravidelné zprávy o dynamice dluhu a schodku, jejich vzájemné spojitosti a vývoji, zatímco by bylo nutné zohlednit specifické podmínky každé země a poskytnout jednotlivým členským státům různé časové harmonogramy k tomu, aby se opět vypracovaly na cílové hodnoty stanovené v Paktu o stabilitě a růstu; Komise by měla v rámci postupu dohledu při nadměrném schodku vést konzultace s evropskými sociálními partnery a příslušnými sociálními partnery;

| — | důsledněji zohledňovat výši zadlužení, profil dluhu (včetně splatnosti) a dynamiku dluhu (posouzení udržitelnosti veřejných financí) v rychlosti sbližování vedoucímu ke specifickému střednědobému fiskálnímu cíli členského státu, který má být zapracován do programů stability a konvergenčních programů; |
| --- | --- |

—

důsledněji zohledňovat výši zadlužení, profil dluhu (včetně splatnosti) a dynamiku dluhu (posouzení udržitelnosti veřejných financí) v rychlosti sbližování vedoucímu ke specifickému střednědobému fiskálnímu cíli členského státu, který má být zapracován do programů stability a konvergenčních programů;

| — | jako součást postupu dohledu při nadměrném schodku vytvořit jasný, harmonizovaný rámec pro měření a sledování dynamiky dluhu, včetně implicitních a podmíněných závazků, jako jsou důchodové závazky a státní záruky (ať už např. v podobě jistiny, podílu nebo příjmu) v investicích partnerství veřejného a soukromého sektoru, a nákladů, které v souvislosti s takovýmto typem investic ponese po řadu let státní rozpočet; |
| --- | --- |

—

jako součást postupu dohledu při nadměrném schodku vytvořit jasný, harmonizovaný rámec pro měření a sledování dynamiky dluhu, včetně implicitních a podmíněných závazků, jako jsou důchodové závazky a státní záruky (ať už např. v podobě jistiny, podílu nebo příjmu) v investicích partnerství veřejného a soukromého sektoru, a nákladů, které v souvislosti s takovýmto typem investic ponese po řadu let státní rozpočet;

| — | vytvořit pro každou zemi individuální časový rámec pro fiskální konsolidaci, která proběhne nejpozději do roku 2015, a zajistit tak, aby schodek veřejných financí dosáhl ve všech zemích úrovní stanovených v Paktu o stabilitě a růstu, |
| --- | --- |

—

vytvořit pro každou zemi individuální časový rámec pro fiskální konsolidaci, která proběhne nejpozději do roku 2015, a zajistit tak, aby schodek veřejných financí dosáhl ve všech zemích úrovní stanovených v Paktu o stabilitě a růstu,

| — | zřídit mechanismus dohledu, jehož součástí budou případná varování veřejnosti a odstupňované sankce a pobídky pro ty členské státy, které nesplnily svůj střednědobý fiskální cíl ani se mu neblíží dohodnutým tempem, ale také případná ekonomická stimulace pro země, které svého střednědobého fiskálního cíle dosáhly rychleji, než se očekávalo; |
| --- | --- |

—

zřídit mechanismus dohledu, jehož součástí budou případná varování veřejnosti a odstupňované sankce a pobídky pro ty členské státy, které nesplnily svůj střednědobý fiskální cíl ani se mu neblíží dohodnutým tempem, ale také případná ekonomická stimulace pro země, které svého střednědobého fiskálního cíle dosáhly rychleji, než se očekávalo;

| — | zavést minimální pravidla a pokyny týkající se rozpočtových postupů na vnitrostátní úrovni (tj. ročních a víceletých finančních rámců) s cílem plnit závazek stanovený v článku 3 Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku; tyto vnitrostátní rámce by měly obsahovat dostatek informací jak o výdajové, tak o příjmové straně plánovaných rozpočtových aktivit, aby bylo možné vést rozumnou diskusi a kontrolovat rozpočtové plány na úrovni členských států i EU; mimoto je třeba se i nadále zabývat srovnatelností rozpočtů jednotlivých členských států, pokud jde o různé druhy výdajů a příjmů a politické priority, které odrážejí; |
| --- | --- |

—

zavést minimální pravidla a pokyny týkající se rozpočtových postupů na vnitrostátní úrovni (tj. ročních a víceletých finančních rámců) s cílem plnit závazek stanovený v článku 3 Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku; tyto vnitrostátní rámce by měly obsahovat dostatek informací jak o výdajové, tak o příjmové straně plánovaných rozpočtových aktivit, aby bylo možné vést rozumnou diskusi a kontrolovat rozpočtové plány na úrovni členských států i EU; mimoto je třeba se i nadále zabývat srovnatelností rozpočtů jednotlivých členských států, pokud jde o různé druhy výdajů a příjmů a politické priority, které odrážejí;

| — | podporovat zřízení mechanismů včasného varování v rámci rozpočtové kontroly na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

—

podporovat zřízení mechanismů včasného varování v rámci rozpočtové kontroly na vnitrostátní úrovni;

| — | zavést v eurozóně předem stanovená preventivní opatření, o nichž by měla rozhodnout Komise na základě svých jasných pravomocí vztahujících se jak na preventivní, tak na korektivní složku Paktu o stabilitě a růstu, a to za účelem snazšího přijímání opatření v rámci včasného varování a jejich progresivního uplatňování; |
| --- | --- |

—

zavést v eurozóně předem stanovená preventivní opatření, o nichž by měla rozhodnout Komise na základě svých jasných pravomocí vztahujících se jak na preventivní, tak na korektivní složku Paktu o stabilitě a růstu, a to za účelem snazšího přijímání opatření v rámci včasného varování a jejich progresivního uplatňování;

| — | prosazovat a uplatňovat tyto sankce a pobídky v členských státech eurozóny jako součást nového mnohostranného dohledu a posílených nástrojů v rámci Paktu o stabilitě a růstu, zejména většího zaměření na střednědobý fiskální cíl, a zohledňovat přitom velmi těsné vazby na země vně eurozóny, především na země, u nichž se vstup do eurozóny očekává; |
| --- | --- |

—

prosazovat a uplatňovat tyto sankce a pobídky v členských státech eurozóny jako součást nového mnohostranného dohledu a posílených nástrojů v rámci Paktu o stabilitě a růstu, zejména většího zaměření na střednědobý fiskální cíl, a zohledňovat přitom velmi těsné vazby na země vně eurozóny, především na země, u nichž se vstup do eurozóny očekává;

| — | s náležitým ohledem na platné zásady zakotvené ve Smlouvě o fungování EU provést nutné změny v interním rozhodovacím postupu Komise, které zajistí efektivní a rychlé zavedení sankčních mechanismů patřících jednoznačně do pravomoci Komise, a to zejména v členských státech eurozóny; |
| --- | --- |

—

s náležitým ohledem na platné zásady zakotvené ve Smlouvě o fungování EU provést nutné změny v interním rozhodovacím postupu Komise, které zajistí efektivní a rychlé zavedení sankčních mechanismů patřících jednoznačně do pravomoci Komise, a to zejména v členských státech eurozóny;

| — | zajistit, aby Komise přijímala svá rozhodnutí o dodržování Paktu o stabilitě a růstu členskými státy s větší nezávislostí na Radě, a aby tak byly zásady Paktu o stabilitě a růstu plně respektovány; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby Komise přijímala svá rozhodnutí o dodržování Paktu o stabilitě a růstu členskými státy s větší nezávislostí na Radě, a aby tak byly zásady Paktu o stabilitě a růstu plně respektovány;

Doporučení č. 3:   Zlepšení správy ekonomických záležitostí v eurozóně Euroskupinou, ale i v celé Evropské unii

Vzhledem k tomu, že je důležité, aby všechny členské státy Evropské unie usilovaly o dosažení hospodářské konvergence, ale také ke skutečnosti, že země eurozóny jsou v jiné situaci než ostatní členské státy, neboť nemohou využívat mechanismu směnných kurzů, potřebují-li upravit relativní ceny, a že jsou spoluodpovědné za fungování Evropské měnové unie jako celku, jsou nová pravidla vycházející z ostatních doporučení tohoto usnesení, článku 136 Smlouvy o fungování EU a Protokolu (č. 14) o Euroskupině, která by měla mít za cíl:

| — | vytvořit zvláštní rámec pro eurozónu, který by stanovoval intenzivnější dohled zaměřený na nadměrnou makroekonomickou divergenci, růst ekonomiky, úroveň nezaměstnanosti, cenovou konkurenceschopnost, reálné směnné kurzy, růst úvěrů a vývoj běžného účtu dotčených členských států; |
| --- | --- |

—

vytvořit zvláštní rámec pro eurozónu, který by stanovoval intenzivnější dohled zaměřený na nadměrnou makroekonomickou divergenci, růst ekonomiky, úroveň nezaměstnanosti, cenovou konkurenceschopnost, reálné směnné kurzy, růst úvěrů a vývoj běžného účtu dotčených členských států;

| — | vytvořit regulační rámec, který zlepší koordinaci mezi všemi členskými státy EU s cílem monitorovat a upevnit hospodářskou konvergenci a jednat o možné makroekonomické nerovnováze v rámci Unie; |
| --- | --- |

—

vytvořit regulační rámec, který zlepší koordinaci mezi všemi členskými státy EU s cílem monitorovat a upevnit hospodářskou konvergenci a jednat o možné makroekonomické nerovnováze v rámci Unie;

| — | zvýšit význam výročních zpráv o dohledu v eurozóně, které vycházejí ze čtvrtletních tematicky zaměřených zpráv věnovaných více zemím, které se zabývají na jedné straně možnými efekty „přelévání“ v důsledku celosvětového hospodářského vývoje a politik a okolností se zvláštním dopadem na určité členské státy v eurozóně, a na straně druhé způsobem, jakým hospodářská rozhodnutí přijímaná Euroskupinou mohou ovlivnit země a regiony mimo eurozónu; zvláštní pozornost by se měla věnovat určení politik, které vedou k pozitivním efektům „přelévání“, zejména v obdobích hospodářského útlumu, a podporují tak udržitelný růst v celé eurozóně; |
| --- | --- |

—

zvýšit význam výročních zpráv o dohledu v eurozóně, které vycházejí ze čtvrtletních tematicky zaměřených zpráv věnovaných více zemím, které se zabývají na jedné straně možnými efekty „přelévání“ v důsledku celosvětového hospodářského vývoje a politik a okolností se zvláštním dopadem na určité členské státy v eurozóně, a na straně druhé způsobem, jakým hospodářská rozhodnutí přijímaná Euroskupinou mohou ovlivnit země a regiony mimo eurozónu; zvláštní pozornost by se měla věnovat určení politik, které vedou k pozitivním efektům „přelévání“, zejména v obdobích hospodářského útlumu, a podporují tak udržitelný růst v celé eurozóně;

| — | posílit sekretariát předsedy Euroskupiny; |
| --- | --- |

—

posílit sekretariát předsedy Euroskupiny;

| — | učinit opatření, aby komisař pro hospodářské a měnové záležitosti byl současně i místopředsedou Komise a byl pověřen úkolem, který bude spočívat v zajišťování soudržnosti hospodářské činnosti Unie, v dohlížení nad úkoly svěřenými Komisi v hospodářské a fiskální oblasti a v otázkách finančních trhů a v koordinaci ostatních aspektů hospodářské činnosti Unie; |
| --- | --- |

—

učinit opatření, aby komisař pro hospodářské a měnové záležitosti byl současně i místopředsedou Komise a byl pověřen úkolem, který bude spočívat v zajišťování soudržnosti hospodářské činnosti Unie, v dohlížení nad úkoly svěřenými Komisi v hospodářské a fiskální oblasti a v otázkách finančních trhů a v koordinaci ostatních aspektů hospodářské činnosti Unie;

| — | zlepšit transparentnost rozhodování a odpovědnost za rozhodnutí přijímaná Euroskupinou zavedením pravidelného dialogu s předsedou Euroskupiny v rámci příslušného výboru Parlamentu a zveřejňováním rozhodnutí Euroskupiny bezprostředně po jejich přijetí na internetové stránce této skupiny; zajistit, aby alespoň ty členské státy EU, které nejsou členy eurozóny a mají povinnost zavést společnou měnu, měly přístup k diskusím vedeným v rámci Euroskupiny; |
| --- | --- |

—

zlepšit transparentnost rozhodování a odpovědnost za rozhodnutí přijímaná Euroskupinou zavedením pravidelného dialogu s předsedou Euroskupiny v rámci příslušného výboru Parlamentu a zveřejňováním rozhodnutí Euroskupiny bezprostředně po jejich přijetí na internetové stránce této skupiny; zajistit, aby alespoň ty členské státy EU, které nejsou členy eurozóny a mají povinnost zavést společnou měnu, měly přístup k diskusím vedeným v rámci Euroskupiny;

Doporučení č. 4:   Zřídit v eurozóně solidní a důvěryhodný mechanismus pro předcházení nadměrnému zadlužení a pro jeho řešení

Než bude přijat jakýkoli legislativní akt (na základě článků 122, 125, 329 (posílená spolupráce) a článku 352 Smlouvy o fungování EU nebo na jakémkoli jiném vhodném právním základě), mělo by být provedeno posouzení dopadu a vypracována studie proveditelnosti, což by mělo trvat nejdéle jeden rok, s cílem:

| — | po náležitém, nejvýše jednoročním zkoumání výhod a nevýhod stálého mechanismu nebo orgánu takový mechanismus nebo orgán zřídit (Evropský měnový fond) jako subjekt dohlížející na vývoj v oblasti státního dluhu a doplňující Pakt o stabilitě a růstu jako záchranný mechanismus pro případy, kdy vláda nebo členský stát potýkající se s problémy s platební bilancí již nemá k dispozici tržní financování; tento subjekt bude založen na stávajících mechanismech (evropský nástroj finanční stability, evropský mechanismus finanční stabilizace a evropský nástroj pomoci s platební bilancí) a v jeho rámci budou stanovena jasná pravidla týkající se mj. těchto aspektů:






  a) | kritérií členství, například dodržování minimálních požadavků týkajících se vnitrostátních rozpočtových pravidel/institucí, |
| --- | --- | --- |

—

po náležitém, nejvýše jednoročním zkoumání výhod a nevýhod stálého mechanismu nebo orgánu takový mechanismus nebo orgán zřídit (Evropský měnový fond) jako subjekt dohlížející na vývoj v oblasti státního dluhu a doplňující Pakt o stabilitě a růstu jako záchranný mechanismus pro případy, kdy vláda nebo členský stát potýkající se s problémy s platební bilancí již nemá k dispozici tržní financování; tento subjekt bude založen na stávajících mechanismech (evropský nástroj finanční stability, evropský mechanismus finanční stabilizace a evropský nástroj pomoci s platební bilancí) a v jeho rámci budou stanovena jasná pravidla týkající se mj. těchto aspektů:

a)

kritérií členství, například dodržování minimálních požadavků týkajících se vnitrostátních rozpočtových pravidel/institucí,

| b) | rozhodovacích postupů a financování, |
| --- | --- |

b)

rozhodovacích postupů a financování,

| c) | podmíněnosti mimořádných úvěrů, |
| --- | --- |

c)

podmíněnosti mimořádných úvěrů,

| d) | dohledu, a |
| --- | --- |

d)

dohledu, a

| e) | zdrojů a pravomocí. |
| --- | --- |

e)

zdrojů a pravomocí.

Takový mechanismus by neměl omezovat pravomoci rozpočtových orgánů nezbytné k sestavení rozpočtu EU na vhodné úrovni, měl by zabránit morálnímu riziku a být v souladu se zásadami udělování státní pomoci a s důsledky v případě jejich nedodržení. Je rovněž zapotřebí pečlivě zhodnotit, zda by se členské státy vně eurozóny mohly jednotlivě a po splnění daných kritérií případně k evropskému mechanismu finanční stabilizace připojit.

| — | informovat Evropský parlament o odhadovaném dopadu na úvěrové hodnocení EU v důsledku:






  a) | vytvoření evropského mechanismu finanční stabilizace |
| --- | --- | --- |

—

informovat Evropský parlament o odhadovaném dopadu na úvěrové hodnocení EU v důsledku:

a)

vytvoření evropského mechanismu finanční stabilizace

| b) | využití celé linie; |
| --- | --- |

b)

využití celé linie;

| — | poskytnout dostatečné informace o pravidlech pro uplatňování evropského mechanismu finanční stabilizace s ohledem na stropy víceletého finančního rámce (VFR); vzhledem k možným dalekosáhlým rozpočtovým dopadům dále zvážit evropský mechanismus finanční stabilizace před přijetím nařízení o VFR; |
| --- | --- |

—

poskytnout dostatečné informace o pravidlech pro uplatňování evropského mechanismu finanční stabilizace s ohledem na stropy víceletého finančního rámce (VFR); vzhledem k možným dalekosáhlým rozpočtovým dopadům dále zvážit evropský mechanismus finanční stabilizace před přijetím nařízení o VFR;

| — | umožnit, že do rozhodnutí týkajících se dopadu, který by tento mechanismus mohl mít na rozpočet EU, budou zapojeny obě složky rozpočtového orgánu; |
| --- | --- |

—

umožnit, že do rozhodnutí týkajících se dopadu, který by tento mechanismus mohl mít na rozpočet EU, budou zapojeny obě složky rozpočtového orgánu;

| — | podporovat stanovisko, že jakékoli případné rozpočtové požadavky související s tímto mechanismem by měly být financovány prostřednictvím revize VFR prováděné ad hoc, aby se zajistilo řádné a včasné zapojení rozpočtového orgánu. |
| --- | --- |

—

podporovat stanovisko, že jakékoli případné rozpočtové požadavky související s tímto mechanismem by měly být financovány prostřednictvím revize VFR prováděné ad hoc, aby se zajistilo řádné a včasné zapojení rozpočtového orgánu.

Doporučení č. 5:   Přezkoumat rozpočtové, finanční a fiskální nástroje EU

Do dvanácti měsíců by měl být přijat legislativní akt nebo studie proveditelnosti s cílem:

| — | vypracovat do jednoho roku posouzení proveditelnosti, aby mohl být v dlouhodobém výhledu zaveden systém, v jehož rámci se členské státy mohou zapojit do vydávání společných evropských dluhopisů a týkající se povahy, rizika a výhod tohoto systému. Hodnocení by mělo upřesnit různé právní alternativy a cíle, jako je financování dlouhodobých strategických projektů a projektů v oblasti evropské infrastruktury „dluhopisy projektů“; je zapotřebí analyzovat silné i slabé stránky všech možností a vzít přitom v úvahu případné důsledky morálního rizika pro zúčastněné členy; |
| --- | --- |

—

vypracovat do jednoho roku posouzení proveditelnosti, aby mohl být v dlouhodobém výhledu zaveden systém, v jehož rámci se členské státy mohou zapojit do vydávání společných evropských dluhopisů a týkající se povahy, rizika a výhod tohoto systému. Hodnocení by mělo upřesnit různé právní alternativy a cíle, jako je financování dlouhodobých strategických projektů a projektů v oblasti evropské infrastruktury „dluhopisy projektů“; je zapotřebí analyzovat silné i slabé stránky všech možností a vzít přitom v úvahu případné důsledky morálního rizika pro zúčastněné členy;

| — | upevnit a aktualizovat, a to s ohledem na cíle strategie Evropa 2020, politiku soudržnosti Unie v úzké spolupráci s Evropskou investiční bankou (EIB), aby se tak zmenšily strukturální nedostatky, odstranily rozdíly v prosperitě a zvýšila kupní síla a konkurenceschopnost hospodářsky slabších regionů, mimo jiné tím, že se usnadní řešení finančních potřeb malých a středních podniků a jejich úspěšné působení na vnitřním trhu; |
| --- | --- |

—

upevnit a aktualizovat, a to s ohledem na cíle strategie Evropa 2020, politiku soudržnosti Unie v úzké spolupráci s Evropskou investiční bankou (EIB), aby se tak zmenšily strukturální nedostatky, odstranily rozdíly v prosperitě a zvýšila kupní síla a konkurenceschopnost hospodářsky slabších regionů, mimo jiné tím, že se usnadní řešení finančních potřeb malých a středních podniků a jejich úspěšné působení na vnitřním trhu;

| — | zdůraznit význam nezávislosti Evropské centrální banky, která je základním předpokladem stability finančního a tržního hospodářství Evropské unie; |
| --- | --- |

—

zdůraznit význam nezávislosti Evropské centrální banky, která je základním předpokladem stability finančního a tržního hospodářství Evropské unie;

| — | naléhavě žádat, aby bylo zachováno jednoznačné oddělování fiskální politiky od politiky měnové, a nebyla tak ohrožena nezávislost Evropské centrální banky; |
| --- | --- |

—

naléhavě žádat, aby bylo zachováno jednoznačné oddělování fiskální politiky od politiky měnové, a nebyla tak ohrožena nezávislost Evropské centrální banky;

| — | vypracovat společné rozpočtové zásady, pokud jde o kvalitu výdajů veřejného sektoru (a to jak pro vnitrostátní rozpočty, tak pro rozpočet EU), a soubor společných politik a nástrojů na podporu strategie Evropa 2020 za současného udržení rovnováhy mezi cíli v oblasti rozpočtové kázně a snahou umožnit dlouhodobé financování udržitelné zaměstnanosti a udržitelných investic; |
| --- | --- |

—

vypracovat společné rozpočtové zásady, pokud jde o kvalitu výdajů veřejného sektoru (a to jak pro vnitrostátní rozpočty, tak pro rozpočet EU), a soubor společných politik a nástrojů na podporu strategie Evropa 2020 za současného udržení rovnováhy mezi cíli v oblasti rozpočtové kázně a snahou umožnit dlouhodobé financování udržitelné zaměstnanosti a udržitelných investic;

| — | vytvořit jasný rámec pro obnovené společné úsilí – s nasazením rozpočtových prostředků EU a finančních zdrojů EIB – o zvýšení efektivity využívání rozpočtových prostředků v příštím víceletém finančním rámci, o zužitkování odborných znalostí EIB v oblasti finančního inženýrství, jejího závazku vůči politikám EU a její vůdčí úlohy mezi finančními institucemi veřejného i soukromého sektoru a o posílení role EIB a fondů soudržnosti zejména v obdobích ekonomického útlumu; |
| --- | --- |

—

vytvořit jasný rámec pro obnovené společné úsilí – s nasazením rozpočtových prostředků EU a finančních zdrojů EIB – o zvýšení efektivity využívání rozpočtových prostředků v příštím víceletém finančním rámci, o zužitkování odborných znalostí EIB v oblasti finančního inženýrství, jejího závazku vůči politikám EU a její vůdčí úlohy mezi finančními institucemi veřejného i soukromého sektoru a o posílení role EIB a fondů soudržnosti zejména v obdobích ekonomického útlumu;

| — | zřídit skupinu na vysoké úrovni pro daňovou politiku, jíž bude předsedat Komise a jejímž úkolem bude vypracovat do jednoho roku plán pro strategický a pragmatický přístup k otázkám daňové politiky, a současně věnovat zvláštní pozornost boji proti daňovým podvodům a daňovým rájům, oživit kodex chování pro zdaňování podniků a přitom posílit postupy proti nekalé daňové soutěži, rozšířit automatickou výměnu informací, usnadnit přijetí daňových reforem na podporu růstu a prozkoumat nové nástroje; tato skupina na vysoké úrovni by měla analyzovat program vnějších činností EU v daňových záležitostech, a to především v souvislosti se skupinou G20; |
| --- | --- |

—

zřídit skupinu na vysoké úrovni pro daňovou politiku, jíž bude předsedat Komise a jejímž úkolem bude vypracovat do jednoho roku plán pro strategický a pragmatický přístup k otázkám daňové politiky, a současně věnovat zvláštní pozornost boji proti daňovým podvodům a daňovým rájům, oživit kodex chování pro zdaňování podniků a přitom posílit postupy proti nekalé daňové soutěži, rozšířit automatickou výměnu informací, usnadnit přijetí daňových reforem na podporu růstu a prozkoumat nové nástroje; tato skupina na vysoké úrovni by měla analyzovat program vnějších činností EU v daňových záležitostech, a to především v souvislosti se skupinou G20;

| — | zřídit skupinu na vysoké úrovni, jíž bude předsedat Komise a jejímž úkolem bude prozkoumat případné institucionální změny v rámci probíhajících reforem správy ekonomických záležitostí, včetně možnosti vytvořit Evropskou společnou pokladnu (ECT), jejímž prostřednictvím by Evropská unie získala vlastní zdroje financování v souladu s Lisabonskou smlouvou, čímž by se snížila její závislost na příspěvcích jednotlivých států; |
| --- | --- |

—

zřídit skupinu na vysoké úrovni, jíž bude předsedat Komise a jejímž úkolem bude prozkoumat případné institucionální změny v rámci probíhajících reforem správy ekonomických záležitostí, včetně možnosti vytvořit Evropskou společnou pokladnu (ECT), jejímž prostřednictvím by Evropská unie získala vlastní zdroje financování v souladu s Lisabonskou smlouvou, čímž by se snížila její závislost na příspěvcích jednotlivých států;

| — | posílit vnitřní trh podporou elektronického a mezinárodního obchodu, zjednodušit platební postupy on-line a harmonizovat fiskální nástroje jako způsob, jak zvýšit důvěru spotřebitelů v evropské hospodářství; |
| --- | --- |

—

posílit vnitřní trh podporou elektronického a mezinárodního obchodu, zjednodušit platební postupy on-line a harmonizovat fiskální nástroje jako způsob, jak zvýšit důvěru spotřebitelů v evropské hospodářství;

Doporučení č. 6:   Zajistit regulaci finančních trhů a dohled nad nimi s jasným makroekonomickým rozměrem

Legislativní akt, který má být přijat, by měl mít za cíl:

| — | zajistit, aby veškeré legislativní iniciativy týkající se finančních služeb byly v souladu s makroekonomickou politikou a mohly tak zajistit nezbytnou transparentnost a stabilitu trhu, a tím i zvýšit důvěru v trhy a hospodářský rozvoj; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby veškeré legislativní iniciativy týkající se finančních služeb byly v souladu s makroekonomickou politikou a mohly tak zajistit nezbytnou transparentnost a stabilitu trhu, a tím i zvýšit důvěru v trhy a hospodářský rozvoj;

| — | podporovat způsoby, jimiž lze v reakci na cenové bubliny na trhu se specifickými aktivy nebo na problémy souvisejícími s množstvím peněz v oběhu dosáhnout důsledného uplatňování kapitálových požadavků druhého pilíře; |
| --- | --- |

—

podporovat způsoby, jimiž lze v reakci na cenové bubliny na trhu se specifickými aktivy nebo na problémy souvisejícími s množstvím peněz v oběhu dosáhnout důsledného uplatňování kapitálových požadavků druhého pilíře;

| — | regulovat vazby mezi finančními trhy a makroekonomickou politikou, aby byla zajištěna stabilita, transparentnost a odpovědnost a aby byly omezeny pobídky k podstupování nadměrného rizika; |
| --- | --- |

—

regulovat vazby mezi finančními trhy a makroekonomickou politikou, aby byla zajištěna stabilita, transparentnost a odpovědnost a aby byly omezeny pobídky k podstupování nadměrného rizika;

| — | zajistit pravidelné hodnocení vývoje cen aktiv a růst úvěrů v členských státech a jejich dopad na finanční stabilitu a vývoj běžných účtů, ale i reálné efektivní směnné kurzy členských států; |
| --- | --- |

—

zajistit pravidelné hodnocení vývoje cen aktiv a růst úvěrů v členských státech a jejich dopad na finanční stabilitu a vývoj běžných účtů, ale i reálné efektivní směnné kurzy členských států;

| — | svěřovat evropským orgánům dohledu výlučné pravomoci dohledu nad velkými přeshraničními finančními institucemi; |
| --- | --- |

—

svěřovat evropským orgánům dohledu výlučné pravomoci dohledu nad velkými přeshraničními finančními institucemi;

Doporučení č. 7:   Zvýšit spolehlivost statistik EU

Legislativní akt, který má být přijat, by měl mít za cíl:

| — | zajistit důsledné plnění dojednaných politických závazků v oblasti statistiky; |
| --- | --- |

—

zajistit důsledné plnění dojednaných politických závazků v oblasti statistiky;

| — | posílit vyšetřovací pravomoci Komise (Eurostatu), včetně pravomoci provádět kontroly na místě bez předchozího ohlášení a mít přístup ke všem informacím z oblasti účetnictví a rozpočtu, a to včetně schůzek s osobami či agenturami, jimž jsou tyto informace známy, jako jsou nezávislí ekonomové, obchodní organizace a odbory, za účelem posouzení kvality veřejných financí; tato opatření by v případě potřeby mělo doprovázet navýšení rozpočtových a lidských zdrojů; |
| --- | --- |

—

posílit vyšetřovací pravomoci Komise (Eurostatu), včetně pravomoci provádět kontroly na místě bez předchozího ohlášení a mít přístup ke všem informacím z oblasti účetnictví a rozpočtu, a to včetně schůzek s osobami či agenturami, jimž jsou tyto informace známy, jako jsou nezávislí ekonomové, obchodní organizace a odbory, za účelem posouzení kvality veřejných financí; tato opatření by v případě potřeby mělo doprovázet navýšení rozpočtových a lidských zdrojů;

| — | vyžadovat od členských států, aby Komisi (Eurostatu) poskytovaly údaje v souladu se statistickými zásadami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (1); |
| --- | --- |

—

vyžadovat od členských států, aby Komisi (Eurostatu) poskytovaly údaje v souladu se statistickými zásadami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (1);

| — | vyžadovat od členských států, aby uváděly, které údaje poskytované Komisi (Eurostatu) se opírají o nezávislou auditorskou zprávu; |
| --- | --- |

—

vyžadovat od členských států, aby uváděly, které údaje poskytované Komisi (Eurostatu) se opírají o nezávislou auditorskou zprávu;

| — | zavést sankce finanční a nefinanční povahy za poskytování statistických údajů, které nejsou v souladu se statistickými zásadami stanovenými v nařízení (ES) č. 223/2009; |
| --- | --- |

—

zavést sankce finanční a nefinanční povahy za poskytování statistických údajů, které nejsou v souladu se statistickými zásadami stanovenými v nařízení (ES) č. 223/2009;

| — | zjistit, zda je zapotřebí, aby byly k dispozici harmonizovanější údaje relevantní z hlediska rámce pro správu ekonomických záležitostí, jehož návrh je uveden v této příloze; zejména zajistit vhodný kvalitativní rámec evropské statistiky, který je nutný k posílení rámce analytického dohledu, včetně souboru ukazatelů pro účinný mnohostranný dohled v souladu s doporučením č. 1; |
| --- | --- |

—

zjistit, zda je zapotřebí, aby byly k dispozici harmonizovanější údaje relevantní z hlediska rámce pro správu ekonomických záležitostí, jehož návrh je uveden v této příloze; zejména zajistit vhodný kvalitativní rámec evropské statistiky, který je nutný k posílení rámce analytického dohledu, včetně souboru ukazatelů pro účinný mnohostranný dohled v souladu s doporučením č. 1;

| — | sladit údaje týkající se veřejných financí získané na základě standardizovaných a mezinárodně uznávaných účetních metod; |
| --- | --- |

—

sladit údaje týkající se veřejných financí získané na základě standardizovaných a mezinárodně uznávaných účetních metod;

| — | zajistit důsledné a otevřené zveřejňování určitých podrozvahových pasiv, zejména pokud jde o budoucí výplaty důchodů státním zaměstnancům a dlouhodobé smlouvy se soukromým sektorem ohledně pronájmu nebo poskytování veřejných zařízení. |
| --- | --- |

—

zajistit důsledné a otevřené zveřejňování určitých podrozvahových pasiv, zejména pokud jde o budoucí výplaty důchodů státním zaměstnancům a dlouhodobé smlouvy se soukromým sektorem ohledně pronájmu nebo poskytování veřejných zařízení.

Doporučení č. 8:   Zlepšit vnější zastupování Unie v oblasti hospodářských a měnových záležitostí

Legislativní akt (na základě článku 138 Smlouvy o fungování EU), který má být přijat, by měl mít za cíl:

| — | snažit se o shodu na zastoupení eurozóny/EU v MMF a v případě potřeby v dalších významných finančních institucích; |
| --- | --- |

—

snažit se o shodu na zastoupení eurozóny/EU v MMF a v případě potřeby v dalších významných finančních institucích;

| — | přezkoumat dohody týkající se zastoupení eurozóny/EU v jiných mezinárodních orgánech působících v oblasti hospodářské, měnové a finanční stability; |
| --- | --- |

—

přezkoumat dohody týkající se zastoupení eurozóny/EU v jiných mezinárodních orgánech působících v oblasti hospodářské, měnové a finanční stability;

| — | v duchu ustanovení Smlouvy o fungování EU začlenit postup, na jehož základě bude Evropský parlament ještě před přijetím rozhodnutí podle článku 138 Smlouvy o fungování EU plně informován a zapojen do jednání; |
| --- | --- |

—

v duchu ustanovení Smlouvy o fungování EU začlenit postup, na jehož základě bude Evropský parlament ještě před přijetím rozhodnutí podle článku 138 Smlouvy o fungování EU plně informován a zapojen do jednání;

| — | vytvořit jasnou a cílenou mezinárodní agendu eurozóny/EU, která zajistí vyrovnané mezinárodní podmínky, pokud jde o agendu EU v oblasti fiskálních záležitostí, opatření proti podvodům, regulace financí a dohledu nad nimi; |
| --- | --- |

—

vytvořit jasnou a cílenou mezinárodní agendu eurozóny/EU, která zajistí vyrovnané mezinárodní podmínky, pokud jde o agendu EU v oblasti fiskálních záležitostí, opatření proti podvodům, regulace financí a dohledu nad nimi;

| — | souběžně s opatřeními, která mohou a musí být co nejrychleji přijata v rámci stávajícího institucionálního rámce, zahájit proces reflexe, a zjistit tak omezení tohoto rámce a rozpracovat nápady na reformu Smluv, jež by umožnila zavedení mechanismů a struktur nezbytných pro soudržnou a účinnou správu ekonomických záležitostí i skutečnou makroekonomickou konvergenci členských států uvnitř i vně eurozóny. |
| --- | --- |

—

souběžně s opatřeními, která mohou a musí být co nejrychleji přijata v rámci stávajícího institucionálního rámce, zahájit proces reflexe, a zjistit tak omezení tohoto rámce a rozpracovat nápady na reformu Smluv, jež by umožnila zavedení mechanismů a struktur nezbytných pro soudržnou a účinnou správu ekonomických záležitostí i skutečnou makroekonomickou konvergenci členských států uvnitř i vně eurozóny.

---

(1)  Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.

---

Čtvrtek, 21. října 2010

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/56

---

Čtvrtek, 21. října 2010Budoucnost evropské normalizace

P7_TA(2010)0384

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 k budoucnosti evropské normalizace (2010/2051(INI))

2012/C 70 E/05

Evropský parlament,

| — | s ohledem na veřejné slyšení o budoucnosti evropské normalizace, které dne 23. června 2010 uspořádal Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na veřejné slyšení o budoucnosti evropské normalizace, které dne 23. června 2010 uspořádal Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů,

| — | s ohledem na reakce na veřejnou konzultaci Komise o přezkumu evropského systému normalizace, která se konala od 23. března do 21. května 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na reakce na veřejnou konzultaci Komise o přezkumu evropského systému normalizace, která se konala od 23. března do 21. května 2010,

| — | s ohledem na studii hodnocení dopadu „normalizačního balíčku“, která byla vypracována pro generální ředitelství Komise pro podniky a průmysl (9. března 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii hodnocení dopadu „normalizačního balíčku“, která byla vypracována pro generální ředitelství Komise pro podniky a průmysl (9. března 2010),

| — | s ohledem na zprávu panelu odborníků pro přezkum evropského systému normalizace (EXPRESS) nazvanou „Normalizace pro konkurenceschopnou a inovativní Evropu: vize pro rok 2020“ (únor 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu panelu odborníků pro přezkum evropského systému normalizace (EXPRESS) nazvanou „Normalizace pro konkurenceschopnou a inovativní Evropu: vize pro rok 2020“ (únor 2010),

| — | s ohledem na zprávu profesora Maria Montiho ze dne 9. května 2010 určenou předsedovi Komise nazvanou „Nová strategie pro jednotný trh“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu profesora Maria Montiho ze dne 9. května 2010 určenou předsedovi Komise nazvanou „Nová strategie pro jednotný trh“,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020),

| — | s ohledem na studii přístupu MSP k evropské normalizaci nazvanou „Umožnit malým a středním podnikům lépe využívat přínosy vyplývající z norem a zapojení se do normalizace“, kterou zadaly Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) (srpen 2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii přístupu MSP k evropské normalizaci nazvanou „Umožnit malým a středním podnikům lépe využívat přínosy vyplývající z norem a zapojení se do normalizace“, kterou zadaly Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) (srpen 2009),

| — | s ohledem na studii přístupu k normalizaci, která byla vypracována pro generální ředitelství Komise pro podniky a průmysl (10. března 2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii přístupu k normalizaci, která byla vypracována pro generální ředitelství Komise pro podniky a průmysl (10. března 2009),

| — | s ohledem na zprávu Komise ze dne 21. prosince 2009 o uplatňování směrnice 98/34/ES v období od roku 2006 do roku 2008 (KOM(2009)0690) a na doprovodný pracovní dokument útvarů Komise (SEK(2009)1704), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise ze dne 21. prosince 2009 o uplatňování směrnice 98/34/ES v období od roku 2006 do roku 2008 (KOM(2009)0690) a na doprovodný pracovní dokument útvarů Komise (SEK(2009)1704),

| — | s ohledem na bílou knihu ze dne 3. července 2009 nazvanou „Modernizace normalizace v oblasti informačních a komunikačních technologií v EU – kroky kupředu“ (KOM(2009)0324), |
| --- | --- |

—

s ohledem na bílou knihu ze dne 3. července 2009 nazvanou „Modernizace normalizace v oblasti informačních a komunikačních technologií v EU – kroky kupředu“ (KOM(2009)0324),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 25. září 2008 o normalizaci a inovaci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 25. září 2008 o normalizaci a inovaci,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. června 2008 nazvané „Zelenou malým a středním podnikům“ – „Small Business Act“ pro Evropu (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. června 2008 nazvané „Zelenou malým a středním podnikům“ – „Small Business Act“ pro Evropu (KOM(2008)0394),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. března 2008 nazvané „Cesta ke zvýšení přínosu normalizace pro inovaci v Evropě“ (KOM(2008)0133), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. března 2008 nazvané „Cesta ke zvýšení přínosu normalizace pro inovaci v Evropě“ (KOM(2008)0133),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. října 2004 o úloze evropské normalizace v rámci evropských politik a právních předpisů (KOM(2004)0674) a doprovodný pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Výzvy pro evropskou normalizaci“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. října 2004 o úloze evropské normalizace v rámci evropských politik a právních předpisů (KOM(2004)0674) a doprovodný pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Výzvy pro evropskou normalizaci“,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. února 2004 nazvané „Začlenění environmentálních aspektů do evropské normalizace“ (KOM(2004)0130), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. února 2004 nazvané „Začlenění environmentálních aspektů do evropské normalizace“ (KOM(2004)0130),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 26. července 2001 o evropských politických zásadách v oblasti mezinárodní normalizace (SEK(2001)1296), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 26. července 2001 o evropských politických zásadách v oblasti mezinárodní normalizace (SEK(2001)1296),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. února 1999 o zprávě Komise o účinnosti a odpovědnosti v evropské normalizaci podle nového přístupu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. února 1999 o zprávě Komise o účinnosti a odpovědnosti v evropské normalizaci podle nového přístupu (1),

| — | s ohledem na zprávu Komise ze dne 13. května 1998 o účinnosti a odpovědnosti v evropské normalizaci podle nového přístupu (KOM(1998)0291, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise ze dne 13. května 1998 o účinnosti a odpovědnosti v evropské normalizaci podle nového přístupu (KOM(1998)0291,

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES ze dne 24. října 2006 o financování evropské normalizace (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES ze dne 24. října 2006 o financování evropské normalizace (2),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998, kterou se stanoví postup při poskytování informací v oblasti technických norem a předpisů (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998, kterou se stanoví postup při poskytování informací v oblasti technických norem a předpisů (3),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 87/95/EHS ze dne 22. prosince 1986 o normalizaci v oblasti informačních technologií a telekomunikací (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 87/95/EHS ze dne 22. prosince 1986 o normalizaci v oblasti informačních technologií a telekomunikací (4),

| — | s ohledem na vídeňskou dohodu z června 1991 o technické spolupráci mezi ISO a CEN a drážďanskou dohodu ze září 1996 o výměně technických údajů mezi CENELEC a IEC, |
| --- | --- |

—

s ohledem na vídeňskou dohodu z června 1991 o technické spolupráci mezi ISO a CEN a drážďanskou dohodu ze září 1996 o výměně technických údajů mezi CENELEC a IEC,

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0276/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0276/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že evropský systém normalizace byl ústředním prvkem při vytváření jednotného trhu, a to zejména díky využívání norem v klíčových legislativních oblastech v rámci „nového přístupu“, který byl začleněn do „nového legislativního rámce“, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že evropský systém normalizace byl ústředním prvkem při vytváření jednotného trhu, a to zejména díky využívání norem v klíčových legislativních oblastech v rámci „nového přístupu“, který byl začleněn do „nového legislativního rámce“,

| B. | vzhledem k tomu, že stávající právní rámec přispěl k úspěchu evropské normalizace tím, že umožnil rozvoj evropských norem, které všechny hospodářské subjekty potřebují k zajištění hladkého fungování vnitřního trhu, usnadnění světového obchodu a přístupu na trh a k posílení udržitelného růstu a konkurenceschopnosti, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že stávající právní rámec přispěl k úspěchu evropské normalizace tím, že umožnil rozvoj evropských norem, které všechny hospodářské subjekty potřebují k zajištění hladkého fungování vnitřního trhu, usnadnění světového obchodu a přístupu na trh a k posílení udržitelného růstu a konkurenceschopnosti,

| C. | vzhledem k tomu, že evropský systém normalizace hraje klíčovou úlohu při naplňování rostoucích potřeb evropské politiky a právních předpisů v oblasti norem, jež jsou schopny zajistit bezpečnost, dostupnost, inovaci a interoperabilitu produktů a ochranu životního prostředí, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že evropský systém normalizace hraje klíčovou úlohu při naplňování rostoucích potřeb evropské politiky a právních předpisů v oblasti norem, jež jsou schopny zajistit bezpečnost, dostupnost, inovaci a interoperabilitu produktů a ochranu životního prostředí,

| D. | vzhledem k tomu, že podle VII. zásady iniciativy „Small Business Act“ je důležité podporovat účast malých a středních podniků na normalizaci a chránit jejich zájmy, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že podle VII. zásady iniciativy „Small Business Act“ je důležité podporovat účast malých a středních podniků na normalizaci a chránit jejich zájmy,

| E. | vzhledem k tomu, že rozvoj evropských norem přispívá k rozvoji celosvětových norem, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že rozvoj evropských norem přispívá k rozvoji celosvětových norem,

| F. | vzhledem k tomu, že základním prvkem ambiciózní a zreformované evropské průmyslové politiky je moderní a flexibilní evropský systém normalizace, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že základním prvkem ambiciózní a zreformované evropské průmyslové politiky je moderní a flexibilní evropský systém normalizace,

| G. | vzhledem k tomu, že evropská normalizace funguje v rámci celosvětového ekosystému, zároveň se na základě nejrůznějších vztahů snaží tento systém spoluvytvářet a opírá se přitom o určité struktury a účelový soubor postupů pro vytváření norem, jak je uplatňují organizace CEN a CENELEC na základě vnitrostátního delegování pravomocí a Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI) na základě přímého členství, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že evropská normalizace funguje v rámci celosvětového ekosystému, zároveň se na základě nejrůznějších vztahů snaží tento systém spoluvytvářet a opírá se přitom o určité struktury a účelový soubor postupů pro vytváření norem, jak je uplatňují organizace CEN a CENELEC na základě vnitrostátního delegování pravomocí a Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI) na základě přímého členství,

| H. | vzhledem k tomu, že Montiho zpráva o nové strategii pro jednotný trh potvrzuje, že normalizace je klíčovým prvkem pro řádné řízení jednotného trhu, a zdůrazňuje, že je třeba přezkoumat evropský proces normalizace, zachovat přínosy stávajícího systému a nalézt správnou rovnováhu mezi evropskými a vnitrostátními hledisky, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Montiho zpráva o nové strategii pro jednotný trh potvrzuje, že normalizace je klíčovým prvkem pro řádné řízení jednotného trhu, a zdůrazňuje, že je třeba přezkoumat evropský proces normalizace, zachovat přínosy stávajícího systému a nalézt správnou rovnováhu mezi evropskými a vnitrostátními hledisky,

| I. | vzhledem k tomu, že pro to, aby evropská normalizace byla schopna reagovat na budoucí potřeby podniků a spotřebitelů a poskytovat veškeré potenciální přínosy při podpoře veřejných a společenských cílů, musí se přizpůsobit výzvám vyplývajícím z globalizace, ze změny klimatu, vzniku nových hospodářských sil a z technologického rozvoje, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že pro to, aby evropská normalizace byla schopna reagovat na budoucí potřeby podniků a spotřebitelů a poskytovat veškeré potenciální přínosy při podpoře veřejných a společenských cílů, musí se přizpůsobit výzvám vyplývajícím z globalizace, ze změny klimatu, vzniku nových hospodářských sil a z technologického rozvoje,

| J. | vzhledem k tomu, že pokud má být současný systém i nadále úspěšný a má být schopen reagovat na potřeby nadcházejícího desetiletí, je nutné jej přehodnotit a vypracovat strategický přístup k evropské normalizaci, aby si Evropa mohla udržet vedoucí úlohu v globálním systému normalizace, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že pokud má být současný systém i nadále úspěšný a má být schopen reagovat na potřeby nadcházejícího desetiletí, je nutné jej přehodnotit a vypracovat strategický přístup k evropské normalizaci, aby si Evropa mohla udržet vedoucí úlohu v globálním systému normalizace,

Úvod

| 1. | vítá záměr Komise přezkoumat evropský systém normalizace s cílem zachovat jeho četné úspěšné prvky, zlepšit jeho nedostatky a nalézt správnou rovnováhu mezi evropskými a vnitrostátními hledisky; zdůrazňuje, že navrhované přehodnocení by mělo být založeno na silných stránkách stávajícího systému, který představuje stabilní základnu, na níž je možné stavět, a že by nemělo docházet k žádným radikálním změnám, které by oslabily klíčové hodnoty stávajícího systému; |
| --- | --- |

1.

vítá záměr Komise přezkoumat evropský systém normalizace s cílem zachovat jeho četné úspěšné prvky, zlepšit jeho nedostatky a nalézt správnou rovnováhu mezi evropskými a vnitrostátními hledisky; zdůrazňuje, že navrhované přehodnocení by mělo být založeno na silných stránkách stávajícího systému, který představuje stabilní základnu, na níž je možné stavět, a že by nemělo docházet k žádným radikálním změnám, které by oslabily klíčové hodnoty stávajícího systému;

| 2. | naléhavě vyzývá Komisi, aby neprodleně připravila a předložila návrh na moderní, integrovanou politiku normalizace i na revizi směrnice 98/34/ES o postupu při poskytování informací v oblasti technických norem a předpisů, rozhodnutí 87/95/EHS o normalizaci informačních a komunikačních technologií a rozhodnutí 1673/2006/ES o financování evropské normalizace, jak je uvedeno v pracovním programu Komise na rok 2010; |
| --- | --- |

2.

naléhavě vyzývá Komisi, aby neprodleně připravila a předložila návrh na moderní, integrovanou politiku normalizace i na revizi směrnice 98/34/ES o postupu při poskytování informací v oblasti technických norem a předpisů, rozhodnutí 87/95/EHS o normalizaci informačních a komunikačních technologií a rozhodnutí 1673/2006/ES o financování evropské normalizace, jak je uvedeno v pracovním programu Komise na rok 2010;

| 3. | zdůrazňuje, že přehodnocení evropského systému normalizace musí přispívat k evropským inovacím a udržitelnému rozvoji, zvyšovat konkurenceschopnost Unie, posilovat její postavení v mezinárodním obchodu a zlepšovat životní podmínky jejích občanů; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že přehodnocení evropského systému normalizace musí přispívat k evropským inovacím a udržitelnému rozvoji, zvyšovat konkurenceschopnost Unie, posilovat její postavení v mezinárodním obchodu a zlepšovat životní podmínky jejích občanů;

| 4. | oceňuje zprávu panelu odborníků pro přezkum evropského systému normalizace (EXPRESS); vyzývá evropské a vnitrostátní organizace pro normalizaci, členské státy a Komisi, aby uplatnily jeho strategická doporučení a vytvořily evropský systém normalizace, který bude schopen reagovat na společenské a hospodářské potřeby a udržet svou vedoucí úlohu v globálním systému normalizace; |
| --- | --- |

4.

oceňuje zprávu panelu odborníků pro přezkum evropského systému normalizace (EXPRESS); vyzývá evropské a vnitrostátní organizace pro normalizaci, členské státy a Komisi, aby uplatnily jeho strategická doporučení a vytvořily evropský systém normalizace, který bude schopen reagovat na společenské a hospodářské potřeby a udržet svou vedoucí úlohu v globálním systému normalizace;

| 5. | žádá Komisi, aby k návrhu přezkumu stávajícího právního rámce pro evropskou normalizaci přiložila strategický dokument, kterým se stanoví komplexní akční rámec na evropské i vnitrostátní úrovni, včetně konkrétních návrhů na zlepšení, která nelze uskutečnit prostřednictvím přezkumu právních předpisů; zdůrazňuje, že strategický dokument by se neměl omezovat pouze na doporučení uvedená ve zprávě panelu EXPRESS; |
| --- | --- |

5.

žádá Komisi, aby k návrhu přezkumu stávajícího právního rámce pro evropskou normalizaci přiložila strategický dokument, kterým se stanoví komplexní akční rámec na evropské i vnitrostátní úrovni, včetně konkrétních návrhů na zlepšení, která nelze uskutečnit prostřednictvím přezkumu právních předpisů; zdůrazňuje, že strategický dokument by se neměl omezovat pouze na doporučení uvedená ve zprávě panelu EXPRESS;

| 6. | vítá bílou knihu Komise nazvanou „Modernizace normalizace v oblasti informačních a komunikačních technologií v EU – kroky kupředu“; vyzývá členské státy a Komisi, aby uplatňovaly hlavní doporučení obsažená v bílé knize, aby tak v rámci evropského a mezinárodního systému normalizace zajistily rozvoj příslušných globálních norem v oblasti informačních a komunikačních technologií a jejich uplatňování a využívání v rámci politik EU a při zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

6.

vítá bílou knihu Komise nazvanou „Modernizace normalizace v oblasti informačních a komunikačních technologií v EU – kroky kupředu“; vyzývá členské státy a Komisi, aby uplatňovaly hlavní doporučení obsažená v bílé knize, aby tak v rámci evropského a mezinárodního systému normalizace zajistily rozvoj příslušných globálních norem v oblasti informačních a komunikačních technologií a jejich uplatňování a využívání v rámci politik EU a při zadávání veřejných zakázek;

| 7. | podporuje záměr Komise začlenit do právního rámce evropské normalizace zásady dohody Světové obchodní organizace o technických překážkách obchodu (tedy transparentnost, otevřenost, nestrannost, konsenzus, účinnost, relevance a důslednost), aby se tak posílilo jejich uplatňování v rámci evropského systému normalizace; domnívá se, že začlenění těchto zásad by nemělo vést ke zvýšení počtu uznávaných evropských organizací pro normalizaci, než jsou stávající tři organizace, a sice CEN, CENELEC a ETSI; |
| --- | --- |

7.

podporuje záměr Komise začlenit do právního rámce evropské normalizace zásady dohody Světové obchodní organizace o technických překážkách obchodu (tedy transparentnost, otevřenost, nestrannost, konsenzus, účinnost, relevance a důslednost), aby se tak posílilo jejich uplatňování v rámci evropského systému normalizace; domnívá se, že začlenění těchto zásad by nemělo vést ke zvýšení počtu uznávaných evropských organizací pro normalizaci, než jsou stávající tři organizace, a sice CEN, CENELEC a ETSI;

| 8. | domnívá se, že tyto zásady by mohly být doplněny dalšími prvky, jako je např. údržba, dostupnost, jakost, neutralita a odpovědnost; domnívá se, že všechny tyto zásady je třeba dále upřesnit a vymezit a že musí být zaveden specifický systém jejich monitorování s cílem zajistit, aby se při vytváření norem na podporu politik a právních předpisů EU tyto zásady uplatňovaly na vnitrostátní i evropské úrovni; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že tyto zásady by mohly být doplněny dalšími prvky, jako je např. údržba, dostupnost, jakost, neutralita a odpovědnost; domnívá se, že všechny tyto zásady je třeba dále upřesnit a vymezit a že musí být zaveden specifický systém jejich monitorování s cílem zajistit, aby se při vytváření norem na podporu politik a právních předpisů EU tyto zásady uplatňovaly na vnitrostátní i evropské úrovni;

| 9. | zdůrazňuje však, že tyto zásady nejsou samy o sobě dostatečné k zajištění toho, aby všechny subjekty – zejména ty, jež se angažují v oblasti zdraví a bezpečnosti, v oblasti spotřebitelských a ekologických zájmů – byly v procesu stanovování norem v rámci evropského systému normalizace přiměřeně zastoupeny; domnívá se tedy, že je klíčové doplnit je o zásadu „řádného zastoupení“, vzhledem k tomu, že vždy, když se jedná o veřejný zájem, je nesmírně důležité řádně zohlednit hlediska všech zúčastněných stran, a to zejména při přípravě norem na podporu právních předpisů a politik EU, a zároveň uznat nutnost získat pro práci na jednotlivých normalizačních projektech ty nejvhodnější technické odborníky; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje však, že tyto zásady nejsou samy o sobě dostatečné k zajištění toho, aby všechny subjekty – zejména ty, jež se angažují v oblasti zdraví a bezpečnosti, v oblasti spotřebitelských a ekologických zájmů – byly v procesu stanovování norem v rámci evropského systému normalizace přiměřeně zastoupeny; domnívá se tedy, že je klíčové doplnit je o zásadu „řádného zastoupení“, vzhledem k tomu, že vždy, když se jedná o veřejný zájem, je nesmírně důležité řádně zohlednit hlediska všech zúčastněných stran, a to zejména při přípravě norem na podporu právních předpisů a politik EU, a zároveň uznat nutnost získat pro práci na jednotlivých normalizačních projektech ty nejvhodnější technické odborníky;

| 10. | zdůrazňuje, že malé a střední podniky, které ve skutečnosti tvoří značnou část evropského trhu, nejsou do systému normalizace dostatečně zapojeny, a nemohou proto plně využít výhod spojených s normalizací; domnívá se, že je nezbytné zvýšit jejich zastoupení a účast v tomto systému, zejména v technických výborech na úrovni členských států; žádá, aby Evropská komise na základě hodnocení dopadu v souvislosti s přehodnocením evropského systému normalizace nalezla nejlepší způsob, jak tohoto cíle dosáhnout a zároveň vyhodnotila nutnost nezbytného financování s cílem pomoci malým a středním podnikům; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že malé a střední podniky, které ve skutečnosti tvoří značnou část evropského trhu, nejsou do systému normalizace dostatečně zapojeny, a nemohou proto plně využít výhod spojených s normalizací; domnívá se, že je nezbytné zvýšit jejich zastoupení a účast v tomto systému, zejména v technických výborech na úrovni členských států; žádá, aby Evropská komise na základě hodnocení dopadu v souvislosti s přehodnocením evropského systému normalizace nalezla nejlepší způsob, jak tohoto cíle dosáhnout a zároveň vyhodnotila nutnost nezbytného financování s cílem pomoci malým a středním podnikům;

| 11. | zdůrazňuje, že přestože normy přispěly ke značnému zlepšení kvality a bezpečnosti zboží, jejich použitelnost v oblasti služeb zdaleka neodpovídá hospodářskému významu a potenciálu tohoto odvětví; zejména připomíná, že počet vnitrostátních norem v oblasti služeb, který byl v Evropě vypracován v posledních letech, zdaleka přesahuje počet evropských norem vytvořených v tomto odvětví; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že přestože normy přispěly ke značnému zlepšení kvality a bezpečnosti zboží, jejich použitelnost v oblasti služeb zdaleka neodpovídá hospodářskému významu a potenciálu tohoto odvětví; zejména připomíná, že počet vnitrostátních norem v oblasti služeb, který byl v Evropě vypracován v posledních letech, zdaleka přesahuje počet evropských norem vytvořených v tomto odvětví;

| 12. | je si vědom toho, že normy v oblasti služeb často reagují na vnitrostátní specifika a jejich tvorba souvisí s potřebami trhu, se zájmem spotřebitelů a s veřejným zájmem; zdůrazňuje, že tvorba evropských norem v oblasti služeb a vypracování vlastních zásad a značek kvality na úrovni Unie ze strany odborných společností, jak to stanoví směrnice 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu, může být přínosná pro další harmonizaci v odvětví služeb, zvýšit transparentnost, kvalitu a konkurenceschopnost evropských služeb a podpořit hospodářskou soutěž, inovaci, snižování překážek obchodu a ochranu spotřebitelů; |
| --- | --- |

12.

je si vědom toho, že normy v oblasti služeb často reagují na vnitrostátní specifika a jejich tvorba souvisí s potřebami trhu, se zájmem spotřebitelů a s veřejným zájmem; zdůrazňuje, že tvorba evropských norem v oblasti služeb a vypracování vlastních zásad a značek kvality na úrovni Unie ze strany odborných společností, jak to stanoví směrnice 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu, může být přínosná pro další harmonizaci v odvětví služeb, zvýšit transparentnost, kvalitu a konkurenceschopnost evropských služeb a podpořit hospodářskou soutěž, inovaci, snižování překážek obchodu a ochranu spotřebitelů;

| 13. | podporuje proto záměr Komise začlenit normy v oblasti služeb do právního rámce evropské normalizace, protože tento krok nejenže zajistí oznamování všech vnitrostátních norem v oblasti služeb, které by mohly potenciálně představovat technické překážky pro obchodování na vnitřním trhu, ale také poskytne Komisi řádný právní základ, díky němuž bude moci evropské organizace pro normalizaci žádat, aby vytvářely normy ve správně definovaných a pečlivě vyhodnocených oblastech odvětví služeb; navrhuje Komisi, aby vyzývala poskytovatele služeb k vytváření norem v rámci evropských organizací pro normalizaci, aby tak v co nejvyšší míře zabránila roztříštěnosti různých vnitrostátních norem a zároveň zajistila, že normy v oblasti služeb budou vyplývat z potřeb trhu a spotřebitelů i z veřejného zájmu; podporuje opatření přijatá za účelem zajištění kvality poskytovaných služeb, jako jsou zásady a značky kvality vytvářené odbornými společnostmi, a vyzývá všechny zúčastněné subjekty, aby se na procesu evropské normalizace podílely; |
| --- | --- |

13.

podporuje proto záměr Komise začlenit normy v oblasti služeb do právního rámce evropské normalizace, protože tento krok nejenže zajistí oznamování všech vnitrostátních norem v oblasti služeb, které by mohly potenciálně představovat technické překážky pro obchodování na vnitřním trhu, ale také poskytne Komisi řádný právní základ, díky němuž bude moci evropské organizace pro normalizaci žádat, aby vytvářely normy ve správně definovaných a pečlivě vyhodnocených oblastech odvětví služeb; navrhuje Komisi, aby vyzývala poskytovatele služeb k vytváření norem v rámci evropských organizací pro normalizaci, aby tak v co nejvyšší míře zabránila roztříštěnosti různých vnitrostátních norem a zároveň zajistila, že normy v oblasti služeb budou vyplývat z potřeb trhu a spotřebitelů i z veřejného zájmu; podporuje opatření přijatá za účelem zajištění kvality poskytovaných služeb, jako jsou zásady a značky kvality vytvářené odbornými společnostmi, a vyzývá všechny zúčastněné subjekty, aby se na procesu evropské normalizace podílely;

Posílení evropského systému normalizace

a)   Obecné připomínky

| 14. | znovu opakuje, že evropská normalizace na podporu právních předpisů „nového přístupu“ se ukázala být úspěšným a významným nástrojem pro dokončení jednotného trhu; konstatuje, že počet normalizačních pověření na podporu právních předpisů v jiných oblastech než v těch, na něž se vztahuje „nový přístup“, se v posledních letech zvýšil, což dokazuje, že tento model byl přijat v celé řadě politik EU; domnívá se, že je vhodné rozšířit používání norem i na jiné oblasti právních předpisů a politik Unie, než je jednotný trh, s ohledem na specifičnost dotčených oblastí a v souladu se zásadami lepší právní úpravy; |
| --- | --- |

14.

znovu opakuje, že evropská normalizace na podporu právních předpisů „nového přístupu“ se ukázala být úspěšným a významným nástrojem pro dokončení jednotného trhu; konstatuje, že počet normalizačních pověření na podporu právních předpisů v jiných oblastech než v těch, na něž se vztahuje „nový přístup“, se v posledních letech zvýšil, což dokazuje, že tento model byl přijat v celé řadě politik EU; domnívá se, že je vhodné rozšířit používání norem i na jiné oblasti právních předpisů a politik Unie, než je jednotný trh, s ohledem na specifičnost dotčených oblastí a v souladu se zásadami lepší právní úpravy;

| 15. | je přesvědčen, že je klíčové jasně oddělit právní předpisy a normalizaci, aby nedocházelo k nesprávné interpretaci, pokud jde o cíle právních předpisů a požadovanou úroveň ochrany; zdůrazňuje, že evropský zákonodárce musí být při stanovování zásadních požadavků regulace velmi obezřetný a přesný, zatímco Komise musí v pověřeních jasně a přesně stanovit cíle normalizační činnosti; zdůrazňuje, že úloha tvůrců norem by měla být omezena na stanovování technických prostředků k dosažení cílů stanovených zákonodárcem a také na zajištění vysoké úrovně ochrany; |
| --- | --- |

15.

je přesvědčen, že je klíčové jasně oddělit právní předpisy a normalizaci, aby nedocházelo k nesprávné interpretaci, pokud jde o cíle právních předpisů a požadovanou úroveň ochrany; zdůrazňuje, že evropský zákonodárce musí být při stanovování zásadních požadavků regulace velmi obezřetný a přesný, zatímco Komise musí v pověřeních jasně a přesně stanovit cíle normalizační činnosti; zdůrazňuje, že úloha tvůrců norem by měla být omezena na stanovování technických prostředků k dosažení cílů stanovených zákonodárcem a také na zajištění vysoké úrovně ochrany;

| 16. | znovu opakuje, že je nutné, aby evropské normy byly vytvořeny v rozumné časové lhůtě, a to zejména v oblastech, kde jsou zapotřebí co nejdříve, aby bylo možné vyhovět požadavkům veřejných politik a rychle se měnícím podmínkám trhu; vyzývá proto evropské a vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby i nadále zlepšovaly svou účinnost a měly přitom na paměti, že k procesu normalizace nemůže docházet na úkor zásady otevřenosti, kvality, transparentnosti a konsenzu všech zúčastněných stran; |
| --- | --- |

16.

znovu opakuje, že je nutné, aby evropské normy byly vytvořeny v rozumné časové lhůtě, a to zejména v oblastech, kde jsou zapotřebí co nejdříve, aby bylo možné vyhovět požadavkům veřejných politik a rychle se měnícím podmínkám trhu; vyzývá proto evropské a vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby i nadále zlepšovaly svou účinnost a měly přitom na paměti, že k procesu normalizace nemůže docházet na úkor zásady otevřenosti, kvality, transparentnosti a konsenzu všech zúčastněných stran;

| 17. | uznává, že je důležité zjednodušit postup pro vytváření norem; vyzývá Komisi, aby ve spolupráci se zúčastněnými stranami hledala nové možnosti optimalizace účinného přijímání evropských norem; |
| --- | --- |

17.

uznává, že je důležité zjednodušit postup pro vytváření norem; vyzývá Komisi, aby ve spolupráci se zúčastněnými stranami hledala nové možnosti optimalizace účinného přijímání evropských norem;

| 18. | domnívá se, že k částečnému urychlení procesu normalizace dojde na základě dokonalejšího postupu konzultací mezi Komisí a evropskými organizacemi pro normalizaci před vydáním pověření, což jim umožní rychleji (nejlépe do dvou měsíců) informovat o tom, zda mají možnost uskutečnit určitý projekt v oblasti normalizace; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že k částečnému urychlení procesu normalizace dojde na základě dokonalejšího postupu konzultací mezi Komisí a evropskými organizacemi pro normalizaci před vydáním pověření, což jim umožní rychleji (nejlépe do dvou měsíců) informovat o tom, zda mají možnost uskutečnit určitý projekt v oblasti normalizace;

| 19. | poukazuje na význam výboru zřízeného na základě směrnice 98/34/ES coby fóra pro diskuzi o otázkách týkajících se technických předpisů a normalizace, která probíhá mezi Komisí a členskými státy; domnívá se, že zástupci Evropského parlamentu by měli být zváni na schůze tohoto výboru (nebo jeho nástupce), které by měly být i nadále přístupné pozorovatelům z evropských a vnitrostátních organizací pro normalizaci a případně i pozorovatelům ze zúčastěných organizací na evropské úrovni, zejména v průběhu diskuze o normalizačních pověřeních; |
| --- | --- |

19.

poukazuje na význam výboru zřízeného na základě směrnice 98/34/ES coby fóra pro diskuzi o otázkách týkajících se technických předpisů a normalizace, která probíhá mezi Komisí a členskými státy; domnívá se, že zástupci Evropského parlamentu by měli být zváni na schůze tohoto výboru (nebo jeho nástupce), které by měly být i nadále přístupné pozorovatelům z evropských a vnitrostátních organizací pro normalizaci a případně i pozorovatelům ze zúčastěných organizací na evropské úrovni, zejména v průběhu diskuze o normalizačních pověřeních;

| 20. | naléhavě vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s evropskými organizacemi pro normalizaci vytvořila a uplatňovala lepší systémy pro koordinaci politiky normalizace a normalizačních činností; tyto systémy by se měly vztahovat na všechny aspekty postupu normalizace, od přípravy a poskytnutí pověření až po monitorování činnosti technického výboru, a zároveň zajišťovat, aby vytvořené normy byly v souladu se základními požadavky souvisejících právních předpisů, pokud jde o formální schválení, zveřejnění a používání norem; zdůrazňuje roli, kterou by mohly příslušné kategorie zúčastněných subjektů hrát jakožto poradní skupina Komise při vývoji harmonizované platformy evropské politiky normalizace; |
| --- | --- |

20.

naléhavě vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s evropskými organizacemi pro normalizaci vytvořila a uplatňovala lepší systémy pro koordinaci politiky normalizace a normalizačních činností; tyto systémy by se měly vztahovat na všechny aspekty postupu normalizace, od přípravy a poskytnutí pověření až po monitorování činnosti technického výboru, a zároveň zajišťovat, aby vytvořené normy byly v souladu se základními požadavky souvisejících právních předpisů, pokud jde o formální schválení, zveřejnění a používání norem; zdůrazňuje roli, kterou by mohly příslušné kategorie zúčastněných subjektů hrát jakožto poradní skupina Komise při vývoji harmonizované platformy evropské politiky normalizace;

| 21. | vyzývá členské státy, aby uplatňovaly koordinovanou politiku v oblasti normalizace a aby přijaly koherentní přístup v souvislosti s používáním norem na podporu právních předpisů; vyzývá Komisi, aby zajistila, že dosažení politických cílů EU nebude ohroženo nekoordinovanými pokusy o normalizaci, vzájemně si konkurujícími nebo zbytečnými normami nebo nadměrným počtem různých systémů certifikace; |
| --- | --- |

21.

vyzývá členské státy, aby uplatňovaly koordinovanou politiku v oblasti normalizace a aby přijaly koherentní přístup v souvislosti s používáním norem na podporu právních předpisů; vyzývá Komisi, aby zajistila, že dosažení politických cílů EU nebude ohroženo nekoordinovanými pokusy o normalizaci, vzájemně si konkurujícími nebo zbytečnými normami nebo nadměrným počtem různých systémů certifikace;

| 22. | vyzývá Komisi, aby přehodnotila a racionalizovala postup poskytování normalizačních pověření evropským organizacím pro normalizaci, tak aby zahrnoval fázi konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami a důkladnou analýzu, která by zdůvodňovala potřebu další činnosti při vytváření norem, aby bylo zajištěno, že tvorba norem bude relevantní, že nebude docházet k jejich zdvojování a ke zbytečnému vytváření nejrůznějších norem a specifikací; |
| --- | --- |

22.

vyzývá Komisi, aby přehodnotila a racionalizovala postup poskytování normalizačních pověření evropským organizacím pro normalizaci, tak aby zahrnoval fázi konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami a důkladnou analýzu, která by zdůvodňovala potřebu další činnosti při vytváření norem, aby bylo zajištěno, že tvorba norem bude relevantní, že nebude docházet k jejich zdvojování a ke zbytečnému vytváření nejrůznějších norem a specifikací;

| 23. | dále vyzývá Komisi, aby předložila akční plán usilující o integrovanější systém normalizace EU, účinnější a efektivnější vytváření norem, lepší přístup k normalizaci zejména pro malé a střední podniky, významnější úlohu EU při vytváření norem na mezinárodní úrovni a udržitelnější systém financování vývoje norem; |
| --- | --- |

23.

dále vyzývá Komisi, aby předložila akční plán usilující o integrovanější systém normalizace EU, účinnější a efektivnější vytváření norem, lepší přístup k normalizaci zejména pro malé a střední podniky, významnější úlohu EU při vytváření norem na mezinárodní úrovni a udržitelnější systém financování vývoje norem;

| 24. | zdůrazňuje klíčovou úlohu „konzultantů nového přístupu“ při ověřování toho, zda jsou harmonizované normy v souladu se souvisejícími právními předpisy EU; zdůrazňuje skutečnost, že tyto konzultanty v současnosti vybírají evropské organizace pro normalizaci a že konzultanti působí v jejich rámci, což pro tyto organizace představuje značnou administrativní zátěž a v některých případech to u zúčastněných subjektů vzbuzuje obavy ohledně nestrannosti a nezávislosti příslušného procesu; vyzývá proto Komisi, aby vyhodnotila, zda je stávající postupy třeba přezkoumat; dále se domnívá, že by Komise měla stanovit postup, kterým zajistí, že určené normy budou v souladu s ostatními politikami a právními předpisy EU, které nespadají do „nového přístupu“; je toho názoru, že by se tak mělo dít během tvorby norem, aby v důsledku jejich následného zamítnutí nedocházelo ke zpoždění a neefektivitě; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje klíčovou úlohu „konzultantů nového přístupu“ při ověřování toho, zda jsou harmonizované normy v souladu se souvisejícími právními předpisy EU; zdůrazňuje skutečnost, že tyto konzultanty v současnosti vybírají evropské organizace pro normalizaci a že konzultanti působí v jejich rámci, což pro tyto organizace představuje značnou administrativní zátěž a v některých případech to u zúčastněných subjektů vzbuzuje obavy ohledně nestrannosti a nezávislosti příslušného procesu; vyzývá proto Komisi, aby vyhodnotila, zda je stávající postupy třeba přezkoumat; dále se domnívá, že by Komise měla stanovit postup, kterým zajistí, že určené normy budou v souladu s ostatními politikami a právními předpisy EU, které nespadají do „nového přístupu“; je toho názoru, že by se tak mělo dít během tvorby norem, aby v důsledku jejich následného zamítnutí nedocházelo ke zpoždění a neefektivitě;

| 25. | vyzývá Komisi a členské státy, aby důkladněji kontrolovaly právě vytvořené normy, aby bylo zajištěno, že splňují požadavky pověření, zejména v případech, kdy se normy používají za účelem právních předpisů „nového přístupu“, a zároveň zajistily, aby do postupu schvalování norem nebyla přidána žádná další závažná zpoždění; má v úmyslu v rámci nadcházejícího přehodnocování evropského systému normalizace zvážit, zda by právo zpochybnit určitou harmonizovanou normu, jež zřejmě nesplňuje veškeré základní požadavky odpovídajících právních předpisů, které mají v současnosti Komise a členské státy, nemělo být poskytnuto také Parlamentu; |
| --- | --- |

25.

vyzývá Komisi a členské státy, aby důkladněji kontrolovaly právě vytvořené normy, aby bylo zajištěno, že splňují požadavky pověření, zejména v případech, kdy se normy používají za účelem právních předpisů „nového přístupu“, a zároveň zajistily, aby do postupu schvalování norem nebyla přidána žádná další závažná zpoždění; má v úmyslu v rámci nadcházejícího přehodnocování evropského systému normalizace zvážit, zda by právo zpochybnit určitou harmonizovanou normu, jež zřejmě nesplňuje veškeré základní požadavky odpovídajících právních předpisů, které mají v současnosti Komise a členské státy, nemělo být poskytnuto také Parlamentu;

| 26. | žádá Komisi, aby v zájmu transparentnosti souhrnně zveřejňovala rozhodnutí o formálních námitkách vůči normám a zpřístupnila aktualizovanou tabulku všech kroků týkajících se formálních námitek; rovněž požaduje, aby Komise předkládala výroční zprávu o normalizačních pověřeních a o pokroku, kterého bylo dosaženo při jejich plnění; |
| --- | --- |

26.

žádá Komisi, aby v zájmu transparentnosti souhrnně zveřejňovala rozhodnutí o formálních námitkách vůči normám a zpřístupnila aktualizovanou tabulku všech kroků týkajících se formálních námitek; rovněž požaduje, aby Komise předkládala výroční zprávu o normalizačních pověřeních a o pokroku, kterého bylo dosaženo při jejich plnění;

| 27. | vyzývá evropské organizace pro normalizaci, aby posílily své stávající mechanismy odvolání, které se mají používat v případě rozporů týkajících se určité normy; podotýká, že stávající mechanismy nemusejí být vždy účinné, jelikož jejich složení obvykle odráží postoje subjektů, které danou normu schválily; navrhuje proto, aby se jejich složení rozšířilo, tak aby zahrnovalo externí nezávislé odborníky, příp. zúčastněné strany z řad evropských společenských subjektů, které jsou v současné době přidruženými členy nebo spolupracujícími stranami evropských organizací pro normalizaci; |
| --- | --- |

27.

vyzývá evropské organizace pro normalizaci, aby posílily své stávající mechanismy odvolání, které se mají používat v případě rozporů týkajících se určité normy; podotýká, že stávající mechanismy nemusejí být vždy účinné, jelikož jejich složení obvykle odráží postoje subjektů, které danou normu schválily; navrhuje proto, aby se jejich složení rozšířilo, tak aby zahrnovalo externí nezávislé odborníky, příp. zúčastněné strany z řad evropských společenských subjektů, které jsou v současné době přidruženými členy nebo spolupracujícími stranami evropských organizací pro normalizaci;

| 28. | vyjadřuje svou podporu dobrovolné evropské certifikační značce Keymark, kterou vlastní organizace CEN/CENELEC a která dokládá soulad s evropskými normami; zdůrazňuje, že značka Keymark je cennou alternativou k nejrůznějším vnitrostátním certifikačním systémům, které zahrnují řadu zkoušek a označování produktů v několika členských státech, a mohou proto představovat překážku obchodu v rámci vnitřního trhu a v případě malých podniků vést ke značným nákladům, které se mohou odrazit ve vyšších cenách pro spotřebitele; doporučuje proto vnitrostátním organizacím pro normalizaci a jiným vnitrostátním certifikačním orgánům, aby značku Keymark propagovaly jako alternativu k certifikačním systémům jednotlivých členských států; vyzývá také k zahájení celoevropské informační kampaně, která by zvýšila informovanost podniků a spotřebitelů o výhodách značky Keymark; |
| --- | --- |

28.

vyjadřuje svou podporu dobrovolné evropské certifikační značce Keymark, kterou vlastní organizace CEN/CENELEC a která dokládá soulad s evropskými normami; zdůrazňuje, že značka Keymark je cennou alternativou k nejrůznějším vnitrostátním certifikačním systémům, které zahrnují řadu zkoušek a označování produktů v několika členských státech, a mohou proto představovat překážku obchodu v rámci vnitřního trhu a v případě malých podniků vést ke značným nákladům, které se mohou odrazit ve vyšších cenách pro spotřebitele; doporučuje proto vnitrostátním organizacím pro normalizaci a jiným vnitrostátním certifikačním orgánům, aby značku Keymark propagovaly jako alternativu k certifikačním systémům jednotlivých členských států; vyzývá také k zahájení celoevropské informační kampaně, která by zvýšila informovanost podniků a spotřebitelů o výhodách značky Keymark;

| 29. | je si vědom toho, že stávající systém financování evropské normalizace ze strany EU často vede k nespokojenosti z důvodu měnících se pravidel, vysokých nákladů na kontrolu a zpoždění při schvalování plateb; zdůrazňuje, že je naléhavě nutné snížit tyto náklady a vysokou administrativní zátěž, které v některých případech převažují nad výhodami poskytované finanční pomoci, a to v souladu s finančními předpisy EU; vyzývá Komisi a všechny zúčastněné strany, aby zajistily finanční udržitelnost tohoto systému, např. prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru a víceletého finančního plánování, které je nezbytné pro zajištění účinnosti a efektivity z hlediska celosvětové hospodářské soutěže; domnívá se, že Komise a evropské organizace pro normalizaci by měly zlepšit vzájemnou spolupráci, aby byl zaručen stabilní a snadno použitelný rámec pro finanční příspěvek EU v oblasti evropské normalizace, který by podstatným způsobem zvýšil účinnost tohoto systému; |
| --- | --- |

29.

je si vědom toho, že stávající systém financování evropské normalizace ze strany EU často vede k nespokojenosti z důvodu měnících se pravidel, vysokých nákladů na kontrolu a zpoždění při schvalování plateb; zdůrazňuje, že je naléhavě nutné snížit tyto náklady a vysokou administrativní zátěž, které v některých případech převažují nad výhodami poskytované finanční pomoci, a to v souladu s finančními předpisy EU; vyzývá Komisi a všechny zúčastněné strany, aby zajistily finanční udržitelnost tohoto systému, např. prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru a víceletého finančního plánování, které je nezbytné pro zajištění účinnosti a efektivity z hlediska celosvětové hospodářské soutěže; domnívá se, že Komise a evropské organizace pro normalizaci by měly zlepšit vzájemnou spolupráci, aby byl zaručen stabilní a snadno použitelný rámec pro finanční příspěvek EU v oblasti evropské normalizace, který by podstatným způsobem zvýšil účinnost tohoto systému;

b)   Lepší přístup k procesu normalizace

| 30. | uznává zásadu vnitrostátního delegování pravomocí, kterou považuje za základní kámen evropského systému normalizace, zejména pokud se jedná o tvorbu norem organizacemi CEN a CENELEC; konstatuje však – a tuto skutečnost potvrzuje i studie o přístupu k normalizaci –, že v naprosté většině evropských zemí se společenské subjekty tvorby norem neúčastní vůbec, nebo jen velmi málo; |
| --- | --- |

30.

uznává zásadu vnitrostátního delegování pravomocí, kterou považuje za základní kámen evropského systému normalizace, zejména pokud se jedná o tvorbu norem organizacemi CEN a CENELEC; konstatuje však – a tuto skutečnost potvrzuje i studie o přístupu k normalizaci –, že v naprosté většině evropských zemí se společenské subjekty tvorby norem neúčastní vůbec, nebo jen velmi málo;

| 31. | vyzývá tedy evropské a vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby podporovaly všechny zúčastněné subjekty a usnadňovaly jim efektivní účast v procesu normalizace, zejména pokud se jedná o zástupce malých a středních podniků (MSP) a všechny zúčastněné strany, které zastupují veřejný zájem, jako např. spotřebitele (včetně zdravotně postižených osob a zranitelných spotřebitelů), ekology a pracovníky a orgány zastupující jiné společenské zájmy; |
| --- | --- |

31.

vyzývá tedy evropské a vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby podporovaly všechny zúčastněné subjekty a usnadňovaly jim efektivní účast v procesu normalizace, zejména pokud se jedná o zástupce malých a středních podniků (MSP) a všechny zúčastněné strany, které zastupují veřejný zájem, jako např. spotřebitele (včetně zdravotně postižených osob a zranitelných spotřebitelů), ekology a pracovníky a orgány zastupující jiné společenské zájmy;

| 32. | vyzývá také Komisi, aby zjistila důvody nízké úrovně zastoupení společenských subjektů a malých a středních podniků na úrovni členských států a aby případně podporovala opatření členských států, která společenským subjektům a malým a středním podnikům zajistí lepší přístup k procesu normalizace ve vlastním členském státě; vítá snahu organizací CEN a CENELEC a vnitrostátních organizací pro normalizaci o realizaci „sady 58 doporučení“ obsažených ve studii o přístupu malých a středních podniků k normalizaci a doporučení uvedených ve zprávě EXPRESS s cílem zlepšit přístup k normalizaci pro všechny zúčastněné strany; |
| --- | --- |

32.

vyzývá také Komisi, aby zjistila důvody nízké úrovně zastoupení společenských subjektů a malých a středních podniků na úrovni členských států a aby případně podporovala opatření členských států, která společenským subjektům a malým a středním podnikům zajistí lepší přístup k procesu normalizace ve vlastním členském státě; vítá snahu organizací CEN a CENELEC a vnitrostátních organizací pro normalizaci o realizaci „sady 58 doporučení“ obsažených ve studii o přístupu malých a středních podniků k normalizaci a doporučení uvedených ve zprávě EXPRESS s cílem zlepšit přístup k normalizaci pro všechny zúčastněné strany;

| 33. | zdůrazňuje, že již od 90. let 20. století se uznává, že je třeba zajistit přímou účast společenských subjektů na evropské úrovni, aby tak bylo možné účinněji zohlednit jejich hlediska vzhledem k tomu, že jejich zastoupení ve vnitrostátních technických výborech je ve většině členských států i nadále slabé; konstatuje, že při zvyšování účasti společenských subjektů na vnitrostátní úrovni bylo dosaženo jen dílčích úspěchů a že finanční i politická podpora evropských organizací zřízených za účelem zastupování těchto zúčastněných stran musí proto pokračovat a zesilovat nejméně do roku 2020; vyzývá tyto organizace, aby hrály důležitou úlohu při poskytování poradenství členským státům a zúčastněným sdružením v těchto státech s cílem posílit účast zúčastněných stran na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že již od 90. let 20. století se uznává, že je třeba zajistit přímou účast společenských subjektů na evropské úrovni, aby tak bylo možné účinněji zohlednit jejich hlediska vzhledem k tomu, že jejich zastoupení ve vnitrostátních technických výborech je ve většině členských států i nadále slabé; konstatuje, že při zvyšování účasti společenských subjektů na vnitrostátní úrovni bylo dosaženo jen dílčích úspěchů a že finanční i politická podpora evropských organizací zřízených za účelem zastupování těchto zúčastněných stran musí proto pokračovat a zesilovat nejméně do roku 2020; vyzývá tyto organizace, aby hrály důležitou úlohu při poskytování poradenství členským státům a zúčastněným sdružením v těchto státech s cílem posílit účast zúčastněných stran na vnitrostátní úrovni;

| 34. | domnívá se, že tyto evropské organizace zastupující společenské zájmy musí získat silnější úlohu v rámci evropských organizací pro normalizaci; vyzývá proto Komisi a evropské organizace pro normalizaci, aby za tímto účelem podporovaly různá opatření, včetně toho, že bude těmto organizacím pod podmínkou, že jsou přidruženými členy nebo spolupracujícími stranami, umožněno faktické členství v evropských organizacích pro normalizaci, a to bez hlasovacího práva a aniž jsou dotčeny zásady vnitrostátního delegování pravomocí; domnívá se, že vnitrostátní organizace pro normalizaci musí vzhledem k prvořadosti zásady vnitrostátního delegování pravomocí hrát klíčovou úlohu při podpoře a podněcování účasti společenských subjektů na normalizačním procesu; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že tyto evropské organizace zastupující společenské zájmy musí získat silnější úlohu v rámci evropských organizací pro normalizaci; vyzývá proto Komisi a evropské organizace pro normalizaci, aby za tímto účelem podporovaly různá opatření, včetně toho, že bude těmto organizacím pod podmínkou, že jsou přidruženými členy nebo spolupracujícími stranami, umožněno faktické členství v evropských organizacích pro normalizaci, a to bez hlasovacího práva a aniž jsou dotčeny zásady vnitrostátního delegování pravomocí; domnívá se, že vnitrostátní organizace pro normalizaci musí vzhledem k prvořadosti zásady vnitrostátního delegování pravomocí hrát klíčovou úlohu při podpoře a podněcování účasti společenských subjektů na normalizačním procesu;

| 35. | bere na vědomí současný vývoj v Mezinárodní organizaci pro normalizaci (ISO), zejména model použitý k vytvoření normy ISO 26000 pro sociální odpovědnost, kdy vnitrostátní organizace pro normalizaci směly do příslušné pracovní skupiny jmenovat pouze jednoho zástupce z každé ze šesti určených kategorií zúčastněných subjektů (průmysl, spotřebitelé, správa, pracovníci, nevládní organizace a ostatní – služba, podpora, výzkum aj.); je přesvědčen, že evropské organizace pro normalizaci a Komise by ve spolupráci se všemi zúčastněnými stranami měly důkladně posoudit používání podobného modelu, a to jako alternativu při tvorbě norem v oblastech mimořádného veřejného zájmu, a o výsledcích tohoto posouzení podat zprávu Parlamentu; vybízí Komisi, aby navrhla způsob financování takového alternativního modelu; |
| --- | --- |

35.

bere na vědomí současný vývoj v Mezinárodní organizaci pro normalizaci (ISO), zejména model použitý k vytvoření normy ISO 26000 pro sociální odpovědnost, kdy vnitrostátní organizace pro normalizaci směly do příslušné pracovní skupiny jmenovat pouze jednoho zástupce z každé ze šesti určených kategorií zúčastněných subjektů (průmysl, spotřebitelé, správa, pracovníci, nevládní organizace a ostatní – služba, podpora, výzkum aj.); je přesvědčen, že evropské organizace pro normalizaci a Komise by ve spolupráci se všemi zúčastněnými stranami měly důkladně posoudit používání podobného modelu, a to jako alternativu při tvorbě norem v oblastech mimořádného veřejného zájmu, a o výsledcích tohoto posouzení podat zprávu Parlamentu; vybízí Komisi, aby navrhla způsob financování takového alternativního modelu;

c)   Posílení zásady vnitrostátního delegování pravomocí

| 36. | zdůrazňuje, že přestože vnitrostátní organizace pro normalizaci představují v evropském systému normalizace klíčový prvek, existují mezi nimi významné rozdíly, pokud jde o zdroje, technické odborné znalosti a zapojení zúčastněných stran do procesu normalizace; zdůrazňuje, že stávající nerovné podmínky způsobují, že je skutečná účast těchto organizací v evropském systému normalizace velmi nevyvážená, přičemž omezené zdroje některých vnitrostátních organizací pro normalizaci mohou bránit jejich skutečnému zapojení do tvorby norem; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že přestože vnitrostátní organizace pro normalizaci představují v evropském systému normalizace klíčový prvek, existují mezi nimi významné rozdíly, pokud jde o zdroje, technické odborné znalosti a zapojení zúčastněných stran do procesu normalizace; zdůrazňuje, že stávající nerovné podmínky způsobují, že je skutečná účast těchto organizací v evropském systému normalizace velmi nevyvážená, přičemž omezené zdroje některých vnitrostátních organizací pro normalizaci mohou bránit jejich skutečnému zapojení do tvorby norem;

| 37. | žádá Komisi a evropské organizace pro normalizaci, aby podporovaly vzdělávací programy a přijaly všechna opatření potřebná k tomu, aby slabší vnitrostátní organizace pro normalizaci, které v současnosti neprovozují sekretariáty technických výborů nebo se nepodílejí na činnosti spojené s evropskou normalizací na úrovni odpovídající jejich ekonomické struktuře, zaujaly v procesu normalizace aktivnější úlohu s cílem zvýšit důvěru ve vnitřní trh a zajistit rovné podmínky; domnívá se, že vzdělávací programy jsou nezbytné také pro malé a střední podniky, má-li se zlepšit jejich účast na tvorbě norem a zvýšit význam normalizace jako strategického nástroje obchodování; |
| --- | --- |

37.

žádá Komisi a evropské organizace pro normalizaci, aby podporovaly vzdělávací programy a přijaly všechna opatření potřebná k tomu, aby slabší vnitrostátní organizace pro normalizaci, které v současnosti neprovozují sekretariáty technických výborů nebo se nepodílejí na činnosti spojené s evropskou normalizací na úrovni odpovídající jejich ekonomické struktuře, zaujaly v procesu normalizace aktivnější úlohu s cílem zvýšit důvěru ve vnitřní trh a zajistit rovné podmínky; domnívá se, že vzdělávací programy jsou nezbytné také pro malé a střední podniky, má-li se zlepšit jejich účast na tvorbě norem a zvýšit význam normalizace jako strategického nástroje obchodování;

| 38. | chválí iniciativy CEN a CENELEC na zavedení procesu vzájemného hodnocení s cílem posoudit správné uplatňování zásad WTO (a dodatečných prvků) ze strany vnitrostátních organizací pro normalizaci a podnítit trvalé zlepšování a výměnu osvědčených postupů; zdůrazňuje, že tento projekt by měl sloužit jako účinný nástroj k posílení vnitrostátních organizací pro normalizaci a ke zvýšení účasti všech relevantních zainteresovaných stran na vnitrostátní úrovni; je přesvědčen, že by tento projekt měl zahrnovat všechny vnitrostátní organizace pro normalizaci a že by jeho realizace měla být kontrolována nezávislými audity; vyzývá CEN a CENELEC, aby vypracovaly a zveřejnily zprávu o výsledcích procesu vzájemného hodnocení; |
| --- | --- |

38.

chválí iniciativy CEN a CENELEC na zavedení procesu vzájemného hodnocení s cílem posoudit správné uplatňování zásad WTO (a dodatečných prvků) ze strany vnitrostátních organizací pro normalizaci a podnítit trvalé zlepšování a výměnu osvědčených postupů; zdůrazňuje, že tento projekt by měl sloužit jako účinný nástroj k posílení vnitrostátních organizací pro normalizaci a ke zvýšení účasti všech relevantních zainteresovaných stran na vnitrostátní úrovni; je přesvědčen, že by tento projekt měl zahrnovat všechny vnitrostátní organizace pro normalizaci a že by jeho realizace měla být kontrolována nezávislými audity; vyzývá CEN a CENELEC, aby vypracovaly a zveřejnily zprávu o výsledcích procesu vzájemného hodnocení;

| 39. | naléhavě vyzývá členské státy, aby zajistily účinné zastoupení všech příslušných zúčastněných stran ve vnitrostátních technických výborech tím, že vytvoří mechanismy zajišťující monitorování a podávání zpráv a poskytnou finanční podporu a odborné vzdělávání slabším společenským subjektům a případně svazům malých a středních podniků a řemeslných podniků, aby tak zajistily jejich efektivní účast; zdůrazňuje, že je nezbytné poskytovat uživatelům digitální přístup k informacím o normách; |
| --- | --- |

39.

naléhavě vyzývá členské státy, aby zajistily účinné zastoupení všech příslušných zúčastněných stran ve vnitrostátních technických výborech tím, že vytvoří mechanismy zajišťující monitorování a podávání zpráv a poskytnou finanční podporu a odborné vzdělávání slabším společenským subjektům a případně svazům malých a středních podniků a řemeslných podniků, aby tak zajistily jejich efektivní účast; zdůrazňuje, že je nezbytné poskytovat uživatelům digitální přístup k informacím o normách;

| 40. | vyzývá evropské organizace pro normalizaci a členské státy, aby pravidelně předkládaly Komisi zprávu o pokroku své činnosti, která by měla vycházet z konkrétních požadavků na hlášení, s cílem zajistit odpovídající zastoupení všech zúčastněných stran v technických subjektech odpovědných za vytváření určených norem; zdůrazňuje, že Komise by měla následně na základě těchto zpráv vypracovat zprávu, která bude pojednávat o krocích evropských a vnitrostátních organizací pro normalizaci a jejich dosažených výsledcích; |
| --- | --- |

40.

vyzývá evropské organizace pro normalizaci a členské státy, aby pravidelně předkládaly Komisi zprávu o pokroku své činnosti, která by měla vycházet z konkrétních požadavků na hlášení, s cílem zajistit odpovídající zastoupení všech zúčastněných stran v technických subjektech odpovědných za vytváření určených norem; zdůrazňuje, že Komise by měla následně na základě těchto zpráv vypracovat zprávu, která bude pojednávat o krocích evropských a vnitrostátních organizací pro normalizaci a jejich dosažených výsledcích;

| 41. | vybízí vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby slabším zúčastněným stranám zaručily volný přístup k výborům pro normalizaci a vytvořily nástroje k jejich lepšímu zapojení do daného procesu, včetně bezplatného uživatelsky jednoduchého systému konzultace online pro všechny návrhy nových norem; vyzývá tyto organizace, aby plně využívaly informační a komunikační technologie k většímu zapojení zúčastněných stran prostřednictvím schůzek na internetu a online diskusí; dále vybízí vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby zajistily, že komunikace bude probíhat i mimo samotný systém, zejména pokud jde o dotazy veřejnosti ohledně nových norem, neboť dotazy veřejnosti se většinou zaměřují na aktuální účastníky systému; |
| --- | --- |

41.

vybízí vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby slabším zúčastněným stranám zaručily volný přístup k výborům pro normalizaci a vytvořily nástroje k jejich lepšímu zapojení do daného procesu, včetně bezplatného uživatelsky jednoduchého systému konzultace online pro všechny návrhy nových norem; vyzývá tyto organizace, aby plně využívaly informační a komunikační technologie k většímu zapojení zúčastněných stran prostřednictvím schůzek na internetu a online diskusí; dále vybízí vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby zajistily, že komunikace bude probíhat i mimo samotný systém, zejména pokud jde o dotazy veřejnosti ohledně nových norem, neboť dotazy veřejnosti se většinou zaměřují na aktuální účastníky systému;

| 42. | lituje, že veřejné orgány ve většině členských států se příliš nezajímají o účast na procesu tvorby norem, přestože normalizace představuje významný nástroj na podporu právních předpisů a veřejných politik; naléhavě vyzývá členské státy – jakožto zástupce zájmů občanů – a zejména orgány dohledu nad trhem, aby vysílaly své zástupce do všech vnitrostátních technických výborů sledujících tvorbu norem na podporu politiky a právních předpisů EU; zdůrazňuje, že zapojení vnitrostátních organizací do diskuse o tvorbě norem je klíčové pro řádné fungování právních předpisů v oblastech, na něž se vztahuje „nový přístup“, a také zabraňuje tomu, aby proti harmonizovaným normám byly následně vyslovovány formální námitky; |
| --- | --- |

42.

lituje, že veřejné orgány ve většině členských států se příliš nezajímají o účast na procesu tvorby norem, přestože normalizace představuje významný nástroj na podporu právních předpisů a veřejných politik; naléhavě vyzývá členské státy – jakožto zástupce zájmů občanů – a zejména orgány dohledu nad trhem, aby vysílaly své zástupce do všech vnitrostátních technických výborů sledujících tvorbu norem na podporu politiky a právních předpisů EU; zdůrazňuje, že zapojení vnitrostátních organizací do diskuse o tvorbě norem je klíčové pro řádné fungování právních předpisů v oblastech, na něž se vztahuje „nový přístup“, a také zabraňuje tomu, aby proti harmonizovaným normám byly následně vyslovovány formální námitky;

| 43. | vyzývá vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby v zájmu spravedlivé hospodářské soutěže na vnitřním trhu dodržovaly etický kodex organizace ISO, a zajistily tak, aby nestrannost norem nebyla ohrožena jinými činnostmi, jako je certifikace nebo akreditace; zdůrazňuje také, že je důležité vytvářet normy a pokyny pro posuzování shody a prosazovat jejich přijímání a spravedlivé používání, zejména pokud jde o požadavky integrity, objektivity a nestrannosti; |
| --- | --- |

43.

vyzývá vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby v zájmu spravedlivé hospodářské soutěže na vnitřním trhu dodržovaly etický kodex organizace ISO, a zajistily tak, aby nestrannost norem nebyla ohrožena jinými činnostmi, jako je certifikace nebo akreditace; zdůrazňuje také, že je důležité vytvářet normy a pokyny pro posuzování shody a prosazovat jejich přijímání a spravedlivé používání, zejména pokud jde o požadavky integrity, objektivity a nestrannosti;

d)   Usnadnění přístupu k normám

| 44. | je si vědom toho, že evropská normalizace přispívá k vytváření rovných podmínek pro všechny účastníky trhu, zejména pro malé a střední podniky, které tvoří základ evropského hospodářství a jsou pro systém významným přínosem; uznává však, že jejich zapojení do normalizace ne vždy odráží jejich hospodářský význam, přičemž složitost norem a náklady s nimi spojené mohou pro malé a střední podniky představovat překážku; |
| --- | --- |

44.

je si vědom toho, že evropská normalizace přispívá k vytváření rovných podmínek pro všechny účastníky trhu, zejména pro malé a střední podniky, které tvoří základ evropského hospodářství a jsou pro systém významným přínosem; uznává však, že jejich zapojení do normalizace ne vždy odráží jejich hospodářský význam, přičemž složitost norem a náklady s nimi spojené mohou pro malé a střední podniky představovat překážku;

| 45. | zdůrazňuje, že normy by měly být vytvářeny a přizpůsobovány s ohledem na charakteristiku a prostředí MSP, zejména malých podniků, mikropodniků a řemeslných podniků; vítá nedávnou iniciativu evropských a vnitrostátních organizací pro normalizaci, jejímž cílem je provést doporučení uvedená ve studii o přístupu MSP k evropské normalizaci, a je přesvědčen, že je třeba je považovat za osvědčené postupy; vítá a podporuje také opatření navrhovaná pro malé a střední podniky v programech Evropského výboru pro normalizaci a Evropského výboru pro normalizaci v elektrotechnice, aby se usnadnilo používání norem ze strany malých a středních podniků; zdůrazňuje, že by měla být přijata další opatření k zajištění toho, že se MSP budou moci plně zapojit do tvorby norem a budou k nim mít lepší a méně nákladný přístup; |
| --- | --- |

45.

zdůrazňuje, že normy by měly být vytvářeny a přizpůsobovány s ohledem na charakteristiku a prostředí MSP, zejména malých podniků, mikropodniků a řemeslných podniků; vítá nedávnou iniciativu evropských a vnitrostátních organizací pro normalizaci, jejímž cílem je provést doporučení uvedená ve studii o přístupu MSP k evropské normalizaci, a je přesvědčen, že je třeba je považovat za osvědčené postupy; vítá a podporuje také opatření navrhovaná pro malé a střední podniky v programech Evropského výboru pro normalizaci a Evropského výboru pro normalizaci v elektrotechnice, aby se usnadnilo používání norem ze strany malých a středních podniků; zdůrazňuje, že by měla být přijata další opatření k zajištění toho, že se MSP budou moci plně zapojit do tvorby norem a budou k nim mít lepší a méně nákladný přístup;

| 46. | zejména zdůrazňuje, že Unie i členské státy by měly umožnit, aby se při vytváření norem více přihlíželo k zájmům malých a středních podniků a řemeslných podniků, a to na základě strategických opatření obsažených v iniciativě „Small Business Act“ a v souladu s její sedmou zásadou: poskytováním finanční podpory EU, snížením nákladů na přístup k normám, systematickým zveřejňováním stručných shrnutí evropských norem a spravedlivým složením výborů pro normalizaci; |
| --- | --- |

46.

zejména zdůrazňuje, že Unie i členské státy by měly umožnit, aby se při vytváření norem více přihlíželo k zájmům malých a středních podniků a řemeslných podniků, a to na základě strategických opatření obsažených v iniciativě „Small Business Act“ a v souladu s její sedmou zásadou: poskytováním finanční podpory EU, snížením nákladů na přístup k normám, systematickým zveřejňováním stručných shrnutí evropských norem a spravedlivým složením výborů pro normalizaci;

| 47. | vyzývá také Komisi, aby vždy, když je to možné, zjednodušila postupy a aby při budoucích změnách zohlednila zásadu „uvažuj nejdříve v malém měřítku“; doporučuje, aby Komise zařadila téma normalizace na program příštího týdne malých a středních podniků; |
| --- | --- |

47.

vyzývá také Komisi, aby vždy, když je to možné, zjednodušila postupy a aby při budoucích změnách zohlednila zásadu „uvažuj nejdříve v malém měřítku“; doporučuje, aby Komise zařadila téma normalizace na program příštího týdne malých a středních podniků;

| 48. | je přesvědčen, že přístup uživatelů k evropským normám vytvořeným na podporu politik a právních předpisů EU je významnou otázkou, kterou je třeba dále řešit; domnívá se, že by bylo vhodné zvážit různé systémy stanovování cen pro soukromé / průmyslové normy a pro harmonizované / určené normy; vyzývá zejména vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby prostřednictvím zvláštních sazeb snížily ceny, nabízely soubory norem za sníženou cenu a aby hledaly další cesty, jak zlepšit přístup k normám zejména pro MSP; |
| --- | --- |

48.

je přesvědčen, že přístup uživatelů k evropským normám vytvořeným na podporu politik a právních předpisů EU je významnou otázkou, kterou je třeba dále řešit; domnívá se, že by bylo vhodné zvážit různé systémy stanovování cen pro soukromé / průmyslové normy a pro harmonizované / určené normy; vyzývá zejména vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby prostřednictvím zvláštních sazeb snížily ceny, nabízely soubory norem za sníženou cenu a aby hledaly další cesty, jak zlepšit přístup k normám zejména pro MSP;

| 49. | připomíná nicméně, že nákupní cena normy činí pouze malý podíl celkových nákladů, které vzniknou jejich uživatelům, jež často musejí vynaložit mnohem více prostředků na to, aby požadovanou normu začlenili do svého obchodního procesu; |
| --- | --- |

49.

připomíná nicméně, že nákupní cena normy činí pouze malý podíl celkových nákladů, které vzniknou jejich uživatelům, jež často musejí vynaložit mnohem více prostředků na to, aby požadovanou normu začlenili do svého obchodního procesu;

| 50. | zdůrazňuje, že normy by měly být srozumitelné, jednoduché a snadno použitelné, aby je uživatelé mohli lépe uplatňovat; považuje za nezbytné, aby se případně snížil příliš vysoký počet křížových odkazů mezi normami a aby se stávající problémy řešily zjišťováním skupin norem příslušných pro určitý výrobek nebo postup; vyzývá vnitrostátní a evropské organizace pro normalizaci a obchodní sdružení, aby poskytovaly srozumitelné pokyny pro používání norem, bezplatné shrnutí přístupné na internetu, lepší internetový přístup k návrhům vyplývajícím z konzultací a jednoduché elektronické vyhledávací funkce; |
| --- | --- |

50.

zdůrazňuje, že normy by měly být srozumitelné, jednoduché a snadno použitelné, aby je uživatelé mohli lépe uplatňovat; považuje za nezbytné, aby se případně snížil příliš vysoký počet křížových odkazů mezi normami a aby se stávající problémy řešily zjišťováním skupin norem příslušných pro určitý výrobek nebo postup; vyzývá vnitrostátní a evropské organizace pro normalizaci a obchodní sdružení, aby poskytovaly srozumitelné pokyny pro používání norem, bezplatné shrnutí přístupné na internetu, lepší internetový přístup k návrhům vyplývajícím z konzultací a jednoduché elektronické vyhledávací funkce;

| 51. | vítá probíhající iniciativu evropských organizací pro normalizaci, jejímž cílem je vypracovat a zveřejnit na internetu shrnutí všech jejich norem, a to bez omezení přístupu, a žádá, aby byl projekt rychle dokončen; zdůrazňuje nicméně, že by tento projekt měl být prováděn i na vnitrostátní úrovni, aby uživatelům norem umožnil obdržet informace o oblastech, jichž se jednotlivé normy týkají, a to v jejich jazyce prostřednictvím internetových stránek vnitrostátních organizací pro normalizaci; |
| --- | --- |

51.

vítá probíhající iniciativu evropských organizací pro normalizaci, jejímž cílem je vypracovat a zveřejnit na internetu shrnutí všech jejich norem, a to bez omezení přístupu, a žádá, aby byl projekt rychle dokončen; zdůrazňuje nicméně, že by tento projekt měl být prováděn i na vnitrostátní úrovni, aby uživatelům norem umožnil obdržet informace o oblastech, jichž se jednotlivé normy týkají, a to v jejich jazyce prostřednictvím internetových stránek vnitrostátních organizací pro normalizaci;

| 52. | zdůrazňuje, že je důležité zpřístupnit normy ve všech úředních jazycích EU, aby bylo zaručeno, že jim uživatelé jasně porozumí; vyzývá Komisi, aby dále podporovala a zjednodušila financování překladu harmonizovaných norem; |
| --- | --- |

52.

zdůrazňuje, že je důležité zpřístupnit normy ve všech úředních jazycích EU, aby bylo zaručeno, že jim uživatelé jasně porozumí; vyzývá Komisi, aby dále podporovala a zjednodušila financování překladu harmonizovaných norem;

Normalizace na podporu inovace a udržitelné hospodářské soutěže v globalizovaném prostředí

| 53. | uznává, že evropská normalizace je důležitým nástrojem, který podporuje inovace, vývoj a výzkum a přispívá ke konkurenceschopnosti EU a k dokončení vnitřního trhu; zdůrazňuje její velký ekonomický přínos, neboť společnostem umožňuje dosáhnout rychlejšího přenosu znalostí, snížení nákladů a rizika, rychlejšího uvedení produktů na trh a přidává vyšší hodnotu inovacím; |
| --- | --- |

53.

uznává, že evropská normalizace je důležitým nástrojem, který podporuje inovace, vývoj a výzkum a přispívá ke konkurenceschopnosti EU a k dokončení vnitřního trhu; zdůrazňuje její velký ekonomický přínos, neboť společnostem umožňuje dosáhnout rychlejšího přenosu znalostí, snížení nákladů a rizika, rychlejšího uvedení produktů na trh a přidává vyšší hodnotu inovacím;

| 54. | uznává, že přestože normalizace může významně usnadnit využívání nových technologií, existuje významný nedostatek při převádění výsledků výzkumu a vývoje do tvorby norem; zdůrazňuje, že je třeba zlepšit vzájemné povědomí a spolupráci mezi tvůrci norem, inovátory, akademiky a výzkumníky; připomíná, že pokud budou do norem začleňovány nové poznatky, zejména z výzkumných a inovačních programů financovaných z veřejných zdrojů, povede to k podpoře inovace a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

54.

uznává, že přestože normalizace může významně usnadnit využívání nových technologií, existuje významný nedostatek při převádění výsledků výzkumu a vývoje do tvorby norem; zdůrazňuje, že je třeba zlepšit vzájemné povědomí a spolupráci mezi tvůrci norem, inovátory, akademiky a výzkumníky; připomíná, že pokud budou do norem začleňovány nové poznatky, zejména z výzkumných a inovačních programů financovaných z veřejných zdrojů, povede to k podpoře inovace a konkurenceschopnosti;

| 55. | vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s vnitrostátními organizacemi pro normalizaci prosazovaly začleňování normalizace do osnov vysokých škol (např. škol ekonomického a technického směru), vzdělávacích programů, programů celoživotního učení a informačních kampaní s cílem zvýšit povědomí současných a budoucích hospodářských subjektů a politických představitelů o významu a výhodách norem; vybízí vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby prohloubily spolupráci s obchodními sdruženími a poskytovaly malým a středním podnikům věrohodné informace o ekonomických výhodách vyplývajících z používání norem; dále vyzývá Komisi, aby zajistila, že otázka normalizace bude součástí programu Erasmus pro mladé podnikatele; vybízí k opatřením, jejichž účelem je posoudit a číselně vyjádřit ekonomické a sociální výhody normalizace a informovat o nich; |
| --- | --- |

55.

vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s vnitrostátními organizacemi pro normalizaci prosazovaly začleňování normalizace do osnov vysokých škol (např. škol ekonomického a technického směru), vzdělávacích programů, programů celoživotního učení a informačních kampaní s cílem zvýšit povědomí současných a budoucích hospodářských subjektů a politických představitelů o významu a výhodách norem; vybízí vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby prohloubily spolupráci s obchodními sdruženími a poskytovaly malým a středním podnikům věrohodné informace o ekonomických výhodách vyplývajících z používání norem; dále vyzývá Komisi, aby zajistila, že otázka normalizace bude součástí programu Erasmus pro mladé podnikatele; vybízí k opatřením, jejichž účelem je posoudit a číselně vyjádřit ekonomické a sociální výhody normalizace a informovat o nich;

| 56. | domnívá se, že evropské rámcové programy pro výzkum, konkurenceschopnost a inovace mohou významně přispět k procesu normalizace tím, že jednu kapitolu zaměří na normalizaci; domnívá se, že takové opatření by přispělo k lepšímu pochopení výhod plynoucích z normalizace a pomohlo by prosadit systematický přístup k výzkumu, inovaci a normalizaci v ranější fázi; vyzývá Komisi, aby mezi hodnotící kritéria pro projekty výzkumu a vývoje financované z prostředků EU zařadila také „relevanci pro normalizaci“, aby podporovala projekty související s normalizací a aby pomocí inovativních prostředků zvyšovala informovanost o těchto projektech; |
| --- | --- |

56.

domnívá se, že evropské rámcové programy pro výzkum, konkurenceschopnost a inovace mohou významně přispět k procesu normalizace tím, že jednu kapitolu zaměří na normalizaci; domnívá se, že takové opatření by přispělo k lepšímu pochopení výhod plynoucích z normalizace a pomohlo by prosadit systematický přístup k výzkumu, inovaci a normalizaci v ranější fázi; vyzývá Komisi, aby mezi hodnotící kritéria pro projekty výzkumu a vývoje financované z prostředků EU zařadila také „relevanci pro normalizaci“, aby podporovala projekty související s normalizací a aby pomocí inovativních prostředků zvyšovala informovanost o těchto projektech;

| 57. | dále vyzývá Komisi, aby sledovala technologický vývoj, a mohla tak identifikovat budoucí výstupy výzkumu a vývoje, které by bylo třeba normalizovat, a aby usnadnila tok a transparentnost informací nezbytných k průniku na trh a k činnosti výzkumu a vývoje a aby v této souvislosti podporovala snadno přístupné a použitelné hodnotící mechanismy prostřednictvím internetu; |
| --- | --- |

57.

dále vyzývá Komisi, aby sledovala technologický vývoj, a mohla tak identifikovat budoucí výstupy výzkumu a vývoje, které by bylo třeba normalizovat, a aby usnadnila tok a transparentnost informací nezbytných k průniku na trh a k činnosti výzkumu a vývoje a aby v této souvislosti podporovala snadno přístupné a použitelné hodnotící mechanismy prostřednictvím internetu;

| 58. | vyzývá členské státy, aby používaly evropské normy při zadávání veřejných zakázek, a zvýšily tak kvalitu veřejných služeb a podpořily inovativní technologie; zdůrazňuje však, že používání norem by nemělo vytvářet dodatečné překážky, zejména pro malé podniky, které se chtějí zúčastnit postupů zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

58.

vyzývá členské státy, aby používaly evropské normy při zadávání veřejných zakázek, a zvýšily tak kvalitu veřejných služeb a podpořily inovativní technologie; zdůrazňuje však, že používání norem by nemělo vytvářet dodatečné překážky, zejména pro malé podniky, které se chtějí zúčastnit postupů zadávání veřejných zakázek;

| 59. | znovu potvrzuje, že změnu klimatu a jiné výzvy do budoucna v oblasti světové energetiky a životního prostředí je třeba řešit mimo jiné vyvíjením a prosazováním čistých technologií a ekologických výrobků; domnívá se proto, že je naléhavě třeba začlenit environmentální aspekty do všech relevantních produktů a služeb a že evropský systém normalizace musí vyvinout dokonalejší systém, který by zajistil, aby při vytváření norem byly tyto aspekty řádně zohledněny; zdůrazňuje, že je třeba podporovat aktivní účast organizací zabývajících se životním prostředím a veřejných orgánů odpovědných za ochranu životního prostředí na práci ve výborech pro normalizaci, a to na vnitrostátní i evropské úrovni; zdůrazňuje, že potřeba zaměřit evropské úsilí v oblasti inovací na celosvětové strategie boje proti změně klimatu a reakce na energetické, společenské a environmentální problémy se musí odrážet také v nových pokynech pro modely normalizace; |
| --- | --- |

59.

znovu potvrzuje, že změnu klimatu a jiné výzvy do budoucna v oblasti světové energetiky a životního prostředí je třeba řešit mimo jiné vyvíjením a prosazováním čistých technologií a ekologických výrobků; domnívá se proto, že je naléhavě třeba začlenit environmentální aspekty do všech relevantních produktů a služeb a že evropský systém normalizace musí vyvinout dokonalejší systém, který by zajistil, aby při vytváření norem byly tyto aspekty řádně zohledněny; zdůrazňuje, že je třeba podporovat aktivní účast organizací zabývajících se životním prostředím a veřejných orgánů odpovědných za ochranu životního prostředí na práci ve výborech pro normalizaci, a to na vnitrostátní i evropské úrovni; zdůrazňuje, že potřeba zaměřit evropské úsilí v oblasti inovací na celosvětové strategie boje proti změně klimatu a reakce na energetické, společenské a environmentální problémy se musí odrážet také v nových pokynech pro modely normalizace;

| 60. | zdůrazňuje, že zlepšování lidského zdraví a životních podmínek předpokládá navrhování produktů, které mohou přispívat ke zdravému vývoji populace a být dostupnější, a to zejména pro děti a zranitelné osoby; domnívá se proto, že je naléhavě třeba začlenit zdravotní aspekty do všech relevantních produktů a služeb a že evropský systém normalizace musí vyvinout dokonalejší systém, který zajistí, že tyto aspekty budou při tvorbě norem řádně zohledněny; v této souvislosti žádá, aby byly např. vypracovány evropské normy pro ortopedicky nezávadnou obuv pro děti; zdůrazňuje, že je třeba podporovat aktivní účast odborníků ze zdravotnictví a veřejných orgánů zabývajících se otázkami zdraví na normalizačním procesu; |
| --- | --- |

60.

zdůrazňuje, že zlepšování lidského zdraví a životních podmínek předpokládá navrhování produktů, které mohou přispívat ke zdravému vývoji populace a být dostupnější, a to zejména pro děti a zranitelné osoby; domnívá se proto, že je naléhavě třeba začlenit zdravotní aspekty do všech relevantních produktů a služeb a že evropský systém normalizace musí vyvinout dokonalejší systém, který zajistí, že tyto aspekty budou při tvorbě norem řádně zohledněny; v této souvislosti žádá, aby byly např. vypracovány evropské normy pro ortopedicky nezávadnou obuv pro děti; zdůrazňuje, že je třeba podporovat aktivní účast odborníků ze zdravotnictví a veřejných orgánů zabývajících se otázkami zdraví na normalizačním procesu;

| 61. | zdůrazňuje, že normalizace má značný potenciál odstranit překážky, které osobám se zdravotním postižením a starším lidem brání uplatnit své schopnosti a přispívat svou činností za stejných podmínek ve všech oblastech života; vyzývá proto k vytvoření norem, které budou zohledňovat různé potřeby obyvatel a vytvoří nové příležitosti pro podniky, díky nimž budou moci poskytovat inovační řešení, čímž posílí vývoj produktů, služeb a infrastruktury, které budou přístupné všem obyvatelům; zdůrazňuje význam koncepce univerzálního designu, který představuje tvůrčí a etickou výzvu pro tvůrce norem, designéry, podnikatele, veřejné orgány i tvůrce politik, neboť jeho cílem je umožnit všem občanům stejný přístup mj. k zastavěnému prostředí, přepravě, vzdělávání, zaměstnání, bydlení, zdravotnickým zařízením, informacím a komunikačním prostředkům, kultuře, volnočasovým aktivitám a spotřebitelským výrobkům a službám; |
| --- | --- |

61.

zdůrazňuje, že normalizace má značný potenciál odstranit překážky, které osobám se zdravotním postižením a starším lidem brání uplatnit své schopnosti a přispívat svou činností za stejných podmínek ve všech oblastech života; vyzývá proto k vytvoření norem, které budou zohledňovat různé potřeby obyvatel a vytvoří nové příležitosti pro podniky, díky nimž budou moci poskytovat inovační řešení, čímž posílí vývoj produktů, služeb a infrastruktury, které budou přístupné všem obyvatelům; zdůrazňuje význam koncepce univerzálního designu, který představuje tvůrčí a etickou výzvu pro tvůrce norem, designéry, podnikatele, veřejné orgány i tvůrce politik, neboť jeho cílem je umožnit všem občanům stejný přístup mj. k zastavěnému prostředí, přepravě, vzdělávání, zaměstnání, bydlení, zdravotnickým zařízením, informacím a komunikačním prostředkům, kultuře, volnočasovým aktivitám a spotřebitelským výrobkům a službám;

| 62. | vyzývá proto Komisi a evropské organizace pro normalizaci, aby v rámci své normalizační činnosti přijaly a podporovaly systematická opatření, která zajistí, aby byly v normách obsaženy požadavky přiměřené dostupnosti v souladu se zásadami univerzálního designu, přičemž by měl být zároveň stanoven vhodný ověřovací mechanismus, který zajistí, aby dané normy náležitě odrážely potřeby osob se zdravotním postižením a starších lidí; dále vyzývá k tomu, aby Komise, členské státy a evropské a vnitrostátní organizace pro normalizaci vytvořily a podporovaly vzdělávací kurzy pro osoby se zdravotním postižením, aby se zvýšila jejich skutečná účast na procesu tvorby norem, a pro tvůrce norem, aby se mohli obeznámit s problematikou postižení a přístupu; |
| --- | --- |

62.

vyzývá proto Komisi a evropské organizace pro normalizaci, aby v rámci své normalizační činnosti přijaly a podporovaly systematická opatření, která zajistí, aby byly v normách obsaženy požadavky přiměřené dostupnosti v souladu se zásadami univerzálního designu, přičemž by měl být zároveň stanoven vhodný ověřovací mechanismus, který zajistí, aby dané normy náležitě odrážely potřeby osob se zdravotním postižením a starších lidí; dále vyzývá k tomu, aby Komise, členské státy a evropské a vnitrostátní organizace pro normalizaci vytvořily a podporovaly vzdělávací kurzy pro osoby se zdravotním postižením, aby se zvýšila jejich skutečná účast na procesu tvorby norem, a pro tvůrce norem, aby se mohli obeznámit s problematikou postižení a přístupu;

| 63. | naléhá na všechny členské státy, aby bezodkladně ratifikovaly Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením a aby účinně prováděly ustanovení této úmluvy s ohledem na podporu zásad univerzálního designu v procesu vytváření norem; dále vyzývá Komisi a členské státy k tomu, aby zpříznily stávající pravidla pro zadávání veřejných zakázek s cílem prosadit začlenění doložek o přístupnosti do zadávacích řízení, čímž by se zlepšila přístupnost a výrobci by byli motivováni k vytváření a nabízení přístupných výrobků a služeb; vyzývá k podpoře projektů výzkumu a vývoje financovaných z prostředků EU, v jejichž rámci by vznikaly inovační produkty asistivní technologie, a k tomu, aby při přidělování finančních prostředků ze strukturálních fondů na vnitrostátní a regionální úrovni byla přístupnost jedním z kritérií; |
| --- | --- |

63.

naléhá na všechny členské státy, aby bezodkladně ratifikovaly Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením a aby účinně prováděly ustanovení této úmluvy s ohledem na podporu zásad univerzálního designu v procesu vytváření norem; dále vyzývá Komisi a členské státy k tomu, aby zpříznily stávající pravidla pro zadávání veřejných zakázek s cílem prosadit začlenění doložek o přístupnosti do zadávacích řízení, čímž by se zlepšila přístupnost a výrobci by byli motivováni k vytváření a nabízení přístupných výrobků a služeb; vyzývá k podpoře projektů výzkumu a vývoje financovaných z prostředků EU, v jejichž rámci by vznikaly inovační produkty asistivní technologie, a k tomu, aby při přidělování finančních prostředků ze strukturálních fondů na vnitrostátní a regionální úrovni byla přístupnost jedním z kritérií;

| 64. | zdůrazňuje, že za účelem dalšího zvýšení ochrany spotřebitelů by měl být upřednostňován postup vytváření norem, které se vztahují ke směrnici o obecné bezpečnosti výrobků; |
| --- | --- |

64.

zdůrazňuje, že za účelem dalšího zvýšení ochrany spotřebitelů by měl být upřednostňován postup vytváření norem, které se vztahují ke směrnici o obecné bezpečnosti výrobků;

| 65. | upozorňuje na usnesení Parlamentu o vozidlech na elektrický pohon ze dne 6. května 2010, které zdůrazňuje potřebu účinné normalizace v různých oblastech s cílem urychlit zavedení vozidel na elektrický pohon na trh v zájmu konkurenceschopnosti a životního prostředí; |
| --- | --- |

65.

upozorňuje na usnesení Parlamentu o vozidlech na elektrický pohon ze dne 6. května 2010, které zdůrazňuje potřebu účinné normalizace v různých oblastech s cílem urychlit zavedení vozidel na elektrický pohon na trh v zájmu konkurenceschopnosti a životního prostředí;

| 66. | poukazuje na to, že jak práva duševního vlastnictví, tak normalizace podněcují inovace a usnadňují šíření technologií; zdůrazňuje, že by měla být stanovena správná vyváženost mezi zájmy uživatelů norem a právy majitelů práv duševního vlastnictví; vyzývá evropské a vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby byly obzvláště obezřetné při vytváření norem založených na autorizovaných technologiích s cílem umožnit, aby měli všichni uživatelé k normám dobrý přístup; zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby licence na jakákoli zvláštní práva duševního vlastnictví, která jsou součástí norem, byly udělovány za spravedlivých, rozumných a nediskriminačních podmínek; |
| --- | --- |

66.

poukazuje na to, že jak práva duševního vlastnictví, tak normalizace podněcují inovace a usnadňují šíření technologií; zdůrazňuje, že by měla být stanovena správná vyváženost mezi zájmy uživatelů norem a právy majitelů práv duševního vlastnictví; vyzývá evropské a vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby byly obzvláště obezřetné při vytváření norem založených na autorizovaných technologiích s cílem umožnit, aby měli všichni uživatelé k normám dobrý přístup; zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby licence na jakákoli zvláštní práva duševního vlastnictví, která jsou součástí norem, byly udělovány za spravedlivých, rozumných a nediskriminačních podmínek;

| 67. | uznává, že fóra a konsorcia významně přispívají k systému normalizace tím, že poskytují specifikace, jež mají globální dosah a jsou často otevřenější vůči inovativním technologiím; zdůrazňuje, že zejména v odvětví informačních a komunikačních technologií se mnoho fór a konsorcií přeměnilo v globální organizace, které vytvářejí široce uplatňované specifikace na základě otevřených, transparentních a konsensuálních procesů; domnívá se, že evropské organizace pro normalizaci a fóra / konsorcia musí nalézt způsoby, jak spolupracovat při plánování svých činností tím, že převedou normy na nejvhodnější úroveň – mezinárodní nebo evropskou –, aby tak zajistily koherenci a zabránily fragmentaci nebo zdvojování činností; |
| --- | --- |

67.

uznává, že fóra a konsorcia významně přispívají k systému normalizace tím, že poskytují specifikace, jež mají globální dosah a jsou často otevřenější vůči inovativním technologiím; zdůrazňuje, že zejména v odvětví informačních a komunikačních technologií se mnoho fór a konsorcií přeměnilo v globální organizace, které vytvářejí široce uplatňované specifikace na základě otevřených, transparentních a konsensuálních procesů; domnívá se, že evropské organizace pro normalizaci a fóra / konsorcia musí nalézt způsoby, jak spolupracovat při plánování svých činností tím, že převedou normy na nejvhodnější úroveň – mezinárodní nebo evropskou –, aby tak zajistily koherenci a zabránily fragmentaci nebo zdvojování činností;

| 68. | dále vyzývá evropské organizace pro normalizaci, aby vytvořily a uplatňovaly lepší mechanismus pro přijímání specifikací vypracovaných fóry / konsorcii za evropské normy, který musí zaručit dosažení konsenzu všech zainteresovaných subjektů tím, že bude zaveden postup konzultace všech dotyčných stran v souladu se zásadou vnitrostátního delegování pravomocí; zdůrazňuje, že by to nemělo omezit možnost předkládat specifikace vypracované fóry / konsorcii přímo mezinárodním organizacím pro normalizaci, aby tak získaly globálnější charakter, pod podmínkou, že budou dodrženy zásady dohody Světové obchodní organizace o technických překážkách obchodu (tedy transparentnost, otevřenost, nestrannost, konsenzus, účinnost, relevance a důslednost); |
| --- | --- |

68.

dále vyzývá evropské organizace pro normalizaci, aby vytvořily a uplatňovaly lepší mechanismus pro přijímání specifikací vypracovaných fóry / konsorcii za evropské normy, který musí zaručit dosažení konsenzu všech zainteresovaných subjektů tím, že bude zaveden postup konzultace všech dotyčných stran v souladu se zásadou vnitrostátního delegování pravomocí; zdůrazňuje, že by to nemělo omezit možnost předkládat specifikace vypracované fóry / konsorcii přímo mezinárodním organizacím pro normalizaci, aby tak získaly globálnější charakter, pod podmínkou, že budou dodrženy zásady dohody Světové obchodní organizace o technických překážkách obchodu (tedy transparentnost, otevřenost, nestrannost, konsenzus, účinnost, relevance a důslednost);

| 69. | uznává, že interoperabilita je klíčová pro inovaci a konkurenceschopnost, zejména v odvětví informačních a komunikačních technologií, kde fóra a konsorcia hrají také svou úlohu; poukazuje na to, že interoperabilita závisí nejen na vytváření norem / specifikací, ale také na jejich uplatňování ze strany uživatelů; uznává, že fóra a konsorcia zaměřená na uživatele hrají z hlediska dosažení interoperability důležitou úlohu; vyzývá Komisi, aby zlepšila koordinaci mezi fóry a konsorcii v oblasti informačních a komunikačních technologií a formálními orgány vytvářejícími normy, což by mohlo zvýšit interoperabilitu a minimalizovat riziko zdvojování činností a vzniku rozporů mezi normami v oblasti informačních a komunikačních technologií; |
| --- | --- |

69.

uznává, že interoperabilita je klíčová pro inovaci a konkurenceschopnost, zejména v odvětví informačních a komunikačních technologií, kde fóra a konsorcia hrají také svou úlohu; poukazuje na to, že interoperabilita závisí nejen na vytváření norem / specifikací, ale také na jejich uplatňování ze strany uživatelů; uznává, že fóra a konsorcia zaměřená na uživatele hrají z hlediska dosažení interoperability důležitou úlohu; vyzývá Komisi, aby zlepšila koordinaci mezi fóry a konsorcii v oblasti informačních a komunikačních technologií a formálními orgány vytvářejícími normy, což by mohlo zvýšit interoperabilitu a minimalizovat riziko zdvojování činností a vzniku rozporů mezi normami v oblasti informačních a komunikačních technologií;

| 70. | zdůrazňuje, že je naprosto nezbytné přizpůsobit politiku normalizace v oblasti informačních a komunikačních technologií vývoji trhu a politik, což povede k dosažení důležitých evropských politických cílů, které vyžadují interoperabilitu, jako je např. elektronické zdravotnictví (e-health), přístupnost, bezpečnost, elektronické obchodování, elektronická správa a doprava, a přispěje k rozvoji norem v oblasti ochrany osobních údajů; |
| --- | --- |

70.

zdůrazňuje, že je naprosto nezbytné přizpůsobit politiku normalizace v oblasti informačních a komunikačních technologií vývoji trhu a politik, což povede k dosažení důležitých evropských politických cílů, které vyžadují interoperabilitu, jako je např. elektronické zdravotnictví (e-health), přístupnost, bezpečnost, elektronické obchodování, elektronická správa a doprava, a přispěje k rozvoji norem v oblasti ochrany osobních údajů;

| 71. | vyzývá Komisi, aby na podporu dalších politik EU zavedla moderní a rozšířenou politiku EU v oblasti normalizace informačních technologií, která by mimo jiné měla zajistit interoperabilitu, právní jistotu a používání vhodných pojistek, ale zároveň minimalizovat další zátěž pro podniky, rizika pro uživatele a překážky volnému pohybu informačních technologií; |
| --- | --- |

71.

vyzývá Komisi, aby na podporu dalších politik EU zavedla moderní a rozšířenou politiku EU v oblasti normalizace informačních technologií, která by mimo jiné měla zajistit interoperabilitu, právní jistotu a používání vhodných pojistek, ale zároveň minimalizovat další zátěž pro podniky, rizika pro uživatele a překážky volnému pohybu informačních technologií;

| 72. | vyzývá Komisi, aby účinným způsobem využívala stávající právní základ umožňující normalizaci v oblasti informačních technologií a určila další odvětví, oblasti nebo aplikace informačních technologií, v nichž by bylo možno účinně využít normalizace EU na podporu politik EU, a aby v tomto směru předložila vhodné návrhy; dále vyzývá Komisi, aby zvážila, zda by případně nebylo vhodné používat „nový přístup“ a „nový legislativní rámec“ jako model pro moderní politiku normalizace informačních a komunikačních technologií na podporu politik EU; |
| --- | --- |

72.

vyzývá Komisi, aby účinným způsobem využívala stávající právní základ umožňující normalizaci v oblasti informačních technologií a určila další odvětví, oblasti nebo aplikace informačních technologií, v nichž by bylo možno účinně využít normalizace EU na podporu politik EU, a aby v tomto směru předložila vhodné návrhy; dále vyzývá Komisi, aby zvážila, zda by případně nebylo vhodné používat „nový přístup“ a „nový legislativní rámec“ jako model pro moderní politiku normalizace informačních a komunikačních technologií na podporu politik EU;

| 73. | zdůrazňuje, že mezinárodní normy vytvářejí vhodné podmínky pro celosvětový trh tím, že podporují používání jediné normy v mnoha zemích, přístup založený na výkonu, podporují srozumitelnost pro spotřebitele a důvěru na trhu; |
| --- | --- |

73.

zdůrazňuje, že mezinárodní normy vytvářejí vhodné podmínky pro celosvětový trh tím, že podporují používání jediné normy v mnoha zemích, přístup založený na výkonu, podporují srozumitelnost pro spotřebitele a důvěru na trhu;

| 74. | zdůrazňuje, že dialog o regulaci je důležitým prvkem vnějšího rozměru vnitřního trhu, a že je proto třeba zachovat a posílit pozici evropského systému normalizace v mezinárodním prostředí, aby se tak podpořila tvorba mezinárodních norem se skutečným globálním dosahem, usnadnil se obchod a zvýšila evropská konkurenceschopnost, přičemž je třeba přihlížet k oprávněným zájmům rozvojových zemí a snažit se zajistit, aby nedocházelo ke zbytečnému zdvojování činnosti vykonávané již na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

74.

zdůrazňuje, že dialog o regulaci je důležitým prvkem vnějšího rozměru vnitřního trhu, a že je proto třeba zachovat a posílit pozici evropského systému normalizace v mezinárodním prostředí, aby se tak podpořila tvorba mezinárodních norem se skutečným globálním dosahem, usnadnil se obchod a zvýšila evropská konkurenceschopnost, přičemž je třeba přihlížet k oprávněným zájmům rozvojových zemí a snažit se zajistit, aby nedocházelo ke zbytečnému zdvojování činnosti vykonávané již na mezinárodní úrovni;

| 75. | podporuje vyslání dvou odborníků na evropskou normalizaci do Číny a Indie, jejichž cílem by bylo propagovat evropské organizace pro normalizaci, prosazovat evropské normy a informovat o systémech normalizace v těchto zemích; žádá Komisi, aby posoudila nezbytnost vyslání odborníků na evropskou normalizaci do jiných oblastí světa v zájmu dalšího prosazování evropského systému normalizace; |
| --- | --- |

75.

podporuje vyslání dvou odborníků na evropskou normalizaci do Číny a Indie, jejichž cílem by bylo propagovat evropské organizace pro normalizaci, prosazovat evropské normy a informovat o systémech normalizace v těchto zemích; žádá Komisi, aby posoudila nezbytnost vyslání odborníků na evropskou normalizaci do jiných oblastí světa v zájmu dalšího prosazování evropského systému normalizace;

| 76. | vyzývá Komisi, aby svou činnost v oblasti normalizace koordinovala s mezinárodními partnery, např. v rámci transatlantického dialogu; vyzývá Komisi, aby v této souvislosti zvážila možnost posílení vlivu evropské normalizace v globálním měřítku a případně přijala nezbytná opatření, aby zlepšila konkurenceschopnost evropských výrobků a služeb v mezinárodním obchodu; |
| --- | --- |

76.

vyzývá Komisi, aby svou činnost v oblasti normalizace koordinovala s mezinárodními partnery, např. v rámci transatlantického dialogu; vyzývá Komisi, aby v této souvislosti zvážila možnost posílení vlivu evropské normalizace v globálním měřítku a případně přijala nezbytná opatření, aby zlepšila konkurenceschopnost evropských výrobků a služeb v mezinárodním obchodu;

| 77. | vyzývá evropské zúčastněné strany a vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby se znovu zaměřily na mezinárodní normalizaci, a zúročily tak evropské vedoucí postavení a získaly výhody spojené s prvenstvím na globálních trzích; zdůrazňuje, že v oblasti mezinárodní normalizace je nezbytná lepší koordinace mezi evropskými zúčastněnými stranami a vnitrostátními organizacemi pro normalizaci na technické a politické úrovni; |
| --- | --- |

77.

vyzývá evropské zúčastněné strany a vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby se znovu zaměřily na mezinárodní normalizaci, a zúročily tak evropské vedoucí postavení a získaly výhody spojené s prvenstvím na globálních trzích; zdůrazňuje, že v oblasti mezinárodní normalizace je nezbytná lepší koordinace mezi evropskými zúčastněnými stranami a vnitrostátními organizacemi pro normalizaci na technické a politické úrovni;

*

* *

| 78. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

78.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 150, 28.5.1999, s. 624.

(2)  Úř. věst. L 315, 15.11.2006, s. 9.

(3)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

(4)  Úř. věst. L 36, 7.2.1987, s. 31.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/68 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/68

---

Čtvrtek, 21. října 2010Provedené reformy a vývoj v Moldavské republice

P7_TA(2010)0385

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o provedených reformách a vývoji v Moldavské republice

2012/C 70 E/06

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Dohodu o partnerství a spolupráci mezi Moldavskou republikou a Evropskou unií, která byla podepsána dne 28. listopadu 1994 a vstoupila v platnost dne 1. července 1998, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o partnerství a spolupráci mezi Moldavskou republikou a Evropskou unií, která byla podepsána dne 28. listopadu 1994 a vstoupila v platnost dne 1. července 1998,

| — | s ohledem na společné prohlášení Rady pro spolupráci EU-Moldavsko vydané dne 21. prosince 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení Rady pro spolupráci EU-Moldavsko vydané dne 21. prosince 2009,

| — | s ohledem na probíhající jednání za účelem uzavření dohody o přidružení mezi Moldavskou republikou a Evropskou unií a také na jednání o uvolnění vízového režimu mezi Unií a Moldavskou republikou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na probíhající jednání za účelem uzavření dohody o přidružení mezi Moldavskou republikou a Evropskou unií a také na jednání o uvolnění vízového režimu mezi Unií a Moldavskou republikou,

| — | s ohledem na zprávu Komise o pokroku v Moldavské republice ze dne 12. května 2010 (KOM(2010)0207), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise o pokroku v Moldavské republice ze dne 12. května 2010 (KOM(2010)0207),

| — | s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 17. května 2010 o Moldavsku/Podněstří, z 27. září 2010 o omezujících opatřeních vůči vedení Podněsterské oblasti a ze 14. října 2010 o ratifikaci Římského statutu Mezinárodního trestního soudu ze strany Moldavské republiky, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 17. května 2010 o Moldavsku/Podněstří, z 27. září 2010 o omezujících opatřeních vůči vedení Podněsterské oblasti a ze 14. října 2010 o ratifikaci Římského statutu Mezinárodního trestního soudu ze strany Moldavské republiky,

| — | s ohledem na výsledky parlamentních voleb konaných 29. července 2009 a referenda o reformě ústavy ze dne 5. září 2010 a na rozhodnutí uspořádat dne 28. listopadu 2010 předčasné parlamentní volby, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledky parlamentních voleb konaných 29. července 2009 a referenda o reformě ústavy ze dne 5. září 2010 a na rozhodnutí uspořádat dne 28. listopadu 2010 předčasné parlamentní volby,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Moldavské republice a Podněsterském regionu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Moldavské republice a Podněsterském regionu,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v evropské politice sousedství (EPS) a programu pro východní partnerství zahájeném v květnu 2009 jsou uznány evropské ambice Moldavské republiky a význam Moldavska jako země s hlubokými historickými, kulturními a hospodářskými vazbami na členské státy Evropské unie, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v evropské politice sousedství (EPS) a programu pro východní partnerství zahájeném v květnu 2009 jsou uznány evropské ambice Moldavské republiky a význam Moldavska jako země s hlubokými historickými, kulturními a hospodářskými vazbami na členské státy Evropské unie,

| B. | vzhledem k tomu, že vyjednávaná dohoda o přidružení mezi EU a Moldavskou republikou by měla významně upevnit společný institucionální rámec EU a Moldavské republiky, podpořit prohlubování vztahů ve všech oblastech a posílit politické přidružení a hospodářskou integraci tím, že bude obsahovat reciproční práva a povinnosti, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vyjednávaná dohoda o přidružení mezi EU a Moldavskou republikou by měla významně upevnit společný institucionální rámec EU a Moldavské republiky, podpořit prohlubování vztahů ve všech oblastech a posílit politické přidružení a hospodářskou integraci tím, že bude obsahovat reciproční práva a povinnosti,

| C. | vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a Moldavskem se během posledního roku podstatně rozšířily, což bylo plně zohledněno ve zprávě Evropské komise ze dne 12. května 2010 o pokroku, podle níž bylo pokroku dosaženo ve většině oblastí, jichž se akční plán EPS týká, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a Moldavskem se během posledního roku podstatně rozšířily, což bylo plně zohledněno ve zprávě Evropské komise ze dne 12. května 2010 o pokroku, podle níž bylo pokroku dosaženo ve většině oblastí, jichž se akční plán EPS týká,

| D. | vzhledem k tomu, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost, zřízení služby pro vnější činnost a jmenování místopředsedkyně Komise/vysoké představitelky poskytuje Evropské unii nový impuls k tomu, aby byla aktivnější při řešení vleklých konfliktů ve svém okolí, včetně problematiky Podněstří, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost, zřízení služby pro vnější činnost a jmenování místopředsedkyně Komise/vysoké představitelky poskytuje Evropské unii nový impuls k tomu, aby byla aktivnější při řešení vleklých konfliktů ve svém okolí, včetně problematiky Podněstří,

| 1. | vítá loňský pokrok Moldavské republiky a doufá, že volby mohou přispět k větší konsolidaci demokratických institucí a k dodržování zásad právního státu a lidských práv v Moldavsku; očekává, že moldavské orgány provedou nezbytné reformy a splní svůj závazek pokračovat v úsilí o plynulou evropskou integraci Moldavské republiky; |
| --- | --- |

1.

vítá loňský pokrok Moldavské republiky a doufá, že volby mohou přispět k větší konsolidaci demokratických institucí a k dodržování zásad právního státu a lidských práv v Moldavsku; očekává, že moldavské orgány provedou nezbytné reformy a splní svůj závazek pokračovat v úsilí o plynulou evropskou integraci Moldavské republiky;

| 2. | vítá, že dne 12. ledna 2010 byla zahájena jednání o dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou, a s uspokojením bere na vědomí velmi dobré výsledky, které Komise získává od Moldavské republiky v rámci tohoto procesu; |
| --- | --- |

2.

vítá, že dne 12. ledna 2010 byla zahájena jednání o dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou, a s uspokojením bere na vědomí velmi dobré výsledky, které Komise získává od Moldavské republiky v rámci tohoto procesu;

| 3. | žádá Radu, aby na svém příštím zasedání dne 25. října 2010 vyzvala Komisi k urychlenému vypracování akčního plánu pro uvolnění vízového režimu, aby tak byl zahájen skutečný dialog o vízovém režimu na základě pokroku dosaženého Moldavskou republikou po přípravných rozhovorech o čtyřech blocích dialogu o vízovém režimu; |
| --- | --- |

3.

žádá Radu, aby na svém příštím zasedání dne 25. října 2010 vyzvala Komisi k urychlenému vypracování akčního plánu pro uvolnění vízového režimu, aby tak byl zahájen skutečný dialog o vízovém režimu na základě pokroku dosaženého Moldavskou republikou po přípravných rozhovorech o čtyřech blocích dialogu o vízovém režimu;

| 4. | vítá poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice ve formě grantu v maximální výši 90 milionů EUR s cílem podpořit stabilizaci ekonomiky a snížit potřeby v oblasti platební bilance a rozpočtu, jak je určeno ve stávajícím programu MMF; zdůrazňuje, že Moldavská republika musí vyvinout další úsilí o účinné provedení strukturálních reforem, zejména v oblasti právního státu, boje proti korupci a podnikatelského a investičního prostředí; |
| --- | --- |

4.

vítá poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice ve formě grantu v maximální výši 90 milionů EUR s cílem podpořit stabilizaci ekonomiky a snížit potřeby v oblasti platební bilance a rozpočtu, jak je určeno ve stávajícím programu MMF; zdůrazňuje, že Moldavská republika musí vyvinout další úsilí o účinné provedení strukturálních reforem, zejména v oblasti právního státu, boje proti korupci a podnikatelského a investičního prostředí;

| 5. | domnívá se, že důležitým opatřením pro přilákání investic je zlepšení podnikatelského prostředí a regulačního rámce podnikatelské činnosti, a je přesvědčen o tom, že jednání o zóně volného obchodu s EU v rámci dohody o přidružení bude hladce pokračovat; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že důležitým opatřením pro přilákání investic je zlepšení podnikatelského prostředí a regulačního rámce podnikatelské činnosti, a je přesvědčen o tom, že jednání o zóně volného obchodu s EU v rámci dohody o přidružení bude hladce pokračovat;

| 6. | podporuje iniciativu „Přátelé Moldavska“, k níž patří několik ministrů zahraničí z členských států a komisař EU pro rozšíření a politiku sousedství Štefan Füle a jejímž cílem je vyjádřit jasnou podporu a solidaritu EU vůči Moldavské republice a je jasným znamením velkého odhodlání podporovat tuto zemi při řešení problémů, se kterými se potýká; je přesvědčen, že tato iniciativa účinně pomůže Moldavské republice v provádění vnitřních reforem a přiblíží tuto zemi Evropské unii; |
| --- | --- |

6.

podporuje iniciativu „Přátelé Moldavska“, k níž patří několik ministrů zahraničí z členských států a komisař EU pro rozšíření a politiku sousedství Štefan Füle a jejímž cílem je vyjádřit jasnou podporu a solidaritu EU vůči Moldavské republice a je jasným znamením velkého odhodlání podporovat tuto zemi při řešení problémů, se kterými se potýká; je přesvědčen, že tato iniciativa účinně pomůže Moldavské republice v provádění vnitřních reforem a přiblíží tuto zemi Evropské unii;

| 7. | zastává názor, že EU může přispět k vyřešení problému Podněstří tím, že přispěje k budování důvěry, zejména podporou zavádění společných projektů řešících běžné potřeby obyvatelstva ve spolupráci s místními komunitami a občanskou společností a tím, že pomůže zmírnit dopady hospodářské krize na obou březích Dněstru; |
| --- | --- |

7.

zastává názor, že EU může přispět k vyřešení problému Podněstří tím, že přispěje k budování důvěry, zejména podporou zavádění společných projektů řešících běžné potřeby obyvatelstva ve spolupráci s místními komunitami a občanskou společností a tím, že pomůže zmírnit dopady hospodářské krize na obou březích Dněstru;

| 8. | zdůrazňuje, že vyřešení otázky Podněstří má klíčový význam pro podpoření politické stability a hospodářské prosperity v Moldavské republice i v celém regionu; znovu ujišťuje o své podpoře územní celistvosti Moldavské republiky a zdůrazňuje, že EU musí posílit svou roli v řešení podněsterské otázky, jelikož prodlužování této záležitosti by nemělo bránit integraci Moldavska do EU; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že vyřešení otázky Podněstří má klíčový význam pro podpoření politické stability a hospodářské prosperity v Moldavské republice i v celém regionu; znovu ujišťuje o své podpoře územní celistvosti Moldavské republiky a zdůrazňuje, že EU musí posílit svou roli v řešení podněsterské otázky, jelikož prodlužování této záležitosti by nemělo bránit integraci Moldavska do EU;

| 9. | vítá neformální schůzky ve formátu „5 + 2“, které se konají od června 2009 v úsilí o urovnání sporů v Podněstří, vyzývá příslušné strany, aby při nejbližší možné příležitosti znovu zahájily formální rozhovory v tomto formátu, a vítá mesebergskou iniciativu pro řešení podněsterského konfliktu z podnětu německé kancléřky Angely Merkelové a ruského prezidenta Dmitrije Medveděva a domnívá se, že fórum o bezpečnosti na úrovni ministrů zahraničí by mohlo společně s partnery přispět k trvalému vyřešení tohoto konfliktu; |
| --- | --- |

9.

vítá neformální schůzky ve formátu „5 + 2“, které se konají od června 2009 v úsilí o urovnání sporů v Podněstří, vyzývá příslušné strany, aby při nejbližší možné příležitosti znovu zahájily formální rozhovory v tomto formátu, a vítá mesebergskou iniciativu pro řešení podněsterského konfliktu z podnětu německé kancléřky Angely Merkelové a ruského prezidenta Dmitrije Medveděva a domnívá se, že fórum o bezpečnosti na úrovni ministrů zahraničí by mohlo společně s partnery přispět k trvalému vyřešení tohoto konfliktu;

| 10. | zdůrazňuje, že je třeba posílit důvěru veřejnosti ve státní instituce a soudní orgány, zejména poté, co se někteří úředníci a příslušníci donucovacích orgánů podíleli na násilných zásazích během událostí v dubnu 2009, a očekává, že všechny osoby, které byly shledány odpovědnými za násilné činy, budou postaveny před soud; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že je třeba posílit důvěru veřejnosti ve státní instituce a soudní orgány, zejména poté, co se někteří úředníci a příslušníci donucovacích orgánů podíleli na násilných zásazích během událostí v dubnu 2009, a očekává, že všechny osoby, které byly shledány odpovědnými za násilné činy, budou postaveny před soud;

| 11. | vybízí všechny demokratické politické síly a etnické a kulturní komunity, aby se vyhýbaly zbytečným konfrontacím a soustředily se na vytváření širší vize Moldavské republiky s cílem dovést tuto zemi ke splnění evropských cílů; |
| --- | --- |

11.

vybízí všechny demokratické politické síly a etnické a kulturní komunity, aby se vyhýbaly zbytečným konfrontacím a soustředily se na vytváření širší vize Moldavské republiky s cílem dovést tuto zemi ke splnění evropských cílů;

| 12. | vyjadřuje naději, že nadcházející volby, které se mají konat 28. listopadu 2010, proběhnou v plném souladu s mezinárodními standardy, a připomíná všem, kterých se to týká, že předvolební kampaň musí poskytnout rovné příležitosti všem politickým silám; očekává, že budou přijata opatření, která moldavským občanům žijícím v zahraničí zajistí skutečnou možnost volit, a prohlašuje, že orgány, které de facto řídí separatistický region Podněstří, nemají právo moldavským občanům bránit v účasti na volbách; |
| --- | --- |

12.

vyjadřuje naději, že nadcházející volby, které se mají konat 28. listopadu 2010, proběhnou v plném souladu s mezinárodními standardy, a připomíná všem, kterých se to týká, že předvolební kampaň musí poskytnout rovné příležitosti všem politickým silám; očekává, že budou přijata opatření, která moldavským občanům žijícím v zahraničí zajistí skutečnou možnost volit, a prohlašuje, že orgány, které de facto řídí separatistický region Podněstří, nemají právo moldavským občanům bránit v účasti na volbách;

| 13. | vyzývá parlament Moldavské republiky, aby se zapojil do Parlamentního shromáždění Euronest v souladu s ustavující listinou tohoto shromáždění; |
| --- | --- |

13.

vyzývá parlament Moldavské republiky, aby se zapojil do Parlamentního shromáždění Euronest v souladu s ustavující listinou tohoto shromáždění;

| 14. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, členským státům, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a vládě a parlamentu Moldavské republiky. |
| --- | --- |

14.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, členským státům, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a vládě a parlamentu Moldavské republiky.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/70 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/70

---

Čtvrtek, 21. října 2010Integrovaná námořní politika

P7_TA(2010)0386

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU – hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy (2010/2040(INI))

2012/C 70 E/07

Evropský parlament,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (1),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“ (KOM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“ (KOM(2007)0575),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Zpráva o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU“ (KOM(2009)0540), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Zpráva o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU“ (KOM(2009)0540),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise připojený ke zprávě o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU (SEK(2009)1343), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise připojený ke zprávě o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU (SEK(2009)1343),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Cesta k integrované námořní politice za účelem lepší správy Středozemního moře“ (KOM(2009)0466), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Cesta k integrované námořní politice za účelem lepší správy Středozemního moře“ (KOM(2009)0466),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Rozvoj mezinárodní dimenze integrované námořní politiky Evropské unie“ (KOM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Rozvoj mezinárodní dimenze integrované námořní politiky Evropské unie“ (KOM(2009)0536),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Cesta k integraci námořního dohledu: Společné prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti EU“ (KOM(2009)0538), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Cesta k integraci námořního dohledu: Společné prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti EU“ (KOM(2009)0538),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Prozkoumání vytvoření Evropského systému kontroly hranic (EUROSUR)“ (KOM(2008)0068), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Prozkoumání vytvoření Evropského systému kontroly hranic (EUROSUR)“ (KOM(2008)0068),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Pracovní program Komise na rok 2010 – Čas jednat“ (KOM(2010)0135), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Pracovní program Komise na rok 2010 – Čas jednat“ (KOM(2010)0135),

| — | s ohledem na bílou knihu Evropské komise „Přizpůsobení se změně klimatu: směřování k evropskému akčnímu rámci“ (KOM(2009)0147), |
| --- | --- |

—

s ohledem na bílou knihu Evropské komise „Přizpůsobení se změně klimatu: směřování k evropskému akčnímu rámci“ (KOM(2009)0147),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Rozvrh pro územní plánování námořních prostor: dosažení společných principů v EU“ (KOM(2008)0791), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Rozvrh pro územní plánování námořních prostor: dosažení společných principů v EU“ (KOM(2008)0791),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Pokyny pro integrovaný přístup k námořní politice: úsilí o uplatňování osvědčených postupů v integrované námořní správě a při konzultacích se zainteresovanými subjekty“ (KOM(2008)0395), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Pokyny pro integrovaný přístup k námořní politice: úsilí o uplatňování osvědčených postupů v integrované námořní správě a při konzultacích se zainteresovanými subjekty“ (KOM(2008)0395),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Strategie Evropské unie pro region Baltského moře“ (KOM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Strategie Evropské unie pro region Baltského moře“ (KOM(2009)0248),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Evropská unie a arktická oblast“ (KOM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Evropská unie a arktická oblast“ (KOM(2008)0763),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise nazvaný „Budování evropské námořní znalostní infrastruktury: plán pro Evropskou námořní síť pro pozorování a sběr dat“ (SEK(2009)0499), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise nazvaný „Budování evropské námořní znalostní infrastruktury: plán pro Evropskou námořní síť pro pozorování a sběr dat“ (SEK(2009)0499),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise nazvaný „Infrastruktura námořních údajů – výsledky veřejné konzultace“ (SEK(2010)0073), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise nazvaný „Infrastruktura námořních údajů – výsledky veřejné konzultace“ (SEK(2010)0073),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise nazvaný „Neoficiální dokument o námořním dozoru“ (SEK(2008)2337), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise nazvaný „Neoficiální dokument o námořním dozoru“ (SEK(2008)2337),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Evropská strategie mořského a námořního výzkumu: ucelený rámec evropského výzkumného prostoru na podporu udržitelného využívání oceánů a moří“ (KOM(2008)0534), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Evropská strategie mořského a námořního výzkumu: ucelený rámec evropského výzkumného prostoru na podporu udržitelného využívání oceánů a moří“ (KOM(2008)0534),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018“ (KOM(2009)0008), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018“ (KOM(2009)0008),

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 16. listopadu 2009 o integrované námořní politice, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 16. listopadu 2009 o integrované námořní politice,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 17. listopadu 2009 o integrovaném námořním dozoru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 17. listopadu 2009 o integrovaném námořním dozoru,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 14. června 2010 o integrované námořní politice, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 14. června 2010 o integrované námořní politice,

| — | s ohledem na Úmluvu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním a její protokoly (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním a její protokoly (2),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dnů 17.–18. června 2009 k námořnímu a pobřežnímu balíčku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dnů 17.–18. června 2009 k námořnímu a pobřežnímu balíčku,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. července 2007 o budoucí námořní politice Unie: Evropská vize pro oceány a moře (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. července 2007 o budoucí námořní politice Unie: Evropská vize pro oceány a moře (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice pro Evropskou unii (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice pro Evropskou unii (4),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a na stanoviska Výboru pro rybolov a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0266/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a na stanoviska Výboru pro rybolov a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0266/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že oceány a moře jsou mimořádně komplexní oblastí, na kterou má vliv mnoho činností, zájmů a politik; vzhledem k tomu, že odborné znalosti potřebné pro zvládnutí množství výzev týkajících se námořních záležitostí a pravomoci k jejich řešení jsou rozptýleny mezi četnými veřejnými a soukromými subjekty na různých úrovních správy, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že oceány a moře jsou mimořádně komplexní oblastí, na kterou má vliv mnoho činností, zájmů a politik; vzhledem k tomu, že odborné znalosti potřebné pro zvládnutí množství výzev týkajících se námořních záležitostí a pravomoci k jejich řešení jsou rozptýleny mezi četnými veřejnými a soukromými subjekty na různých úrovních správy,

| B. | vzhledem k tomu, že světové oceány a moře jsou vzájemně propojeny a na sobě závislé, a vzhledem k tomu, že stále intenzivnější využívání oceánů a moří odvětvími jako je lodní doprava, rybolov, energetika, cestovní ruch a výzkum vedlo spolu se změnou klimatu ke zvýšení negativních vlivů na mořské prostředí, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že světové oceány a moře jsou vzájemně propojeny a na sobě závislé, a vzhledem k tomu, že stále intenzivnější využívání oceánů a moří odvětvími jako je lodní doprava, rybolov, energetika, cestovní ruch a výzkum vedlo spolu se změnou klimatu ke zvýšení negativních vlivů na mořské prostředí,

| C. | vzhledem k tomu, že odvětví lodní dopravy a lodního stavitelství značně přispívá k hospodářské prosperitě zemí EU a poskytuje cenné služby evropským i světovým průmyslovým odvětvím a spotřebitelům, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že odvětví lodní dopravy a lodního stavitelství značně přispívá k hospodářské prosperitě zemí EU a poskytuje cenné služby evropským i světovým průmyslovým odvětvím a spotřebitelům,

| D. | vzhledem k tomu, že přístup integrované námořní politiky poskytuje jasnou odpověď na otázku, jak lze dosáhnout větší soudržnosti mezi opatřeními přijímanými v rámci různých politik ovlivňujících mořské a pobřežní oblasti a nutností využívat zdroje těchto ekosystémů ekologickým způsobem, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že přístup integrované námořní politiky poskytuje jasnou odpověď na otázku, jak lze dosáhnout větší soudržnosti mezi opatřeními přijímanými v rámci různých politik ovlivňujících mořské a pobřežní oblasti a nutností využívat zdroje těchto ekosystémů ekologickým způsobem,

| E. | vzhledem k tomu, že rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí je pilířem integrované námořní politiky z hlediska životního prostředí; vzhledem k tomu, že tento přístup by měl být lépe propojen s ostatními odvětvovými politikami, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí je pilířem integrované námořní politiky z hlediska životního prostředí; vzhledem k tomu, že tento přístup by měl být lépe propojen s ostatními odvětvovými politikami,

| F. | vzhledem k tomu, že úspěšná integrovaná námořní politika by se měla opírat o špičkové výsledky výzkumu moří, prvotřídní technologie a inovace a měla by vést k přístupu založenému na zásadě „jednoho správního místa“ při rozhodování, a tím k omezení zdvojování regulačních pravomocí a zároveň k zohlednění regionálních a místních zvláštností, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že úspěšná integrovaná námořní politika by se měla opírat o špičkové výsledky výzkumu moří, prvotřídní technologie a inovace a měla by vést k přístupu založenému na zásadě „jednoho správního místa“ při rozhodování, a tím k omezení zdvojování regulačních pravomocí a zároveň k zohlednění regionálních a místních zvláštností,

| G. | vzhledem k tomu, že tyto struktury integrované námořní správy by měly zlepšit koordinaci plánování navzájem si konkurujících námořních činností, strategické řízení námořních oblastí, kvalitu dozoru a prosazování práva; vzhledem k tomu, že k naplnění tohoto cíle je nezbytné soubor těchto struktur řádně identifikovat, zaručit jejich viditelnost a zlepšit jejich spolupráci, a to v transparentním a koherentním rámci, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že tyto struktury integrované námořní správy by měly zlepšit koordinaci plánování navzájem si konkurujících námořních činností, strategické řízení námořních oblastí, kvalitu dozoru a prosazování práva; vzhledem k tomu, že k naplnění tohoto cíle je nezbytné soubor těchto struktur řádně identifikovat, zaručit jejich viditelnost a zlepšit jejich spolupráci, a to v transparentním a koherentním rámci,

| H. | vzhledem k tomu, že Evropská unie je největší světovou námořní mocností a že by se měla opírat o integrovanou námořní politiku a její výdobytky, aby mohla hrát vůdčí mezinárodní roli při zlepšování plánování námořních činností, ochrany životního prostředí a podpory osvědčených postupů na mezinárodních fórech, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Evropská unie je největší světovou námořní mocností a že by se měla opírat o integrovanou námořní politiku a její výdobytky, aby mohla hrát vůdčí mezinárodní roli při zlepšování plánování námořních činností, ochrany životního prostředí a podpory osvědčených postupů na mezinárodních fórech,

| I. | vzhledem k tomu, že evropské pobřeží a nejvzdálenější ostrovy hrají zvláštní úlohu, pokud jde o bezpečnost a ochranu před riziky pro životní prostředí a trestnou činností, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že evropské pobřeží a nejvzdálenější ostrovy hrají zvláštní úlohu, pokud jde o bezpečnost a ochranu před riziky pro životní prostředí a trestnou činností,

Obecně

| 1. | vítá balíček Evropské komise z října 2009 týkající se integrované námořní politiky (IMP) jako včasnou a povzbuzující inventuru provádění akčního plánu navrženého v modré knize z roku 2007 a zároveň uznává, že nové iniciativy, již realizované i zatím zamýšlené, jsou v plném souladu s cíli modré knihy a logicky z nich vyplývají; potvrzuje celkovou správnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem; |
| --- | --- |

1.

vítá balíček Evropské komise z října 2009 týkající se integrované námořní politiky (IMP) jako včasnou a povzbuzující inventuru provádění akčního plánu navrženého v modré knize z roku 2007 a zároveň uznává, že nové iniciativy, již realizované i zatím zamýšlené, jsou v plném souladu s cíli modré knihy a logicky z nich vyplývají; potvrzuje celkovou správnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem;

| 2. | souhlasí s Komisí, že naše „pevná tradice námořního odvětví“ je jednou ze silných stránek Evropy; vyzývá proto Evropskou komisi a členské státy, aby dále rozvíjely potenciál, který poskytují různá námořní odvětví, vypracováním ambiciózní strategie „modrého růstu“; domnívá se, že integrovaná námořní politika by měla přispět k vybudování konkurenceschopné, sociální a udržitelné Unie; v tomto ohledu je toho názoru, že rozvoj integrované námořní politiky musí harmonicky začleňovat úsilí o dosažení hospodářského rozvoje, vysoké míry zaměstnanosti – zvláště zatraktivněním tohoto odvětví pro mladé lidi pomocí vzdělávacích akcí a zahájení projektu „Námořní Erasmus“ – a ochrany životního prostředí; proto tvrdí, že integrovaná námořní politika by měla být propojena s cíli a iniciativami strategie EU 2020; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s Komisí, že naše „pevná tradice námořního odvětví“ je jednou ze silných stránek Evropy; vyzývá proto Evropskou komisi a členské státy, aby dále rozvíjely potenciál, který poskytují různá námořní odvětví, vypracováním ambiciózní strategie „modrého růstu“; domnívá se, že integrovaná námořní politika by měla přispět k vybudování konkurenceschopné, sociální a udržitelné Unie; v tomto ohledu je toho názoru, že rozvoj integrované námořní politiky musí harmonicky začleňovat úsilí o dosažení hospodářského rozvoje, vysoké míry zaměstnanosti – zvláště zatraktivněním tohoto odvětví pro mladé lidi pomocí vzdělávacích akcí a zahájení projektu „Námořní Erasmus“ – a ochrany životního prostředí; proto tvrdí, že integrovaná námořní politika by měla být propojena s cíli a iniciativami strategie EU 2020;

| 3. | z toho důvodu žádá Komisi, aby předložila do roku 2013 komplexní meziodvětvovou strategii udržitelného růstu pobřežních regionů a námořních odvětví, která bude založena na rozsáhlém průzkumu potenciálu a možností politiky a na rozsáhlé konzultaci se zúčastněnými stranami; domnívá se, že jedním z prvků této strategie by měl být nový, integrovaný přístup k posílení celosvětového vedoucího postavení Evropy v oblasti mořského a námořního výzkumu, technologického vývoje a námořního inženýrství, a to v různých odvětvích jako je například lodní stavitelství, udržitelný rozvoj mořských zdrojů, neznečišťující lodní doprava a vývoj a technologie výroby energie na moři; konstatuje, že je zapotřebí nalézt na mezinárodní úrovni řešení, kterými se vymýtí praktiky nekalé soutěže v odvětví lodního stavitelství; |
| --- | --- |

3.

z toho důvodu žádá Komisi, aby předložila do roku 2013 komplexní meziodvětvovou strategii udržitelného růstu pobřežních regionů a námořních odvětví, která bude založena na rozsáhlém průzkumu potenciálu a možností politiky a na rozsáhlé konzultaci se zúčastněnými stranami; domnívá se, že jedním z prvků této strategie by měl být nový, integrovaný přístup k posílení celosvětového vedoucího postavení Evropy v oblasti mořského a námořního výzkumu, technologického vývoje a námořního inženýrství, a to v různých odvětvích jako je například lodní stavitelství, udržitelný rozvoj mořských zdrojů, neznečišťující lodní doprava a vývoj a technologie výroby energie na moři; konstatuje, že je zapotřebí nalézt na mezinárodní úrovni řešení, kterými se vymýtí praktiky nekalé soutěže v odvětví lodního stavitelství;

| 4. | vyzývá Komisi, aby po katastrofě způsobené únikem ropy do Mexického zálivu podnikla náležité kroky na mezinárodní úrovni, zejména v případech přeshraničního znečištění, a zabezpečila právní jistotu, pokud jde o těžbu ropy na otevřeném moři („offshore“) v Evropě, tím, že předloží sladěnou evropskou strategii pro reakce na mimořádné události a řešení havárií vrtných plošin a tankerů; žádá Komisi, aby vybídla členské státy k plnému uplatňování již existujícího mezinárodního právního rámce, jak jej vymezily příslušné mezinárodní úmluvy Mezinárodní námořní organizace, a aby současně definovala veškerá možná opatření k předcházení podobným katastrofám a všechny legislativní mezery na úrovni EU a členských států a okamžitě patřičně upravila veškeré příslušné kroky a právní předpisy EU, a to při zohlednění rozdílné povahy Mexického zálivu a evropských pobřežních oblastí a moří; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby po katastrofě způsobené únikem ropy do Mexického zálivu podnikla náležité kroky na mezinárodní úrovni, zejména v případech přeshraničního znečištění, a zabezpečila právní jistotu, pokud jde o těžbu ropy na otevřeném moři („offshore“) v Evropě, tím, že předloží sladěnou evropskou strategii pro reakce na mimořádné události a řešení havárií vrtných plošin a tankerů; žádá Komisi, aby vybídla členské státy k plnému uplatňování již existujícího mezinárodního právního rámce, jak jej vymezily příslušné mezinárodní úmluvy Mezinárodní námořní organizace, a aby současně definovala veškerá možná opatření k předcházení podobným katastrofám a všechny legislativní mezery na úrovni EU a členských států a okamžitě patřičně upravila veškeré příslušné kroky a právní předpisy EU, a to při zohlednění rozdílné povahy Mexického zálivu a evropských pobřežních oblastí a moří;

| 5. | naléhavě vyzývá Komisi, aby v rámci přezkumu nařízení o Evropské agentuře pro námořní bezpečnost (EMSA) rozšířila mandát této agentury o bezpečnostní inspekce zařízení pro práce na moři a odstraňování škod způsobených únikem ropy; |
| --- | --- |

5.

naléhavě vyzývá Komisi, aby v rámci přezkumu nařízení o Evropské agentuře pro námořní bezpečnost (EMSA) rozšířila mandát této agentury o bezpečnostní inspekce zařízení pro práce na moři a odstraňování škod způsobených únikem ropy;

| 6. | v tomto kontextu považuje za nezbytně nutné, aby byla přepracována směrnice 2004/35/ES o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí, jelikož tato směrnice nezahrnuje odpovědnost podle zásady „znečišťovatel platí“ v případě těžby ropy na otevřeném moři; |
| --- | --- |

6.

v tomto kontextu považuje za nezbytně nutné, aby byla přepracována směrnice 2004/35/ES o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí, jelikož tato směrnice nezahrnuje odpovědnost podle zásady „znečišťovatel platí“ v případě těžby ropy na otevřeném moři;

| 7. | v tomto ohledu vyzývá Komisi, aby prověřila, zda je nutné rozšířit pravomoci agentury EMSA a pověřit ji dohledem nad dodržováním bezpečnostních norem při těžbě ropy na otevřeném moři a prověřováním plánů pro případ krize v této oblasti; |
| --- | --- |

7.

v tomto ohledu vyzývá Komisi, aby prověřila, zda je nutné rozšířit pravomoci agentury EMSA a pověřit ji dohledem nad dodržováním bezpečnostních norem při těžbě ropy na otevřeném moři a prověřováním plánů pro případ krize v této oblasti;

| 8. | vítá studii Komise nazvanou „Databáze projektů v námořních regionech financovaných prostředky EU“ (5) a vyzývá Komisi, aby ve své příští zprávě o pokroku v oblasti integrované námořní politiky předložila úplný a systematický přehled veškerých finančních prostředků poskytnutých v rámci jednotlivých rozpočtových položek na činnosti související s námořními odvětvími, pobřežními regiony a moři; |
| --- | --- |

8.

vítá studii Komise nazvanou „Databáze projektů v námořních regionech financovaných prostředky EU“ (5) a vyzývá Komisi, aby ve své příští zprávě o pokroku v oblasti integrované námořní politiky předložila úplný a systematický přehled veškerých finančních prostředků poskytnutých v rámci jednotlivých rozpočtových položek na činnosti související s námořními odvětvími, pobřežními regiony a moři;

| 9. | žádá Komisi, aby trvala na tom, že na novou integrovanou námořní politiku budou v příštím finančním výhledu vyčleněny přiměřené finanční prostředky, a aby za tímto účelem prozkoumala všechny dostupné možnosti, a to včetně návrhu Výboru regionů na vytvoření pobřežního fondu i účinné koordinace jednotlivých systémů financování; |
| --- | --- |

9.

žádá Komisi, aby trvala na tom, že na novou integrovanou námořní politiku budou v příštím finančním výhledu vyčleněny přiměřené finanční prostředky, a aby za tímto účelem prozkoumala všechny dostupné možnosti, a to včetně návrhu Výboru regionů na vytvoření pobřežního fondu i účinné koordinace jednotlivých systémů financování;

| 10. | podporuje záměr Komise vyčlenit na financování integrované námořní politiky v příštích dvou letech částku 50 milionů EUR s cílem vycházet z předcházejících projektů, které se týkají politiky, správy, udržitelnosti a dohledu; |
| --- | --- |

10.

podporuje záměr Komise vyčlenit na financování integrované námořní politiky v příštích dvou letech částku 50 milionů EUR s cílem vycházet z předcházejících projektů, které se týkají politiky, správy, udržitelnosti a dohledu;

Námořní správa

| 11. | blahopřeje těm členským státům a regionům, které již zavedly politiky a struktury pro integrovanou námořní správu; vybízí všechny členské státy, jejichž administrativní struktury týkající se integrované námořní politiky jsou dosud značně roztříštěné, aby neprodleně vybudovaly jednotné a integrované struktury námořní správy; |
| --- | --- |

11.

blahopřeje těm členským státům a regionům, které již zavedly politiky a struktury pro integrovanou námořní správu; vybízí všechny členské státy, jejichž administrativní struktury týkající se integrované námořní politiky jsou dosud značně roztříštěné, aby neprodleně vybudovaly jednotné a integrované struktury námořní správy;

| 12. | souhlasí s pokyny Komise k námořní správě a s její analýzou slibného, i když stále ne uspokojivého pokroku, kterého bylo dosaženo v minulých letech; |
| --- | --- |

12.

souhlasí s pokyny Komise k námořní správě a s její analýzou slibného, i když stále ne uspokojivého pokroku, kterého bylo dosaženo v minulých letech;

| 13. | vyzývá Komisi, členské státy a pobřežní regiony, aby zvýšily úsilí zaměřené na definování integrovaných námořních politik a na budování odpovídajících struktur námořní správy, které umožní přijímat rozhodnutí na základě nejlepších dostupných informací, a aby do tohoto procesu zapojily všechny zúčastněné strany, díky čemuž budou více respektovány různé cíle jednotlivých politik; |
| --- | --- |

13.

vyzývá Komisi, členské státy a pobřežní regiony, aby zvýšily úsilí zaměřené na definování integrovaných námořních politik a na budování odpovídajících struktur námořní správy, které umožní přijímat rozhodnutí na základě nejlepších dostupných informací, a aby do tohoto procesu zapojily všechny zúčastněné strany, díky čemuž budou více respektovány různé cíle jednotlivých politik;

| 14. | zdůrazňuje potřebu podporovat strategie místního rozvoje založené na konzultačním procesu vedeném zdola nahoru a přizpůsobené konkrétním podmínkám a odrazovat od univerzálních přístupů; domnívá se proto, že integrovaná námořní správa hraje zásadní úlohu při snaze vyvarovat se překrývání působnosti jednotlivých úrovní státní správy a při posilování spolupráce a dialogu s místními a regionálními orgány, pobřežními komunitami, aktéry občanské společnosti a dalšími zúčastněnými stranami v námořním odvětví; vítá strategie pro mořské makroregiony EU, které vznikají a jsou rozvíjeny v kontextu strategických přístupů k regionálním přímořským oblastem; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje potřebu podporovat strategie místního rozvoje založené na konzultačním procesu vedeném zdola nahoru a přizpůsobené konkrétním podmínkám a odrazovat od univerzálních přístupů; domnívá se proto, že integrovaná námořní správa hraje zásadní úlohu při snaze vyvarovat se překrývání působnosti jednotlivých úrovní státní správy a při posilování spolupráce a dialogu s místními a regionálními orgány, pobřežními komunitami, aktéry občanské společnosti a dalšími zúčastněnými stranami v námořním odvětví; vítá strategie pro mořské makroregiony EU, které vznikají a jsou rozvíjeny v kontextu strategických přístupů k regionálním přímořským oblastem;

| 15. | vyzývá Komisi, aby v členských státech i na regionální úrovni na základě fungování struktur námořní správy podrobněji vyhodnotila jejich kvalitu a aby v zájmu splnění cílů integrované námořní politiky prováděla výměnu osvědčených postupů; je toho názoru, že integrovaná a transparentní námořní správa zaručí optimální plánování, poskytne příležitost k četným interakcím a přispěje k vytvoření bezbariérového evropského námořního prostoru; |
| --- | --- |

15.

vyzývá Komisi, aby v členských státech i na regionální úrovni na základě fungování struktur námořní správy podrobněji vyhodnotila jejich kvalitu a aby v zájmu splnění cílů integrované námořní politiky prováděla výměnu osvědčených postupů; je toho názoru, že integrovaná a transparentní námořní správa zaručí optimální plánování, poskytne příležitost k četným interakcím a přispěje k vytvoření bezbariérového evropského námořního prostoru;

| 16. | souhlasí s Komisí, že ve správních strukturách by také mělo být trvaleji zakotveno zapojování zúčastněných stran do tvorby námořních politik; za tím účelem vybízí všechny pobřežní státy, které tak dosud neučinily, aby co nejrychleji zřídily vnitrostátní kontaktní místa pro integrovanou námořní politiku, a tak vyšly vstříc žádosti Komise; zdůrazňuje, že je nezbytné aktivovat tuto provozní síť co nejdříve; podporuje vytváření meziodvětvové platformy pro dialog zúčastněných stran o námořních záležitostech; vyzývá k provedení kroků, které povedou ke konkrétnímu partnerství mezi Komisí a regiony, znovu opakuje, že podporuje Evropský den moří, a žádá, aby byla věnována zvýšená pozornost informování občanů EU a zajištění zapojení veřejnosti do všech aspektů integrované námořní politiky; |
| --- | --- |

16.

souhlasí s Komisí, že ve správních strukturách by také mělo být trvaleji zakotveno zapojování zúčastněných stran do tvorby námořních politik; za tím účelem vybízí všechny pobřežní státy, které tak dosud neučinily, aby co nejrychleji zřídily vnitrostátní kontaktní místa pro integrovanou námořní politiku, a tak vyšly vstříc žádosti Komise; zdůrazňuje, že je nezbytné aktivovat tuto provozní síť co nejdříve; podporuje vytváření meziodvětvové platformy pro dialog zúčastněných stran o námořních záležitostech; vyzývá k provedení kroků, které povedou ke konkrétnímu partnerství mezi Komisí a regiony, znovu opakuje, že podporuje Evropský den moří, a žádá, aby byla věnována zvýšená pozornost informování občanů EU a zajištění zapojení veřejnosti do všech aspektů integrované námořní politiky;

| 17. | vítá Evropskou síť námořních seskupení a žádá Komisi, členské státy a regiony, aby tyto vznikající organizace na všech úrovních podporovaly, zejména jejich inovační schopnosti, jejich začleňování do politik a programů jednotlivých států i Společenství, a aby současně posilovaly nadnárodní spolupráci ve snaze dosáhnout jejich větší dostupnosti pro malé a střední podniky a jejich zviditelnění; |
| --- | --- |

17.

vítá Evropskou síť námořních seskupení a žádá Komisi, členské státy a regiony, aby tyto vznikající organizace na všech úrovních podporovaly, zejména jejich inovační schopnosti, jejich začleňování do politik a programů jednotlivých států i Společenství, a aby současně posilovaly nadnárodní spolupráci ve snaze dosáhnout jejich větší dostupnosti pro malé a střední podniky a jejich zviditelnění;

| 18. | vyzývá členské státy a Komisi, aby na mezinárodní úrovni na příslušných fórech zintenzivnily dialog o integrované námořní politice a dalších námořních otázkách, a to i o ratifikaci a provádění Úmluvy o mořském právu (UNCLOS); navrhuje, aby se na úrovni ministrů členských států Unie pro Středomoří aspoň jednou ročně konalo zasedání věnované integrované námořní politice; |
| --- | --- |

18.

vyzývá členské státy a Komisi, aby na mezinárodní úrovni na příslušných fórech zintenzivnily dialog o integrované námořní politice a dalších námořních otázkách, a to i o ratifikaci a provádění Úmluvy o mořském právu (UNCLOS); navrhuje, aby se na úrovni ministrů členských států Unie pro Středomoří aspoň jednou ročně konalo zasedání věnované integrované námořní politice;

| 19. | vyzývá Evropskou unii, aby v rámci Unie pro Středomoří prosazovala začlenění návrhu společného kodexu správných postupů v odvětví rybolovu a akvakultury do programu této nové mezinárodní organizace; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Evropskou unii, aby v rámci Unie pro Středomoří prosazovala začlenění návrhu společného kodexu správných postupů v odvětví rybolovu a akvakultury do programu této nové mezinárodní organizace;

| 20. | vyzývá Komisi, aby posílila mezinárodní rozměr integrované námořní politiky, upozorňuje Komisi a členské státy na to, že otázka zlepšení pracovních podmínek na moři, bezpečnosti a šetrnosti lodí k životnímu prostředí by měla figurovat na pořadech jednání mezinárodních organizací a měla by být ratifikována prostřednictvím mezinárodních dohod mezi přístavními a pobřežními státy a státy vlajky, má-li být dosaženo celosvětového zlepšení v oblasti lodní dopravy; |
| --- | --- |

20.

vyzývá Komisi, aby posílila mezinárodní rozměr integrované námořní politiky, upozorňuje Komisi a členské státy na to, že otázka zlepšení pracovních podmínek na moři, bezpečnosti a šetrnosti lodí k životnímu prostředí by měla figurovat na pořadech jednání mezinárodních organizací a měla by být ratifikována prostřednictvím mezinárodních dohod mezi přístavními a pobřežními státy a státy vlajky, má-li být dosaženo celosvětového zlepšení v oblasti lodní dopravy;

| 21. | vybízí Komisi a Radu, aby podpořily začlenění integrované námořní politiky do nástrojů finanční pomoci a cílů vnější politiky EU, a to rozvíjením vhodných iniciativ zaměřených na řešení takových problémů, jako je znečištění, nezákonný rybolov a pirátství; |
| --- | --- |

21.

vybízí Komisi a Radu, aby podpořily začlenění integrované námořní politiky do nástrojů finanční pomoci a cílů vnější politiky EU, a to rozvíjením vhodných iniciativ zaměřených na řešení takových problémů, jako je znečištění, nezákonný rybolov a pirátství;

Iniciativy a strategie pro mořské oblasti

| 22. | vítá regionálně zaměřené iniciativy a strategie pro mořské oblasti, které Komise dosud předložila, jakož i makroregionální strategie související s problematikou moří; uznává, že při uplatňování zásad integrované námořní politiky je třeba tyto zásady proměnit v cílené strategie a konkrétní opatření přizpůsobená zvláštnostem jednotlivých mořských oblastí a v případě Středozemního moře zvláštnostem jednotlivých subregionů nacházejících se v této oblasti; vyzývá k tomu, aby se na základě víceúrovňového přístupu pokračovalo v dialogu a spolupráci za účelem zlepšení správy mořského prostoru a pobřežních oblastí v různých mořských oblastech, včetně Severního moře, Baltského moře, Atlantiku, Černého moře a Středozemí, a žádá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy urychleně vypracovala a předložila opatření pro tyto oblasti; |
| --- | --- |

22.

vítá regionálně zaměřené iniciativy a strategie pro mořské oblasti, které Komise dosud předložila, jakož i makroregionální strategie související s problematikou moří; uznává, že při uplatňování zásad integrované námořní politiky je třeba tyto zásady proměnit v cílené strategie a konkrétní opatření přizpůsobená zvláštnostem jednotlivých mořských oblastí a v případě Středozemního moře zvláštnostem jednotlivých subregionů nacházejících se v této oblasti; vyzývá k tomu, aby se na základě víceúrovňového přístupu pokračovalo v dialogu a spolupráci za účelem zlepšení správy mořského prostoru a pobřežních oblastí v různých mořských oblastech, včetně Severního moře, Baltského moře, Atlantiku, Černého moře a Středozemí, a žádá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy urychleně vypracovala a předložila opatření pro tyto oblasti;

| 23. | vyzývá Komisi, aby věnovala mimořádnou pozornost zvláštnostem nejvzdálenějších regionů EU, jejichž teritoriální vody zajišťují, že EU má největší výlučnou ekonomickou zónu na světě; domnívá se proto, že by tato území mohla hrát zásadní roli v mezinárodním rozměru integrované námořní politiky, a žádá Komisi, aby námořní rozměr začleňovala do svých mezinárodních smluv s regionálními podskupinami; |
| --- | --- |

23.

vyzývá Komisi, aby věnovala mimořádnou pozornost zvláštnostem nejvzdálenějších regionů EU, jejichž teritoriální vody zajišťují, že EU má největší výlučnou ekonomickou zónu na světě; domnívá se proto, že by tato území mohla hrát zásadní roli v mezinárodním rozměru integrované námořní politiky, a žádá Komisi, aby námořní rozměr začleňovala do svých mezinárodních smluv s regionálními podskupinami;

| 24. | konstatuje, že velká část vod Středozemního a Černého moře leží mimo oblasti soudní pravomoci nebo výsostných práv pobřežních států, a tyto státy v důsledku toho nemají nařizovací a vynucovací pravomoci k ucelenému regulování lidských činností v takových oblastech; |
| --- | --- |

24.

konstatuje, že velká část vod Středozemního a Černého moře leží mimo oblasti soudní pravomoci nebo výsostných práv pobřežních států, a tyto státy v důsledku toho nemají nařizovací a vynucovací pravomoci k ucelenému regulování lidských činností v takových oblastech;

| 25. | žádá proto příslušné pobřežní státy, aby vyřešily otázku vymezení hranic na základě úmluvy UNCLOS a dohodly se na svých námořních oblastech; |
| --- | --- |

25.

žádá proto příslušné pobřežní státy, aby vyřešily otázku vymezení hranic na základě úmluvy UNCLOS a dohodly se na svých námořních oblastech;

Územní plánování námořních prostor

| 26. | aniž by chtěl upozadit tradičnější činnosti, chápe, že stabilita, předvídatelnost a transparentnost řízení námořních prostor je rozhodující pro zajištění optimálního a udržitelného rozvoje hospodářských činností, nového růstu a pracovních míst na mořích včetně dalšího rozvoje obnovitelných energií jako například větrné energie a energie z vln; |
| --- | --- |

26.

aniž by chtěl upozadit tradičnější činnosti, chápe, že stabilita, předvídatelnost a transparentnost řízení námořních prostor je rozhodující pro zajištění optimálního a udržitelného rozvoje hospodářských činností, nového růstu a pracovních míst na mořích včetně dalšího rozvoje obnovitelných energií jako například větrné energie a energie z vln;

| 27. | je toho názoru, že má-li být zvyšující se využívání moří za narůstajícího soupeření o tento prostor řízeno na ekosystémovém základě, je zapotřebí neutrální nástroj v podobě koordinovaného, usměrněného a přeshraničního územního plánování námořních prostor, který má potenciál významně přispět k provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí a který usnadní harmonickou koexistenci jednotlivých způsobů využívání moře; |
| --- | --- |

27.

je toho názoru, že má-li být zvyšující se využívání moří za narůstajícího soupeření o tento prostor řízeno na ekosystémovém základě, je zapotřebí neutrální nástroj v podobě koordinovaného, usměrněného a přeshraničního územního plánování námořních prostor, který má potenciál významně přispět k provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí a který usnadní harmonickou koexistenci jednotlivých způsobů využívání moře;

| 28. | vítá rozvrh týkající se územního plánování námořních prostor založený na ekosystémovém přístupu a vypracování deseti zásad pro plánování a považuje tento nástroj meziodvětvových politik za zásadní pro provádění integrované námořní politiky; žádá Komisi, aby v roce 2011 předložila návrh směrnice o územním plánování námořních prostor nebo aby navrhla takový druh nástroje, který bude nejvhodnější k zajištění koherence územního plánování námořních prostor a dalších stávajících iniciativ (jednotného managementu pobřežní zóny, sítě Natura 2000, rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí); |
| --- | --- |

28.

vítá rozvrh týkající se územního plánování námořních prostor založený na ekosystémovém přístupu a vypracování deseti zásad pro plánování a považuje tento nástroj meziodvětvových politik za zásadní pro provádění integrované námořní politiky; žádá Komisi, aby v roce 2011 předložila návrh směrnice o územním plánování námořních prostor nebo aby navrhla takový druh nástroje, který bude nejvhodnější k zajištění koherence územního plánování námořních prostor a dalších stávajících iniciativ (jednotného managementu pobřežní zóny, sítě Natura 2000, rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí);

| 29. | navrhuje posoudit možnosti společného využívání námořního prostoru různými odvětvími (např. odvětvím lodní dopravy, obnovitelné / větrné energie a akvakultury); |
| --- | --- |

29.

navrhuje posoudit možnosti společného využívání námořního prostoru různými odvětvími (např. odvětvím lodní dopravy, obnovitelné / větrné energie a akvakultury);

| 30. | poukazuje na zásadní význam plánování evropského námořního prostoru a jeho využívání pro pobřežní regiony, a zejména regiony nejvzdálenější, a zdůrazňuje, že je třeba chránit ekologicky nejcitlivější mořské biogeografické regiony a umožnit zároveň odvětví rybolovu udržitelné využívání zdrojů; |
| --- | --- |

30.

poukazuje na zásadní význam plánování evropského námořního prostoru a jeho využívání pro pobřežní regiony, a zejména regiony nejvzdálenější, a zdůrazňuje, že je třeba chránit ekologicky nejcitlivější mořské biogeografické regiony a umožnit zároveň odvětví rybolovu udržitelné využívání zdrojů;

Námořní dozor

| 31. | očekává, že dobře koordinovaný a integrovaný přístup k námořnímu dozoru, přístup, který bude meziodvětvový, přeshraniční a bude zahrnovat všechny pilíře, zlepší ochranu zájmů členských států a Evropské unie, jakož i ochranu před znečištěním moře a nelegální činností, protože poskytne orgánům operujícím na moři údaje týkající se sledování a dozoru, které se budou týkat různých relevantních odvětví činností, a tím zvýší účinnost jejich práce; |
| --- | --- |

31.

očekává, že dobře koordinovaný a integrovaný přístup k námořnímu dozoru, přístup, který bude meziodvětvový, přeshraniční a bude zahrnovat všechny pilíře, zlepší ochranu zájmů členských států a Evropské unie, jakož i ochranu před znečištěním moře a nelegální činností, protože poskytne orgánům operujícím na moři údaje týkající se sledování a dozoru, které se budou týkat různých relevantních odvětví činností, a tím zvýší účinnost jejich práce;

| 32. | vyzývá proto Komisi, členské státy, agentury EU, zejména Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost (EMSA), a příslušné organizace, aby uspíšily své úsilí v oblasti spolupráce a koordinace, i co se týče nezbytných legislativních úprav; |
| --- | --- |

32.

vyzývá proto Komisi, členské státy, agentury EU, zejména Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost (EMSA), a příslušné organizace, aby uspíšily své úsilí v oblasti spolupráce a koordinace, i co se týče nezbytných legislativních úprav;

| 33. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy rozpoznala v právních předpisech EU i členských států a v pravomocech agentur překážky pro výměnu údajů, aby se poučila ze zkušeností získaných při regionálních a vnitrostátních iniciativách, výzkumných a pilotních projektech a při operacích v oblasti námořního dozoru a SBOP tak, aby mohla v roce 2010 předložit plán týkající se integrovaného námořního dozoru a prozkoumat oblasti pro spolupráci se třetími zeměmi, zejména se středomořskými zeměmi, které ratifikovaly úmluvu UNCLOS, a také s příslušnými organizacemi; |
| --- | --- |

33.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy rozpoznala v právních předpisech EU i členských států a v pravomocech agentur překážky pro výměnu údajů, aby se poučila ze zkušeností získaných při regionálních a vnitrostátních iniciativách, výzkumných a pilotních projektech a při operacích v oblasti námořního dozoru a SBOP tak, aby mohla v roce 2010 předložit plán týkající se integrovaného námořního dozoru a prozkoumat oblasti pro spolupráci se třetími zeměmi, zejména se středomořskými zeměmi, které ratifikovaly úmluvu UNCLOS, a také s příslušnými organizacemi;

| 34. | žádá Komisi, aby v zájmu EU i členských států v dostatečném předstihu před příštím finančním výhledem formulovala dodatečné finanční požadavky na vytvoření společného prostředí pro sdílení informací v rámci integrovaného námořního dozoru; |
| --- | --- |

34.

žádá Komisi, aby v zájmu EU i členských států v dostatečném předstihu před příštím finančním výhledem formulovala dodatečné finanční požadavky na vytvoření společného prostředí pro sdílení informací v rámci integrovaného námořního dozoru;

| 35. | vyzývá Komisi, aby navrhla právní rámec pro integraci námořního dozoru již s ohledem na společné prostředí pro sdílení informací; |
| --- | --- |

35.

vyzývá Komisi, aby navrhla právní rámec pro integraci námořního dozoru již s ohledem na společné prostředí pro sdílení informací;

| 36. | znovu opakuje svoji výzvu, aby byla posílena spolupráce mezi vnitrostátními inspekcemi, pobřežní stráží a vojenským námořnictvem členských států, a připomíná Komisi, aby vypracovala – jak již Evropský parlament dříve žádal v souvislosti se směrnicí 2005/35/ES – studii o proveditelnosti další spolupráce nebo integrace mezi různými útvary pobřežní stráže, při zvýšení interoperability jednotlivých systémů dozoru a se zřetelem na perspektivu zřízení evropské pobřežní stráže v blízké budoucnosti; spatřuje velký potenciál v intenzivnějším zapojení Evropské agentury pro námořní bezpečnost do ostrahy pobřežních oblastí a ve větší podpoře poskytované členských státům, pokud jde o postihy za znečišťování moře; |
| --- | --- |

36.

znovu opakuje svoji výzvu, aby byla posílena spolupráce mezi vnitrostátními inspekcemi, pobřežní stráží a vojenským námořnictvem členských států, a připomíná Komisi, aby vypracovala – jak již Evropský parlament dříve žádal v souvislosti se směrnicí 2005/35/ES – studii o proveditelnosti další spolupráce nebo integrace mezi různými útvary pobřežní stráže, při zvýšení interoperability jednotlivých systémů dozoru a se zřetelem na perspektivu zřízení evropské pobřežní stráže v blízké budoucnosti; spatřuje velký potenciál v intenzivnějším zapojení Evropské agentury pro námořní bezpečnost do ostrahy pobřežních oblastí a ve větší podpoře poskytované členských státům, pokud jde o postihy za znečišťování moře;

Různé

| 37. | znovu opakuje postoj a požadavky vyjádřené ve svém usnesení o strategických cílech a doporučeních pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018; |
| --- | --- |

37.

znovu opakuje postoj a požadavky vyjádřené ve svém usnesení o strategických cílech a doporučeních pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018;

| 38. | žádá Komisi, aby s ohledem na očekávanou bílou knihu o budoucnosti dopravy vzala v úvahu klíčovou roli, kterou dnes hraje nákladní námořní doprava v obchodu, aby podpořila rozvoj méně významných a méně zahlcených přístavů a aby náležitě řešila otázku bezpečnostních opatření v oblasti námořní dopravy uvnitř i vně EU investicemi do systémů víceúrovňového řízení rizik pro identifikaci a inspekci nebezpečného nákladu; |
| --- | --- |

38.

žádá Komisi, aby s ohledem na očekávanou bílou knihu o budoucnosti dopravy vzala v úvahu klíčovou roli, kterou dnes hraje nákladní námořní doprava v obchodu, aby podpořila rozvoj méně významných a méně zahlcených přístavů a aby náležitě řešila otázku bezpečnostních opatření v oblasti námořní dopravy uvnitř i vně EU investicemi do systémů víceúrovňového řízení rizik pro identifikaci a inspekci nebezpečného nákladu;

| 39. | zdůrazňuje význam bezbariérového námořního prostoru a žádá Komisi a členské státy, aby:






  — | prováděly hodnocení malých přístavů a zachovávaly je, |
| --- | --- | --- |

39.

zdůrazňuje význam bezbariérového námořního prostoru a žádá Komisi a členské státy, aby:

—

prováděly hodnocení malých přístavů a zachovávaly je,

| — | rozšiřovaly síť námořní plavby na krátké vzdálenosti, a tak zkracovaly na minimum vzdálenosti pozemní dopravy, |
| --- | --- |

—

rozšiřovaly síť námořní plavby na krátké vzdálenosti, a tak zkracovaly na minimum vzdálenosti pozemní dopravy,

| — | podporovaly výzkum a inovace v oblasti způsobů přepravy nákladu, manipulace s nákladem a logistických řešení, jejichž cílem bude nalézt řešení, která zkrátí dobu přepravy a sníží náklady na manipulaci, |
| --- | --- |

—

podporovaly výzkum a inovace v oblasti způsobů přepravy nákladu, manipulace s nákladem a logistických řešení, jejichž cílem bude nalézt řešení, která zkrátí dobu přepravy a sníží náklady na manipulaci,

| — | podporovaly rozvoj přístavní infrastruktury; |
| --- | --- |

—

podporovaly rozvoj přístavní infrastruktury;

| 40. | žádá Komisi, aby vzájemně propojila evropskou námořní politiku a politiku vnitrozemských vodních cest, a tak maximálně zvýšila potenciál vodní dopravy a vytvořila účinné a různorodé způsoby dopravy; |
| --- | --- |

40.

žádá Komisi, aby vzájemně propojila evropskou námořní politiku a politiku vnitrozemských vodních cest, a tak maximálně zvýšila potenciál vodní dopravy a vytvořila účinné a různorodé způsoby dopravy;

| 41. | vybízí Komisi, členské státy a průmyslová odvětví, aby zvýšily své úsilí v oblasti výzkumu a vývoje využívání a uplatnění obnovitelných zdrojů energie, jak pokud jde o pohon lodí, tak pokud jde o zdroj elektrické energie na palubě; |
| --- | --- |

41.

vybízí Komisi, členské státy a průmyslová odvětví, aby zvýšily své úsilí v oblasti výzkumu a vývoje využívání a uplatnění obnovitelných zdrojů energie, jak pokud jde o pohon lodí, tak pokud jde o zdroj elektrické energie na palubě;

| 42. | naléhá na Komisi, aby vhodným způsobem zlepšila pracovní podmínky námořníků, provedla v právu Společenství Úmluvu o práci na moři Mezinárodní organizace práce a navrhla program kvalifikace a odborné přípravy námořníků, zejména pokud jde o nábor mladých lidí, včetně těch, kteří pocházejí ze třetích zemí; |
| --- | --- |

42.

naléhá na Komisi, aby vhodným způsobem zlepšila pracovní podmínky námořníků, provedla v právu Společenství Úmluvu o práci na moři Mezinárodní organizace práce a navrhla program kvalifikace a odborné přípravy námořníků, zejména pokud jde o nábor mladých lidí, včetně těch, kteří pocházejí ze třetích zemí;

| 43. | žádá Komisi, aby zvážila vypracování sladěné evropské iniciativy v oblasti průmyslové politiky zaměřené na zvýšení konkurenceschopnosti, podporu špičkové úrovně evropského lodního stavitelství, bezpečnost, environmentální výkonnost a konkurenceschopnost lodní dopravy ve společném námořním prostoru bez hranic a zároveň za tímto účelem plně využila konkurenceschopnou evropskou kapacitu lodního stavitelství při uplatnění technologií šetrných k životnímu prostředí a alternativních pohonných hmot pro plavidla ve smyslu „zelené lodní dopravy“; žádá členské státy, aby ratifikovaly hongkongskou mezinárodní úmluvu z roku 2009 o bezpečné a ekologicky šetrné recyklaci lodí; |
| --- | --- |

43.

žádá Komisi, aby zvážila vypracování sladěné evropské iniciativy v oblasti průmyslové politiky zaměřené na zvýšení konkurenceschopnosti, podporu špičkové úrovně evropského lodního stavitelství, bezpečnost, environmentální výkonnost a konkurenceschopnost lodní dopravy ve společném námořním prostoru bez hranic a zároveň za tímto účelem plně využila konkurenceschopnou evropskou kapacitu lodního stavitelství při uplatnění technologií šetrných k životnímu prostředí a alternativních pohonných hmot pro plavidla ve smyslu „zelené lodní dopravy“; žádá členské státy, aby ratifikovaly hongkongskou mezinárodní úmluvu z roku 2009 o bezpečné a ekologicky šetrné recyklaci lodí;

| 44. | na základě zplnomocnění v oblasti územní soudržnosti uvedeného v SFEU a s cílem zlepšit dostupnost považuje za zásadní, aby pokračovaly snahy o to, aby se prostřednictvím podpory námořní dopravy na krátké vzdálenosti a námořní kabotáže stala mobilita cestujících a zboží nedílnou součástí politiky vnitřního trhu a aby se zároveň zajistilo lepší propojení okrajových přímořských regionů, nejvzdálenějších regionů a ostrovů s pevninou a jejími hospodářskými centry; v souvislosti s tím připomíná, že je zásadní řešit obtíže, se kterými se potýkají ostrovní regiony EU, zejména malé ostrovní komunity, pokud jde o dopravu osob a zboží, a to tak, že budou podporována námořní spojení, která nejsou dostatečně zajišťována trhem, a tak, že budou zaručeny stejné náklady na kilometr pro dopravu osob, bez ohledu na to, kde se nacházejí; požaduje konkrétní opatření pro nejodlehlejší regiony, která budou zohledňovat jejich charakteristické rysy; |
| --- | --- |

44.

na základě zplnomocnění v oblasti územní soudržnosti uvedeného v SFEU a s cílem zlepšit dostupnost považuje za zásadní, aby pokračovaly snahy o to, aby se prostřednictvím podpory námořní dopravy na krátké vzdálenosti a námořní kabotáže stala mobilita cestujících a zboží nedílnou součástí politiky vnitřního trhu a aby se zároveň zajistilo lepší propojení okrajových přímořských regionů, nejvzdálenějších regionů a ostrovů s pevninou a jejími hospodářskými centry; v souvislosti s tím připomíná, že je zásadní řešit obtíže, se kterými se potýkají ostrovní regiony EU, zejména malé ostrovní komunity, pokud jde o dopravu osob a zboží, a to tak, že budou podporována námořní spojení, která nejsou dostatečně zajišťována trhem, a tak, že budou zaručeny stejné náklady na kilometr pro dopravu osob, bez ohledu na to, kde se nacházejí; požaduje konkrétní opatření pro nejodlehlejší regiony, která budou zohledňovat jejich charakteristické rysy;

| 45. | upozorňuje na zvláštní význam námořního hospodářství pro členské státy s rozsáhlými výlučnými ekonomickými zónami a na to, že je třeba podporovat rozvoj námořních hospodářských uskupení a v rámci Strategie EU 2020 zvýšit podíl, jakým přispívají k růstu a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

45.

upozorňuje na zvláštní význam námořního hospodářství pro členské státy s rozsáhlými výlučnými ekonomickými zónami a na to, že je třeba podporovat rozvoj námořních hospodářských uskupení a v rámci Strategie EU 2020 zvýšit podíl, jakým přispívají k růstu a zaměstnanosti;

| 46. | zdůrazňuje, že rybolov i akvakultura mají své místo v námořní ekonomice a v rozvoji často vzdálených pobřežních oblastí, jejichž hospodářský, sociální a environmentální rozkvět má integrovaná námořní politika stimulovat; |
| --- | --- |

46.

zdůrazňuje, že rybolov i akvakultura mají své místo v námořní ekonomice a v rozvoji často vzdálených pobřežních oblastí, jejichž hospodářský, sociální a environmentální rozkvět má integrovaná námořní politika stimulovat;

| 47. | trvá na tom, aby integrovaná námořní politika přihlížela k omezením a zvláštnostem odvětví rybolovu a akvakultury, pokud jde o využívání námořního prostředí, zejména pokud jde o dostupnost prostor nutných pro tyto činnosti a nezbytnost zachovat mořské druhy prostřednictvím vytvoření mořských rezervací a zavedení dalších opatření k tomuto účelu, a to se zvláštním důrazem na lépe plánovaný výzkum a důsledné zohlednění zeměpisné a klimatické odlišnosti jednotlivých mořských oblastí; |
| --- | --- |

47.

trvá na tom, aby integrovaná námořní politika přihlížela k omezením a zvláštnostem odvětví rybolovu a akvakultury, pokud jde o využívání námořního prostředí, zejména pokud jde o dostupnost prostor nutných pro tyto činnosti a nezbytnost zachovat mořské druhy prostřednictvím vytvoření mořských rezervací a zavedení dalších opatření k tomuto účelu, a to se zvláštním důrazem na lépe plánovaný výzkum a důsledné zohlednění zeměpisné a klimatické odlišnosti jednotlivých mořských oblastí;

| 48. | připomíná, že pobřežní regiony a ostrovy jsou zvláště zranitelné, pokud jde o dopady změny klimatu; zdůrazňuje, že plánování veškerého rozvoje dlouhého pobřeží Společenství, včetně jeho zázemí, musí brát v potaz následky změny klimatu; navrhuje, aby se ke zranitelnosti vůči změně klimatu přihlíželo při formování budoucí regionální politiky s cílem neohrozit provádění integrované námořní politiky; |
| --- | --- |

48.

připomíná, že pobřežní regiony a ostrovy jsou zvláště zranitelné, pokud jde o dopady změny klimatu; zdůrazňuje, že plánování veškerého rozvoje dlouhého pobřeží Společenství, včetně jeho zázemí, musí brát v potaz následky změny klimatu; navrhuje, aby se ke zranitelnosti vůči změně klimatu přihlíželo při formování budoucí regionální politiky s cílem neohrozit provádění integrované námořní politiky;

| 49. | vyzývá Komisi, aby do námořního odvětví důsledně začlenila cíle v oblasti snížení emisí CO2 a zavedla ekonomické tržní nástroje, například systémy obchodování s emisemi; na základě výsledků 61. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace (které proběhlo od 27. září 2010 do 1. října 2010) a trvaje na své výzvě k dalšímu podstatnému pokroku v rámci Mezinárodní námořní organizace, připomíná závazek Komise zakotvený ve směrnici o systému pro obchodování s emisemi (2009/29/ES), a žádá Komisi, aby vypracovala strategii na snížení konkrétních dopadů změny klimatu na pobřežní a ostrovní regiony, jako kroky navazující na bílou knihu o přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

49.

vyzývá Komisi, aby do námořního odvětví důsledně začlenila cíle v oblasti snížení emisí CO2 a zavedla ekonomické tržní nástroje, například systémy obchodování s emisemi; na základě výsledků 61. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace (které proběhlo od 27. září 2010 do 1. října 2010) a trvaje na své výzvě k dalšímu podstatnému pokroku v rámci Mezinárodní námořní organizace, připomíná závazek Komise zakotvený ve směrnici o systému pro obchodování s emisemi (2009/29/ES), a žádá Komisi, aby vypracovala strategii na snížení konkrétních dopadů změny klimatu na pobřežní a ostrovní regiony, jako kroky navazující na bílou knihu o přizpůsobení se změně klimatu;

| 50. | opakuje, že v souvislosti s integrovaným ekosystémovým přístupem je naléhavě nutné snížit tlak na mořské prostředí vyvíjený z pevniny, jako např. znečištění průmyslovým nebo zemědělským odpadem a špatné řízení pobřežních oblastí; |
| --- | --- |

50.

opakuje, že v souvislosti s integrovaným ekosystémovým přístupem je naléhavě nutné snížit tlak na mořské prostředí vyvíjený z pevniny, jako např. znečištění průmyslovým nebo zemědělským odpadem a špatné řízení pobřežních oblastí;

| 51. | vyzývá členské státy, aby plnily své povinnosti stanovené v rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí a do 15. července 2012 provedly zhodnocení svých mořských vod z hlediska životního prostředí, stanovily environmentální cíle a zahájily programy dozoru; dále vyzývá členské státy, aby zavedly ambiciózní programy opatření s cílem dosáhnout dobrého stavu těchto vod z hlediska životního prostředí; |
| --- | --- |

51.

vyzývá členské státy, aby plnily své povinnosti stanovené v rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí a do 15. července 2012 provedly zhodnocení svých mořských vod z hlediska životního prostředí, stanovily environmentální cíle a zahájily programy dozoru; dále vyzývá členské státy, aby zavedly ambiciózní programy opatření s cílem dosáhnout dobrého stavu těchto vod z hlediska životního prostředí;

| 52. | vyzývá členské státy, aby splnily svou povinnost stanovenou v článku 13 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, tj. povinnost zřizovat mořské chráněné oblasti; dále vyzývá členské státy, aby efektivně kontrolovaly dodržování ochranných opatření; |
| --- | --- |

52.

vyzývá členské státy, aby splnily svou povinnost stanovenou v článku 13 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, tj. povinnost zřizovat mořské chráněné oblasti; dále vyzývá členské státy, aby efektivně kontrolovaly dodržování ochranných opatření;

| 53. | bere na vědomí, že od 1. července 2010 platí nové hraniční hodnoty pro obsah SO2 v pohonných hmotách lodí v Lamanšském průlivu, v Severním a Baltském moři, které byly na základě rozhodnutí Mezinárodní námořní organizace vyhlášeny oblastmi kontrolovanými z hlediska emisí síry; je tedy toho názoru, že všechny evropské pobřežní oblasti je třeba chránit podobnou měrou a že uplatňování nových hraničních hodnot pro SO2 pouze v některých oblastech by mohlo vést k narušení hospodářské soutěže; domnívá se, že by byla vhodnější jednotná pravidla zahrnující celou EU a že je třeba za každou cenu zabránit modálnímu přechodu z námořní na silniční dopravu; |
| --- | --- |

53.

bere na vědomí, že od 1. července 2010 platí nové hraniční hodnoty pro obsah SO2 v pohonných hmotách lodí v Lamanšském průlivu, v Severním a Baltském moři, které byly na základě rozhodnutí Mezinárodní námořní organizace vyhlášeny oblastmi kontrolovanými z hlediska emisí síry; je tedy toho názoru, že všechny evropské pobřežní oblasti je třeba chránit podobnou měrou a že uplatňování nových hraničních hodnot pro SO2 pouze v některých oblastech by mohlo vést k narušení hospodářské soutěže; domnívá se, že by byla vhodnější jednotná pravidla zahrnující celou EU a že je třeba za každou cenu zabránit modálnímu přechodu z námořní na silniční dopravu;

| 54. | uznává, že se moře stala skládkou obrovského a rychle rostoucího množství odpadního materiálu, z velké části plastů, a ztracených přepravních kontejnerů; vyzývá Komisi, aby podporovala evropskou i mezinárodní diskusi o otázce, jak dosáhnout zlepšení tohoto stavu; |
| --- | --- |

54.

uznává, že se moře stala skládkou obrovského a rychle rostoucího množství odpadního materiálu, z velké části plastů, a ztracených přepravních kontejnerů; vyzývá Komisi, aby podporovala evropskou i mezinárodní diskusi o otázce, jak dosáhnout zlepšení tohoto stavu;

| 55. | žádá Komisi, aby předložila strategii pro udržitelný cestovní ruch v pobřežních, ostrovních a mořských oblastech s cílem zlepšit jejich udržitelnost a atraktivitu pro obyvatele a turisty, což je jeden z cílů ochrany přírody v mořských regionech, jako jsou mělké mořské oblasti Severního moře („Wadden Sea“), a aby přitom plně využila nová ustanovení o cestovním ruchu obsažená v Lisabonské smlouvy a podpořila iniciativy, jako je síť EDEN; |
| --- | --- |

55.

žádá Komisi, aby předložila strategii pro udržitelný cestovní ruch v pobřežních, ostrovních a mořských oblastech s cílem zlepšit jejich udržitelnost a atraktivitu pro obyvatele a turisty, což je jeden z cílů ochrany přírody v mořských regionech, jako jsou mělké mořské oblasti Severního moře („Wadden Sea“), a aby přitom plně využila nová ustanovení o cestovním ruchu obsažená v Lisabonské smlouvy a podpořila iniciativy, jako je síť EDEN;

| 56. | poukazuje na to, že vzhledem k obrovskému rozvojovému potenciálu a velké hnací síle růstu, kterými disponuje námořní a pobřežní cestovní ruch a související odvětví, představují pobřežní regiony hlavní turistickou destinaci v Evropě a žádá Komisi, aby tuto problematiku začlenila do své strategie pro udržitelný cestovní ruch v pobřežních a mořských oblastech; |
| --- | --- |

56.

poukazuje na to, že vzhledem k obrovskému rozvojovému potenciálu a velké hnací síle růstu, kterými disponuje námořní a pobřežní cestovní ruch a související odvětví, představují pobřežní regiony hlavní turistickou destinaci v Evropě a žádá Komisi, aby tuto problematiku začlenila do své strategie pro udržitelný cestovní ruch v pobřežních a mořských oblastech;

| 57. | zdůrazňuje význam přidané hodnoty námořní politiky pro posilování spolupráce mezi sousedy, a zejména mezi členskými státy a kandidátskými zeměmi; |
| --- | --- |

57.

zdůrazňuje význam přidané hodnoty námořní politiky pro posilování spolupráce mezi sousedy, a zejména mezi členskými státy a kandidátskými zeměmi;

| 58. | vítá evropskou strategii mořského a námořního výzkumu a také společné výzvy rámcového programu výzkumu „Oceány zítřka“ jako konkrétní známky integrovaného přístupu k provádění integrované námořní politiky; navrhuje, aby vědecké disciplíny zabývající se problematikou moře byly jedním z ústředních témat 8. rámcového programu pro výzkum; |
| --- | --- |

58.

vítá evropskou strategii mořského a námořního výzkumu a také společné výzvy rámcového programu výzkumu „Oceány zítřka“ jako konkrétní známky integrovaného přístupu k provádění integrované námořní politiky; navrhuje, aby vědecké disciplíny zabývající se problematikou moře byly jedním z ústředních témat 8. rámcového programu pro výzkum;

| 59. | souhlasí s tím, že vytvoření interdisciplinární vědecké a technologické znalostní základny o evropských mořích a pobřežích je nezbytné; žádá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s regionálními a místními aktéry posoudily stávající databáze a programy pozorování, zintenzivnily své úsilí a co nejdříve uvedly do provozu Evropskou námořní síť pro pozorování a sběr dat (EMODNET); |
| --- | --- |

59.

souhlasí s tím, že vytvoření interdisciplinární vědecké a technologické znalostní základny o evropských mořích a pobřežích je nezbytné; žádá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s regionálními a místními aktéry posoudily stávající databáze a programy pozorování, zintenzivnily své úsilí a co nejdříve uvedly do provozu Evropskou námořní síť pro pozorování a sběr dat (EMODNET);

| 60. | důrazně žádá Komisi, aby pomohla členským státům vytvořit plán na průzkum a zmapování lodních vraků a podmořských archeologických nalezišť, neboť představují součást historického a kulturního dědictví Společenství, a umožnila tak tato místa poznat a studovat a tím předcházet plenění, k němuž v současné době dochází, a tak zajistila jejich řádné zachování; |
| --- | --- |

60.

důrazně žádá Komisi, aby pomohla členským státům vytvořit plán na průzkum a zmapování lodních vraků a podmořských archeologických nalezišť, neboť představují součást historického a kulturního dědictví Společenství, a umožnila tak tato místa poznat a studovat a tím předcházet plenění, k němuž v současné době dochází, a tak zajistila jejich řádné zachování;

| 61. | vítá Evropský atlas moří, který nedávno vytvořila Komise, a vybízí zúčastněné strany, aby využívaly Námořní fórum jako nový nástroj spolupráce a aby účinněji zapojily širokou veřejnost; |
| --- | --- |

61.

vítá Evropský atlas moří, který nedávno vytvořila Komise, a vybízí zúčastněné strany, aby využívaly Námořní fórum jako nový nástroj spolupráce a aby účinněji zapojily širokou veřejnost;

*

* *

| 62. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Evropské komisi. |
| --- | --- |

62.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Evropské komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0128.

(3)  Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 531.

(4)  Úř. věst. C 279 E, 19.11.2009, s. 30.

(5)  Závěrečná zpráva. Rámcová smlouva FISH/2007/04, zakázka č. 4, prosinec 2009.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/79

---

Čtvrtek, 21. října 2010Obchodni vztahy Evropské unie s Latinskou Amerikou

P7_TA(2010)0387

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o obchodních vztazích Evropské unie s Latinskou Amerikou (2010/2026(INI))

2012/C 70 E/08

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference Světové obchodní organizace v Hongkongu (1), ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dauhá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (2), ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu při snižování chudoby (3), ze dne 27. dubna 2006 o posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou (4), ze dne 12. října 2006 o hospodářských a obchodních vztazích mezi EU a unií Mercosur za účelem uzavření meziregionální dohody o partnerství (5), ze dne 23. května 2007 o pomoci EU v oblasti obchodu (6), ze dne 12. července 2007 o Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) a přístupu k lékům (7), ze dne 29. listopadu 2007 o obchodu a změně klimatu (8), ze dne 24. dubna 2008 o pátém summitu EU a Latinské Ameriky a Karibiku v Limě (9), ze dne 24. dubna 2008 o „Cestě k reformě Světové obchodní organizace“ (10), ze dne 20. května 2008 o obchodu se surovinami a komoditami (11), ze dne 25. března 2010 o dopadech celosvětové finanční a hospodářské krize na rozvojové země a rozvojovou spolupráci (12) a ze dne 5. května 2010 o strategii EU ve vztazích s Latinskou Amerikou (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference Světové obchodní organizace v Hongkongu (1), ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dauhá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (2), ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu při snižování chudoby (3), ze dne 27. dubna 2006 o posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou (4), ze dne 12. října 2006 o hospodářských a obchodních vztazích mezi EU a unií Mercosur za účelem uzavření meziregionální dohody o partnerství (5), ze dne 23. května 2007 o pomoci EU v oblasti obchodu (6), ze dne 12. července 2007 o Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) a přístupu k lékům (7), ze dne 29. listopadu 2007 o obchodu a změně klimatu (8), ze dne 24. dubna 2008 o pátém summitu EU a Latinské Ameriky a Karibiku v Limě (9), ze dne 24. dubna 2008 o „Cestě k reformě Světové obchodní organizace“ (10), ze dne 20. května 2008 o obchodu se surovinami a komoditami (11), ze dne 25. března 2010 o dopadech celosvětové finanční a hospodářské krize na rozvojové země a rozvojovou spolupráci (12) a ze dne 5. května 2010 o strategii EU ve vztazích s Latinskou Amerikou (13),

| — | s ohledem na usnesení Parlamentního shromáždění EU-Latinská Amerika, zejména na usnesení ze dne 19. prosince 2007 o výzvách a příležitostech pro hospodářské a obchodní vztahy mezi zeměmi EU a Latinské Ameriky vyplývajících z globalizace, ze dne 1. května 2008 o výzvách a příležitostech kola jednání z Dauhá, ze dne 8. dubna 2009 o obchodu a změně klimatu a ze dne 14. května 2010 o reformě Světové obchodní organizace, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Parlamentního shromáždění EU-Latinská Amerika, zejména na usnesení ze dne 19. prosince 2007 o výzvách a příležitostech pro hospodářské a obchodní vztahy mezi zeměmi EU a Latinské Ameriky vyplývajících z globalizace, ze dne 1. května 2008 o výzvách a příležitostech kola jednání z Dauhá, ze dne 8. dubna 2009 o obchodu a změně klimatu a ze dne 14. května 2010 o reformě Světové obchodní organizace,

| — | s ohledem na závěrečná prohlášení ze zasedání Parlamentní konference o Světové obchodní organizaci přijatá v Ženevě dne 18. února 2003, v Cancúnu dne 12. září 2003, v Bruselu dne 26. listopadu 2004, v Hongkongu dne 15. prosince 2005 a v Ženevě dne 2. prosince 2006 a 12. září 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečná prohlášení ze zasedání Parlamentní konference o Světové obchodní organizaci přijatá v Ženevě dne 18. února 2003, v Cancúnu dne 12. září 2003, v Bruselu dne 26. listopadu 2004, v Hongkongu dne 15. prosince 2005 a v Ženevě dne 2. prosince 2006 a 12. září 2008,

| — | s ohledem na prohlášení šesti summitů představitelů států a vlád Evropské unie, Latinské Ameriky a Karibiku, které se dosud konaly v Rio de Janeiru (28.–29. června 1999), v Madridu (17.–18. května 2002), v Guadalajaře (28.–29. května 2004), ve Vídni (12.–13. května 2006), v Limě (16.–17. května 2008) a v Madridu (18. května 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení šesti summitů představitelů států a vlád Evropské unie, Latinské Ameriky a Karibiku, které se dosud konaly v Rio de Janeiru (28.–29. června 1999), v Madridu (17.–18. května 2002), v Guadalajaře (28.–29. května 2004), ve Vídni (12.–13. května 2006), v Limě (16.–17. května 2008) a v Madridu (18. května 2010),

| — | s ohledem na společná prohlášení z pátého summitu EU-Mexiko (dne 16. května 2010), ze čtvrtého summitu EU-Mercosur (dne 17. května 2010), ze čtvrtého summitu EU-Chile (dne 17. května 2010), ze čtvrtého summitu EU-Cariforum (dne 17. května 2010), ze čtvrtého summitu EU-Střední Amerika (dne 19. května 2010) a ze summitu EU-Andské společenství (dne 19. května 2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná prohlášení z pátého summitu EU-Mexiko (dne 16. května 2010), ze čtvrtého summitu EU-Mercosur (dne 17. května 2010), ze čtvrtého summitu EU-Chile (dne 17. května 2010), ze čtvrtého summitu EU-Cariforum (dne 17. května 2010), ze čtvrtého summitu EU-Střední Amerika (dne 19. května 2010) a ze summitu EU-Andské společenství (dne 19. května 2010),

| — | s ohledem na Ženevskou dohodu o obchodu s banány mezi Evropskou unií a Brazílií, Kolumbií, Kostarikou, Ekvádorem, Guatemalou, Hondurasem, Mexikem, Nikaraguou, Panamou, Peru a Venezuelou a Dohodu o obchodu s banány mezi Evropskou unií a Spojenými státy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Ženevskou dohodu o obchodu s banány mezi Evropskou unií a Brazílií, Kolumbií, Kostarikou, Ekvádorem, Guatemalou, Hondurasem, Mexikem, Nikaraguou, Panamou, Peru a Venezuelou a Dohodu o obchodu s banány mezi Evropskou unií a Spojenými státy,

| — | s ohledem na dohodu o přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé a na partnerství v zájmu rozvoje a inovací mezi Chile a EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé a na partnerství v zájmu rozvoje a inovací mezi Chile a EU,

| — | s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Spojenými státy mexickými na straně druhé o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci a s ohledem na strategické partnerství mezi Mexikem a EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Spojenými státy mexickými na straně druhé o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci a s ohledem na strategické partnerství mezi Mexikem a EU,

| — | s ohledem na ukončení jednání o dohodě o přidružení uzavřené mezi EU a Střední Amerikou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ukončení jednání o dohodě o přidružení uzavřené mezi EU a Střední Amerikou,

| — | s ohledem na ukončení jednání mezi EU, Kolumbií a Peru o mnohostranné obchodní dohodě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ukončení jednání mezi EU, Kolumbií a Peru o mnohostranné obchodní dohodě,

| — | s ohledem na opětovné zahájení nových jednání mezi EU a Mercosurem ohledně ambiciózní a vyvážené dohody o přidružení mezi oběma oblastmi, která by mohla prohloubit vztahy a nabídnout oběma stranám rozsáhlé politické a hospodářské výhody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na opětovné zahájení nových jednání mezi EU a Mercosurem ohledně ambiciózní a vyvážené dohody o přidružení mezi oběma oblastmi, která by mohla prohloubit vztahy a nabídnout oběma stranám rozsáhlé politické a hospodářské výhody,

| — | s ohledem na prohlášení přijaté dne 1. dubna 2010 Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU, které se týká dohody o obchodu s banány mezi EU a Latinskou Amerikou a jejího dopadu na producenty banánů ze zemí AKT a EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení přijaté dne 1. dubna 2010 Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU, které se týká dohody o obchodu s banány mezi EU a Latinskou Amerikou a jejího dopadu na producenty banánů ze zemí AKT a EU,

| — | s ohledem na společné prohlášení ze čtrnácté ministerské schůzky mezi Evropskou unií a skupinou z Ria, která se konala v Praze ve dnech 11.–14. května 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení ze čtrnácté ministerské schůzky mezi Evropskou unií a skupinou z Ria, která se konala v Praze ve dnech 11.–14. května 2009,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. září 2009 nazvané „Evropská unie a Latinská Amerika: globální hráči v partnerství“ (KOM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. září 2009 nazvané „Evropská unie a Latinská Amerika: globální hráči v partnerství“ (KOM(2009)0495),

| — | s ohledem na tematickou zprávu ze dne 2. června 2010, jejímž prostřednictvím Komise zahájila veřejnou diskusi o budoucím směru obchodní politiky EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na tematickou zprávu ze dne 2. června 2010, jejímž prostřednictvím Komise zahájila veřejnou diskusi o budoucím směru obchodní politiky EU,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady Evropské unie ze dne 8. prosince 2009 ohledně vztahů mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady Evropské unie ze dne 8. prosince 2009 ohledně vztahů mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou,

| — | s ohledem na svůj postoj ze dne 5. června 2008 k návrhu nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj ze dne 5. června 2008 k návrhu nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (14),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011 a o změně nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 1100/2006 a (ES) č. 964/2007 (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011 a o změně nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 1100/2006 a (ES) č. 964/2007 (15),

| — | s ohledem na Marrákešskou dohodu o zřízení Světové obchodní organizace, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Marrákešskou dohodu o zřízení Světové obchodní organizace,

| — | s ohledem na prohlášení ministerské konference Světové obchodní organizace přijatá v Dauhá dne 14. listopadu 2001 a v Hongkongu dne 18. prosince 2005 a na souhrnnou zprávu předsedy přijatou v Ženevě dne 2. prosince 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení ministerské konference Světové obchodní organizace přijatá v Dauhá dne 14. listopadu 2001 a v Hongkongu dne 18. prosince 2005 a na souhrnnou zprávu předsedy přijatou v Ženevě dne 2. prosince 2009,

| — | s ohledem na zprávu z ledna 2005 o budoucnosti WTO, kterou vypracoval poradní výbor v čele s Peterem Sutherlandem (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu z ledna 2005 o budoucnosti WTO, kterou vypracoval poradní výbor v čele s Peterem Sutherlandem (16),

| — | s ohledem na Deklaraci tisíciletí Organizace spojených národů (OSN) ze dne 8. září 2000, v níž jsou uvedeny rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria pro odstranění chudoby kolektivně stanovená mezinárodním společenstvím, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Deklaraci tisíciletí Organizace spojených národů (OSN) ze dne 8. září 2000, v níž jsou uvedeny rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria pro odstranění chudoby kolektivně stanovená mezinárodním společenstvím,

| — | s ohledem na zprávu o rozvojových cílech tisíciletí z roku 2009 a na zprávu generálního tajemníka OSN z 12. února 2010 o provádění Deklarace tisíciletí nazvanou „Dodržení slibu: přezkum v dlouhodobém horizontu na podporu schváleného programu činnosti pro dosažení rozvojových cílů tisíciletí do roku 2015“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu o rozvojových cílech tisíciletí z roku 2009 a na zprávu generálního tajemníka OSN z 12. února 2010 o provádění Deklarace tisíciletí nazvanou „Dodržení slibu: přezkum v dlouhodobém horizontu na podporu schváleného programu činnosti pro dosažení rozvojových cílů tisíciletí do roku 2015“,

| — | s ohledem na Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), na Kjótský protokol k této úmluvě a na výsledky 15. konference smluvních stran UNFCCC, která se konala v Kodani (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), na Kjótský protokol k této úmluvě a na výsledky 15. konference smluvních stran UNFCCC, která se konala v Kodani (17),

| — | s ohledem na 16. konferenci smluvních stran UNFCCC, která se bude konat v Mexiku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 16. konferenci smluvních stran UNFCCC, která se bude konat v Mexiku,

| — | s ohledem na Chartu OSN, Všeobecnou deklaraci lidských práv, mezinárodní pakty o lidských právech, Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu OSN, Všeobecnou deklaraci lidských práv, mezinárodní pakty o lidských právech, Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech,

| — | s ohledem na Lisabonskou smlouvu, zejména články 3 a 21 této smlouvy, a na Listinu základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Lisabonskou smlouvu, zejména články 3 a 21 této smlouvy, a na Listinu základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na doložky o lidských právech ve vnějších dohodách EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doložky o lidských právech ve vnějších dohodách EU,

| — | s ohledem na agendu důstojné práce a Světovou dohodu o pracovních místech MOP, přijaté konsenzem dne 19. června 2009 na zasedání Mezinárodní organizace práce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na agendu důstojné práce a Světovou dohodu o pracovních místech MOP, přijaté konsenzem dne 19. června 2009 na zasedání Mezinárodní organizace práce,

| — | s ohledem na Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) přijatou v roce 1979 Valným shromážděním OSN a na příslušný opční protokol, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) přijatou v roce 1979 Valným shromážděním OSN a na příslušný opční protokol,

| — | s ohledem na Stiglitzovu zprávu a na závěrečný dokument konference o světové finanční a hospodářské krizi a jejích dopadech na rozvoj, která se konala ve dnech 24.–26. června 2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Stiglitzovu zprávu a na závěrečný dokument konference o světové finanční a hospodářské krizi a jejích dopadech na rozvoj, která se konala ve dnech 24.–26. června 2009),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0277/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0277/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že Latinská Amerika a Evropská unie nejen sdílejí hodnoty, dějiny a kulturu, ale navíc vytvářejí i strategické partnerství, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Latinská Amerika a Evropská unie nejen sdílejí hodnoty, dějiny a kulturu, ale navíc vytvářejí i strategické partnerství,

| B. | vzhledem k tomu, že v průběhu posledních tří desetiletí prošla Latinská Amerika zásadním procesem diverzifikace svých mezinárodních obchodních vztahů, přičemž usilovala o snížení své závislosti, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v průběhu posledních tří desetiletí prošla Latinská Amerika zásadním procesem diverzifikace svých mezinárodních obchodních vztahů, přičemž usilovala o snížení své závislosti,

| C. | vzhledem k tomu, že Evropská unie posílila své ekonomické a obchodní vztahy s Latinskou Amerikou a stala se jejím druhým nejdůležitějším obchodním partnerem a nejvýznamnějším obchodním partnerem společenství MERCOSUR a Chile; vzhledem k tomu, že podle Eurostatu se objem obchodu v letech 1999 až 2008 zdvojnásobil a dovoz zboží z Latinské Ameriky do EU zvýšil na 96,14 miliardy EUR a vývoz zboží z EU do této oblasti se zvýšil na 76,81 miliardy EU, přičemž neustále narůstal obchod se službami; vzhledem k tomu, že z důvodu dramatického dopadu finanční a ekonomické krize došlo v roce 2009 ke snížení těchto čísel na 70,11 miliardy EUR (dovoz) a 61,57 miliardy EUR (vývoz), ale v roce 2010 byl opět zaznamenán růst; vzhledem k tomu, že evropské země představují největší zdroj přímých zahraničních investic v Latinské Americe, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Evropská unie posílila své ekonomické a obchodní vztahy s Latinskou Amerikou a stala se jejím druhým nejdůležitějším obchodním partnerem a nejvýznamnějším obchodním partnerem společenství MERCOSUR a Chile; vzhledem k tomu, že podle Eurostatu se objem obchodu v letech 1999 až 2008 zdvojnásobil a dovoz zboží z Latinské Ameriky do EU zvýšil na 96,14 miliardy EUR a vývoz zboží z EU do této oblasti se zvýšil na 76,81 miliardy EU, přičemž neustále narůstal obchod se službami; vzhledem k tomu, že z důvodu dramatického dopadu finanční a ekonomické krize došlo v roce 2009 ke snížení těchto čísel na 70,11 miliardy EUR (dovoz) a 61,57 miliardy EUR (vývoz), ale v roce 2010 byl opět zaznamenán růst; vzhledem k tomu, že evropské země představují největší zdroj přímých zahraničních investic v Latinské Americe,

| D. | vzhledem k tomu, že Latinská Amerika se ocitla mezi regiony, které nebyly schopny zvýšit svůj podíl na mezinárodním obchodu i přes své bohaté přírodní zdroje, a naopak svůj podíl ztrácela ve prospěch konkurenceschopnějších a dynamičtějších asijských ekonomik, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Latinská Amerika se ocitla mezi regiony, které nebyly schopny zvýšit svůj podíl na mezinárodním obchodu i přes své bohaté přírodní zdroje, a naopak svůj podíl ztrácela ve prospěch konkurenceschopnějších a dynamičtějších asijských ekonomik,

| E. | vzhledem k tomu, že některé latinskoamerické země byly zařazeny mezi tři země, které jsou na světě změnou klimatu nejvíce ohroženy, a s ohledem na významný dopad desertifikace, odlesňování, nárůst jevů, jako jsou cyklóny a vymírání druhů, které Latinskou Ameriku postihují ve velké míře, a s ohledem na konkrétní alarmující a velmi významné příklady celosvětové hrozby v důsledku změny klimatu, jako je stav amazonského pralesa nebo riziko, které představují ledovce v Andách, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že některé latinskoamerické země byly zařazeny mezi tři země, které jsou na světě změnou klimatu nejvíce ohroženy, a s ohledem na významný dopad desertifikace, odlesňování, nárůst jevů, jako jsou cyklóny a vymírání druhů, které Latinskou Ameriku postihují ve velké míře, a s ohledem na konkrétní alarmující a velmi významné příklady celosvětové hrozby v důsledku změny klimatu, jako je stav amazonského pralesa nebo riziko, které představují ledovce v Andách,

| F. | vzhledem k tomu, že podle komise ECLAC by bylo možno dosáhnout výrazného pokroku při snižování chudoby, přičemž míra chudoby v Latinské Americe klesla z 44,4 % v roce 2003 na 33 % v roce 2010, ale chudoba a migrace se čím dál více dotýkají žen, a vzhledem k tomu, že podle komise ECLAC a fondu UNICEF trpí v chudobou v Latinské Americe téměř 63 % dětí a mládeže, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že podle komise ECLAC by bylo možno dosáhnout výrazného pokroku při snižování chudoby, přičemž míra chudoby v Latinské Americe klesla z 44,4 % v roce 2003 na 33 % v roce 2010, ale chudoba a migrace se čím dál více dotýkají žen, a vzhledem k tomu, že podle komise ECLAC a fondu UNICEF trpí v chudobou v Latinské Americe téměř 63 % dětí a mládeže,

| G. | vzhledem k tomu, že v důsledku rozdílné úrovně rozvoje je obchod mezi určitými zeměmi EU a Latinské Ameriky a Karibiku (LAK) asymetrický, pokud jde o druhy zboží, které tyto země vyvážejí; vzhledem k tomu, že obchodní výměna mezi oběma regiony je velmi koncentrovaná a že, ačkoli se od roku 1990 více než zdvojnásobila, rozvíjí se pomaleji než výměna mezi těmito oblastmi a jinými částmi světa, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v důsledku rozdílné úrovně rozvoje je obchod mezi určitými zeměmi EU a Latinské Ameriky a Karibiku (LAK) asymetrický, pokud jde o druhy zboží, které tyto země vyvážejí; vzhledem k tomu, že obchodní výměna mezi oběma regiony je velmi koncentrovaná a že, ačkoli se od roku 1990 více než zdvojnásobila, rozvíjí se pomaleji než výměna mezi těmito oblastmi a jinými částmi světa,

| H. | vzhledem k tomu, že výsledkem vrcholné schůzky mezi EU a zeměmi Latinské Ameriky a Karibiku konané roku 2008 v Limě bylo definování hlavních směrů bi-regionálního strategického partnerství s cílem vytvořit síť dohod o přidružení mezi EU a různými subregionálními integračními skupinami; vzhledem k tomu, že vrcholná schůzka mezi EU a zeměmi LAK konaná v Madridu v květnu roku 2010 znamenala velký pokrok v tomto přístupu a umožnila odblokovat veškerá obchodní jednání se zeměmi LAK, která byla v posledních letech pozastavena, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že výsledkem vrcholné schůzky mezi EU a zeměmi Latinské Ameriky a Karibiku konané roku 2008 v Limě bylo definování hlavních směrů bi-regionálního strategického partnerství s cílem vytvořit síť dohod o přidružení mezi EU a různými subregionálními integračními skupinami; vzhledem k tomu, že vrcholná schůzka mezi EU a zeměmi LAK konaná v Madridu v květnu roku 2010 znamenala velký pokrok v tomto přístupu a umožnila odblokovat veškerá obchodní jednání se zeměmi LAK, která byla v posledních letech pozastavena,

| I. | vzhledem k tomu, že smyslem sítě komplexních dohod s různými skupinami zemí Latinské Ameriky, ať už se jedná o dohody, které již vstoupily v platnost či jsou ve fázi dokončení nebo projednávání, je přispět k posílení spolupráce mezi oběma světadíly, přičemž je zároveň umožněno, aby procesy regionální integrace probíhaly rozdílnou rychlostí, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že smyslem sítě komplexních dohod s různými skupinami zemí Latinské Ameriky, ať už se jedná o dohody, které již vstoupily v platnost či jsou ve fázi dokončení nebo projednávání, je přispět k posílení spolupráce mezi oběma světadíly, přičemž je zároveň umožněno, aby procesy regionální integrace probíhaly rozdílnou rychlostí,

| J. | vzhledem k tomu, že HDP na osobu se v regionu pohybuje v rozmezí od 1 211 USD na Haiti nebo 2 635 USD v Nikaragui do 11 225 USD v Brazílii nebo přibližně 15 000 USD v Argentině, Chile a Mexiku, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že HDP na osobu se v regionu pohybuje v rozmezí od 1 211 USD na Haiti nebo 2 635 USD v Nikaragui do 11 225 USD v Brazílii nebo přibližně 15 000 USD v Argentině, Chile a Mexiku,

| K. | vzhledem k tomu, že navzdory významnému pokroku ve správě veřejných financí je zátěž v podobě zadlužení, k němuž často došlo za předchozích období, i nadále jednou z nevážnějších překážek investic v oblasti obchodu, rozvoje a spolehlivého systému veřejných financí v mnoha latinskoamerických státech, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že navzdory významnému pokroku ve správě veřejných financí je zátěž v podobě zadlužení, k němuž často došlo za předchozích období, i nadále jednou z nevážnějších překážek investic v oblasti obchodu, rozvoje a spolehlivého systému veřejných financí v mnoha latinskoamerických státech,

| L. | vzhledem k tomu, že v Latinské Americe převládá obecná vůle zvýšit ekonomický význam této oblasti v globální ekonomice, a vzhledem k tomu, že Latinská Amerika snížila svou ekonomickou závislost pomocí aktivní diverzifikace svých hospodářských vztahů; vzhledem k tomu, že Evropa by měla postupovat uvážlivě, aby posílila svou úlohu velmi významného obchodního partnera pro tyto účely (tj. diverzifikace), a vzhledem k tomu, že Evropa a Latinská Amerika jsou i nadále odhodlány podporovat a posilovat strategický vztah založený na společných zásadách, hodnotách a zájmech, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v Latinské Americe převládá obecná vůle zvýšit ekonomický význam této oblasti v globální ekonomice, a vzhledem k tomu, že Latinská Amerika snížila svou ekonomickou závislost pomocí aktivní diverzifikace svých hospodářských vztahů; vzhledem k tomu, že Evropa by měla postupovat uvážlivě, aby posílila svou úlohu velmi významného obchodního partnera pro tyto účely (tj. diverzifikace), a vzhledem k tomu, že Evropa a Latinská Amerika jsou i nadále odhodlány podporovat a posilovat strategický vztah založený na společných zásadách, hodnotách a zájmech,

| M. | vzhledem k tomu, že nová obchodní politika EU v souladu se strategií Evropa 2020 by měla zohlednit specifickou situaci v latinskoamerické oblasti, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že nová obchodní politika EU v souladu se strategií Evropa 2020 by měla zohlednit specifickou situaci v latinskoamerické oblasti,

| N. | vzhledem k tomu, že vývoz inteligentních výrobků vysoké kvality, na které je kladen důraz v rámci strategie Evropa 2020, si žádá solventní zákazníky; vzhledem k tomu, že v zájmu obou stran musí dohody mezi Latinskou Amerikou a EU i nadále přinášet hmatatelný zisk pro společnosti obou regionů, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že vývoz inteligentních výrobků vysoké kvality, na které je kladen důraz v rámci strategie Evropa 2020, si žádá solventní zákazníky; vzhledem k tomu, že v zájmu obou stran musí dohody mezi Latinskou Amerikou a EU i nadále přinášet hmatatelný zisk pro společnosti obou regionů,

| O. | vzhledem k tomu, že v roce 2004 byla jednání o vytvoření zóny volného obchodu čítající 750 milionů spotřebitelů pozastavena v důsledku sporu souvisejícího z větší části s přístupem vývozců ze zemí Mercosuru na evropské zemědělské trhy, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že v roce 2004 byla jednání o vytvoření zóny volného obchodu čítající 750 milionů spotřebitelů pozastavena v důsledku sporu souvisejícího z větší části s přístupem vývozců ze zemí Mercosuru na evropské zemědělské trhy,

| 1. | zdůrazňuje, že Lisabonská smlouva pojímá obchodní politiku EU jako nedílnou a významnou součást celkové vnější činnosti Unie a že obchodní politika může hrát rozhodující a pozitivní úlohu při vytváření bohatství, podpoře hospodářských a politických vztahů mezi národy a zeměmi, zajištění míru a plnění cílů v oblasti rozvoje i environmentálních a sociálních cílů, a že tyto politiky se musí vzájemně doplňovat a přispívat k tomu, aby bylo dosaženo cílů stanovených ve Smlouvě o Evropské unii; domnívá se, že moderní evropská obchodní politika může sehrát významnou úlohu při plnění rozvojových cílů tisíciletí přijatých OSN a mezinárodních závazků v oblasti lidských práv, zajišťování potravin a udržitelnosti životního prostředí; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že Lisabonská smlouva pojímá obchodní politiku EU jako nedílnou a významnou součást celkové vnější činnosti Unie a že obchodní politika může hrát rozhodující a pozitivní úlohu při vytváření bohatství, podpoře hospodářských a politických vztahů mezi národy a zeměmi, zajištění míru a plnění cílů v oblasti rozvoje i environmentálních a sociálních cílů, a že tyto politiky se musí vzájemně doplňovat a přispívat k tomu, aby bylo dosaženo cílů stanovených ve Smlouvě o Evropské unii; domnívá se, že moderní evropská obchodní politika může sehrát významnou úlohu při plnění rozvojových cílů tisíciletí přijatých OSN a mezinárodních závazků v oblasti lidských práv, zajišťování potravin a udržitelnosti životního prostředí;

| 2. | vítá skutečnost, že se obchodní vztahy s partnery v Latinské Americe staly pro Evropskou unii prioritou; |
| --- | --- |

2.

vítá skutečnost, že se obchodní vztahy s partnery v Latinské Americe staly pro Evropskou unii prioritou;

| 3. | zdůrazňuje, že obchodní politika je důležitým nástrojem k dosažení cíle bi-regionálního strategického partnerství mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou; v tomto ohledu podporuje vytvoření evropsko-latinskoamerické zóny meziregionálního partnerství založené na regionalistickém modelu slučitelném s WTO; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že obchodní politika je důležitým nástrojem k dosažení cíle bi-regionálního strategického partnerství mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou; v tomto ohledu podporuje vytvoření evropsko-latinskoamerické zóny meziregionálního partnerství založené na regionalistickém modelu slučitelném s WTO;

| 4. | konstatuje, že cílem prohloubení integrace evropských a latinskoamerických hospodářských oblastí je dosáhnout stavu výhodného pro obě strany; zdůrazňuje, že na základě intenzivnějších a spravedlivých obchodních vztahů by měl vzniknout větší počet kvalitnějších pracovních míst v obou regionech a že je třeba podporovat cíl, který spočívá ve vytvoření ekonomik účinnějších z hlediska zdrojů a ohleduplnějších k životnímu prostředí; poukazuje však na to, že nárůst obchodu by neměl vést k odlesňování a větším objemům emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že cílem prohloubení integrace evropských a latinskoamerických hospodářských oblastí je dosáhnout stavu výhodného pro obě strany; zdůrazňuje, že na základě intenzivnějších a spravedlivých obchodních vztahů by měl vzniknout větší počet kvalitnějších pracovních míst v obou regionech a že je třeba podporovat cíl, který spočívá ve vytvoření ekonomik účinnějších z hlediska zdrojů a ohleduplnějších k životnímu prostředí; poukazuje však na to, že nárůst obchodu by neměl vést k odlesňování a větším objemům emisí skleníkových plynů;

| 5. | vyzývá Komisi, aby aktivně podporovala rozvoj systému „fair trade“ a obchodování s udržitelně spravovanými zdroji; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi, aby aktivně podporovala rozvoj systému „fair trade“ a obchodování s udržitelně spravovanými zdroji;

| 6. | vítá skutečnost, že Madridská deklarace výslovně uznává zásadu svrchovaného práva státu na správu a regulaci vlastních přírodních zdrojů, a upozorňuje na to, že by se mělo přihlížet ke kritériím udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

6.

vítá skutečnost, že Madridská deklarace výslovně uznává zásadu svrchovaného práva státu na správu a regulaci vlastních přírodních zdrojů, a upozorňuje na to, že by se mělo přihlížet ke kritériím udržitelného rozvoje;

| 7. | trvá na tom, že všechny země mají právo vytvořit nezbytné mechanismy pro zabezpečení potravin a zachování a rozvoj malých a středně velkých výrobců potravin; |
| --- | --- |

7.

trvá na tom, že všechny země mají právo vytvořit nezbytné mechanismy pro zabezpečení potravin a zachování a rozvoj malých a středně velkých výrobců potravin;

| 8. | je přesvědčen, že aby mohly lépe těžit z obchodních vztahů a vhodně rozdělovat obchodní zisky mezi obyvatelstvo, měly by vlády obou oblastí uplatnit tyto zisky na zdokonalení sociálního zabezpečení a jejich obchodní politiku by mělo provázet přijetí příslušných vnitřních a strukturálních reforem, a to zejména v sociální a fiskální oblasti, a současně by měly být podporovány zodpovědné reformy obchodu a další rozšiřování institucionálních kapacit souvisejících s obchodem; |
| --- | --- |

8.

je přesvědčen, že aby mohly lépe těžit z obchodních vztahů a vhodně rozdělovat obchodní zisky mezi obyvatelstvo, měly by vlády obou oblastí uplatnit tyto zisky na zdokonalení sociálního zabezpečení a jejich obchodní politiku by mělo provázet přijetí příslušných vnitřních a strukturálních reforem, a to zejména v sociální a fiskální oblasti, a současně by měly být podporovány zodpovědné reformy obchodu a další rozšiřování institucionálních kapacit souvisejících s obchodem;

| 9. | zdůrazňuje, že je nutné podpořit provedení vzájemně se doplňujících politik, které zohledňují specifika jednotlivých zemí, aby se rozšířily možnosti obchodní výměny mezi zúčastněnými stranami v souladu s konkrétními rozvojovými cíli; je přesvědčen, že je klíčové využívat pomoc v oblasti obchodu a využít zintenzivnění obchodu jako prostředek k dalšímu rozvoji; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že je nutné podpořit provedení vzájemně se doplňujících politik, které zohledňují specifika jednotlivých zemí, aby se rozšířily možnosti obchodní výměny mezi zúčastněnými stranami v souladu s konkrétními rozvojovými cíli; je přesvědčen, že je klíčové využívat pomoc v oblasti obchodu a využít zintenzivnění obchodu jako prostředek k dalšímu rozvoji;

| 10. | vítá pozitivní vývoj v těch latinskoamerických zemím, kde nové obchodní politiky a politiky v oblasti zdrojů doprovázené vnitřními reformami přispěly ke snížení chudoby a nerovnosti – jak dokládá zlepšení jejich Giniho koeficientu –, což může sloužit jako příklad podmínek, za kterých může mít obchodní politika pozitivní účinky, z nichž mají prospěch všichni; |
| --- | --- |

10.

vítá pozitivní vývoj v těch latinskoamerických zemím, kde nové obchodní politiky a politiky v oblasti zdrojů doprovázené vnitřními reformami přispěly ke snížení chudoby a nerovnosti – jak dokládá zlepšení jejich Giniho koeficientu –, což může sloužit jako příklad podmínek, za kterých může mít obchodní politika pozitivní účinky, z nichž mají prospěch všichni;

| 11. | vítá skutečnost, že jsou v Latinské Americe zkoumány nové a ambiciózní formy hospodářské spolupráce, propojené se socio-ekonomickými politikami; vyzývá Komisi, aby takovéto přístupy k integraci v Jižní Americe podporovala a aby se v obchodních dohodách EU vyhýbala doložkám, jež by mohly oslabovat pozitivní účinky příslušných integračních přístupů; |
| --- | --- |

11.

vítá skutečnost, že jsou v Latinské Americe zkoumány nové a ambiciózní formy hospodářské spolupráce, propojené se socio-ekonomickými politikami; vyzývá Komisi, aby takovéto přístupy k integraci v Jižní Americe podporovala a aby se v obchodních dohodách EU vyhýbala doložkám, jež by mohly oslabovat pozitivní účinky příslušných integračních přístupů;

| 12. | zdůrazňuje, že je nutné uvolnit zdroje a aktivovat technickou pomoc za účelem vymezení a financování programů, které vytvářejí příležitosti pro produkci na místní a regionální úrovni s cílem zabezpečit dodávky potravin a udržitelný přístup na trh vyloučeným komunitám ve spodní části socioekonomické pyramidy i malým a středním podnikům; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že je nutné uvolnit zdroje a aktivovat technickou pomoc za účelem vymezení a financování programů, které vytvářejí příležitosti pro produkci na místní a regionální úrovni s cílem zabezpečit dodávky potravin a udržitelný přístup na trh vyloučeným komunitám ve spodní části socioekonomické pyramidy i malým a středním podnikům;

| 13. | je toho názoru, že pomoc související s obchodem by pro výrobce měla být přínosná v souvislosti se snižováním nákladů na transakce při plnění regulativních a jakostních norem a že je třeba vytvořit programy, které by podnikům pomohly s kontrolami, testováním a získáváním úřední certifikace; |
| --- | --- |

13.

je toho názoru, že pomoc související s obchodem by pro výrobce měla být přínosná v souvislosti se snižováním nákladů na transakce při plnění regulativních a jakostních norem a že je třeba vytvořit programy, které by podnikům pomohly s kontrolami, testováním a získáváním úřední certifikace;

| 14. | zdůrazňuje význam zavedení evropských norem v oblasti životního prostředí, sledovatelnosti a zabezpečení dodávek potravin u zemědělských produktů dovážených v rámci dohod mezi EU a zeměmi Latinské Ameriky; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje význam zavedení evropských norem v oblasti životního prostředí, sledovatelnosti a zabezpečení dodávek potravin u zemědělských produktů dovážených v rámci dohod mezi EU a zeměmi Latinské Ameriky;

| 15. | domnívá se, že pro Latinskou Ameriku má zásadní význam, aby diverzifikovala svůj obchod, který je dnes převážně založen na surovinách, a nadále usilovala o rozvíjení udržitelného obchodu s výrobky a službami s vyšší přidanou hodnotou, a stala se tak konkurenceschopnou v celosvětovém měřítku; domnívá se, že globální přeprava související se současnými dodavatelskými řetězci a mezinárodní dělbou práce by měla zohlednit životní prostředí; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že pro Latinskou Ameriku má zásadní význam, aby diverzifikovala svůj obchod, který je dnes převážně založen na surovinách, a nadále usilovala o rozvíjení udržitelného obchodu s výrobky a službami s vyšší přidanou hodnotou, a stala se tak konkurenceschopnou v celosvětovém měřítku; domnívá se, že globální přeprava související se současnými dodavatelskými řetězci a mezinárodní dělbou práce by měla zohlednit životní prostředí;

| 16. | vyzývá k užší spolupráci mezi zeměmi EU a Latinské Ameriky s cílem koordinovat v souladu se závazky obsaženými v Madridské deklaraci úsilí obou stran o rychlé uzavření spravedlivé, ambiciózní a komplexní dohody WTO z Dauhá; zdůrazňuje, že otevřený multilaterální systém obchodu založený na spravedlivých pravidlech napomůže oživení světové ekonomiky po hospodářské krizi a podpoří růst a rozvoj, přičemž se ve vhodných případech zavede postupné a vyvážené odstraňování celních a necelních překážek, a to v souladu se specifickým a diferencovaným přístupem k rozvojovým zemím a s cílem účinně přispět ke snižování chudoby; |
| --- | --- |

16.

vyzývá k užší spolupráci mezi zeměmi EU a Latinské Ameriky s cílem koordinovat v souladu se závazky obsaženými v Madridské deklaraci úsilí obou stran o rychlé uzavření spravedlivé, ambiciózní a komplexní dohody WTO z Dauhá; zdůrazňuje, že otevřený multilaterální systém obchodu založený na spravedlivých pravidlech napomůže oživení světové ekonomiky po hospodářské krizi a podpoří růst a rozvoj, přičemž se ve vhodných případech zavede postupné a vyvážené odstraňování celních a necelních překážek, a to v souladu se specifickým a diferencovaným přístupem k rozvojovým zemím a s cílem účinně přispět ke snižování chudoby;

| 17. | s politováním konstatuje, že některé země Latinské Ameriky, obzvláště Argentina, přijaly v průběhu finanční krize protekcionistická opatření; naléhavě vyzývá Komisi, aby se zeměmi Latinské Ameriky pravidelně jednala o problému přístupu na trh; |
| --- | --- |

17.

s politováním konstatuje, že některé země Latinské Ameriky, obzvláště Argentina, přijaly v průběhu finanční krize protekcionistická opatření; naléhavě vyzývá Komisi, aby se zeměmi Latinské Ameriky pravidelně jednala o problému přístupu na trh;

| 18. | zdůrazňuje, že dosažení všech osmi rozvojových cílů tisíciletí OSN je třeba považovat za klíčový úkol současných multilaterálních a bilaterálních jednání o obchodu; zdůrazňuje, že dodržení slibů, které byly opětovně učiněny v Madridské deklaraci a týkají se dosažení rozvojových cílů tisíciletí a vymýcení světové chudoby, bude vyžadovat obchodní prostředí, v němž by rozvojové země Latinské Ameriky měly skutečný přístup na trhy rozvinutých zemí a mohly by udržet a dále rozvíjet svůj vlastní, konkurenceschopný zpracovatelský a potravinářský průmysl, tedy prostředí, v němž se uplatňují spravedlivější obchodní praktiky a jsou prosazována přísná pravidla uplatňující se na ochranu životního prostředí a sociální práva; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že dosažení všech osmi rozvojových cílů tisíciletí OSN je třeba považovat za klíčový úkol současných multilaterálních a bilaterálních jednání o obchodu; zdůrazňuje, že dodržení slibů, které byly opětovně učiněny v Madridské deklaraci a týkají se dosažení rozvojových cílů tisíciletí a vymýcení světové chudoby, bude vyžadovat obchodní prostředí, v němž by rozvojové země Latinské Ameriky měly skutečný přístup na trhy rozvinutých zemí a mohly by udržet a dále rozvíjet svůj vlastní, konkurenceschopný zpracovatelský a potravinářský průmysl, tedy prostředí, v němž se uplatňují spravedlivější obchodní praktiky a jsou prosazována přísná pravidla uplatňující se na ochranu životního prostředí a sociální práva;

| 19. | domnívá se, že Evropská unie by měla předložit atraktivnější nabídku, která by sloužila hospodářským zájmům našich partnerů, a zajistit si tak, že bude společně s USA a Čínou v tomto regionu také přítomna; je přesvědčen, že by tato nabídka měla obsahovat doplňkové návrhy, např. v oblasti budování kapacit a převodů technologií; zdůrazňuje také, že je nezbytné jednat s našimi partnery s respektem a uznat asymetrické potřeby; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že Evropská unie by měla předložit atraktivnější nabídku, která by sloužila hospodářským zájmům našich partnerů, a zajistit si tak, že bude společně s USA a Čínou v tomto regionu také přítomna; je přesvědčen, že by tato nabídka měla obsahovat doplňkové návrhy, např. v oblasti budování kapacit a převodů technologií; zdůrazňuje také, že je nezbytné jednat s našimi partnery s respektem a uznat asymetrické potřeby;

| 20. | opět upozorňuje na význam začleňování doložek o lidských právech a environmentálních a sociálních standardů do všech obchodních dohod uzavíraných mezi EU a třetími zeměmi, včetně zemí Latinské Ameriky, s cílem zajistit soudržnost vnější činnosti, která by nejen odrážela hospodářské zájmy EU, ale také prosazovala její základní hodnoty; |
| --- | --- |

20.

opět upozorňuje na význam začleňování doložek o lidských právech a environmentálních a sociálních standardů do všech obchodních dohod uzavíraných mezi EU a třetími zeměmi, včetně zemí Latinské Ameriky, s cílem zajistit soudržnost vnější činnosti, která by nejen odrážela hospodářské zájmy EU, ale také prosazovala její základní hodnoty;

| 21. | zdůrazňuje, že pozitivní vývoj na všech stupních hospodářského řetězce musí vést k příslušné úrovni příjmu a že marže by měly být přínosné pro všechny zainteresované strany v celém hospodářském řetězci; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že pozitivní vývoj na všech stupních hospodářského řetězce musí vést k příslušné úrovni příjmu a že marže by měly být přínosné pro všechny zainteresované strany v celém hospodářském řetězci;

| 22. | považuje za nezbytné dát našemu obchodnímu partnerství skutečně evropský rozměr, posílit výměny mezi zeměmi Latinské Ameriky a všemi ostatními zeměmi, včetně zemí střední a východní Evropy; považuje za nezbytné začlenit do našich výměn širší škálu hospodářských aktivit; |
| --- | --- |

22.

považuje za nezbytné dát našemu obchodnímu partnerství skutečně evropský rozměr, posílit výměny mezi zeměmi Latinské Ameriky a všemi ostatními zeměmi, včetně zemí střední a východní Evropy; považuje za nezbytné začlenit do našich výměn širší škálu hospodářských aktivit;

| 23. | zdůrazňuje konstruktivní úlohu, kterou by měly hrát společnosti z EU, které podnikají v Latinské Americe, při uplatňování přísných environmentálních standardů a standardů v oblasti sociálního zabezpečení a řízení kvality a při poskytování důstojných mezd a zajišťování trvalých pracovních míst; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje konstruktivní úlohu, kterou by měly hrát společnosti z EU, které podnikají v Latinské Americe, při uplatňování přísných environmentálních standardů a standardů v oblasti sociálního zabezpečení a řízení kvality a při poskytování důstojných mezd a zajišťování trvalých pracovních míst;

| 24. | je si vědom toho, že v minulosti došlo k případům nevhodného jednání ze strany podniků činných v Latinské Americe, včetně environmentálních škod, případů vykořisťování pracovních sil a závažného porušování lidských práv; upozorňuje na skutečnost, že EU jako celek a podniky se sídlem v EU činné v Latinské Americe by měly jít příkladem v environmentálních, sociálních a zaměstnaneckých otázkách, a to v širším rámci transparentnosti a dodržování lidských práv, který zajišťuje ochranu všech zúčastněných; zdůrazňuje, že nadnárodní evropské podniky se spolupodílejí na vytváření obrazu EU v tomto regionu a musí podporovat hodnoty EU a respektovat zásady sociální odpovědnosti podniků; |
| --- | --- |

24.

je si vědom toho, že v minulosti došlo k případům nevhodného jednání ze strany podniků činných v Latinské Americe, včetně environmentálních škod, případů vykořisťování pracovních sil a závažného porušování lidských práv; upozorňuje na skutečnost, že EU jako celek a podniky se sídlem v EU činné v Latinské Americe by měly jít příkladem v environmentálních, sociálních a zaměstnaneckých otázkách, a to v širším rámci transparentnosti a dodržování lidských práv, který zajišťuje ochranu všech zúčastněných; zdůrazňuje, že nadnárodní evropské podniky se spolupodílejí na vytváření obrazu EU v tomto regionu a musí podporovat hodnoty EU a respektovat zásady sociální odpovědnosti podniků;

| 25. | uznává, že uzavření dohod WTO o obchodu s banány ukončilo dlouhý spor s partnerskými zeměmi Latinské Ameriky a AKT, které jsou dodavateli banánů, a mohlo by přispět k dalšímu pokroku kola jednání z Dauhá, přičemž napomohlo k uzavření jednání o několika dohodách se Střední Amerikou, Kolumbií a Peru; vyzývá nicméně k tomu, aby byly zohledněny závazky přijaté vůči partnerům z AKT a zájmy producentů z EU; s cílem zamezit dalším sporům dále vyzývá, aby bylo se všemi obchodními partnery z Latinské Ameriky zacházeno spravedlivě, a to i s těmi, kteří dosud s EU neuzavřeli obchodní dohodu; |
| --- | --- |

25.

uznává, že uzavření dohod WTO o obchodu s banány ukončilo dlouhý spor s partnerskými zeměmi Latinské Ameriky a AKT, které jsou dodavateli banánů, a mohlo by přispět k dalšímu pokroku kola jednání z Dauhá, přičemž napomohlo k uzavření jednání o několika dohodách se Střední Amerikou, Kolumbií a Peru; vyzývá nicméně k tomu, aby byly zohledněny závazky přijaté vůči partnerům z AKT a zájmy producentů z EU; s cílem zamezit dalším sporům dále vyzývá, aby bylo se všemi obchodními partnery z Latinské Ameriky zacházeno spravedlivě, a to i s těmi, kteří dosud s EU neuzavřeli obchodní dohodu;

| 26. | připomíná, že dohody přijaté na úrovni WTO a dvoustranné dohody, o nichž se v současnosti jedná s některými zeměmi Latinské Ameriky, mají dopad na zranitelné ekonomiky nejvzdálenějších regionů, neboť jejich zemědělský sektor a zemědělství v Latinské Americe mají určité společné charakteristiky; podporuje tudíž přístup, na jehož základě by v rámci obchodních vztahů mezi EU a Latinskou Amerikou byly zachovány strategické a tradiční sektory nejvzdálenějších regionů, byly by přiměřeně kompenzovány a byla by jim věnována zvláštní pozornost s cílem nepodkopávat závazky, jež EU vůči těmto regionům přijala v roce 2009 v rámci evropské strategie pro nejvzdálenější regiony; |
| --- | --- |

26.

připomíná, že dohody přijaté na úrovni WTO a dvoustranné dohody, o nichž se v současnosti jedná s některými zeměmi Latinské Ameriky, mají dopad na zranitelné ekonomiky nejvzdálenějších regionů, neboť jejich zemědělský sektor a zemědělství v Latinské Americe mají určité společné charakteristiky; podporuje tudíž přístup, na jehož základě by v rámci obchodních vztahů mezi EU a Latinskou Amerikou byly zachovány strategické a tradiční sektory nejvzdálenějších regionů, byly by přiměřeně kompenzovány a byla by jim věnována zvláštní pozornost s cílem nepodkopávat závazky, jež EU vůči těmto regionům přijala v roce 2009 v rámci evropské strategie pro nejvzdálenější regiony;

| 27. | upozorňuje, že uplatňování všech dohod o přidružení musí zohledňovat zájmy dotčených obyvatel a tyto dohody musí být ratifikovány parlamenty ve všech svých hlavních aspektech, tj. pokud jde o politický dialog, spolupráci i obchod; |
| --- | --- |

27.

upozorňuje, že uplatňování všech dohod o přidružení musí zohledňovat zájmy dotčených obyvatel a tyto dohody musí být ratifikovány parlamenty ve všech svých hlavních aspektech, tj. pokud jde o politický dialog, spolupráci i obchod;

| 28. | bere na vědomí pozitivní výsledek jednání o dohodě o přidružení mezi EU a Střední Amerikou, která by jako první příklad meziregionální dohody měla, společně s příslušnými doprovodnými politikami, přispět nejen k nárůstu bohatství, ale také k další integraci zemí Střední Ameriky; bere na vědomí rozhodnutí Panamy zahájit proces začlenění do Středoamerického hospodářského integračního subsystému; |
| --- | --- |

28.

bere na vědomí pozitivní výsledek jednání o dohodě o přidružení mezi EU a Střední Amerikou, která by jako první příklad meziregionální dohody měla, společně s příslušnými doprovodnými politikami, přispět nejen k nárůstu bohatství, ale také k další integraci zemí Střední Ameriky; bere na vědomí rozhodnutí Panamy zahájit proces začlenění do Středoamerického hospodářského integračního subsystému;

| 29. | upozorňuje, že jednání o mnohostranné obchodní dohodě mezi EU, Kolumbií a Peru byla úspěšně ukončena; konstatuje, že Bolívie se rozhodla stáhnout žalobu k soudnímu dvoru Andského společenství ve věci této mnohostranné obchodní dohody; vyzývá tudíž dotčené strany, aby pokročily v úsilí o dosažení dohody o přidružení vyjednané se všemi zeměmi Andského společenství; |
| --- | --- |

29.

upozorňuje, že jednání o mnohostranné obchodní dohodě mezi EU, Kolumbií a Peru byla úspěšně ukončena; konstatuje, že Bolívie se rozhodla stáhnout žalobu k soudnímu dvoru Andského společenství ve věci této mnohostranné obchodní dohody; vyzývá tudíž dotčené strany, aby pokročily v úsilí o dosažení dohody o přidružení vyjednané se všemi zeměmi Andského společenství;

| 30. | podporuje obnovení jednání o dohodě o přidružení mezi EU a Mercosurem, protože takováto zásadně důležitá dohoda o přidružení dotýkající se 700 milionů lidí by se stala v případě rychlého uzavření celosvětově nejambicióznější meziregionální dohodou; zdůrazňuje tudíž, že Evropský parlament by měl být úzce zapojen do jednání ve všech stádiích; je si vědom toho, že zemědělské otázky budou pravděpodobně jedním z citlivých témat jednání; žádá, aby byl dovoz zemědělských produktů do EU povolen pouze tehdy, bude-li v souladu s evropskými normami v oblasti ochrany spotřebitele, dobrých životních podmínek zvířat a ochrany životního prostředí a s minimálními sociálními standardy; zdůrazňuje, že v konečném důsledku je třeba dosáhnout vyváženého výsledku pro obě strany, přičemž se zajistí, aby jednání plně zohledňovala nedávný vývoj globální ekonomiky, celosvětové výzvy v oblasti životního prostředí, jako je změna klimatu, i požadavky a obavy vyjádřené Parlamentem; |
| --- | --- |

30.

podporuje obnovení jednání o dohodě o přidružení mezi EU a Mercosurem, protože takováto zásadně důležitá dohoda o přidružení dotýkající se 700 milionů lidí by se stala v případě rychlého uzavření celosvětově nejambicióznější meziregionální dohodou; zdůrazňuje tudíž, že Evropský parlament by měl být úzce zapojen do jednání ve všech stádiích; je si vědom toho, že zemědělské otázky budou pravděpodobně jedním z citlivých témat jednání; žádá, aby byl dovoz zemědělských produktů do EU povolen pouze tehdy, bude-li v souladu s evropskými normami v oblasti ochrany spotřebitele, dobrých životních podmínek zvířat a ochrany životního prostředí a s minimálními sociálními standardy; zdůrazňuje, že v konečném důsledku je třeba dosáhnout vyváženého výsledku pro obě strany, přičemž se zajistí, aby jednání plně zohledňovala nedávný vývoj globální ekonomiky, celosvětové výzvy v oblasti životního prostředí, jako je změna klimatu, i požadavky a obavy vyjádřené Parlamentem;

| 31. | vyzývá Komisi, aby Parlament úzce zapojila do jednání týkajících se nezbytné aktualizace dohod s Chile a Mexikem; |
| --- | --- |

31.

vyzývá Komisi, aby Parlament úzce zapojila do jednání týkajících se nezbytné aktualizace dohod s Chile a Mexikem;

| 32. | rozhodně podporuje přijetí společného prováděcího plánu strategického partnerství EU–Mexiko a jednání, jejichž cílem je dosažení ambiciózní modernizace obchodních vztahů s cílem naplno využít potenciál dohody o přidružení EU–Mexiko, která od svého vstupu v platnost umožnila zvýšit obchodní toky o 122 %; |
| --- | --- |

32.

rozhodně podporuje přijetí společného prováděcího plánu strategického partnerství EU–Mexiko a jednání, jejichž cílem je dosažení ambiciózní modernizace obchodních vztahů s cílem naplno využít potenciál dohody o přidružení EU–Mexiko, která od svého vstupu v platnost umožnila zvýšit obchodní toky o 122 %;

| 33. | rozhodně podporuje cestovní mapu a pracovní program Sdružení pro rozvoj a inovace EU–Chile (ADI) a oboustranně přínosný rozvoj obchodu se zbožím a službami vyplývající z dohody o přidružení, což dokazuje skutečnost, že od roku 2003 se objem obchodu mezi Chile a EU více než zdvojnásobil; |
| --- | --- |

33.

rozhodně podporuje cestovní mapu a pracovní program Sdružení pro rozvoj a inovace EU–Chile (ADI) a oboustranně přínosný rozvoj obchodu se zbožím a službami vyplývající z dohody o přidružení, což dokazuje skutečnost, že od roku 2003 se objem obchodu mezi Chile a EU více než zdvojnásobil;

| 34. | zdůrazňuje, že je nezbytné provést předběžnou studii o dopadu dohody s Mercosurem v souvislosti s předpokládaným zvýšením dovozu hovězího masa o 70 % a drůbežího masa o 25 % do Evropy, a to za nižší cenu, protože při jeho produkci jsou uplatňovány méně přísné hygienické, environmentální a sociální normy; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že je nezbytné provést předběžnou studii o dopadu dohody s Mercosurem v souvislosti s předpokládaným zvýšením dovozu hovězího masa o 70 % a drůbežího masa o 25 % do Evropy, a to za nižší cenu, protože při jeho produkci jsou uplatňovány méně přísné hygienické, environmentální a sociální normy;

| 35. | vyzývá Komisi a její latinskoamerické partnery, aby při hodnocení toho, jak jsou plněny normy v oblasti pracovního práva, lidských práv a životního prostředí, jež jsou obsaženy v obchodních dohodách, zapojili občanskou společnost a aby podporovali pravidelný dialog s občanskou společností, který je zakotven v dohodách o přidružení; |
| --- | --- |

35.

vyzývá Komisi a její latinskoamerické partnery, aby při hodnocení toho, jak jsou plněny normy v oblasti pracovního práva, lidských práv a životního prostředí, jež jsou obsaženy v obchodních dohodách, zapojili občanskou společnost a aby podporovali pravidelný dialog s občanskou společností, který je zakotven v dohodách o přidružení;

| 36. | je hluboce znepokojen restriktivními opatřeními, která nedávno přijaly argentinské orgány v oblasti dovozu potravin ze třetích zemí, včetně Evropské unie; považuje tato opatření za skutečnou necelní překážku neslučitelnou se závazky v rámci WTO; vyzývá proto argentinské orgány, aby odstranily toto nelegální břemeno uvalené na potraviny, jež by mohlo představovat negativní signál a závažnou překážku pro probíhající jednání mezi EU a Mercosurem; |
| --- | --- |

36.

je hluboce znepokojen restriktivními opatřeními, která nedávno přijaly argentinské orgány v oblasti dovozu potravin ze třetích zemí, včetně Evropské unie; považuje tato opatření za skutečnou necelní překážku neslučitelnou se závazky v rámci WTO; vyzývá proto argentinské orgány, aby odstranily toto nelegální břemeno uvalené na potraviny, jež by mohlo představovat negativní signál a závažnou překážku pro probíhající jednání mezi EU a Mercosurem;

| 37. | vyzývá Komisi, aby posílila transparentnost vyjednávání o obchodu tím, že včas zpřístupní klíčové dokumenty a návrhy dohod všem sociálním partnerům z odvětví, kterých se výsledky obchodních dohod mohou týkat, přičemž u důvěrných dokumentů uplatní standardní postupy a požadavky, a aby zavedla také kontinuální a formálně upravený postup konzultací s těmito partnery; |
| --- | --- |

37.

vyzývá Komisi, aby posílila transparentnost vyjednávání o obchodu tím, že včas zpřístupní klíčové dokumenty a návrhy dohod všem sociálním partnerům z odvětví, kterých se výsledky obchodních dohod mohou týkat, přičemž u důvěrných dokumentů uplatní standardní postupy a požadavky, a aby zavedla také kontinuální a formálně upravený postup konzultací s těmito partnery;

| 38. | upozorňuje na významnou úlohu, kterou hraje Unie států Jižní Ameriky (UNASUR); |
| --- | --- |

38.

upozorňuje na významnou úlohu, kterou hraje Unie států Jižní Ameriky (UNASUR);

| 39. | vyzývá Komisi, aby zvážila možnost navázání úzké spolupráce mezi oběma světadíly za účelem rozvoje nové latinskoamerické železniční sítě; |
| --- | --- |

39.

vyzývá Komisi, aby zvážila možnost navázání úzké spolupráce mezi oběma světadíly za účelem rozvoje nové latinskoamerické železniční sítě;

| 40. | bere na vědomí rozhodnutí založit Společenství zemí Latinské Ameriky a Karibiku (CELAC); poukazuje na to, že regionální integrace je zásadním procesem, který Latinské Americe pomůže přizpůsobit se novým globálním výzvám; |
| --- | --- |

40.

bere na vědomí rozhodnutí založit Společenství zemí Latinské Ameriky a Karibiku (CELAC); poukazuje na to, že regionální integrace je zásadním procesem, který Latinské Americe pomůže přizpůsobit se novým globálním výzvám;

| 41. | je přesvědčen, že rámce upravující obchod, energetiku a boj proti změně klimatu by se měly vzájemně podporovat; |
| --- | --- |

41.

je přesvědčen, že rámce upravující obchod, energetiku a boj proti změně klimatu by se měly vzájemně podporovat;

| 42. | vyzývá Komisi, aby podpořila partnery v Latinské Americe při vytváření konkurenceschopných výrobních zařízení s přidanou hodnotou; navrhuje založit v regionech v Latinské Americe i napříč členskými státy EU regionální obchodní akademie zaměřené na posilování potenciálu malých a středních podniků prostřednictvím školení věnovaných podmínkám pro obchodování se zemědělskými produkty, zbožím a službami s partnerským regionem; |
| --- | --- |

42.

vyzývá Komisi, aby podpořila partnery v Latinské Americe při vytváření konkurenceschopných výrobních zařízení s přidanou hodnotou; navrhuje založit v regionech v Latinské Americe i napříč členskými státy EU regionální obchodní akademie zaměřené na posilování potenciálu malých a středních podniků prostřednictvím školení věnovaných podmínkám pro obchodování se zemědělskými produkty, zbožím a službami s partnerským regionem;

| 43. | naléhavě vyzývá latinskoamerické země, aby vyvíjely upřímné úsilí v rámci boje proti změně klimatu, a především zastavily odlesňování; |
| --- | --- |

43.

naléhavě vyzývá latinskoamerické země, aby vyvíjely upřímné úsilí v rámci boje proti změně klimatu, a především zastavily odlesňování;

| 44. | vyzývá EU, aby podporovala společné veletrhy EU a Latinské Ameriky v různých evropských a latinskoamerických zemích, jež by poskytly platformu pro kontakty a dohody o přidružení, zejména mezi malými a středními podniky; |
| --- | --- |

44.

vyzývá EU, aby podporovala společné veletrhy EU a Latinské Ameriky v různých evropských a latinskoamerických zemích, jež by poskytly platformu pro kontakty a dohody o přidružení, zejména mezi malými a středními podniky;

| 45. | je toho názoru, že příští reforma všeobecného systému preferencí (GSP) musí vést k jeho zefektivnění a stabilizaci tak, aby se zajistilo, že výrobci v Latinské Americe budou mít z potenciálních přínosů tohoto systému preferencí prospěch; je přesvědčen, že vyjednávání obchodních dohod se zeměmi, které již požívají výhod systému GSP + by mělo umožňovat určitou úroveň asymetrie, která by do značné míry zohledňovala rozsah preferencí poskytovaných v rámci systému GSP +; upozorňuje na skutečnost, že všechny země se mohou svobodně rozhodnout, zda si přejí zahájit jednání či nikoli, a mohou tudíž i nadále využívat výhody vyplývající ze systému GSP +, pokud splňují příslušné podmínky; |
| --- | --- |

45.

je toho názoru, že příští reforma všeobecného systému preferencí (GSP) musí vést k jeho zefektivnění a stabilizaci tak, aby se zajistilo, že výrobci v Latinské Americe budou mít z potenciálních přínosů tohoto systému preferencí prospěch; je přesvědčen, že vyjednávání obchodních dohod se zeměmi, které již požívají výhod systému GSP + by mělo umožňovat určitou úroveň asymetrie, která by do značné míry zohledňovala rozsah preferencí poskytovaných v rámci systému GSP +; upozorňuje na skutečnost, že všechny země se mohou svobodně rozhodnout, zda si přejí zahájit jednání či nikoli, a mohou tudíž i nadále využívat výhody vyplývající ze systému GSP +, pokud splňují příslušné podmínky;

| 46. | bere na vědomí vytvoření nové latinskoamerického investičního nástroje (LAIF) Evropskou unií, jehož hlavním cílem by mělo být vytváření pákového efektu, který uvolní další finanční prostředky na diverzifikaci investic v Latinské Americe a jehož cílem je podpořit dosahování pokroku v prioritních oblastech, jako jsou kvalitní systémy veřejné dopravy a mobility, úspory energie, obnovitelné zdroje, vzdělávání a výzkum; |
| --- | --- |

46.

bere na vědomí vytvoření nové latinskoamerického investičního nástroje (LAIF) Evropskou unií, jehož hlavním cílem by mělo být vytváření pákového efektu, který uvolní další finanční prostředky na diverzifikaci investic v Latinské Americe a jehož cílem je podpořit dosahování pokroku v prioritních oblastech, jako jsou kvalitní systémy veřejné dopravy a mobility, úspory energie, obnovitelné zdroje, vzdělávání a výzkum;

| 47. | vítá rozhodnutí vytvořit nadaci EU–LAK, která podpoří rozvoj obchodu a bude posilovat meziregionální partnerství, podporovat jeho zviditelnění a plně naplňovat jeho potenciál; |
| --- | --- |

47.

vítá rozhodnutí vytvořit nadaci EU–LAK, která podpoří rozvoj obchodu a bude posilovat meziregionální partnerství, podporovat jeho zviditelnění a plně naplňovat jeho potenciál;

| 48. | je přesvědčen, že formulace kapitol obchodních dohod věnovaných ochraně investic musí přispívat k poskytování právní jistoty učiněných investic, aniž by vlády omezovala při plnění environmentálních, zdravotních a sociálních požadavků jejich občanů; |
| --- | --- |

48.

je přesvědčen, že formulace kapitol obchodních dohod věnovaných ochraně investic musí přispívat k poskytování právní jistoty učiněných investic, aniž by vlády omezovala při plnění environmentálních, zdravotních a sociálních požadavků jejich občanů;

| 49. | uznává význam auditu zahraničního dluhu Ekvádoru, který provedla mezinárodní komise, a vybízí další země, aby podnikly podobné kroky; vyzývá Komisi a Radu, aby urychlily řešení problému zahraničního dluhu některých zemí Latinské Ameriky a karibské oblasti, a to jak na dvoustranné úrovni, tak v rámci mezinárodních finančních institucí; |
| --- | --- |

49.

uznává význam auditu zahraničního dluhu Ekvádoru, který provedla mezinárodní komise, a vybízí další země, aby podnikly podobné kroky; vyzývá Komisi a Radu, aby urychlily řešení problému zahraničního dluhu některých zemí Latinské Ameriky a karibské oblasti, a to jak na dvoustranné úrovni, tak v rámci mezinárodních finančních institucí;

| 50. | vyzývá Evropskou unii, aby podpořila novou koncepci, která přispěje k ochraně životního prostředí pomocí kompenzace potenciálních obchodních ztrát a která bude spolufinancovat vytvoření svěřeneckého fondu Yasuni-ITT pod záštitou rozvojového programu OSN (UNDP), jak navrhla ekvádorská vláda, jehož účelem je poskytnout obyvatelům Ekvádoru náhradu za to, že nebudou těžit ropu na polích nacházejících se v národním parku Yasuni; |
| --- | --- |

50.

vyzývá Evropskou unii, aby podpořila novou koncepci, která přispěje k ochraně životního prostředí pomocí kompenzace potenciálních obchodních ztrát a která bude spolufinancovat vytvoření svěřeneckého fondu Yasuni-ITT pod záštitou rozvojového programu OSN (UNDP), jak navrhla ekvádorská vláda, jehož účelem je poskytnout obyvatelům Ekvádoru náhradu za to, že nebudou těžit ropu na polích nacházejících se v národním parku Yasuni;

| 51. | opakuje, že EU by měla aktivně a konkrétně podpořit rozvojové země, které využívají takzvané výjimky zakotvené v Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS), aby mohly v rámci svých domácích programů v oblasti veřejného zdraví poskytovat léky za dostupné ceny; |
| --- | --- |

51.

opakuje, že EU by měla aktivně a konkrétně podpořit rozvojové země, které využívají takzvané výjimky zakotvené v Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS), aby mohly v rámci svých domácích programů v oblasti veřejného zdraví poskytovat léky za dostupné ceny;

| 52. | vyzývá Komisi, aby uplatnila doporučení obsažená v této zprávě ve své nové obchodní strategii EU, zejména v otázkách týkajících se budoucnosti obchodu mezi EU a zeměmi LAK; |
| --- | --- |

52.

vyzývá Komisi, aby uplatnila doporučení obsažená v této zprávě ve své nové obchodní strategii EU, zejména v otázkách týkajících se budoucnosti obchodu mezi EU a zeměmi LAK;

| 53. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

53.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

(2)  Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(3)  Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(4)  Úř. věst. C 296 E, 6.12.2006, s. 123.

(5)  Úř. věst. C 308 E, 16.12.2006, s. 182.

(6)  Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 291.

(7)  Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 591.

(8)  Úř. věst. C 297 E, 20.11.2008, s. 193.

(9)  Úř. věst. C 259 E, 29.10.2009, s. 64.

(10)  Úř. věst. C 259 E, 29.10.2009, s. 77.

(11)  Úř. věst. C 279 E, 19.11.2009, s. 5.

(12)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0089.

(13)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0141.

(14)  Úř. věst. C 285 E, 26.11.2009, s. 126.

(15)  Úř. věst. L 211, 6.8.2008, s. 1.

(16)  Zpráva nazvaná „Budoucnost WTO – Jak čelit institucionálním výzvám v novém tisíciletí“, kterou předložil poradní výbor generálnímu řediteli WTO, Supačajovi Paničpakdimu (WTO, leden 2005).

(17)  Návrh rozhodnutí UNFCCC – COP15, kodaňská dohoda, FCCC/CP/2009/L.7.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/88

---

Čtvrtek, 21. října 2010Nucená vystěhovávání v Zimbabwe

P7_TA(2010)0388

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o případech nuceného vystěhování v Zimbabwe

2012/C 70 E/09

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá četná předcházející usnesení o Zimbabwe, z nichž poslední bylo přijato dne 8. července 2010 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá četná předcházející usnesení o Zimbabwe, z nichž poslední bylo přijato dne 8. července 2010 (1),

| — | s ohledem na článek 11 Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, článek 17 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, čl. 27 odst. 3 Úmluvy OSN o právech dítěte, čl. 14 odst. 2 Úmluvy OSN o odstranění všech forem diskriminace žen a čl. 7 odst. 1 písm. d) a čl. 7 odst. 2 písm. d) Římského statutu Mezinárodního trestního soudu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 11 Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, článek 17 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, čl. 27 odst. 3 Úmluvy OSN o právech dítěte, čl. 14 odst. 2 Úmluvy OSN o odstranění všech forem diskriminace žen a čl. 7 odst. 1 písm. d) a čl. 7 odst. 2 písm. d) Římského statutu Mezinárodního trestního soudu,

| — | s ohledem na postoj Rady 2010/92/SZBP (2) ze dne 15. února 2010, kterým se do 20. února 2011 obnovují omezující opatření vůči Zimbabwe uložená společným postojem 2004/161/SZBP (3), a na nařízení Komise (ES) č. 1226/2008 (4) ze dne 8. prosince 2008, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 314/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj Rady 2010/92/SZBP (2) ze dne 15. února 2010, kterým se do 20. února 2011 obnovují omezující opatření vůči Zimbabwe uložená společným postojem 2004/161/SZBP (3), a na nařízení Komise (ES) č. 1226/2008 (4) ze dne 8. prosince 2008, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 314/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Zimbabwe,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady pro zahraniční věci o Zimbabwe ze dne 22. února 2010 a na závěry 10. politického dialogu ministrů EU a Jihoafrické republiky o Zimbabwe, který se konal dne 11. května 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady pro zahraniční věci o Zimbabwe ze dne 22. února 2010 a na závěry 10. politického dialogu ministrů EU a Jihoafrické republiky o Zimbabwe, který se konal dne 11. května 2010,

| — | s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů, již Zimbabwe ratifikovala, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů, již Zimbabwe ratifikovala,

| — | s ohledem na zprávu zvláštní vyslankyně generálního tajemníka OSN pro lidská sídla Anny Tibajukové z července 2005, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zvláštní vyslankyně generálního tajemníka OSN pro lidská sídla Anny Tibajukové z července 2005,

| — | s ohledem na Dohodu o partnerství uzavřenou mezi EU a zeměmi AKT (dohodu z Cotonou), která byla podepsána dne 23. června 2000, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o partnerství uzavřenou mezi EU a zeměmi AKT (dohodu z Cotonou), která byla podepsána dne 23. června 2000,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že až 20 000 osob žijících v neoficiální osadě známé pod názvem Hatcliffe Extension a nacházející se v blízkosti města Harare je ohroženo nuceným vystěhováním, neboť nejsou schopny platit neúměrně vysoké poplatky za prodloužení nájemních smluv, jež úřady požadují, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že až 20 000 osob žijících v neoficiální osadě známé pod názvem Hatcliffe Extension a nacházející se v blízkosti města Harare je ohroženo nuceným vystěhováním, neboť nejsou schopny platit neúměrně vysoké poplatky za prodloužení nájemních smluv, jež úřady požadují,

| B. | vzhledem k tomu, že vláda Zimbabwe požaduje za prodloužení nájemní smlouvy poplatky ve výši až 140 USD, přičemž tyto poplatky ani proces prodloužení s obyvateli nebyly projednány, což má za následek neúměrně krátkou lhůtu na prodloužení nájemní smlouvy nebo nucené vystěhování; připomíná, že nedostatek ubytovacích kapacit pro osoby s nízkými příjmy vede k tomu, že ve dvorech stávajících domů jsou budována další přístřeší nebo jsou stávající domy přistavovány, což je ve zjevném rozporu se stavebními předpisy, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vláda Zimbabwe požaduje za prodloužení nájemní smlouvy poplatky ve výši až 140 USD, přičemž tyto poplatky ani proces prodloužení s obyvateli nebyly projednány, což má za následek neúměrně krátkou lhůtu na prodloužení nájemní smlouvy nebo nucené vystěhování; připomíná, že nedostatek ubytovacích kapacit pro osoby s nízkými příjmy vede k tomu, že ve dvorech stávajících domů jsou budována další přístřeší nebo jsou stávající domy přistavovány, což je ve zjevném rozporu se stavebními předpisy,

| C. | vzhledem k tomu, že obyvatelé osady Hatcliffe Extension patří k nejchudším lidem v Zimbabwe, zemi, jejíž příjem na hlavu činí méně než 100 USD a chronická nezaměstnanost se zde pohybuje kolem 90 %; vzhledem k tomu, že tyto případy nuceného vystěhování rovněž likvidují neoficiální pracovní místa, a rodiny tak přicházejí o stálý příjem, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že obyvatelé osady Hatcliffe Extension patří k nejchudším lidem v Zimbabwe, zemi, jejíž příjem na hlavu činí méně než 100 USD a chronická nezaměstnanost se zde pohybuje kolem 90 %; vzhledem k tomu, že tyto případy nuceného vystěhování rovněž likvidují neoficiální pracovní místa, a rodiny tak přicházejí o stálý příjem,

| D. | vzhledem k tomu, že většině obyvatel byly pozemky přiděleny poté, co je úřady v roce 2005 nuceně vystěhovaly v rámci státního programu hromadného nuceného vystěhování s názvem operace Murambatsvina, během níž o své domovy a živobytí přišlo přibližně 700 000 osob, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že většině obyvatel byly pozemky přiděleny poté, co je úřady v roce 2005 nuceně vystěhovaly v rámci státního programu hromadného nuceného vystěhování s názvem operace Murambatsvina, během níž o své domovy a živobytí přišlo přibližně 700 000 osob,

| E. | vzhledem k tomu, že operace Garikai, jejímž cílem bylo postarat se o oběti vystěhování, naprosto nesplnila své poslání, kterým byla náprava závažného porušení práva na vhodné bydlení, k němuž došlo v rámci operace Murambatsvina, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že operace Garikai, jejímž cílem bylo postarat se o oběti vystěhování, naprosto nesplnila své poslání, kterým byla náprava závažného porušení práva na vhodné bydlení, k němuž došlo v rámci operace Murambatsvina,

| F. | vzhledem k tomu, že pět let po případech hromadného nuceného vystěhování přežívají obyvatelé osad vybudovaných v rámci operace Garikai v nuzných podmínkách, aniž by měli přístup k základním službám, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že pět let po případech hromadného nuceného vystěhování přežívají obyvatelé osad vybudovaných v rámci operace Garikai v nuzných podmínkách, aniž by měli přístup k základním službám,

| G. | vzhledem k tomu, že přemrštěné nájemné není vymáháno pouze v Hatcliffe a že obyvatelé jiných neoficiálních osad po celé zemi jsou rovněž ohroženi nuceným vystěhováním se souhlasem státu, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že přemrštěné nájemné není vymáháno pouze v Hatcliffe a že obyvatelé jiných neoficiálních osad po celé zemi jsou rovněž ohroženi nuceným vystěhováním se souhlasem státu,

| H. | vzhledem k tomu, že již tak otřesná humanitární, politická a ekonomická situace v Zimbabwe se nadále zhoršuje, přičemž miliony Zimbabwanů jsou trvaly ohroženy hladomorem a přežívají jen díky potravinové pomoci v zemi, která se vyznačuje čtvrtou nejvyšší mírou výskytu HIV na světě, nedostatkem pohonných hmot a nejprudším růstem dětské úmrtnosti, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že již tak otřesná humanitární, politická a ekonomická situace v Zimbabwe se nadále zhoršuje, přičemž miliony Zimbabwanů jsou trvaly ohroženy hladomorem a přežívají jen díky potravinové pomoci v zemi, která se vyznačuje čtvrtou nejvyšší mírou výskytu HIV na světě, nedostatkem pohonných hmot a nejprudším růstem dětské úmrtnosti,

| 1. | žádá okamžité ukončení hromadného vystěhovávání obyvatel v Zimbabwe a trvá na zajištění neomezeného přístupu pro podpůrné a humanitární organizace, aby mohly pomoci ohroženým a dalším vnitřně vysídleným osobám; |
| --- | --- |

1.

žádá okamžité ukončení hromadného vystěhovávání obyvatel v Zimbabwe a trvá na zajištění neomezeného přístupu pro podpůrné a humanitární organizace, aby mohly pomoci ohroženým a dalším vnitřně vysídleným osobám;

| 2. | vyzývá vládu Zimbabwe, aby okamžitě zrušila svévolně vymáhané poplatky za obnovení nájemních smluv, na jejichž zaplacení obyvatelé jednoduše nemají prostředky; v této souvislosti trvá na tom, aby úřady Zimbabwe upustily od uplatňování zákonů o územním plánování, s nimiž jsou spojeny případy nuceného vystěhování, za účelem politických zisků určité strany, jak tomu bylo v roce 2005 v případě kampaně k operaci Murambatsvina; vyzývá proto vládu Zimbabwe, aby ve spolupráci se všemi oběťmi nuceného vystěhování vypracovala politiku v oblasti bydlení, která uspokojí potřeby obyvatel; |
| --- | --- |

2.

vyzývá vládu Zimbabwe, aby okamžitě zrušila svévolně vymáhané poplatky za obnovení nájemních smluv, na jejichž zaplacení obyvatelé jednoduše nemají prostředky; v této souvislosti trvá na tom, aby úřady Zimbabwe upustily od uplatňování zákonů o územním plánování, s nimiž jsou spojeny případy nuceného vystěhování, za účelem politických zisků určité strany, jak tomu bylo v roce 2005 v případě kampaně k operaci Murambatsvina; vyzývá proto vládu Zimbabwe, aby ve spolupráci se všemi oběťmi nuceného vystěhování vypracovala politiku v oblasti bydlení, která uspokojí potřeby obyvatel;

| 3. | připomíná vládě Zimbabwe její povinnost vyplývající z mezinárodních úmluv zajistit vhodné bydlení pro všechny osoby s nízkým příjmem, které byly nuceně vystěhovány ze svých domovů, a zaručit právo na život, bezpečí a potravu a poskytovat ochranu svým občanům před spirálou nejistoty a dalšího násilí tím, že zajistí bezpečnost držby a dostupné plány pro platbu nájemného, mj. využitím příjmů z těžby nerostných surovin, aby uspokojila potřeby svého obyvatelstva; |
| --- | --- |

3.

připomíná vládě Zimbabwe její povinnost vyplývající z mezinárodních úmluv zajistit vhodné bydlení pro všechny osoby s nízkým příjmem, které byly nuceně vystěhovány ze svých domovů, a zaručit právo na život, bezpečí a potravu a poskytovat ochranu svým občanům před spirálou nejistoty a dalšího násilí tím, že zajistí bezpečnost držby a dostupné plány pro platbu nájemného, mj. využitím příjmů z těžby nerostných surovin, aby uspokojila potřeby svého obyvatelstva;

| 4. | navrhuje, aby vláda Zimbabwe provedla posouzení materiálních a sociálních ztrát v důsledku operace Murambatsvina a jiných případů nuceného vystěhování za účelem odškodnění všech osob, které ztratily své domovy, živobytí a sociální sítě, včetně těch osob, které žijí na diamantových polích v Marange či v jejich blízkosti, a vyzývá ji, aby předtím, než přijme jakékoliv rozhodnutí, vedla konzultace s místními komunitami; |
| --- | --- |

4.

navrhuje, aby vláda Zimbabwe provedla posouzení materiálních a sociálních ztrát v důsledku operace Murambatsvina a jiných případů nuceného vystěhování za účelem odškodnění všech osob, které ztratily své domovy, živobytí a sociální sítě, včetně těch osob, které žijí na diamantových polích v Marange či v jejich blízkosti, a vyzývá ji, aby předtím, než přijme jakékoliv rozhodnutí, vedla konzultace s místními komunitami;

| 5. | trvá na tom, aby vláda Zimbabwe přezkoumala a pozměnila operaci Garikai a vedla přitom skutečně konzultace s osobami, které přežily operaci Murambatsvina, s cílem vyřešit otázku bydlení všech těchto osob; |
| --- | --- |

5.

trvá na tom, aby vláda Zimbabwe přezkoumala a pozměnila operaci Garikai a vedla přitom skutečně konzultace s osobami, které přežily operaci Murambatsvina, s cílem vyřešit otázku bydlení všech těchto osob;

| 6. | vyjadřuje hluboké politování nad tím, že toto hromadné vystěhovávání ještě více ohrozí snahy Zimbabwe o splnění rozvojových cílů tisíciletí, v čemž Zimbabwe již tak výrazně zaostává; |
| --- | --- |

6.

vyjadřuje hluboké politování nad tím, že toto hromadné vystěhovávání ještě více ohrozí snahy Zimbabwe o splnění rozvojových cílů tisíciletí, v čemž Zimbabwe již tak výrazně zaostává;

| 7. | připomíná že úspěšnost boje proti HIV/AIDS a úmrtnosti matek oslabují nevhodné vládní postupy, jako je program násilného vystěhování, který narušil přístup k základní zdravotní péči a základnímu vzdělání; |
| --- | --- |

7.

připomíná že úspěšnost boje proti HIV/AIDS a úmrtnosti matek oslabují nevhodné vládní postupy, jako je program násilného vystěhování, který narušil přístup k základní zdravotní péči a základnímu vzdělání;

| 8. | vyzývá Jihoafrickou republiku a Společenství pro rozvoj jižní Afriky (SADC), aby ve svém vlastním zájmu i v zájmu Zimbabwe a širšího regionu jižní Afriky aktivně přijaly další opatření a podpořily opětovné nastolení demokracie v Zimbabwe a dodržování zásad právního státu a lidských práv zimbabwského lidu; konstatuje, že Robert Mugabe a jeho blízcí přívrženci i nadále velkou měrou brání procesu politické a hospodářské obnovy a usmíření v Zimbabwe a rozkrádají jeho hospodářské zdroje pro vlastní prospěch; |
| --- | --- |

8.

vyzývá Jihoafrickou republiku a Společenství pro rozvoj jižní Afriky (SADC), aby ve svém vlastním zájmu i v zájmu Zimbabwe a širšího regionu jižní Afriky aktivně přijaly další opatření a podpořily opětovné nastolení demokracie v Zimbabwe a dodržování zásad právního státu a lidských práv zimbabwského lidu; konstatuje, že Robert Mugabe a jeho blízcí přívrženci i nadále velkou měrou brání procesu politické a hospodářské obnovy a usmíření v Zimbabwe a rozkrádají jeho hospodářské zdroje pro vlastní prospěch;

| 9. | zdůrazňuje význam dialogu mezi Evropskou unií a Zimbabwe a vítá pokrok, kterého bylo v tomto směru dosaženo; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje význam dialogu mezi Evropskou unií a Zimbabwe a vítá pokrok, kterého bylo v tomto směru dosaženo;

| 10. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, vládám členských států a kandidátských zemí, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům Zimbabwe a Jihoafrické republiky, spolupředsedům Smíšeného parlamentního shromáždění EU-AKT, orgánům Africké unie včetně panafrického parlamentu, generálnímu tajemníkovi OSN, generálnímu tajemníkovi SADC a generálnímu tajemníkovi Společenství. |
| --- | --- |

10.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, vládám členských států a kandidátských zemí, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům Zimbabwe a Jihoafrické republiky, spolupředsedům Smíšeného parlamentního shromáždění EU-AKT, orgánům Africké unie včetně panafrického parlamentu, generálnímu tajemníkovi OSN, generálnímu tajemníkovi SADC a generálnímu tajemníkovi Společenství.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0288.

(2)  Úř. věst. L 41, 16.2.2010, s. 6.

(3)  Úř. věst. L 50, 20.2.2004, s. 66.

(4)  Úř. věst. L 331, 10.12.2008, s. 11.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/90

---

Čtvrtek, 21. října 2010Kambodža, zejména případ Sama Rainsyho

P7_TA(2010)0389

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o Kambodži, zejména pak o případu Sama Rainsyho

2012/C 70 E/10

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 13. ledna 2005 o obchodu se ženami a dětmi v Kambodži (1), ze dne 10. března 2005 o Kambodži (2), ze dne 1. prosince 2005 o situaci v oblasti lidských práv v Kambodži, Laosu a Vietnamu (3), ze dne 19. ledna 2006 o politickém stíhání v Kambodži (4), a na usnesení ze dne 15. března 2007 o Kambodže (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 13. ledna 2005 o obchodu se ženami a dětmi v Kambodži (1), ze dne 10. března 2005 o Kambodži (2), ze dne 1. prosince 2005 o situaci v oblasti lidských práv v Kambodži, Laosu a Vietnamu (3), ze dne 19. ledna 2006 o politickém stíhání v Kambodži (4), a na usnesení ze dne 15. března 2007 o Kambodže (5),

| — | s ohledem na Dohodu o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Kambodžským královstvím (6), která byla uzavřena v roce 1997, zejména pak na její článek 1 (dodržování lidských práv), článek 19 (zrušení platnosti dohody v případě, že jedna ze stran poruší článek 1) a na její přílohu I (týkající se článku 19), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Kambodžským královstvím (6), která byla uzavřena v roce 1997, zejména pak na její článek 1 (dodržování lidských práv), článek 19 (zrušení platnosti dohody v případě, že jedna ze stran poruší článek 1) a na její přílohu I (týkající se článku 19),

| — | s ohledem na Deklaraci OSN o zastáncích lidských práv z roku 1998, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Deklaraci OSN o zastáncích lidských práv z roku 1998,

| — | s ohledem na pokyny EU týkající se obránců lidských práv schválené Radou dne 14. června 2004 a aktualizované v roce 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pokyny EU týkající se obránců lidských práv schválené Radou dne 14. června 2004 a aktualizované v roce 2008,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech a Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech a Mezinárodní pakt o občanských a politických právech,

| — | s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Kambodži ze dne 17. června 2010, v níž jsou hluboce odsouzeny vnější zásahy do činnosti soudní moci (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Kambodži ze dne 17. června 2010, v níž jsou hluboce odsouzeny vnější zásahy do činnosti soudní moci (7),

| — | s ohledem na rozhodnutí, které přijal výbor Meziparlamentní unie pro lidská práva poslanců na své schůzi ve dnech 12. až 15. července 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí, které přijal výbor Meziparlamentní unie pro lidská práva poslanců na své schůzi ve dnech 12. až 15. července 2010,

| — | s ohledem na usnesení generální rady Meziparlamentní unie ze dne 6. října 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení generální rady Meziparlamentní unie ze dne 6. října 2010,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že lze v Kambodži v posledních několika letech zaznamenat znepokojující příklon k autoritářství; vzhledem k tomu, že se tato skutečnost projevuje zhoršováním situace v oblasti lidských práv, potlačováním základních svobod, brutální politikou zabírání půdy, která má dopad zejména na chudé obyvatele, omezováním všech forem kritiky a protestů, pronásledováním parlamentní opozice a aktivistů z občanské společnosti, zneužíváním soudní moci k politickým účelům a směřováním k režimu jedné politické strany, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že lze v Kambodži v posledních několika letech zaznamenat znepokojující příklon k autoritářství; vzhledem k tomu, že se tato skutečnost projevuje zhoršováním situace v oblasti lidských práv, potlačováním základních svobod, brutální politikou zabírání půdy, která má dopad zejména na chudé obyvatele, omezováním všech forem kritiky a protestů, pronásledováním parlamentní opozice a aktivistů z občanské společnosti, zneužíváním soudní moci k politickým účelům a směřováním k režimu jedné politické strany,

| B. | vzhledem k tomu, že Sam Rainsy, poslanec kambodžského parlamentu a vůdce druhé největší politické strany v zemi, je pronásledován autoritářskou vládnoucí stranou a vládou Kambodži, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Sam Rainsy, poslanec kambodžského parlamentu a vůdce druhé největší politické strany v zemi, je pronásledován autoritářskou vládnoucí stranou a vládou Kambodži,

| C. | vzhledem k tomu, že dne 23. září 2010 byl opoziční vůdce Sam Rainsy v nepřítomnosti odsouzen městským soudem v Phnompenhu k 10 letům vězení na základě obvinění z šíření falešných informací a falšování úředních dokumentů; vzhledem k tomu, že důvodem pro jeho odsouzení byl akt občanské neposlušnosti, kdy ze země vytrhnul šest dřevěných provizorních hraničních sloupů na vietnamsko-kambodžské hranici, která je i nadále příčinou sporu mezi těmito dvěma zeměmi; vzhledem k tomu, že se tato událost odehrála za podpory vesničanů, kteří se dle svého tvrzení stali oběťmi zabírání půdy, neboť vietnamská strana protizákonně posunula sloupy do jejich rýžových polí ležících na kambodžské půdě, přičemž jejich stížnosti místním úřadům zůstaly bez odezvy, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že dne 23. září 2010 byl opoziční vůdce Sam Rainsy v nepřítomnosti odsouzen městským soudem v Phnompenhu k 10 letům vězení na základě obvinění z šíření falešných informací a falšování úředních dokumentů; vzhledem k tomu, že důvodem pro jeho odsouzení byl akt občanské neposlušnosti, kdy ze země vytrhnul šest dřevěných provizorních hraničních sloupů na vietnamsko-kambodžské hranici, která je i nadále příčinou sporu mezi těmito dvěma zeměmi; vzhledem k tomu, že se tato událost odehrála za podpory vesničanů, kteří se dle svého tvrzení stali oběťmi zabírání půdy, neboť vietnamská strana protizákonně posunula sloupy do jejich rýžových polí ležících na kambodžské půdě, přičemž jejich stížnosti místním úřadům zůstaly bez odezvy,

| D. | vzhledem k tomu, že dne 13. října 2010 odvolací soud v Phnompenhu potvrdil rozsudek trestu ve výši dvou let, k němuž byl dne 27. ledna 2010 oblastním soudem pro provincii Svay Rieng v nepřítomnosti odsouzen Sam Rainsy, a to v souvislosti s protesty proti údajnému narušení kambodžského teritoria ze strany Vietnamu, zároveň však rozhodl, že budou po devíti měsících a dvaceti dnech věznění propuštěni dva vesničané, kteří byli odsouzeni společně se Samem Rainsym, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dne 13. října 2010 odvolací soud v Phnompenhu potvrdil rozsudek trestu ve výši dvou let, k němuž byl dne 27. ledna 2010 oblastním soudem pro provincii Svay Rieng v nepřítomnosti odsouzen Sam Rainsy, a to v souvislosti s protesty proti údajnému narušení kambodžského teritoria ze strany Vietnamu, zároveň však rozhodl, že budou po devíti měsících a dvaceti dnech věznění propuštěni dva vesničané, kteří byli odsouzeni společně se Samem Rainsym,

| E. | vzhledem k tomu, že kambodžská vládnoucí strana zneužívá k politickým účelům soudní moc, aby mohla tvrdě zasahovat proti veškerým kritikům vlády, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že kambodžská vládnoucí strana zneužívá k politickým účelům soudní moc, aby mohla tvrdě zasahovat proti veškerým kritikům vlády,

| F. | vzhledem k tomu, že v Kambodži je znepokojivě vysoký počet lidí držen ve vazbě kvůli různým nedostatkům systému trestního soudnictví a že stále neexistuje žádná záruka nezávislosti a nestrannosti soudní moci, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v Kambodži je znepokojivě vysoký počet lidí držen ve vazbě kvůli různým nedostatkům systému trestního soudnictví a že stále neexistuje žádná záruka nezávislosti a nestrannosti soudní moci,

| G. | vzhledem k tomu, že se nevládní organizace působící v oblasti lidských práv domnívají, že vláda používá soudy k umlčení kritiky, jejímž předmětem je způsob, jakým vláda reaguje na zabírání půdy, korupci a spory o hranice, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že se nevládní organizace působící v oblasti lidských práv domnívají, že vláda používá soudy k umlčení kritiky, jejímž předmětem je způsob, jakým vláda reaguje na zabírání půdy, korupci a spory o hranice,

| H. | vzhledem k tomu, že dne 30. srpna 2010 byl Leang Sokchoeun, zaměstnanec nevládní organizace Licadho, odsouzen oblastním soudem pro provincii Takeo ke dvěma letům odnětí svobody za údajné rozšiřování protivládních letáků v lednu 2010; vzhledem ke skutečnosti, že však tento proces poznamenaly vážné procesní nesrovnalosti, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že dne 30. srpna 2010 byl Leang Sokchoeun, zaměstnanec nevládní organizace Licadho, odsouzen oblastním soudem pro provincii Takeo ke dvěma letům odnětí svobody za údajné rozšiřování protivládních letáků v lednu 2010; vzhledem ke skutečnosti, že však tento proces poznamenaly vážné procesní nesrovnalosti,

| I. | vzhledem k tomu, že opoziční poslankyně Mu Sochua byla odsouzena za hanobení předsedy vlády, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že opoziční poslankyně Mu Sochua byla odsouzena za hanobení předsedy vlády,

| J. | vzhledem k tomu, že novinář Hang Chakra byl devět měsíců zadržován poté, co nařkl z korupce osoby z okolí místopředsedy vlády Sok Ana, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že novinář Hang Chakra byl devět měsíců zadržován poté, co nařkl z korupce osoby z okolí místopředsedy vlády Sok Ana,

| K. | vzhledem k tomu, že byl v roce 1995 Sam Rainsy v rozporu s ústavou vyloučen z Národního shromáždění, avšak dokázal získat v následujících volbách zpět své křeslo v parlamentu; vzhledem k tomu, že vyvázl z několika pokusů o atentát, včetně granátového útoku v roce 1997, nicméně asi 80 jeho stoupenců bylo zavražděno; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že byl v roce 1995 Sam Rainsy v rozporu s ústavou vyloučen z Národního shromáždění, avšak dokázal získat v následujících volbách zpět své křeslo v parlamentu; vzhledem k tomu, že vyvázl z několika pokusů o atentát, včetně granátového útoku v roce 1997, nicméně asi 80 jeho stoupenců bylo zavražděno;

| L. | vzhledem k tomu, že ho vládnoucí strana za pochybných okolností třikrát zbavila parlamentní imunity, aby tak umožnila jeho odsouzení; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že ho vládnoucí strana za pochybných okolností třikrát zbavila parlamentní imunity, aby tak umožnila jeho odsouzení;

| M. | vzhledem k tomu, že EU je pro Kambodžu největším dárcem; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že EU je pro Kambodžu největším dárcem;

| 1. | odsuzuje všechny politicky motivované rozsudky nad zástupci opozice a nevládních organizací, zejména rozsudky ze dne 23. září 2010, 13. října 2010 a 27. ledna 2010 nad Samem Rainsym, jakož i rozsudek ze dne 30. srpna 2010 nad Leangem Sokchoeunem a rozsudky nad Mu Sochuovou a nad novinářem Hangem Chakrou; |
| --- | --- |

1.

odsuzuje všechny politicky motivované rozsudky nad zástupci opozice a nevládních organizací, zejména rozsudky ze dne 23. září 2010, 13. října 2010 a 27. ledna 2010 nad Samem Rainsym, jakož i rozsudek ze dne 30. srpna 2010 nad Leangem Sokchoeunem a rozsudky nad Mu Sochuovou a nad novinářem Hangem Chakrou;

| 2. | připomíná kambodžské vládě, že musí plnit své povinnosti a závazky týkající se demokratických zásad a základních lidských práv, které jsou základním prvkem výše zmíněné dohody o spolupráci, jak je uvedeno v článku 1 této dohody; |
| --- | --- |

2.

připomíná kambodžské vládě, že musí plnit své povinnosti a závazky týkající se demokratických zásad a základních lidských práv, které jsou základním prvkem výše zmíněné dohody o spolupráci, jak je uvedeno v článku 1 této dohody;

| 3. | vyzývá kambodžské orgány, aby zajistily, že právě připravované právní předpisy týkající se nevládních organizací neomezí činnost kambodžských organizací občanské společnosti, a to v důsledku jejich svévolného výkladu, a že nebudou uplatňovány způsobem, který by znevýhodňoval občanskou společnost a opozici; |
| --- | --- |

3.

vyzývá kambodžské orgány, aby zajistily, že právě připravované právní předpisy týkající se nevládních organizací neomezí činnost kambodžských organizací občanské společnosti, a to v důsledku jejich svévolného výkladu, a že nebudou uplatňovány způsobem, který by znevýhodňoval občanskou společnost a opozici;

| 4. | vyzývá všechny politické subjekty, aby v rámci regionu podporovaly politiky dobrého sousedství a politiku usmíření mezi etnickými a kulturními skupinami v Kambodži; |
| --- | --- |

4.

vyzývá všechny politické subjekty, aby v rámci regionu podporovaly politiky dobrého sousedství a politiku usmíření mezi etnickými a kulturními skupinami v Kambodži;

| 5. | konstatuje, že zvláštní zpravodaj OSN upozornil na pokrok, kterého dosáhla kambodžská vláda, a na úsilí, které vyvíjí, a přeje si, aby byla přijata konkrétní opatření, jež by přinesla znatelné a trvalé zlepšení situace v oblasti lidských práv a nezávislosti soudů; |
| --- | --- |

5.

konstatuje, že zvláštní zpravodaj OSN upozornil na pokrok, kterého dosáhla kambodžská vláda, a na úsilí, které vyvíjí, a přeje si, aby byla přijata konkrétní opatření, jež by přinesla znatelné a trvalé zlepšení situace v oblasti lidských práv a nezávislosti soudů;

| 6. | vyzývá kambodžské orgány, aby:






  — | se zapojily do politických a institucionálních reforem zaměřených na vybudování demokratického státu, který se řídí zásadami právního státu a je založen na dodržování základních svobod; |
| --- | --- | --- |

6.

vyzývá kambodžské orgány, aby:

—

se zapojily do politických a institucionálních reforem zaměřených na vybudování demokratického státu, který se řídí zásadami právního státu a je založen na dodržování základních svobod;

| — | prokázaly svou vůli účinně bojovat s endemickými hrozbami, jako je korupce, rozsáhlé odlesňování, které vede k vysídlení obyvatel, a sexuální turistika, a aby odmítly současnou kulturu beztrestnosti a postavily před soud všechny, kdo jsou do takové činnosti zapojeni; |
| --- | --- |

—

prokázaly svou vůli účinně bojovat s endemickými hrozbami, jako je korupce, rozsáhlé odlesňování, které vede k vysídlení obyvatel, a sexuální turistika, a aby odmítly současnou kulturu beztrestnosti a postavily před soud všechny, kdo jsou do takové činnosti zapojeni;

| — | zajistily svobodné a regulérní vyjadřování politických názorů bez zastrašování a pronásledování; |
| --- | --- |

—

zajistily svobodné a regulérní vyjadřování politických názorů bez zastrašování a pronásledování;

| — | vypracovaly akční program a stanovily harmonogram pro provádění doporučení uvedených ve zprávě zvláštního zpravodaje; |
| --- | --- |

—

vypracovaly akční program a stanovily harmonogram pro provádění doporučení uvedených ve zprávě zvláštního zpravodaje;

| 7. | vyjadřuje hluboké znepokojení v souvislosti se stíháním a odsouzením opozičního vůdce Sama Rainsyho k 12 letům vězení, což považuje za gesto symbolického a jasně politického charakteru; |
| --- | --- |

7.

vyjadřuje hluboké znepokojení v souvislosti se stíháním a odsouzením opozičního vůdce Sama Rainsyho k 12 letům vězení, což považuje za gesto symbolického a jasně politického charakteru;

| 8. | je obzvláště znepokojen tím, že pokud bude tento rozsudek potvrzen, zabrání Samu Rainsymu kandidovat v parlamentních volbách v roce 2013, což by mělo dalekosáhlý dopad, který by se neomezil na případ Sama Rainsyho, jelikož by to nepochybně ovlivnilo celou opozici, tím spíše, že nedávné stíhání několika předních členů opozice již zúžilo politický prostor, a mělo by tudíž nežádoucí vliv na demokratický proces v Kambodži; |
| --- | --- |

8.

je obzvláště znepokojen tím, že pokud bude tento rozsudek potvrzen, zabrání Samu Rainsymu kandidovat v parlamentních volbách v roce 2013, což by mělo dalekosáhlý dopad, který by se neomezil na případ Sama Rainsyho, jelikož by to nepochybně ovlivnilo celou opozici, tím spíše, že nedávné stíhání několika předních členů opozice již zúžilo politický prostor, a mělo by tudíž nežádoucí vliv na demokratický proces v Kambodži;

| 9. | vyzývá proto orgány, aby hledaly způsoby a metody řešení aktuálních otázek prostřednictvím politického dialogu a umožnily Samu Rainsymu opět se co nejdříve věnovat parlamentní činnosti; |
| --- | --- |

9.

vyzývá proto orgány, aby hledaly způsoby a metody řešení aktuálních otázek prostřednictvím politického dialogu a umožnily Samu Rainsymu opět se co nejdříve věnovat parlamentní činnosti;

| 10. | vyzývá kambodžské orgány, aby dbaly na doporučení zvláštního zpravodaje OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Kambodži; vyzývá kambodžský parlament, aby projednal jeho zprávu a přijal nezbytná opatření k zajištění provádění jeho doporučení; |
| --- | --- |

10.

vyzývá kambodžské orgány, aby dbaly na doporučení zvláštního zpravodaje OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Kambodži; vyzývá kambodžský parlament, aby projednal jeho zprávu a přijal nezbytná opatření k zajištění provádění jeho doporučení;

| 11. | vyzývá Evropskou unii, aby přijala opatření nutná k zajištění toho, aby byly dodržovány základní svobody zakotvené v článku 1 výše uvedené dohody o spolupráci a útoky na občanské svobody byly patřičně řešeny; dále vyzývá Evropskou unii, aby další poskytování finanční pomoci podmínila zlepšením situace v oblasti lidských práv v Kambodži; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Evropskou unii, aby přijala opatření nutná k zajištění toho, aby byly dodržovány základní svobody zakotvené v článku 1 výše uvedené dohody o spolupráci a útoky na občanské svobody byly patřičně řešeny; dále vyzývá Evropskou unii, aby další poskytování finanční pomoci podmínila zlepšením situace v oblasti lidských práv v Kambodži;

| 12. | požaduje zavedení nouzového humanitárního plánu se zapojením EU a za koordinace OSN, který by poskytl pomoc kambodžským obyvatelům, které krize zasáhla nejsilněji, zejména pak pracovníkům v textilním odvětví a ve stavebnictví, kteří přišli o svou práci; |
| --- | --- |

12.

požaduje zavedení nouzového humanitárního plánu se zapojením EU a za koordinace OSN, který by poskytl pomoc kambodžským obyvatelům, které krize zasáhla nejsilněji, zejména pak pracovníkům v textilním odvětví a ve stavebnictví, kteří přišli o svou práci;

| 13. | pověřuje Delegaci pro vztahy se zeměmi jihovýchodní Asie a Sdružením států jihovýchodní Asie (ASEAN) a Výbor pro zahraniční věci, aby pozorně sledovaly vývoj; |
| --- | --- |

13.

pověřuje Delegaci pro vztahy se zeměmi jihovýchodní Asie a Sdružením států jihovýchodní Asie (ASEAN) a Výbor pro zahraniční věci, aby pozorně sledovaly vývoj;

| 14. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, vládám členských států sdružení ASEAN a ASEM, sekretariátu sdružení ASEM, generálnímu tajemníkovi OSN, vysokému komisaři OSN pro lidská práva a vládě a Národnímu shromáždění Kambodžského království. |
| --- | --- |

14.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, vládám členských států sdružení ASEAN a ASEM, sekretariátu sdružení ASEM, generálnímu tajemníkovi OSN, vysokému komisaři OSN pro lidská práva a vládě a Národnímu shromáždění Kambodžského království.

---

(1)  Přijaté texty, P6_TA(2005)0012.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2005)0081.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2005)0462.

(4)  Přijaté texty, P6_TA(2006)0032.

(5)  Přijaté texty, P6_TA(2007)0085.

(6)  Úř. věst. L 269, 19. 10. 1999, s. 18.

(7)  http://www.un.org.kh/index.php?option=com_content&view=article&id=330:united-nations-special-rapporteur-on-the-situation-of-human-rights-in-cambodia-statement&catid=44:un-speeches-and-statements&Itemid=77

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/93 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/93

---

Čtvrtek, 21. října 2010Situace lidských práv v Severním Kavkazu (Ruská federace) a trestní stíhání proti Olegu Orlovi

P7_TA(2010)0390

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o situaci lidských práv v Severním Kavkazu (Ruská federace) a trestním stíhání proti Olegu Orlovi

2012/C 70 E/11

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. září 2009 o vraždách obránců lidských práv v Rusku (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. září 2009 o vraždách obránců lidských práv v Rusku (1),

| — | s ohledem na to, že dne 16. prosince 2009 byla Sacharovova cena Evropského parlamentu udělena Olegu Orlovovi, Sergeji Kovaljovovi a Ljudmile Alexejevě ze Střediska pro lidská práva Memorial a všem dalším obráncům lidských práv v Rusku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že dne 16. prosince 2009 byla Sacharovova cena Evropského parlamentu udělena Olegu Orlovovi, Sergeji Kovaljovovi a Ljudmile Alexejevě ze Střediska pro lidská práva Memorial a všem dalším obráncům lidských práv v Rusku,

| — | s ohledem na dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a Ruskou federací, která vstoupila v platnost roku 1997 a jejíž platnost byla prodloužena do doby, než bude nahrazena dohodou novou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a Ruskou federací, která vstoupila v platnost roku 1997 a jejíž platnost byla prodloužena do doby, než bude nahrazena dohodou novou,

| — | s ohledem na právě probíhající jednání o nové dohodě, která vytvoří nový celkový rámec vztahů mezi EU a Ruskem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na právě probíhající jednání o nové dohodě, která vytvoří nový celkový rámec vztahů mezi EU a Ruskem,

| — | s ohledem na Úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod, Deklaraci OSN o zastáncích lidských práv a Deklaraci OSN o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských orgánů prosazovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod, Deklaraci OSN o zastáncích lidských práv a Deklaraci OSN o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských orgánů prosazovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že se Rusko jako člen Rady Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OSBE) a signatář deklarací OSN zavázalo k ochraně a podpoře lidských práv, základních svobod a právního státu, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že se Rusko jako člen Rady Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OSBE) a signatář deklarací OSN zavázalo k ochraně a podpoře lidských práv, základních svobod a právního státu,

| B. | vzhledem k tomu, že před Evropským soudem pro lidská práva se projednává kolem 20 000 případů z Ruské federace, převážně z oblasti Severního Kavkazu; vzhledem k tomu, že Evropský soud pro lidská práva odsoudil Ruskou federaci za závažné případy porušování lidských práv v tomto regionu ve více než 150 rozsudcích, a zdůrazňuje význam rychlého a úplného provedení těchto rozsudků, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že před Evropským soudem pro lidská práva se projednává kolem 20 000 případů z Ruské federace, převážně z oblasti Severního Kavkazu; vzhledem k tomu, že Evropský soud pro lidská práva odsoudil Ruskou federaci za závažné případy porušování lidských práv v tomto regionu ve více než 150 rozsudcích, a zdůrazňuje význam rychlého a úplného provedení těchto rozsudků,

Situace v oblasti lidských práv na Severním Kavkaze

| C. | vzhledem k tomu, že zastánci lidských práv na Severním Kavkaze, zejména v Čečenské republice, Ingušsku a Dagestánu, se nacházejí ve velmi znepokojivé situaci; vzhledem k tomu, že nezávislí novináři, občanští aktivisté, advokáti a zastánci lidských práv v tomto regionu jsou často obětí vyhrožování a násilí, obtěžování a zastrašování a že příslušníci represivní složek je omezují v jejich činnosti; vzhledem k tomu, že osoby porušující lidská práva se stále těší beztrestnosti a zásady právního státu jsou nadále pošlapávány; vzhledem k tomu, že civilní obyvatelstvo je nadále terčem násilí jak ze strany ozbrojených opozičních skupin, tak i represivních složek; vzhledem k tomu, že mučení, špatné zacházení a svévolné zadržování jsou běžné; a vzhledem k tomu, že nevládní organizace, které jsou nezávislé na národních vládách, jsou důležité pro rozvoj občanské společnosti, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že zastánci lidských práv na Severním Kavkaze, zejména v Čečenské republice, Ingušsku a Dagestánu, se nacházejí ve velmi znepokojivé situaci; vzhledem k tomu, že nezávislí novináři, občanští aktivisté, advokáti a zastánci lidských práv v tomto regionu jsou často obětí vyhrožování a násilí, obtěžování a zastrašování a že příslušníci represivní složek je omezují v jejich činnosti; vzhledem k tomu, že osoby porušující lidská práva se stále těší beztrestnosti a zásady právního státu jsou nadále pošlapávány; vzhledem k tomu, že civilní obyvatelstvo je nadále terčem násilí jak ze strany ozbrojených opozičních skupin, tak i represivních složek; vzhledem k tomu, že mučení, špatné zacházení a svévolné zadržování jsou běžné; a vzhledem k tomu, že nevládní organizace, které jsou nezávislé na národních vládách, jsou důležité pro rozvoj občanské společnosti,

| D. | vzhledem k tomu, že v Čečensku panuje všudypřítomný strach, a to i navzdory nesporným úspěchům při obnově země a výraznému zlepšení infrastruktury v regionu; vzhledem k tomu, že situace v oblasti lidských práv a fungování soudního systému a demokratických institucí je nadále důvodem k velmi vážným obavám, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v Čečensku panuje všudypřítomný strach, a to i navzdory nesporným úspěchům při obnově země a výraznému zlepšení infrastruktury v regionu; vzhledem k tomu, že situace v oblasti lidských práv a fungování soudního systému a demokratických institucí je nadále důvodem k velmi vážným obavám,

| E. | vzhledem k tomu, že odpůrci vlády a zastánci lidských práv jeden po druhém mizí, aniž by byl kdokoli potrestán a aniž by tyto případy byly řádně vyšetřeny, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že odpůrci vlády a zastánci lidských práv jeden po druhém mizí, aniž by byl kdokoli potrestán a aniž by tyto případy byly řádně vyšetřeny,

| F. | vzhledem k tomu, že navzdory konstruktivnímu dialogu, jenž se rozvinul mezi státními orgány a občanskou společností v Ingušsku a který probíhá od nástupu nového prezidenta do úřadu, dochází od roku 2009 opět k násilí, které v několika případech vyústilo ve vraždy a zmizení odpůrců vlády a novinářů, aniž by do dnešního dne bylo proti komukoli zahájeno trestní řízení, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že navzdory konstruktivnímu dialogu, jenž se rozvinul mezi státními orgány a občanskou společností v Ingušsku a který probíhá od nástupu nového prezidenta do úřadu, dochází od roku 2009 opět k násilí, které v několika případech vyústilo ve vraždy a zmizení odpůrců vlády a novinářů, aniž by do dnešního dne bylo proti komukoli zahájeno trestní řízení,

| G. | vzhledem k tomu, že stále větší počet zmizelých obyvatel Severního Kavkazu je zcela zjevně unášen v jiných ruských regionech; vzhledem k tomu, že Ali Džanijev, Jusup Dobrijev, Junus Dobrijev a Magomed Adžijev jsou nezvěstní od 28. prosince 2009, kdy byli spatřeni v Petrohradě, a vzhledem k tomu, že Zelimchan Achmetovič Čibijev, Magomed Chajbulajevič Israpilov, Džamal Zijadinovič Magomedov, Akil Džavatchanovič Abdullaev a Dovar Nazimovič Asadov, z nichž tři jsou ze Severního Kavkazu, jsou nezvěstní od noci 24.–25. září 2010, kdy navštívili historickou mešitu v Moskvě, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že stále větší počet zmizelých obyvatel Severního Kavkazu je zcela zjevně unášen v jiných ruských regionech; vzhledem k tomu, že Ali Džanijev, Jusup Dobrijev, Junus Dobrijev a Magomed Adžijev jsou nezvěstní od 28. prosince 2009, kdy byli spatřeni v Petrohradě, a vzhledem k tomu, že Zelimchan Achmetovič Čibijev, Magomed Chajbulajevič Israpilov, Džamal Zijadinovič Magomedov, Akil Džavatchanovič Abdullaev a Dovar Nazimovič Asadov, z nichž tři jsou ze Severního Kavkazu, jsou nezvěstní od noci 24.–25. září 2010, kdy navštívili historickou mešitu v Moskvě,

| H. | vzhledem k tomu, že na Severním Kavkaze se stále nachází na 80 000 vnitřních vysídlenců, a to i 18 let poté, co byli nuceni uprchnout ze svých domovů v souvislosti s několika válečnými konflikty, které postupně vypukly mezi Ingušskem a Severní Osetií v roce 1992 a v Čečensku v letech 1994 a 1999; vzhledem k tomu, že tyto osoby mají potíže s hledáním ubytování, prodlužováním povolení k pobytu, což omezuje jejich přístup k sociálním službám, s prodlužováním platnosti vnitřních pasů a se získáváním statusu „nucených migrantů“, který potřebují k tomu, aby měli přístup k zaměstnání, sociálním službám a příspěvkům, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že na Severním Kavkaze se stále nachází na 80 000 vnitřních vysídlenců, a to i 18 let poté, co byli nuceni uprchnout ze svých domovů v souvislosti s několika válečnými konflikty, které postupně vypukly mezi Ingušskem a Severní Osetií v roce 1992 a v Čečensku v letech 1994 a 1999; vzhledem k tomu, že tyto osoby mají potíže s hledáním ubytování, prodlužováním povolení k pobytu, což omezuje jejich přístup k sociálním službám, s prodlužováním platnosti vnitřních pasů a se získáváním statusu „nucených migrantů“, který potřebují k tomu, aby měli přístup k zaměstnání, sociálním službám a příspěvkům,

| I. | vzhledem k tomu, že dne 3. září 2010 předseda Buzek vyjádřil svou upřímnou solidaritu s rodinami obětí tragických událostí v Beslanu, a žádá prezidenta Ruské federace, aby zajistil, že budou plně respektována jejich práva a že bude definitivně objasněno pozadí událostí ze září 2004, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že dne 3. září 2010 předseda Buzek vyjádřil svou upřímnou solidaritu s rodinami obětí tragických událostí v Beslanu, a žádá prezidenta Ruské federace, aby zajistil, že budou plně respektována jejich práva a že bude definitivně objasněno pozadí událostí ze září 2004,

| J. | vzhledem k tomu, že nelze žádným způsobem ospravedlnit nediferencované násilí na civilním obyvatelstvu, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že nelze žádným způsobem ospravedlnit nediferencované násilí na civilním obyvatelstvu,

| K. | bere na vědomí iniciativu představitelů ruské a mezinárodní občanské společnosti k založení „Dokumentačního střediska Natalii Estemirové“, které bude dokumentovat potenciální válečné zločiny a jiné závažné případy porušování lidských práv během válek v Čečensku, |
| --- | --- |

K.

bere na vědomí iniciativu představitelů ruské a mezinárodní občanské společnosti k založení „Dokumentačního střediska Natalii Estemirové“, které bude dokumentovat potenciální válečné zločiny a jiné závažné případy porušování lidských práv během válek v Čečensku,

Trestní řízení proti Olegu Orlovovi

| L. | vzhledem k tomu, že činnost lidskoprávních organizací, jako je například Memoriál, má zásadní význam pro vytvoření stabilní svobodné společnosti v Rusku, zejména pro zajištění skutečné a trvalé stability na Severním Kavkaze; vzhledem k tomu, že ruská vláda a vlády severokavkazských republik proto mohou být hrdé na úlohu, jakou tyto organizace hrají, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že činnost lidskoprávních organizací, jako je například Memoriál, má zásadní význam pro vytvoření stabilní svobodné společnosti v Rusku, zejména pro zajištění skutečné a trvalé stability na Severním Kavkaze; vzhledem k tomu, že ruská vláda a vlády severokavkazských republik proto mohou být hrdé na úlohu, jakou tyto organizace hrají,

| M. | vzhledem k tomu, že Natalja Estemirová, vedoucí organizace Memoriál v Čečensku, byla dne 15. července 2009 v Grozném unesena a poté nalezena mrtvá v sousedním Ingušsku; vzhledem k tomu, že při vyšetřování její vraždy se nepodařilo dosáhnout žádného pokroku, pokud jde o hledání vraha a osob stojících za ním, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Natalja Estemirová, vedoucí organizace Memoriál v Čečensku, byla dne 15. července 2009 v Grozném unesena a poté nalezena mrtvá v sousedním Ingušsku; vzhledem k tomu, že při vyšetřování její vraždy se nepodařilo dosáhnout žádného pokroku, pokud jde o hledání vraha a osob stojících za ním,

| N. | vzhledem k tomu, že dne 21. ledna 2010 nařídil moskevský městský soud Olegu Orlovovi a Středisku pro lidská práva Memorial, aby zaplatili Čečenskému prezidentovi Ramzanu Kadyrovovi odškodné, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že dne 21. ledna 2010 nařídil moskevský městský soud Olegu Orlovovi a Středisku pro lidská práva Memorial, aby zaplatili Čečenskému prezidentovi Ramzanu Kadyrovovi odškodné,

| O. | vzhledem k tomu, že dne 9. února 2010 Ramzan Kadyrov veřejně oznámil, že zastaví trestní řízení pro pomluvu, která inicioval proti Olegu Orlovovi, předsedovi výkonné rady Střediska pro lidská práva Memoriál, a proti Ljudmile Alexejevové, předsedkyni moskevské helsinské skupiny, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že dne 9. února 2010 Ramzan Kadyrov veřejně oznámil, že zastaví trestní řízení pro pomluvu, která inicioval proti Olegu Orlovovi, předsedovi výkonné rady Střediska pro lidská práva Memoriál, a proti Ljudmile Alexejevové, předsedkyni moskevské helsinské skupiny,

| P. | vzhledem k tomu, že dne 6. července 2010 byl Oleg Orlov obviněn podle článku 129 ruského trestního zákoníku, a pokud bude uznán vinným, hrozí mu až tři roky vězení, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že dne 6. července 2010 byl Oleg Orlov obviněn podle článku 129 ruského trestního zákoníku, a pokud bude uznán vinným, hrozí mu až tři roky vězení,

| Q. | vzhledem k tomu, že při trestním řízení proti Olegu Orlovovi byl vážně porušen zákon o trestním řízení platný v Ruské federaci, zejména článek 72, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že při trestním řízení proti Olegu Orlovovi byl vážně porušen zákon o trestním řízení platný v Ruské federaci, zejména článek 72,

| R. | vzhledem k tomu, že v době od 13. do 16. září 2010 proběhly prohlídky kanceláří několika předních lidskoprávních organizací, mezi nimi i Memoriálu, a organizacím bylo nařízeno, aby ve velmi krátkém čase poskytly četné dokumenty o své činnosti, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že v době od 13. do 16. září 2010 proběhly prohlídky kanceláří několika předních lidskoprávních organizací, mezi nimi i Memoriálu, a organizacím bylo nařízeno, aby ve velmi krátkém čase poskytly četné dokumenty o své činnosti,

| 1. | odsuzuje veškeré teroristické činy a zdůrazňuje, že nelze žádným způsobem ospravedlnit nediferencované násilí na civilním obyvatelstvu; vyjadřuje svou účast a solidaritu přátelům a rodinám rodin všech obětí násilí, včetně obětí nedávným pumových útoků v moskevském metru a nedávných útoků na čečenský parlament, stejně jako přátelům a rodinám obětí nesčetných útoků, kterým jsou obyvatelé kavkazských republik neustále vystaveni; |
| --- | --- |

1.

odsuzuje veškeré teroristické činy a zdůrazňuje, že nelze žádným způsobem ospravedlnit nediferencované násilí na civilním obyvatelstvu; vyjadřuje svou účast a solidaritu přátelům a rodinám rodin všech obětí násilí, včetně obětí nedávným pumových útoků v moskevském metru a nedávných útoků na čečenský parlament, stejně jako přátelům a rodinám obětí nesčetných útoků, kterým jsou obyvatelé kavkazských republik neustále vystaveni;

| 2. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že na Severním Kavkaze opět propuká násilí a dochází k teroristickým činům; vyzývá na jedné straně k ukončení terorismu a na druhé straně žádá ruské orgány, aby změnily všeobecnou atmosféru beztrestnosti při porušování lidských práv a ukončily situace, kdy v regionu neplatí principy právního státu; |
| --- | --- |

2.

vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že na Severním Kavkaze opět propuká násilí a dochází k teroristickým činům; vyzývá na jedné straně k ukončení terorismu a na druhé straně žádá ruské orgány, aby změnily všeobecnou atmosféru beztrestnosti při porušování lidských práv a ukončily situace, kdy v regionu neplatí principy právního státu;

| 3. | uznává, že Rusko má právo bojovat proti skutečnému terorismu a ozbrojenému povstání na Severním Kavkaze, avšak žádá orgány, aby tak činily při dodržení mezinárodních norem v oblasti lidských práv; varuje před tím, že případy násilí a nezákonné metody boje proti povstalcům, k nimž neustále dochází, budou dále zvyšovat utrpení obyvatelstva, a místo aby přinesly stabilitu, způsobí další eskalaci násilí v regionu; |
| --- | --- |

3.

uznává, že Rusko má právo bojovat proti skutečnému terorismu a ozbrojenému povstání na Severním Kavkaze, avšak žádá orgány, aby tak činily při dodržení mezinárodních norem v oblasti lidských práv; varuje před tím, že případy násilí a nezákonné metody boje proti povstalcům, k nimž neustále dochází, budou dále zvyšovat utrpení obyvatelstva, a místo aby přinesly stabilitu, způsobí další eskalaci násilí v regionu;

| 4. | naléhavě vyzývá ruské orgány, aby vynaložily veškeré své úsilí na ochranu zastánců lidských práv, jak je uvedeno v Deklaraci OSN o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských orgánů prosazovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody; |
| --- | --- |

4.

naléhavě vyzývá ruské orgány, aby vynaložily veškeré své úsilí na ochranu zastánců lidských práv, jak je uvedeno v Deklaraci OSN o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských orgánů prosazovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody;

| 5. | zdůrazňuje, že trvající beztrestnost v Čečensku přispívá k destabilizaci v celé oblasti Severního Kavkazu; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že trvající beztrestnost v Čečensku přispívá k destabilizaci v celé oblasti Severního Kavkazu;

| 6. | ostře odsuzuje veškeré formy kolektivního trestání jednotlivců podezřelých z vazeb na povstalce, včetně praxe vypalování domů patřících rodinám aktivních nebo údajných příslušníků ozbrojené opozice; žádá orgány, aby učinily konkrétní kroky k tomu, aby se tyto případy neopakovaly a aby byli odpovědní činitelé na všech úrovních potrestáni; |
| --- | --- |

6.

ostře odsuzuje veškeré formy kolektivního trestání jednotlivců podezřelých z vazeb na povstalce, včetně praxe vypalování domů patřících rodinám aktivních nebo údajných příslušníků ozbrojené opozice; žádá orgány, aby učinily konkrétní kroky k tomu, aby se tyto případy neopakovaly a aby byli odpovědní činitelé na všech úrovních potrestáni;

| 7. | žádá Rusko, aby mezinárodním organizacím v oblasti lidských práv, sdělovacím prostředkům a mezinárodním vládním institucím, jako je Rada Evropy, Mezinárodní výbor Červeného kříže, OBSE a OSN, poskytlo neomezený přístup do oblasti Severního Kavkazu; dále vyzývá zejména příslušné orgány, aby vytvořily podmínky, které umožní organizaci Memoriál a dalším organizacím na obranu lidských práv plně obnovit svou činnost na Severním Kavkaze v bezpečném prostředí; |
| --- | --- |

7.

žádá Rusko, aby mezinárodním organizacím v oblasti lidských práv, sdělovacím prostředkům a mezinárodním vládním institucím, jako je Rada Evropy, Mezinárodní výbor Červeného kříže, OBSE a OSN, poskytlo neomezený přístup do oblasti Severního Kavkazu; dále vyzývá zejména příslušné orgány, aby vytvořily podmínky, které umožní organizaci Memoriál a dalším organizacím na obranu lidských práv plně obnovit svou činnost na Severním Kavkaze v bezpečném prostředí;

| 8. | vyjadřuje své hluboké znepokojení nad rostoucím počtem případů zmizení obyvatel severokavkazských republik, kteří byli patrně uneseni v jiných ruských regionech, a očekává, že generální prokuratura Ruské federace bude schopna objasnit a sdělit, kde se tito občané nacházejí; |
| --- | --- |

8.

vyjadřuje své hluboké znepokojení nad rostoucím počtem případů zmizení obyvatel severokavkazských republik, kteří byli patrně uneseni v jiných ruských regionech, a očekává, že generální prokuratura Ruské federace bude schopna objasnit a sdělit, kde se tito občané nacházejí;

| 9. | žádá ruské federální orgány, aby zajistily uvedení dlouhodobých řešení problému vnitřních vysídlenců do praxe; vyzývá, aby byla posílena činnost státních orgánů na podporu operací UNHCR, aby se pokračovalo v programech k zajištění ubytování pro tyto osoby a aby byla podpořena opatření na zlepšení přístupu těchto osob k sociálním službám a příspěvkům; zdůrazňuje, že pokud nemají být práva vnitřních vysídlenců dále porušována, je nutno zajistit jejich soustavný monitoring; žádá ruskou vládu, aby formálně uznala koncept vnitřních vysídlenců a aby odpovídajícím způsobem upravila svou legislativu; |
| --- | --- |

9.

žádá ruské federální orgány, aby zajistily uvedení dlouhodobých řešení problému vnitřních vysídlenců do praxe; vyzývá, aby byla posílena činnost státních orgánů na podporu operací UNHCR, aby se pokračovalo v programech k zajištění ubytování pro tyto osoby a aby byla podpořena opatření na zlepšení přístupu těchto osob k sociálním službám a příspěvkům; zdůrazňuje, že pokud nemají být práva vnitřních vysídlenců dále porušována, je nutno zajistit jejich soustavný monitoring; žádá ruskou vládu, aby formálně uznala koncept vnitřních vysídlenců a aby odpovídajícím způsobem upravila svou legislativu;

| 10. | vyzývá ruské federální orgány, aby vraždu Natalije Estemirové vyšetřily rychle, pečlivě a účinně a pohnaly k odpovědnosti ty, kdo jsou za tuto vraždu odpovědní, stejně jako ty, kdo se na ní podíleli; |
| --- | --- |

10.

vyzývá ruské federální orgány, aby vraždu Natalije Estemirové vyšetřily rychle, pečlivě a účinně a pohnaly k odpovědnosti ty, kdo jsou za tuto vraždu odpovědní, stejně jako ty, kdo se na ní podíleli;

| 11. | odmítá a odsuzuje cynické a absurdní pokusy obvinit Memoriál z trestného činu napomáhání teroristickým organizacím; |
| --- | --- |

11.

odmítá a odsuzuje cynické a absurdní pokusy obvinit Memoriál z trestného činu napomáhání teroristickým organizacím;

| 12. | důrazně odsuzuje zahájení trestního řízení proti Olegu Orlovovi a žádá příslušné orgány, aby přehodnotily rozhodnutí zahájit proces; poukazuje na to, že výroky, jaké Oleg Orlov pronesl, jsou v demokracii zcela legitimní a neměly by za ně být ukládány občanskoprávní ani trestněprávní tresty; |
| --- | --- |

12.

důrazně odsuzuje zahájení trestního řízení proti Olegu Orlovovi a žádá příslušné orgány, aby přehodnotily rozhodnutí zahájit proces; poukazuje na to, že výroky, jaké Oleg Orlov pronesl, jsou v demokracii zcela legitimní a neměly by za ně být ukládány občanskoprávní ani trestněprávní tresty;

| 13. | vyzývá ruské orgány, aby – pokud by soud pokračoval – zajistily, aby v průběhu vyšetřování a soudního řízení proti Olegu Orlovovi již nedocházelo k dalšímu porušování zákonů a aby vyšetřování i soud byly za všech okolností v souladu s Deklarací OSN o zastáncích lidských práv, Všeobecnou deklarací lidských práv a mezinárodními a regionální nástroji v oblasti lidských práv, které Ruská federace ratifikovala; |
| --- | --- |

13.

vyzývá ruské orgány, aby – pokud by soud pokračoval – zajistily, aby v průběhu vyšetřování a soudního řízení proti Olegu Orlovovi již nedocházelo k dalšímu porušování zákonů a aby vyšetřování i soud byly za všech okolností v souladu s Deklarací OSN o zastáncích lidských práv, Všeobecnou deklarací lidských práv a mezinárodními a regionální nástroji v oblasti lidských práv, které Ruská federace ratifikovala;

| 14. | připomíná, že Oleg Orlov obdržel Sacharovovu cenu Evropského parlamentu za rok 2009 a je tedy pod zvláštní morální a politickou ochranou Evropského parlamentu; žádá ruskou vládu, aby Olegu Orlovovi umožnila zúčastnit se bez jakýchkoli překážek slavnostního předávání Sacharovovy ceny v roce 2010 ve Štrasburku; |
| --- | --- |

14.

připomíná, že Oleg Orlov obdržel Sacharovovu cenu Evropského parlamentu za rok 2009 a je tedy pod zvláštní morální a politickou ochranou Evropského parlamentu; žádá ruskou vládu, aby Olegu Orlovovi umožnila zúčastnit se bez jakýchkoli překážek slavnostního předávání Sacharovovy ceny v roce 2010 ve Štrasburku;

| 15. | odsuzuje ponižující prohledávání kanceláří lidskoprávních organizací a očekává vysvětlení, zda tyto akce byly legální a jaké sledovaly cíle; |
| --- | --- |

15.

odsuzuje ponižující prohledávání kanceláří lidskoprávních organizací a očekává vysvětlení, zda tyto akce byly legální a jaké sledovaly cíle;

| 16. | vyjadřuje politování nad tím, že pokračující porušování lidských práv má velmi negativní důsledky pro obraz Ruska a jeho důvěryhodnost ve světě a vrhá stín na vztahy mezi Evropskou unií a Ruskou federací, které jsou důležité a mohly by se rozvinout ve strategické partnerství, neboť obě strany jsou na sobě vzájemně závislé a mají různé společné zájmy, zejména pokud jde o politickou, bezpečnostní, hospodářskou a energetickou spolupráci, ale také s ohledem na dodržování demokratických zásad a postupů a základních lidských práv; |
| --- | --- |

16.

vyjadřuje politování nad tím, že pokračující porušování lidských práv má velmi negativní důsledky pro obraz Ruska a jeho důvěryhodnost ve světě a vrhá stín na vztahy mezi Evropskou unií a Ruskou federací, které jsou důležité a mohly by se rozvinout ve strategické partnerství, neboť obě strany jsou na sobě vzájemně závislé a mají různé společné zájmy, zejména pokud jde o politickou, bezpečnostní, hospodářskou a energetickou spolupráci, ale také s ohledem na dodržování demokratických zásad a postupů a základních lidských práv;

| 17. | vyjadřuje silnou podporu doporučením uvedeným v usnesení Parlamentního shromáždění Rady Evropy o právních cestách nápravy porušování lidských práv na Severním Kavkaze přijatém dne 22. června 2010, která byla mohla významně přispět k ukončení beztrestnosti těch, kdo porušují lidská práva, a k obnovení důvěry obyvatel v represivní složky; |
| --- | --- |

17.

vyjadřuje silnou podporu doporučením uvedeným v usnesení Parlamentního shromáždění Rady Evropy o právních cestách nápravy porušování lidských práv na Severním Kavkaze přijatém dne 22. června 2010, která byla mohla významně přispět k ukončení beztrestnosti těch, kdo porušují lidská práva, a k obnovení důvěry obyvatel v represivní složky;

| 18. | vyzývá ruské orgány, aby se řídily všemi rozsudky Evropského soudu pro lidská práva a přijaly opatření k nápravě individuálních případů porušování lidských práv, a aby proto zajistily, že bude probíhat účinné vyšetřování a pachatelé budou postaveni před soud, dále je vyzývá, aby přijaly obecná opatření k provedení těchto rozsudků, včetně změn v politické praxi i v právním řádu, aby se podobné případy již nemohly opakovat; |
| --- | --- |

18.

vyzývá ruské orgány, aby se řídily všemi rozsudky Evropského soudu pro lidská práva a přijaly opatření k nápravě individuálních případů porušování lidských práv, a aby proto zajistily, že bude probíhat účinné vyšetřování a pachatelé budou postaveni před soud, dále je vyzývá, aby přijaly obecná opatření k provedení těchto rozsudků, včetně změn v politické praxi i v právním řádu, aby se podobné případy již nemohly opakovat;

| 19. | doporučuje státním orgánům na federální, regionální a místní úrovni, aby zahájily konstruktivní dialog s občanskými aktivisty a umožnily tak rozvoj fungujících demokratických struktur; |
| --- | --- |

19.

doporučuje státním orgánům na federální, regionální a místní úrovni, aby zahájily konstruktivní dialog s občanskými aktivisty a umožnily tak rozvoj fungujících demokratických struktur;

| 20. | požaduje, aby byly posíleny konzultace o lidských právech mezi EU a Ruskem, a žádá, aby byl tento proces otevřený pro účinné příspěvky Evropského parlamentu, Státní dumy, ruských justičních orgánů a občanské společnosti a lidskoprávních organizací; žádá Rusko, aby plně dodržovalo své závazky, které mu plynou z členství s OBSE a Radě Evropy; |
| --- | --- |

20.

požaduje, aby byly posíleny konzultace o lidských právech mezi EU a Ruskem, a žádá, aby byl tento proces otevřený pro účinné příspěvky Evropského parlamentu, Státní dumy, ruských justičních orgánů a občanské společnosti a lidskoprávních organizací; žádá Rusko, aby plně dodržovalo své závazky, které mu plynou z členství s OBSE a Radě Evropy;

| 21. | zvláště upozorňuje na situaci tisíců severokavkazských uprchlíků v členských státech EU, se zvláštním ohledem na čečenskou diasporu žijící v Rakousku, která čítá nejméně 20 000 osob, včetně mnoha nezletilých; v této souvislosti vyjadřuje hluboké znepokojení nad vraždou čečenského uprchlíka, k níž došlo v květnu 2010 ve Vídni, a nad závažnými obviněními, jež byla vyslovena ohledně účasti čečenského prezidenta na tomto zločinu; vyzývá členské státy EU, aby jejich politika, pokud jde o ochranu severokavkazských uprchlíků na evropské půdě, byla koordinovanější, koherentnější a viditelnější a byla v souladu s jejich závazky v oblasti humanitárního práva a lidských práv; |
| --- | --- |

21.

zvláště upozorňuje na situaci tisíců severokavkazských uprchlíků v členských státech EU, se zvláštním ohledem na čečenskou diasporu žijící v Rakousku, která čítá nejméně 20 000 osob, včetně mnoha nezletilých; v této souvislosti vyjadřuje hluboké znepokojení nad vraždou čečenského uprchlíka, k níž došlo v květnu 2010 ve Vídni, a nad závažnými obviněními, jež byla vyslovena ohledně účasti čečenského prezidenta na tomto zločinu; vyzývá členské státy EU, aby jejich politika, pokud jde o ochranu severokavkazských uprchlíků na evropské půdě, byla koordinovanější, koherentnější a viditelnější a byla v souladu s jejich závazky v oblasti humanitárního práva a lidských práv;

*

* *

| 22. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, vládě a parlamentu Ruské federace, OBSE a Radě Evropy. |
| --- | --- |

22.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, vládě a parlamentu Ruské federace, OBSE a Radě Evropy.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2009)0022.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Středa, 20. října 2010

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/98 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/98

---

Středa, 20. října 2010Revize rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Komisí

P7_TA(2010)0366

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o revizi rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (2010/2118(ACI))

2012/C 70 E/12

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 295 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 295 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na své rozhodnutí ze dne 26. května 2005 o revizi rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Komisí (1) a na své usnesení ze dne 9. února 2010 o revidované rámcové dohodě mezi Evropským parlamentem a Komisí na příští legislativní období (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 26. května 2005 o revizi rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Komisí (1) a na své usnesení ze dne 9. února 2010 o revidované rámcové dohodě mezi Evropským parlamentem a Komisí na příští legislativní období (2),

| — | s ohledem na rozhodnutí Konference předsedů ze dne 26. listopadu 2009 a 1. července 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Konference předsedů ze dne 26. listopadu 2009 a 1. července 2010,

| — | s ohledem na návrh revidované rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (dále jen „revidovaná dohoda“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh revidované rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (dále jen „revidovaná dohoda“),

| — | s ohledem na své rozhodnutí ze dne 20. října 2010 o přizpůsobení jednacího řádu Parlamentu revidované rámcové dohodě o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 20. října 2010 o přizpůsobení jednacího řádu Parlamentu revidované rámcové dohodě o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (3),

| — | s ohledem na čl. 25 odst. 3, článek 127 a přílohu VII bod XVIII odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 25 odst. 3, článek 127 a přílohu VII bod XVIII odst. 4 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0279/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že Smlouvy v současnosti poprvé poskytují výslovný právní základ pro interinstitucionální dohody, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Smlouvy v současnosti poprvé poskytují výslovný právní základ pro interinstitucionální dohody,

| B. | vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva svěřuje Parlamentu a Komisi nové pravomoci a vytváří novou interinstitucionální rovnováhu, jež se odrazí v revidované dohodě, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva svěřuje Parlamentu a Komisi nové pravomoci a vytváří novou interinstitucionální rovnováhu, jež se odrazí v revidované dohodě,

| C. | vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva výrazně prohlubuje demokracii v EU a uděluje občanům Unie větší pravomoci v oblasti kontroly Komise, zejména prostřednictvím Parlamentu, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva výrazně prohlubuje demokracii v EU a uděluje občanům Unie větší pravomoci v oblasti kontroly Komise, zejména prostřednictvím Parlamentu,

| D. | vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva staví Parlament na stejnou úroveň s Radou, pokud jde o řádný legislativní postup a rozpočtové záležitosti, a v souladu se souvisejícími ustanoveními posiluje jeho úlohu ve vnější politice EU včetně společné zahraniční a bezpečnostní politiky, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva staví Parlament na stejnou úroveň s Radou, pokud jde o řádný legislativní postup a rozpočtové záležitosti, a v souladu se souvisejícími ustanoveními posiluje jeho úlohu ve vnější politice EU včetně společné zahraniční a bezpečnostní politiky,

| E. | vzhledem k tomu, že revidovaná dohoda tento vývoj odráží, i když je zapotřebí některých vyjasnění, která jsou uvedena níže, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že revidovaná dohoda tento vývoj odráží, i když je zapotřebí některých vyjasnění, která jsou uvedena níže,

| 1. | považuje revidovanou dohodu za významný průlom pro Parlament, pokud jde o jeho spolupráci s Komisí; |
| --- | --- |

1.

považuje revidovanou dohodu za významný průlom pro Parlament, pokud jde o jeho spolupráci s Komisí;

| 2. | připomíná tradiční pravomoci parlamentů, jimž se tyto orgány těší s ohledem na doktrínu dělby moci a jež budou při plném dodržení Lisabonské smlouvy tvořit základ úspěchů revidované dohody: legislativní pravomoci, parlamentní dohled nad výkonnou mocí (včetně oblasti mezinárodních vztahů), povinnost poskytovat informace a přítomnost výkonné moci v Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

připomíná tradiční pravomoci parlamentů, jimž se tyto orgány těší s ohledem na doktrínu dělby moci a jež budou při plném dodržení Lisabonské smlouvy tvořit základ úspěchů revidované dohody: legislativní pravomoci, parlamentní dohled nad výkonnou mocí (včetně oblasti mezinárodních vztahů), povinnost poskytovat informace a přítomnost výkonné moci v Parlamentu;

| 3. | vítá zejména následující zlepšení obsažená v revidované dohodě:






  — | legislativní proces a plánování: vzájemná spolupráce






  a) | revidovaná ustanovení týkající se pracovního programu Komise a plánování EU, na jejichž základě je Parlament více zapojen (body 33, 36 a 53 a příloha 4), |
| --- | --- | --- | --- |

3.

vítá zejména následující zlepšení obsažená v revidované dohodě:

—

legislativní proces a plánování: vzájemná spolupráce

a)

revidovaná ustanovení týkající se pracovního programu Komise a plánování EU, na jejichž základě je Parlament více zapojen (body 33, 36 a 53 a příloha 4),

| b) | přezkum všech návrhů, jejichž projednávání nebylo na začátku funkčního období nové Komise uzavřeno, jenž řádně zohlední stanoviska Parlamentu (bod 39), |
| --- | --- |

b)

přezkum všech návrhů, jejichž projednávání nebylo na začátku funkčního období nové Komise uzavřeno, jenž řádně zohlední stanoviska Parlamentu (bod 39),

| c) | požadavek, aby v oblastech, v nichž je Parlament obvykle zapojen do legislativního procesu, Komise používala právně nevynutitelné předpisy pouze na řádně odůvodněném základě a po předchozí konzultaci s Parlamentem (bod 43), |
| --- | --- |

c)

požadavek, aby v oblastech, v nichž je Parlament obvykle zapojen do legislativního procesu, Komise používala právně nevynutitelné předpisy pouze na řádně odůvodněném základě a po předchozí konzultaci s Parlamentem (bod 43),

| d) | závazek Komise k co nejrychlejšímu přizpůsobení acquis communautaire novému systému aktů v přenesené pravomoci (bod 51), |
| --- | --- |

d)

závazek Komise k co nejrychlejšímu přizpůsobení acquis communautaire novému systému aktů v přenesené pravomoci (bod 51),

| e) | závazek Komise podat v souladu s článkem 225 Smlouvy o fungování Evropské unie zprávu o konkrétním dalším postupu, pokud jde o jakýkoli návrh z legislativního podnětu, |
| --- | --- |

e)

závazek Komise podat v souladu s článkem 225 Smlouvy o fungování Evropské unie zprávu o konkrétním dalším postupu, pokud jde o jakýkoli návrh z legislativního podnětu,

| — | parlamentní kontrola






  f) | podrobná ustanovení týkající se volby předsedy Komise a Komise jako celku a dále jejího složení, případných změn v tomto složení nebo přerozdělení působnosti, |
| --- | --- | --- |

—

parlamentní kontrola

f)

podrobná ustanovení týkající se volby předsedy Komise a Komise jako celku a dále jejího složení, případných změn v tomto složení nebo přerozdělení působnosti,

| g) | nová pravidla pro účast členů Komise ve volebních kampaních (bod 4), |
| --- | --- |

g)

nová pravidla pro účast členů Komise ve volebních kampaních (bod 4),

| h) | povinnost Komise požádat o stanovisko Parlament, pokud má v úmyslu revidovat kodex chování členů Komise, |
| --- | --- |

h)

povinnost Komise požádat o stanovisko Parlament, pokud má v úmyslu revidovat kodex chování členů Komise,

| i) | povinnost kandidátů na finkci výkonných ředitelů regulačních agentur dostavit se ke slyšení před příslušnými parlamentními výbory (bod 32), |
| --- | --- |

i)

povinnost kandidátů na finkci výkonných ředitelů regulačních agentur dostavit se ke slyšení před příslušnými parlamentními výbory (bod 32),

| — | interinstitucionální rozměr mezinárodních vztahů EU






  j) | podrobná ustanovení týkající se posílené úlohy Parlamentu v mezinárodních jednáních, včetně závazku Komise předkládat Parlamentu důvěrné dokumenty související s jednáním, a to za použití vhodných postupů a záruk (body 23 až 27 a příloha 3), |
| --- | --- | --- |

—

interinstitucionální rozměr mezinárodních vztahů EU

j)

podrobná ustanovení týkající se posílené úlohy Parlamentu v mezinárodních jednáních, včetně závazku Komise předkládat Parlamentu důvěrné dokumenty související s jednáním, a to za použití vhodných postupů a záruk (body 23 až 27 a příloha 3),

| — | Informační povinnost






  k) | uznání úloh, které Parlamentu a Radě přiznávají Smlouvy, ze strany Komise, zejména s ohledem na základní zásadu rovného zacházení, zvláště pokud jde o přístup na jednání a poskytování příspěvků či jiných informací, zejména v souvislosti s legislativními a rozpočtovými záležitostmi (bod 9), |
| --- | --- | --- |

—

Informační povinnost

k)

uznání úloh, které Parlamentu a Radě přiznávají Smlouvy, ze strany Komise, zejména s ohledem na základní zásadu rovného zacházení, zvláště pokud jde o přístup na jednání a poskytování příspěvků či jiných informací, zejména v souvislosti s legislativními a rozpočtovými záležitostmi (bod 9),

| l) | zavedení pravidelného dialogu mezi předsedou Komise a předsedou Parlamentu o zásadních průřezových otázkách a významných legislativních návrzích, aniž by byla dotčena úloha Konference předsedů nebo zákonný rozpočtový proces a legislativní postup (bod 11 druhá odrážka), |
| --- | --- |

l)

zavedení pravidelného dialogu mezi předsedou Komise a předsedou Parlamentu o zásadních průřezových otázkách a významných legislativních návrzích, aniž by byla dotčena úloha Konference předsedů nebo zákonný rozpočtový proces a legislativní postup (bod 11 druhá odrážka),

| m) | podrobná ustanovení o informacích, jež mají být Parlamentu poskytovány ze schůzí Komise s národními odborníky a o přípravě a provádění právních předpisů Unie a právně nevynutitelných předpisů (bod 15 a příloha 1), |
| --- | --- |

m)

podrobná ustanovení o informacích, jež mají být Parlamentu poskytovány ze schůzí Komise s národními odborníky a o přípravě a provádění právních předpisů Unie a právně nevynutitelných předpisů (bod 15 a příloha 1),

| n) | způsoby spolupráce v oblasti vztahů s vnitrostátními parlamenty (bod 18), |
| --- | --- |

n)

způsoby spolupráce v oblasti vztahů s vnitrostátními parlamenty (bod 18),

| o) | podrobná ustanovení o přístupu Parlamentu k důvěrným informacím, včetně utajovaných dokumentů (příloha 2), |
| --- | --- |

o)

podrobná ustanovení o přístupu Parlamentu k důvěrným informacím, včetně utajovaných dokumentů (příloha 2),

| — | účast Komise v Parlamentu






  p) | závazek Komise upřednostnit svou účast na plenárních zasedáních či schůzích jiných orgánů Parlamentu, bude-li o ni požádána (bod 45), |
| --- | --- | --- |

—

účast Komise v Parlamentu

p)

závazek Komise upřednostnit svou účast na plenárních zasedáních či schůzích jiných orgánů Parlamentu, bude-li o ni požádána (bod 45),

| q) | nová doba vyhrazená pro otázky všem členům Komise, ustavená podle vzoru doby vyhrazené pro otázky předsedovi Komise (bod 46), |
| --- | --- |

q)

nová doba vyhrazená pro otázky všem členům Komise, ustavená podle vzoru doby vyhrazené pro otázky předsedovi Komise (bod 46),

| r) | zlepšení týkající se řečnické doby dodržující její orientační rozdělení, |
| --- | --- |

r)

zlepšení týkající se řečnické doby dodržující její orientační rozdělení,

| s) | pozvánka k účasti na schůzích Konference předsedů a Konference předsedů výborů (bod 11 třetí odrážka); |
| --- | --- |

s)

pozvánka k účasti na schůzích Konference předsedů a Konference předsedů výborů (bod 11 třetí odrážka);

| 4. | vyzývá příslušný výbor Parlamentu, aby požádal o stanovisko Komise, pokud Parlament předloží revizi jednacího řádu týkající se vztahů s Komisí; |
| --- | --- |

4.

vyzývá příslušný výbor Parlamentu, aby požádal o stanovisko Komise, pokud Parlament předloží revizi jednacího řádu týkající se vztahů s Komisí;

| 5. | je toho názoru, že stanovisko uvedené v bodu 8 revidované dohody by mělo být předkládáno předsedou Parlamentu, a to v návaznosti na rozhodnutí Konference předsedů; je toho názoru, že Konference předsedů by před přijetím takovéhoto rozhodnutí měla požádat Konferenci předsedů výborů o názor na revidovaný kodex chování členů Komise týkající se střetu zájmů či etiky chování; |
| --- | --- |

5.

je toho názoru, že stanovisko uvedené v bodu 8 revidované dohody by mělo být předkládáno předsedou Parlamentu, a to v návaznosti na rozhodnutí Konference předsedů; je toho názoru, že Konference předsedů by před přijetím takovéhoto rozhodnutí měla požádat Konferenci předsedů výborů o názor na revidovaný kodex chování členů Komise týkající se střetu zájmů či etiky chování;

| 6. | bere na vědomí, že Komise udělí na všech mezinárodních konferencích poslancům Parlamentu status pozorovatelů a umožní jejich účast na všech významných jednáních, především koordinačních, když bude od Komise vyžadováno, aby Parlament informovala o svém postoji při jednání; připomíná, že Komise může udělení statusu pozorovatelů poslancům Parlamentu odmítnout pouze ve výjimečných případech, které jsou odůvodněné chybějícími právními, technickými nebo diplomatickými možnostmi, domnívá se však, že tyto koncepty by měly být Parlamentu předem vysvětleny a Komise by měla k jejich výkladu přistupovat velmi striktně; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí, že Komise udělí na všech mezinárodních konferencích poslancům Parlamentu status pozorovatelů a umožní jejich účast na všech významných jednáních, především koordinačních, když bude od Komise vyžadováno, aby Parlament informovala o svém postoji při jednání; připomíná, že Komise může udělení statusu pozorovatelů poslancům Parlamentu odmítnout pouze ve výjimečných případech, které jsou odůvodněné chybějícími právními, technickými nebo diplomatickými možnostmi, domnívá se však, že tyto koncepty by měly být Parlamentu předem vysvětleny a Komise by měla k jejich výkladu přistupovat velmi striktně;

| 7. | domnívá se, že označení „mezinárodní konference“ uvedené v bodech 25 a 27 revidované dohody by se nemělo vztahovat pouze na mnohostranné dohody, ale rovněž na dohody dvoustranné, které mají zvláštní politický význam (tj. zejména na dohody o důležité politické spolupráci, obchodu nebo rybolovu), v jejichž případě se tak jako tak vyžaduje souhlas Parlamentu; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že označení „mezinárodní konference“ uvedené v bodech 25 a 27 revidované dohody by se nemělo vztahovat pouze na mnohostranné dohody, ale rovněž na dohody dvoustranné, které mají zvláštní politický význam (tj. zejména na dohody o důležité politické spolupráci, obchodu nebo rybolovu), v jejichž případě se tak jako tak vyžaduje souhlas Parlamentu;

| 8. | domnívá se, že označení „zasedání orgánů zřízených na základě mnohostranných mezinárodních dohod“ uvedené v bodu 26 revidované dohody zahrnuje i orgány zřízené na základě dvoustranných dohod, pokud jsou splněny podmínky, které tento bod stanoví; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že označení „zasedání orgánů zřízených na základě mnohostranných mezinárodních dohod“ uvedené v bodu 26 revidované dohody zahrnuje i orgány zřízené na základě dvoustranných dohod, pokud jsou splněny podmínky, které tento bod stanoví;

| 9. | připomíná, že čl. 218 odst. 10 Smlouvy o fungování Evropské unie vyžaduje, aby Komise okamžitě a v plně informovala Parlament, pokud má v úmyslu navrhnout prozatímní uplatňování mezinárodní dohody či její pozastavení, a měla by zohlednit názory Parlamentu předtím, než Rada přijme příslušná rozhodnutí; |
| --- | --- |

9.

připomíná, že čl. 218 odst. 10 Smlouvy o fungování Evropské unie vyžaduje, aby Komise okamžitě a v plně informovala Parlament, pokud má v úmyslu navrhnout prozatímní uplatňování mezinárodní dohody či její pozastavení, a měla by zohlednit názory Parlamentu předtím, než Rada přijme příslušná rozhodnutí;

| 10. | vyzývá Komisi, aby Parlamentu poskytovala všechny informace ohledně vyjednávání mezinárodních dohod, včetně „důvěrných informací“ ve smyslu bodu 1.2.1 přílohy 2 revidované dohody, v souladu s podrobnými ustanoveními uvedenými v této příloze; domnívá se, že se to týká také důvěrných dokumentů z členských nebo třetích států, poskytne-li k tomuto kroku jejich původce svůj souhlas; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Komisi, aby Parlamentu poskytovala všechny informace ohledně vyjednávání mezinárodních dohod, včetně „důvěrných informací“ ve smyslu bodu 1.2.1 přílohy 2 revidované dohody, v souladu s podrobnými ustanoveními uvedenými v této příloze; domnívá se, že se to týká také důvěrných dokumentů z členských nebo třetích států, poskytne-li k tomuto kroku jejich původce svůj souhlas;

| 11. | bere na vědomí, že koncept právně nevynutitelných předpisů zahrnuje v rámci revidované dohody doporučení, interpretační sdělení, dobrovolné dohody a volitelné nástroje; |
| --- | --- |

11.

bere na vědomí, že koncept právně nevynutitelných předpisů zahrnuje v rámci revidované dohody doporučení, interpretační sdělení, dobrovolné dohody a volitelné nástroje;

| 12. | schvaluje revidovanou dohodu připojenou k tomuto rozhodnutí; |
| --- | --- |

12.

schvaluje revidovanou dohodu připojenou k tomuto rozhodnutí;

| 13. | přijímá rozhodnutí připojit revidovanou dohodu k jednacímu řádu, kde nahradí přílohu XIV, s cílem usnadnit přístup k této dohodě a zajistit transparentnost; |
| --- | --- |

13.

přijímá rozhodnutí připojit revidovanou dohodu k jednacímu řádu, kde nahradí přílohu XIV, s cílem usnadnit přístup k této dohodě a zajistit transparentnost;

| 14. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a jeho přílohu Radě, Komisi a parlamentům členských států pro informaci. |
| --- | --- |

14.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a jeho přílohu Radě, Komisi a parlamentům členských států pro informaci.

---

(1)  Úř. věst. C 117 E, 18 5 2006, s. 123.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0009.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0367.

---

Středa, 20. října 2010PŘÍLOHA

Rámcová dohoda o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí

Evropský parlament a
  Evropská
  komise ▐ (dále jen „oba orgány“),

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii
  (dále jen „Smlouva o EU“)
  , Smlouvu o
  fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména článek 295 této smlouvy, a
  Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouvy“),

s ohledem na interinstitucionální dohody a texty, kterými se řídí vztahy mezi těmito dvěma orgány,

s ohledem na jednací řád Parlamentu (1), a zejména články
  105
  ,
  106
  a
  127
  a přílohy
  VIII a XIV tohoto jednacího řádu,

s ohledem na hlavní politické směry a příslušná prohlášení učiněná nově zvoleným předsedou Komise dne 15. září 2009 a 9. února 2010 a prohlášení kandidátů na členy Komise při slyšeních v parlamentních výborech,

| A. | vzhledem k tomu, že
  Lisabonská smlouva posiluje
  demokratickou legitimitu rozhodovacího procesu Unie, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že
  Lisabonská smlouva posiluje
  demokratickou legitimitu rozhodovacího procesu Unie,

| B. | vzhledem k tomu, že oba orgány přikládají velký význam účinnému provádění a uplatňování práva
  Unie
  , |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že oba orgány přikládají velký význam účinnému provádění a uplatňování práva
  Unie
  ,

| C. | vzhledem k tomu, že se tato rámcová dohoda nevztahuje na pravomoci a výsadní práva Parlamentu, Komise nebo kteréhokoli dalšího orgánu či instituce Unie, má však zajistit co nejúčinnější a
  nejtransparentnější
  výkon těchto pravomocí a práv, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že se tato rámcová dohoda nevztahuje na pravomoci a výsadní práva Parlamentu, Komise nebo kteréhokoli dalšího orgánu či instituce Unie, má však zajistit co nejúčinnější a
  nejtransparentnější
  výkon těchto pravomocí a práv,

| D. | vzhledem k tomu, že rámcová dohoda by měla být vykládána v souladu s institucionálním rámcem, který stanoví Smlouvy, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že rámcová dohoda by měla být vykládána v souladu s institucionálním rámcem, který stanoví Smlouvy,

| E. | vzhledem k tomu, že Komise zohlední příslušné úlohy, které byly Parlamentu a Radě svěřeny Smlouvami, zejména s ohledem na zásadu rovného zacházení stanovenou v bodě 9, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Komise zohlední příslušné úlohy, které byly Parlamentu a Radě svěřeny Smlouvami, zejména s ohledem na zásadu rovného zacházení stanovenou v bodě 9,

| F. | vzhledem k tomu, že je vhodné aktualizovat rámcovou dohodu uzavřenou v
  květnu 2005

   (2) a nahradit ji tímto zněním, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že je vhodné aktualizovat rámcovou dohodu uzavřenou v
  květnu 2005

   (2) a nahradit ji tímto zněním,

se dohodly takto:

I.   OBLAST PŮSOBNOSTI

| 1. | Parlament a Komise se dohodly – za účelem lepšího zohlednění nového „mimořádného partnerství“ mezi oběma orgány –
  na níže uvedených opatřeních k posílení politické odpovědnosti a legitimity Komise, k rozšíření konstruktivního dialogu a ke zlepšení toku informací mezi těmito dvěma orgány a
  jejich spolupráce, pokud jde o postupy
  a plánování
  Dohodly se také na konkrétních
  ustanoveních
  :






  — | o schůzkách Komise s národními odborníky uvedených v příloze 1; |
| --- | --- | --- |

1.

Parlament a Komise se dohodly – za účelem lepšího zohlednění nového „mimořádného partnerství“ mezi oběma orgány –
  na níže uvedených opatřeních k posílení politické odpovědnosti a legitimity Komise, k rozšíření konstruktivního dialogu a ke zlepšení toku informací mezi těmito dvěma orgány a
  jejich spolupráce, pokud jde o postupy
  a plánování

Dohodly se také na konkrétních
  ustanoveních
  :

—

o schůzkách Komise s národními odborníky uvedených v příloze 1;

| — | o
  předávání důvěrných informací ▐
  Parlamentu uvedených v příloze 2; |
| --- | --- |

—

o
  předávání důvěrných informací ▐
  Parlamentu uvedených v příloze 2;

| — | o sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod uvedených v příloze 3; a |
| --- | --- |

—

o sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod uvedených v příloze 3; a

| — | o
  časovém rozvrhu
  ▐ pracovního programu Komise uvedeného v
  příloze 4
  . |
| --- | --- |

—

o
  časovém rozvrhu
  ▐ pracovního programu Komise uvedeného v
  příloze 4
  .

II.   POLITICKÁ ODPOVĚDNOST

| 2. | Poté, co jej Evropská rada navrhne, představí kandidát na předsedu Komise Parlamentu hlavní politické směry pro své funkční období, aby tak byla umožněna informovaná výměna názorů s Parlamentem předtím, než bude hlasováno o jeho zvolení. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V souladu s článkem 106 jednacího řádu je Parlament ve spojení s nově zvoleným předsedou Komise dostatečnou dobu před zahájením postupů schvalování nové Komise. Parlament zohlední připomínky nově zvoleného předsedy Komise.



  Kandidáti na členy Komise zajistí, aby byly zveřejněny všechny relevantní informace v souladu s povinností nezávislosti, kterou stanoví článek 245 Smlouvy o fungování EU.




  Postupy se stanoví takovým způsobem, aby bylo zajištěno, že hodnocení celé navržené Komise proběhne otevřeně, nezaujatě a jednotně. |
| --- | --- |

3.

Kandidáti na členy Komise zajistí, aby byly zveřejněny všechny relevantní informace v souladu s povinností nezávislosti, kterou stanoví článek 245 Smlouvy o fungování EU.

Postupy se stanoví takovým způsobem, aby bylo zajištěno, že hodnocení celé navržené Komise proběhne otevřeně, nezaujatě a jednotně.

| 4. | Každý člen Komise převezme politickou odpovědnost za činnost v oblasti, za niž odpovídá, aniž by byla dotčena zásada jednání Komise ve sboru.
  Předseda Komise plně odpovídá za zjištění jakéhokoli střetu zájmů, který by bránil členům Komise ve výkonu jejich povinností.
  Předseda Komise dále odpovídá za všechny další kroky učiněné za těchto okolností
  a
  dojde-li ke změně přidělení určité záležitosti, předseda o tom okamžitě písemně uvědomí předsedu Parlamentu.


  Účast členů Komise na volebních kampaních se řídí kodexem chování členů Komise.




  Členové Komise, kteří se účastní aktivně volebních kampaní jako kandidáti ve volbách do Evropského parlamentu, by si s účinností od skončení posledního dílčího zasedání konaného před volbami měli vzít neplacené volno na volby.




  Předseda Komise s dostatečným předstihem informuje Parlament o svém rozhodnutí poskytnout toto volno, přičemž uvede, který člen Komise převezme po danou dobu volna příslušné povinnosti. |
| --- | --- |

4.

Každý člen Komise převezme politickou odpovědnost za činnost v oblasti, za niž odpovídá, aniž by byla dotčena zásada jednání Komise ve sboru.

Předseda Komise plně odpovídá za zjištění jakéhokoli střetu zájmů, který by bránil členům Komise ve výkonu jejich povinností.

Předseda Komise dále odpovídá za všechny další kroky učiněné za těchto okolností
  a
  dojde-li ke změně přidělení určité záležitosti, předseda o tom okamžitě písemně uvědomí předsedu Parlamentu.

Účast členů Komise na volebních kampaních se řídí kodexem chování členů Komise.

Členové Komise, kteří se účastní aktivně volebních kampaní jako kandidáti ve volbách do Evropského parlamentu, by si s účinností od skončení posledního dílčího zasedání konaného před volbami měli vzít neplacené volno na volby.

Předseda Komise s dostatečným předstihem informuje Parlament o svém rozhodnutí poskytnout toto volno, přičemž uvede, který člen Komise převezme po danou dobu volna příslušné povinnosti.

| 5. | Pokud Parlament požádá předsedu Komise, aby vyslovil nedůvěru některému z členů Komise, bude předseda v souladu s čl. 17 odst. 6 Smlouvy o EU vážně uvažovat o tom, zda vyzve tohoto člena Komise k odstoupení. Předseda Komise buď vyzve dotyčného člena Komise k odstoupení, nebo Parlamentu na jeho nejbližším dílčím zasedání vysvětlí, proč tak odmítá učinit
  . |
| --- | --- |

5.

Pokud Parlament požádá předsedu Komise, aby vyslovil nedůvěru některému z členů Komise, bude předseda v souladu s čl. 17 odst. 6 Smlouvy o EU vážně uvažovat o tom, zda vyzve tohoto člena Komise k odstoupení. Předseda Komise buď vyzve dotyčného člena Komise k odstoupení, nebo Parlamentu na jeho nejbližším dílčím zasedání vysvětlí, proč tak odmítá učinit
  .

| 6. | Pokud je nutné nahradit některého člena Komise během jeho funkčního období v souladu s
  čl. 246 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování EU,
  předseda Komise
  předtím, než vysloví souhlas s rozhodnutím Rady, důkladně zváží výsledky konzultace s Parlamentem
  .
  Parlament zajistí rychlý průběh svých postupů, aby předseda Komise mohl
  důkladně zvážit stanovisko
  Parlamentu dříve, než bude nový člen Komise
  jmenován
  .


  Podobně podle čl. 246 třetího pododstavce Smlouvy o fungování EU předseda Komise důkladně zváží stanovisko Parlamentu, pokud je zbývající část funkčního období Komise krátká. |
| --- | --- |

6.

Pokud je nutné nahradit některého člena Komise během jeho funkčního období v souladu s
  čl. 246 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování EU,
  předseda Komise
  předtím, než vysloví souhlas s rozhodnutím Rady, důkladně zváží výsledky konzultace s Parlamentem
  .

Parlament zajistí rychlý průběh svých postupů, aby předseda Komise mohl
  důkladně zvážit stanovisko
  Parlamentu dříve, než bude nový člen Komise
  jmenován
  .

Podobně podle čl. 246 třetího pododstavce Smlouvy o fungování EU předseda Komise důkladně zváží stanovisko Parlamentu, pokud je zbývající část funkčního období Komise krátká.

| 7. | Pokud má
  předseda Komise v
  souladu s článkem 248 Smlouvy o fungování EU v úmyslu změnit rozdělení působnosti Komise během jejího funkčního období, uvědomí o tom v dostatečném časovém předstihu Parlament, aby bylo možno provést příslušné parlamentní konzultace o těchto změnách. Rozhodnutí předsedy Komise změnit rozdělení působnosti Komise může nabýt účinnosti okamžitě. |
| --- | --- |

7.

Pokud má
  předseda Komise v
  souladu s článkem 248 Smlouvy o fungování EU v úmyslu změnit rozdělení působnosti Komise během jejího funkčního období, uvědomí o tom v dostatečném časovém předstihu Parlament, aby bylo možno provést příslušné parlamentní konzultace o těchto změnách. Rozhodnutí předsedy Komise změnit rozdělení působnosti Komise může nabýt účinnosti okamžitě.

| 8. | Pokud Komise předloží návrh na změnu
  kodexu chování členů Komise
  týkající
  se střetu zájmů nebo etiky chování,
  vyžádá si stanovisko Parlamentu
  .
  ▐ |
| --- | --- |

8.

Pokud Komise předloží návrh na změnu
  kodexu chování členů Komise
  týkající
  se střetu zájmů nebo etiky chování,
  vyžádá si stanovisko Parlamentu
  .

▐

III.   KONSTRUKTIVNÍ DIALOG A TOK INFORMACÍ

i)   Obecná ustanovení

| 9. | Komise zaručí, aby byla vůči Parlamentu a Radě uplatňována zásada rovného zacházení, zejména pokud jde o přístup na jednání a o poskytování příspěvků nebo jiných informací, zvláště v souvislosti s legislativními a rozpočtovými otázkami. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komise
  v
  rámci svých pravomocí
  přijme opatření k
  lepšímu
  zapojení Parlamentu tím, že pokud možno
  zohlední
  názory Parlamentu v
  oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky
  . |
| --- | --- |

10.

Komise
  v
  rámci svých pravomocí
  přijme opatření k
  lepšímu
  zapojení Parlamentu tím, že pokud možno
  zohlední
  názory Parlamentu v
  oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky
  .

| 11. | „Mimořádné partnerství“ mezi Parlamentem a Komisí je uplatňováno na základě těchto ujednání:







  — | předseda Komise se na žádost Parlamentu alespoň dvakrát ročně setká s Konferencí předsedů, aby projednali otázky společného zájmu; |
| --- | --- | --- |

11.

—

předseda Komise se na žádost Parlamentu alespoň dvakrát ročně setká s Konferencí předsedů, aby projednali otázky společného zájmu;

| — | předseda Komise vede pravidelně dialog s předsedou Parlamentu o zásadních průřezových otázkách a významných legislativních návrzích. V rámci tohoto dialogu by na zasedání sboru členů Komise měl být zván také předseda Parlamentu; |
| --- | --- |

—

předseda Komise vede pravidelně dialog s předsedou Parlamentu o zásadních průřezových otázkách a významných legislativních návrzích. V rámci tohoto dialogu by na zasedání sboru členů Komise měl být zván také předseda Parlamentu;

| — | předseda Komise nebo místopředseda odpovědný za interinstitucionální vztahy by měl být zván na zasedání Konference předsedů a Konference předsedů výborů, pokud se na nich mají projednávat specifické otázky týkající se přípravy pořadu jednání plenárního zasedání, interinstuitucionálních vztahů mezi Parlamentem a Komisí a legislativních a rozpočtových otázek; |
| --- | --- |

—

předseda Komise nebo místopředseda odpovědný za interinstitucionální vztahy by měl být zván na zasedání Konference předsedů a Konference předsedů výborů, pokud se na nich mají projednávat specifické otázky týkající se přípravy pořadu jednání plenárního zasedání, interinstuitucionálních vztahů mezi Parlamentem a Komisí a legislativních a rozpočtových otázek;

| — | každoročně se konají schůzky mezi Konferencí předsedů a Konferencí předsedů výborů a mezi sborem členů Komise, na nichž se projednávají důležité otázky, včetně přípravy a provádění pracovního programu Komise; |
| --- | --- |

—

každoročně se konají schůzky mezi Konferencí předsedů a Konferencí předsedů výborů a mezi sborem členů Komise, na nichž se projednávají důležité otázky, včetně přípravy a provádění pracovního programu Komise;

| — | Konference předsedů a Konference předsedů výborů Komisi s dostatečným předstihem informují o výsledcích jednání, které mají interinstitucionální rozměr. Parlament rovněž úplně a pravidelně informuje Komisi o výsledcích schůzí, na kterých se projednávala příprava dílčích zasedání, a zohlední názor Komise, aniž je dotčen bod 45; |
| --- | --- |

—

Konference předsedů a Konference předsedů výborů Komisi s dostatečným předstihem informují o výsledcích jednání, které mají interinstitucionální rozměr. Parlament rovněž úplně a pravidelně informuje Komisi o výsledcích schůzí, na kterých se projednávala příprava dílčích zasedání, a zohlední názor Komise, aniž je dotčen bod 45;

| — | generální tajemníci Parlamentu a Komise se pravidelně setkávají, aby bylo zajištěno pravidelné předávání příslušných informací mezi oběma orgány. |
| --- | --- |

—

generální tajemníci Parlamentu a Komise se pravidelně setkávají, aby bylo zajištěno pravidelné předávání příslušných informací mezi oběma orgány.

| 12. | Každý člen Komise zajistí, aby docházelo k pravidelnému a přímému předávání informací mezi členy Komise a předsedou příslušného parlamentního výboru. |
| --- | --- |

12.

Každý člen Komise zajistí, aby docházelo k pravidelnému a přímému předávání informací mezi členy Komise a předsedou příslušného parlamentního výboru.

| 13. | Komise nezveřejní žádný legislativní návrh nebo důležitý podnět či rozhodnutí, aniž by to předtím písemně oznámila Parlamentu.
  Na základě ▐ pracovního programu Komise ▐ určí oba orgány předem po vzájemné dohodě
  klíčové
  podněty, které mají být předloženy na plenárním zasedání ▐.
  Komise tyto podněty předloží nejdříve na plenárním zasedání a teprve poté s nimi seznámí veřejnost.


  Podobně určí návrhy a podněty, k nimž budou poskytnuty informace před zasedáním Konference předsedů nebo tím, že o nich vhodným způsobem informují příslušný parlamentní výbor nebo jeho předsedu.
  Tato rozhodnutí se přijímají v rámci pravidelného dialogu mezi oběma orgány v souladu s
  bodem 11
  , a pravidelně aktualizují, přičemž je nutno náležitě zohlednit jakýkoli politický vývoj. |
| --- | --- |

13.

Komise nezveřejní žádný legislativní návrh nebo důležitý podnět či rozhodnutí, aniž by to předtím písemně oznámila Parlamentu.

Na základě ▐ pracovního programu Komise ▐ určí oba orgány předem po vzájemné dohodě
  klíčové
  podněty, které mají být předloženy na plenárním zasedání ▐.
  Komise tyto podněty předloží nejdříve na plenárním zasedání a teprve poté s nimi seznámí veřejnost.

Podobně určí návrhy a podněty, k nimž budou poskytnuty informace před zasedáním Konference předsedů nebo tím, že o nich vhodným způsobem informují příslušný parlamentní výbor nebo jeho předsedu.

Tato rozhodnutí se přijímají v rámci pravidelného dialogu mezi oběma orgány v souladu s
  bodem 11
  , a pravidelně aktualizují, přičemž je nutno náležitě zohlednit jakýkoli politický vývoj.

| 14. | Pokud se mimo orgány dostane vnitřní dokument Komise, o němž nebyl Parlament v souladu
  s touto rámcovou dohodou
  informován, může předseda Parlamentu požadovat okamžité postoupení dotyčného dokumentu Parlamentu, aby ho mohl předat poslancům, kteří o něj případně požádají. |
| --- | --- |

14.

Pokud se mimo orgány dostane vnitřní dokument Komise, o němž nebyl Parlament v souladu
  s touto rámcovou dohodou
  informován, může předseda Parlamentu požadovat okamžité postoupení dotyčného dokumentu Parlamentu, aby ho mohl předat poslancům, kteří o něj případně požádají.

| 15. | V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění právních předpisů Unie, včetně právně nevynutitelných předpisů (soft law) a aktů v přenesené pravomoci, Komise poskytne veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s národními odborníky. Na žádost Parlamentu může Komise na tyto schůzky přizvat i odborníky Parlamentu.



  Příslušná ustanovení stanoví příloha 1. |
| --- | --- |

15.

Příslušná ustanovení stanoví příloha 1.

| 16. | Do tří měsíců po přijetí usnesení Parlamentu
  Komise ▐ poskytuje
  Parlamentu
  písemné informace o činnosti, jež byla reakcí na konkrétní požadavky vyjádřené v usneseních Parlamentu, včetně toho, že bude informovat Parlament o situacích, kdy se nemohla řídit názory Parlamentu.
  Tato lhůta může být zkrácena, pokud se jedná o naléhavý požadavek. Může být prodloužena o jeden měsíc, pokud odpověď na vyjádřený požadavek vyžaduje důkladnější přípravu a tato skutečnost je řádně odůvodněna. Parlament zajistí, aby byl orgán o této skutečnosti řádně informován.




  Parlament bude usilovat o to, aby nebyly kladeny otázky k ústnímu nebo písemnému zodpovězení v záležitostech, ke kterým již Komise vyjádřila svůj postoj prostřednictvím písemného sdělení o dalším postupu.


  ▐
  Komise
  se zavazuje, že sdělí, jaký bude konkrétní další postup, pokud jde o žádost o předložení návrhu podle článku 225 Smlouvy o fungování EU (zpráva z legislativního podnětu), do tří měsíců po přijetí příslušného usnesení na plenárním zasedání. Nejpozději do jednoho roku Komise předloží legislativní návrh nebo tento návrh začlení do svého pracovního programu na následující rok. Pokud Komise návrh nepředloží, sdělí Parlamentu podrobně své důvody.




  Komise se rovněž zavazuje k úzké a včasné spolupráci s Parlamentem ohledně jakékoli žádosti z legislativního podnětu, která by vycházela z iniciativ občanů.


  Na postup udělování absolutoria se vztahují zvláštní ustanovení
  bodu 31.


  ▐ |
| --- | --- |

16.

Do tří měsíců po přijetí usnesení Parlamentu
  Komise ▐ poskytuje
  Parlamentu
  písemné informace o činnosti, jež byla reakcí na konkrétní požadavky vyjádřené v usneseních Parlamentu, včetně toho, že bude informovat Parlament o situacích, kdy se nemohla řídit názory Parlamentu.
  Tato lhůta může být zkrácena, pokud se jedná o naléhavý požadavek. Může být prodloužena o jeden měsíc, pokud odpověď na vyjádřený požadavek vyžaduje důkladnější přípravu a tato skutečnost je řádně odůvodněna. Parlament zajistí, aby byl orgán o této skutečnosti řádně informován.

Parlament bude usilovat o to, aby nebyly kladeny otázky k ústnímu nebo písemnému zodpovězení v záležitostech, ke kterým již Komise vyjádřila svůj postoj prostřednictvím písemného sdělení o dalším postupu.

▐

Komise
  se zavazuje, že sdělí, jaký bude konkrétní další postup, pokud jde o žádost o předložení návrhu podle článku 225 Smlouvy o fungování EU (zpráva z legislativního podnětu), do tří měsíců po přijetí příslušného usnesení na plenárním zasedání. Nejpozději do jednoho roku Komise předloží legislativní návrh nebo tento návrh začlení do svého pracovního programu na následující rok. Pokud Komise návrh nepředloží, sdělí Parlamentu podrobně své důvody.

Komise se rovněž zavazuje k úzké a včasné spolupráci s Parlamentem ohledně jakékoli žádosti z legislativního podnětu, která by vycházela z iniciativ občanů.

Na postup udělování absolutoria se vztahují zvláštní ustanovení
  bodu 31.

▐

| 17. | Jestliže
  jsou předloženy ▐ podněty, doporučení nebo žádosti o legislativní akty
  podle
  čl. 289 odst. 4 Smlouvy o fungování EU
  , uvědomí Komise Parlament na jeho žádost o svém postoji k
  uvedeným návrhům
  na schůzi příslušného parlamentního výboru. |
| --- | --- |

17.

Jestliže
  jsou předloženy ▐ podněty, doporučení nebo žádosti o legislativní akty
  podle
  čl. 289 odst. 4 Smlouvy o fungování EU
  , uvědomí Komise Parlament na jeho žádost o svém postoji k
  uvedeným návrhům
  na schůzi příslušného parlamentního výboru.

| 18. | Oba orgány spolupracují v oblasti vztahů s vnitrostátními parlamenty
  .


  Parlament a Komise spolupracují při provádění Protokolu č. 2 ke Smlouvě o fungování EU o používání zásad subsidiarity a proporcionality. Tato spolupráce zahrnuje ujednání týkající se překládání odůvodněných stanovisek, která vydaly vnitrostátní parlamenty.




  Pokud jsou splněny podmínky uvedené v článku 7 Protokolu č. 2 ke Smlouvě o fungování EU, Komise zajistí, aby byla přeložena všechna odůvodněná stanoviska, která vydaly vnitrostátní parlamenty, spolu s postojem Komise k těmto stanoviskům. |
| --- | --- |

18.

Oba orgány spolupracují v oblasti vztahů s vnitrostátními parlamenty
  .

Parlament a Komise spolupracují při provádění Protokolu č. 2 ke Smlouvě o fungování EU o používání zásad subsidiarity a proporcionality. Tato spolupráce zahrnuje ujednání týkající se překládání odůvodněných stanovisek, která vydaly vnitrostátní parlamenty.

Pokud jsou splněny podmínky uvedené v článku 7 Protokolu č. 2 ke Smlouvě o fungování EU, Komise zajistí, aby byla přeložena všechna odůvodněná stanoviska, která vydaly vnitrostátní parlamenty, spolu s postojem Komise k těmto stanoviskům.

| 19. | Komise informuje Parlament o seznamu skupin odborníků, které byly vytvořeny jako pomocný orgán Komise při výkonu jejího práva iniciativy. Tento seznam je pravidelně aktualizován a zveřejňován.
  V tomto rámci informuje Komise vhodným způsobem příslušný parlamentní výbor na základě konkrétního a zdůvodněného požadavku jeho předsedy o činnosti a složení těchto skupin. |
| --- | --- |

19.

Komise informuje Parlament o seznamu skupin odborníků, které byly vytvořeny jako pomocný orgán Komise při výkonu jejího práva iniciativy. Tento seznam je pravidelně aktualizován a zveřejňován.

V tomto rámci informuje Komise vhodným způsobem příslušný parlamentní výbor na základě konkrétního a zdůvodněného požadavku jeho předsedy o činnosti a složení těchto skupin.

| 20. | Oba orgány povedou za pomoci vhodných mechanismů konstruktivní dialog o otázkách týkajících se důležitých administrativních záležitostí, zejména těch, které mají přímé důsledky na vnitřní chod samotného Parlamentu. |
| --- | --- |

20.

Oba orgány povedou za pomoci vhodných mechanismů konstruktivní dialog o otázkách týkajících se důležitých administrativních záležitostí, zejména těch, které mají přímé důsledky na vnitřní chod samotného Parlamentu.

| 21. | Parlament si vyžádá stanovisko Komise, kdykoli předloží návrh na revizi svého jednacího řádu, který by se týkal jeho vztahů s Komisí. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Na případy, kdy je nutno zachovat důvěrnost informací předávaných na základě této rámcové dohody, se vztahují ustanovení
  přílohy 2
  . |
| --- | --- |

22.

Na případy, kdy je nutno zachovat důvěrnost informací předávaných na základě této rámcové dohody, se vztahují ustanovení
  přílohy 2
  .

ii)   ▐ Rozšíření a mezinárodní dohody

| 23. | Parlament je neprodleně a plně informován o všech fázích sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod, včetně vydání směrnic pro jednání. Komise jedná tak, aby splnila své povinnosti podle článku 218 Smlouvy o fungování EU, přičemž je brán ohled na úlohu obou orgánů v souladu s čl. 13 odst. 2 Smlouvy o EU.



  Komise použije ujednání stanovená v příloze 3. |
| --- | --- |

23.

Komise použije ujednání stanovená v příloze 3.

| 24. | Informace uvedené v
  bodě 23
  jsou Parlamentu poskytovány s dostatečným předstihem, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko a aby Komise mohla ke stanoviskům Parlamentu v co největším rozsahu přihlédnout. Tyto informace se
  obecně
  poskytují
  Parlamentu
  prostřednictvím příslušného parlamentního výboru, případně na plenárním zasedání.
  V odůvodněných případech se tyto informace poskytují více než jednomu parlamentnímu výboru.


  Parlament a
  Komise se zavazují
  , že stanoví vhodné postupy a vytvoří záruky
  pro předávání důvěrných informací Komise Parlamentu
  v souladu s ustanoveními
  přílohy 2
  .
  ▐ |
| --- | --- |

24.

Informace uvedené v
  bodě 23
  jsou Parlamentu poskytovány s dostatečným předstihem, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko a aby Komise mohla ke stanoviskům Parlamentu v co největším rozsahu přihlédnout. Tyto informace se
  obecně
  poskytují
  Parlamentu
  prostřednictvím příslušného parlamentního výboru, případně na plenárním zasedání.
  V odůvodněných případech se tyto informace poskytují více než jednomu parlamentnímu výboru.

Parlament a
  Komise se zavazují
  , že stanoví vhodné postupy a vytvoří záruky
  pro předávání důvěrných informací Komise Parlamentu
  v souladu s ustanoveními
  přílohy 2
  .

▐

| 25. | Tyto dva orgány s ohledem na rozdílné institucionální úlohy uznávají, že Komise má zastupovat Evropskou unii při mezinárodních jednáních s výjimkou těch, která se týkají společné zahraniční a bezpečnostní politiky a dalších případů stanovených Smlouvami.

  Pokud Komise zastupuje
  Unii na mezinárodních konferencích,
  umožní na žádost Parlamentu začlenění
  delegace
  poslanců Evropského parlamentu jako pozorovatelů do delegací
  Unie
  ,
  aby tak mohli být přímo a plně informováni o jednáních konference.
  Komise se zavazuje
  , že bude v případě potřeby soustavně informovat delegaci Parlamentu o výsledcích jednání.


  Poslanci Evropského parlamentu se nemohou přímo účastnit
  těchto jednání
  .
  S výhradou právních, technických a diplomatických možností jim Komise zaručí status pozorovatelů. V případě odmítnutí Komise informuje Parlament o důvodech tohoto odmítnutí.




  Komise navíc v rámci své odpovědnosti usnadní účast poslanců Evropského parlamentu jako pozorovatelů na všech příslušných schůzích před a po konání vyjednávacích schůzek |
| --- | --- |

25.

Pokud Komise zastupuje
  Unii na mezinárodních konferencích,
  umožní na žádost Parlamentu začlenění
  delegace
  poslanců Evropského parlamentu jako pozorovatelů do delegací
  Unie
  ,
  aby tak mohli být přímo a plně informováni o jednáních konference.
  Komise se zavazuje
  , že bude v případě potřeby soustavně informovat delegaci Parlamentu o výsledcích jednání.

Poslanci Evropského parlamentu se nemohou přímo účastnit
  těchto jednání
  .
  S výhradou právních, technických a diplomatických možností jim Komise zaručí status pozorovatelů. V případě odmítnutí Komise informuje Parlament o důvodech tohoto odmítnutí.

Komise navíc v rámci své odpovědnosti usnadní účast poslanců Evropského parlamentu jako pozorovatelů na všech příslušných schůzích před a po konání vyjednávacích schůzek

| 26. | Komise za stejných podmínek soustavně informuje Parlament o jednáních a usnadní přístup poslanců Evropského parlamentu jako pozorovatelů, kteří jsou součástí delegací Unie, na zasedání orgánů zřízených na základě mnohostranných mezinárodních dohod, jichž se Unie účastní, pokud tyto orgány přijímají rozhodnutí, se kterými musí Parlament vyslovit souhlas nebo jejichž provedení může vyžadovat přijetí legislativních aktů v souladu s řádným legislativním postupem. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Komise rovněž zajistí, aby měly delegace Parlamentu začleněné do delegací Unie, které se účastní mezinárodních konferencí, při této příležitosti přístup ke všem technickým prostředkům delegace Unie s ohledem na zásadu dobré spolupráce mezi orgány a vzhledem k dostupnému logistickému zázemí.



  Nejpozději čtyři týdny před zahájením konference zašle předseda Parlamentu předsedovi Komise návrh týkající se začlenění delegace Parlamentu do delegace Unie, ve kterém je uvedeno jméno předsedy delegace Parlamentu a počet poslanců Evropského parlamentu, kteří se delegace zúčastní. V odůvodněných případech může být lhůta zkrácena.




  Počet poslanců Evropského parlamentu, kteří se účastní delegace Parlamentu, a podpůrného personálu by měl být přiměřený k celkovému počtu členů delegace Unie. |
| --- | --- |

27.

Nejpozději čtyři týdny před zahájením konference zašle předseda Parlamentu předsedovi Komise návrh týkající se začlenění delegace Parlamentu do delegace Unie, ve kterém je uvedeno jméno předsedy delegace Parlamentu a počet poslanců Evropského parlamentu, kteří se delegace zúčastní. V odůvodněných případech může být lhůta zkrácena.

Počet poslanců Evropského parlamentu, kteří se účastní delegace Parlamentu, a podpůrného personálu by měl být přiměřený k celkovému počtu členů delegace Unie.

| 28. | Komise plně informuje Parlament o vývoji přístupových jednání a zejména o hlavních aspektech a změnách tak, aby Parlamentu umožnila včas vyjádřit názor v rámci příslušného parlamentního postupu. |
| --- | --- |

28.

Komise plně informuje Parlament o vývoji přístupových jednání a zejména o hlavních aspektech a změnách tak, aby Parlamentu umožnila včas vyjádřit názor v rámci příslušného parlamentního postupu.

| 29. | Pokud Parlament přijme k záležitostem podle
  bodu 28
  doporučení v souladu s
  čl. 90 odst. 5
  svého jednacího řádu a pokud se Komise ze závažných důvodů rozhodne, že toto doporučení nemůže podpořit, vysvětlí Parlamentu tyto důvody na plenárním zasedání nebo na příští schůzi příslušného parlamentního výboru. |
| --- | --- |

29.

Pokud Parlament přijme k záležitostem podle
  bodu 28
  doporučení v souladu s
  čl. 90 odst. 5
  svého jednacího řádu a pokud se Komise ze závažných důvodů rozhodne, že toto doporučení nemůže podpořit, vysvětlí Parlamentu tyto důvody na plenárním zasedání nebo na příští schůzi příslušného parlamentního výboru.

iii)   Plnění rozpočtu

| 30. | Dříve než Komise na konferenci dárců přislíbí finanční záruky, které znamenají nové finanční závazky a vyžadují souhlas rozpočtového orgánu, informuje rozpočtový orgán a posoudí jeho připomínky. |
| --- | --- |

30.

| 31. | V souvislosti s ročním udělováním absolutoria, které se řídí článkem
  319 Smlouvy o fungování EU
  , předá Komise veškeré informace potřebné k dohledu nad plněním rozpočtu na daný rok, o které ji za tímto účelem požádá předseda parlamentního výboru příslušného pro postup udělování absolutoria podle
  přílohy VII
  jednacího řádu Parlamentu.
  Objeví-li se nové aspekty týkající se předešlých let, pro které již bylo absolutorium uděleno, předá Komise všechny potřebné informace o této záležitosti, aby bylo možné dosáhnout řešení, jež bude přijatelné pro obě strany. |
| --- | --- |

31.

V souvislosti s ročním udělováním absolutoria, které se řídí článkem
  319 Smlouvy o fungování EU
  , předá Komise veškeré informace potřebné k dohledu nad plněním rozpočtu na daný rok, o které ji za tímto účelem požádá předseda parlamentního výboru příslušného pro postup udělování absolutoria podle
  přílohy VII
  jednacího řádu Parlamentu.

Objeví-li se nové aspekty týkající se předešlých let, pro které již bylo absolutorium uděleno, předá Komise všechny potřebné informace o této záležitosti, aby bylo možné dosáhnout řešení, jež bude přijatelné pro obě strany.

iv)   Vztahy s regulačními agenturami

| 32. | Kandidáti na funkci výkonných ředitelů regulačních agentur by se měli dostavit na slyšení před parlamentními výbory.



  V souvislosti s činností interinstitucionální pracovní skupiny pro regulační agentury, která byla zřízena v březnu 2009, se Komise a Parlament snaží dohodnout na společném postoji k úloze a postavení decentralizovaných agentur v institucionálních strukturách Unie a na společných pokynech týkajících se jejich zřizování, struktury a fungování a otázek týkajících se jejich financování, rozpočtu, dohledu nad nimi a jejich řízení. |
| --- | --- |

32.

V souvislosti s činností interinstitucionální pracovní skupiny pro regulační agentury, která byla zřízena v březnu 2009, se Komise a Parlament snaží dohodnout na společném postoji k úloze a postavení decentralizovaných agentur v institucionálních strukturách Unie a na společných pokynech týkajících se jejich zřizování, struktury a fungování a otázek týkajících se jejich financování, rozpočtu, dohledu nad nimi a jejich řízení.

IV.   SPOLUPRÁCE PŘI LEGISLATIVNÍM PROCESU A PLÁNOVÁNÍ

i)   
  Pracovní program Komisea ▐ plánování Evropské unie

| 33. | Komise
  zahájí
  roční a víceleté plánování ▐ Unie s cílem dosáhnout ▐
  interinstitucionálních dohod
  . |
| --- | --- |

33.

Komise
  zahájí
  roční a víceleté plánování ▐ Unie s cílem dosáhnout ▐
  interinstitucionálních dohod
  .

| 34. | Komise
  každoročně
  ▐ předkládá svůj
  pracovní program
  . |
| --- | --- |

34.

Komise
  každoročně
  ▐ předkládá svůj
  pracovní program
  .

| 35. | ▐ Oba orgány spolupracují podle časového rozvrhu uvedeného v
  příloze 4
  .
  Komise zohlední priority vyjádřené Parlamentem.
  Komise poskytne dostatečně podrobné informace o tom, co si představuje pod každým bodem
  svého
  pracovního
  programu
  . |
| --- | --- |

35.

▐ Oba orgány spolupracují podle časového rozvrhu uvedeného v
  příloze 4
  .

Komise zohlední priority vyjádřené Parlamentem.

Komise poskytne dostatečně podrobné informace o tom, co si představuje pod každým bodem
  svého
  pracovního
  programu
  .

| 36. | Komise vysvětlí v případě, že není schopna předložit jednotlivé návrhy podle svého pracovního programu, nebo že se od něj odchýlí, vzniklou situaci.

  Místopředseda Komise odpovědný za interinstitucionální vztahy se zavazuje
  pravidelně
  předat Konferenci předsedů výborů zprávu, ve které nastíní politické provádění pracovního
  programu Komise
  pro daný rok ▐. |
| --- | --- |

36.

Místopředseda Komise odpovědný za interinstitucionální vztahy se zavazuje
  pravidelně
  předat Konferenci předsedů výborů zprávu, ve které nastíní politické provádění pracovního
  programu Komise
  pro daný rok ▐.

ii)   ▐ Postupy pro přijímání aktů

| 37. | Komise se zavazuje k pečlivému posouzení pozměňovacích návrhů ke svým legislativním návrhům, které přijal Parlament, s cílem zohlednit je v pozměněnému návrhu.
  Při zaujímání stanoviska k pozměňovacím návrhům Parlamentu podle článku
  294 Smlouvy o fungování EU
  se Komise zavazuje k co nejpečlivějšímu zohlednění pozměňovacích návrhů přijatých v druhém čtení; pokud se rozhodne, že ze závažných důvodů a po zvážení ve sboru tyto pozměňovací návrhy nepřijme nebo nepodpoří, vysvětlí své rozhodnutí Parlamentu a v každém případě ve svém stanovisku k pozměňovacím návrhům Parlamentu v souladu s
  čl. 294 odst. 7
  ▐ písm. c)
  Smlouvy o fungování EU
  . |
| --- | --- |

37.

Komise se zavazuje k pečlivému posouzení pozměňovacích návrhů ke svým legislativním návrhům, které přijal Parlament, s cílem zohlednit je v pozměněnému návrhu.

Při zaujímání stanoviska k pozměňovacím návrhům Parlamentu podle článku
  294 Smlouvy o fungování EU
  se Komise zavazuje k co nejpečlivějšímu zohlednění pozměňovacích návrhů přijatých v druhém čtení; pokud se rozhodne, že ze závažných důvodů a po zvážení ve sboru tyto pozměňovací návrhy nepřijme nebo nepodpoří, vysvětlí své rozhodnutí Parlamentu a v každém případě ve svém stanovisku k pozměňovacím návrhům Parlamentu v souladu s
  čl. 294 odst. 7
  ▐ písm. c)
  Smlouvy o fungování EU
  .

| 38. | Pokud Komise projednává podnět, který předložila nejméně čtvrtina členských států podle článku 76 Smlouvy o fungování EU, Parlament se zavazuje, že dokud neobdrží stanovisko Komise k tomuto podnětu, nepřijme v příslušném výboru žádnou zprávu.



  Komise se zavazuje, že vydá stanovisko nejpozději do deseti týdnů po předložení tohoto podnětu. |
| --- | --- |

38.

Komise se zavazuje, že vydá stanovisko nejpozději do deseti týdnů po předložení tohoto podnětu.

| 39. | Před zpětvzetím
  jakéhokoli návrhu, ke kterému již Parlament zaujal v prvním čtení postoj, poskytne
  Komise
  s dostatečným předstihem podrobné vysvětlení
  .


  Komise na začátku funkčního období nového sboru přezkoumá všechny neschválené návrhy, které buď politicky potvrdí, nebo vezme zpět, přičemž řádně zohlední názory Parlamentu. |
| --- | --- |

39.

Před zpětvzetím
  jakéhokoli návrhu, ke kterému již Parlament zaujal v prvním čtení postoj, poskytne
  Komise
  s dostatečným předstihem podrobné vysvětlení
  .

Komise na začátku funkčního období nového sboru přezkoumá všechny neschválené návrhy, které buď politicky potvrdí, nebo vezme zpět, přičemž řádně zohlední názory Parlamentu.

| 40. | Při
  zvláštních
  legislativních postupech,
  které vyžadují konzultaci s Parlamentem, včetně ostatních postupů, např. postupu stanoveného článkem 148 Smlouvy o fungování EU
  , Komise:








  i) | přijme opatření, která do postupů umožní lépe zapojit Parlament, s cílem co nejvíce zohlednit názory Parlamentu, zejména zajistit, aby měl Parlament čas potřebný k posouzení návrhů Komise; |
| --- | --- | --- |

40.

Při
  zvláštních
  legislativních postupech,
  které vyžadují konzultaci s Parlamentem, včetně ostatních postupů, např. postupu stanoveného článkem 148 Smlouvy o fungování EU
  , Komise:

i)

přijme opatření, která do postupů umožní lépe zapojit Parlament, s cílem co nejvíce zohlednit názory Parlamentu, zejména zajistit, aby měl Parlament čas potřebný k posouzení návrhů Komise;

| ii) | zajistí, aby byly orgány Rady s dostatečným předstihem upozorněny na to, aby neuzavíraly politické dohody o jejích návrzích dříve, než Parlament přijme své stanovisko. Požádá o ukončení diskusí na úrovni ministrů poté, co měli členové Rady přiměřenou lhůtu na posouzení stanoviska Parlamentu; |
| --- | --- |

ii)

zajistí, aby byly orgány Rady s dostatečným předstihem upozorněny na to, aby neuzavíraly politické dohody o jejích návrzích dříve, než Parlament přijme své stanovisko. Požádá o ukončení diskusí na úrovni ministrů poté, co měli členové Rady přiměřenou lhůtu na posouzení stanoviska Parlamentu;

| iii) | zajistí, aby Rada dodržovala pravidla vypracovaná Soudním dvorem
  Evropské unie
  , která vyžadují, aby byl Parlament opětovně konzultován, pokud Rada podstatně pozmění návrh Komise. Komise uvědomí Parlament pokaždé, když Radu upozorní na nutnost opětovné konzultace; |
| --- | --- |

iii)

zajistí, aby Rada dodržovala pravidla vypracovaná Soudním dvorem
  Evropské unie
  , která vyžadují, aby byl Parlament opětovně konzultován, pokud Rada podstatně pozmění návrh Komise. Komise uvědomí Parlament pokaždé, když Radu upozorní na nutnost opětovné konzultace;

| iv) | zavazuje se k případnému zpětvzetí legislativního návrhu, který byl Parlamentem zamítnut. Pokud se Komise ze závažných důvodů a po zvážení ve sboru rozhodne svůj návrh prosazovat, vysvětlí důvody tohoto rozhodnutí v prohlášení v Parlamentu. |
| --- | --- |

iv)

zavazuje se k případnému zpětvzetí legislativního návrhu, který byl Parlamentem zamítnut. Pokud se Komise ze závažných důvodů a po zvážení ve sboru rozhodne svůj návrh prosazovat, vysvětlí důvody tohoto rozhodnutí v prohlášení v Parlamentu.

| 41. | V zájmu zlepšení legislativního plánování se Parlament zavazuje:






  i) | plánovat legislativní oddíly svých pořadů jednání, uvést je do souladu se současným
  pracovním programem Komise
  a s usneseními, která k tomuto
  programu
  přijal
  , zejména s cílem zlepšit plánování přednostních rozprav
  ; |
| --- | --- | --- |

41.

V zájmu zlepšení legislativního plánování se Parlament zavazuje:

i)

plánovat legislativní oddíly svých pořadů jednání, uvést je do souladu se současným
  pracovním programem Komise
  a s usneseními, která k tomuto
  programu
  přijal
  , zejména s cílem zlepšit plánování přednostních rozprav
  ;

| ii) | pokud je to z hlediska postupu užitečné, dodržovat přiměřené lhůty při
  přijímání postoje
  v prvním čtení při
  řádném legislativním postupu nebo zaujímání stanoviska při postupu konzultace
  ; |
| --- | --- |

ii)

pokud je to z hlediska postupu užitečné, dodržovat přiměřené lhůty při
  přijímání postoje
  v prvním čtení při
  řádném legislativním postupu nebo zaujímání stanoviska při postupu konzultace
  ;

| iii) | jmenovat zpravodaje pro budoucí návrhy co možná nejdříve po přijetí
  pracovního programu Komise
  ; |
| --- | --- |

iii)

jmenovat zpravodaje pro budoucí návrhy co možná nejdříve po přijetí
  pracovního programu Komise
  ;

| iv) | považovat žádosti o opětovnou konzultaci za naprosto přednostní, pokud mu byly předány veškeré potřebné informace. |
| --- | --- |

iv)

považovat žádosti o opětovnou konzultaci za naprosto přednostní, pokud mu byly předány veškeré potřebné informace.

▐

iii)
     
  Otázky týkající se zlepšení tvorby právních předpisů

| 42. | Komise zajistí, aby posuzování dopadu bylo prováděno v rámci její odpovědnosti transparentním způsobem, který zaručí nezávislost takového posuzování. Výsledky posuzování dopadu se s dostatečným předstihem zveřejní a zohlední různé scénáře, včetně možnosti nepřijmout žádná opatření, a v zásadě jsou předkládány příslušnému parlamentnímu výboru ve fázi informování vnitrostátních parlamentů podle Protokolů č. 1 a 2 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

42.

| 43. | V oblastech, kdy je do legislativního procesu obvykle zapojen Parlament, Komise uplatní ve vhodných případech a na základě řádného odůvodnění právně nevynutitelné předpisy (soft law) poté, co dala Parlamentu možnost vyjádřit svůj názor. Komise Parlamentu podrobně vysvětlí, jak byly jeho názory zohledněny při přijímání návrhů Komise. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Aby bylo zaručeno dokonalejší sledování provádění právních předpisů Unie ve vnitrostátním právu a jejich uplatňování, snaží se Komise a Parlament do předpisů začleňovat povinné srovnávací tabulky se závaznou lhůtou pro jejich provedení ve vnitrostátním právu, která by v případě směrnic obvykle neměla přesáhnout dobu dvou let.



  Kromě zvláštních zpráv a výročních zpráv o kontrole uplatňování práva Unie Komise poskytne Parlamentu souhrnné informace o veškerých řízeních pro porušení povinnosti ze strany členských států zasláním formálního dopisu o otázkách, jichž se takové řízení týká, přičemž se na žádost Parlamentu postupuje případ od případu a dodržují se pravidla zachovávání důvěrnosti, zejména ta, která jsou uznaná Soudním dvorem Evropské unie
  . |
| --- | --- |

44.

Kromě zvláštních zpráv a výročních zpráv o kontrole uplatňování práva Unie Komise poskytne Parlamentu souhrnné informace o veškerých řízeních pro porušení povinnosti ze strany členských států zasláním formálního dopisu o otázkách, jichž se takové řízení týká, přičemž se na žádost Parlamentu postupuje případ od případu a dodržují se pravidla zachovávání důvěrnosti, zejména ta, která jsou uznaná Soudním dvorem Evropské unie
  .

V.   ÚČAST KOMISE NA PARLAMENTNÍCH POSTUPECH

| 45. | Komise, pokud je požadována její účast, dá přednost účasti na plenárních zasedáních nebo schůzích jiných orgánů Parlamentu před konkurenčními událostmi a pozvánkami.



  Kdykoli o to Parlament požádá, Komise zejména zajistí, aby byli členové Komise přítomni na plenárních zasedáních v době, kdy jsou projednávány body pořadu jednání, které spadají do jejich působnosti. Toto platí pro předběžný návrh pořadu jednání, který Konference předsedů schvaluje na předcházejícím dílčím zasedání.


  Parlament se snaží zajistit,
  aby body pořadu jednání dílčího zasedání
  ,
  které spadají
  do působnosti člena Komise
  ,
  byly spojeny dohromady. |
| --- | --- |

45.

Kdykoli o to Parlament požádá, Komise zejména zajistí, aby byli členové Komise přítomni na plenárních zasedáních v době, kdy jsou projednávány body pořadu jednání, které spadají do jejich působnosti. Toto platí pro předběžný návrh pořadu jednání, který Konference předsedů schvaluje na předcházejícím dílčím zasedání.

Parlament se snaží zajistit,
  aby body pořadu jednání dílčího zasedání
  ,
  které spadají
  do působnosti člena Komise
  ,
  byly spojeny dohromady.

| 46. | Na žádost Parlamentu bude stanovena pravidelná doba vyhrazená pro otázky předsedovi Komise. Tato doba vyhrazená pro otázky se skládá ze dvou částí: první část je vyhrazena předsedům politických skupin nebo jejich zástupcům a je vedena na zcela spontánním základě; druhá část je věnována politickému tématu, které je schváleno předem, nejpozději ve čtvrtek před příslušným dílčím zasedáním, avšak otázky nejsou připraveny předem.



  Podle vzoru doby vyhrazené pro otázky předsedovi Komise se stanoví doba vyhrazená pro otázky členům Komise, a to i místopředsedkyni pro vnější vztahy/vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, s cílem zreformovat stávající dobu vyhrazenou pro otázky. Tato doba vyhrazená pro otázky se týká oblasti působnosti dotyčného člena Komise. |
| --- | --- |

46.

Podle vzoru doby vyhrazené pro otázky předsedovi Komise se stanoví doba vyhrazená pro otázky členům Komise, a to i místopředsedkyni pro vnější vztahy/vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, s cílem zreformovat stávající dobu vyhrazenou pro otázky. Tato doba vyhrazená pro otázky se týká oblasti působnosti dotyčného člena Komise.

| 47. | Členové Komise jsou vyslechnuti, kdykoli o to požádají.



  Oba orgány se dohodnou, aniž je dotčen článek 230 Smlouvy o fungování EU, na obecných pravidlech týkajících se přidělení řečnické doby orgánům.




  Oba orgány souhlasí s tím, že by předběžně přidělená řečnická doba měla být dodržována. |
| --- | --- |

47.

Oba orgány se dohodnou, aniž je dotčen článek 230 Smlouvy o fungování EU, na obecných pravidlech týkajících se přidělení řečnické doby orgánům.

Oba orgány souhlasí s tím, že by předběžně přidělená řečnická doba měla být dodržována.

| 48. | Parlament se zavazuje, že aby byla zajištěna přítomnost členů Komise, učiní vše pro dodržení konečného návrhu pořadu jednání.
  Pokud Parlament pozmění svůj konečný návrh pořadu jednání nebo přesune body pořadu jednání v rámci dílčího zasedání, neprodleně o tom uvědomí Komisi. Komise usiluje o to, aby zajistila přítomnost odpovědného člena Komise. |
| --- | --- |

48.

Parlament se zavazuje, že aby byla zajištěna přítomnost členů Komise, učiní vše pro dodržení konečného návrhu pořadu jednání.

Pokud Parlament pozmění svůj konečný návrh pořadu jednání nebo přesune body pořadu jednání v rámci dílčího zasedání, neprodleně o tom uvědomí Komisi. Komise usiluje o to, aby zajistila přítomnost odpovědného člena Komise.

| 49. | Komise může navrhnout zařadit body na pořad jednání nejpozději na schůzi Konference předsedů, která rozhodne o konečném návrhu pořadu jednání dílčího zasedání. Parlament tyto návrhy v co nejširší míře zohlední.
  ▐ |
| --- | --- |

49.

Komise může navrhnout zařadit body na pořad jednání nejpozději na schůzi Konference předsedů, která rozhodne o konečném návrhu pořadu jednání dílčího zasedání. Parlament tyto návrhy v co nejširší míře zohlední.

▐

| 50. | Parlamentní výbory usilují o dodržování svých návrhů pořadu jednání a svých pořadů jednání.
  Pokud parlamentní výbor pozmění svůj návrh pořadu jednání nebo pořad jednání, neprodleně o tom uvědomí Komisi.
  Parlamentní výbory se zejména snaží dodržovat přiměřenou lhůtu, aby byla umožněna účast členů Komise na zasedání.


  Pokud není přítomnost člena Komise na schůzi parlamentního výboru výslovně požadována, zajistí Komise, aby byla zastoupena odborně způsobilým úředníkem na vhodné úrovni.


  Parlamentní výbory se snaží koordinovat svou činnost včetně toho, že se snaží předcházet souběžnému konání schůzí, na kterých jsou projednávány stejné záležitosti, a usilují o dodržování návrhu pořadu jednání, aby Komise mohla zajistit, že bude zastoupena na odpovídající úrovni.




  Pokud bylo požádáno, aby se schůze výboru, na které je projednáván návrh Komise, zúčastnil vysoce postavený úředník (generální ředitel nebo ředitel), zástupce Komise by měl mít možnost vystoupit. |
| --- | --- |

50.

Parlamentní výbory usilují o dodržování svých návrhů pořadu jednání a svých pořadů jednání.

Pokud parlamentní výbor pozmění svůj návrh pořadu jednání nebo pořad jednání, neprodleně o tom uvědomí Komisi.
  Parlamentní výbory se zejména snaží dodržovat přiměřenou lhůtu, aby byla umožněna účast členů Komise na zasedání.

Pokud není přítomnost člena Komise na schůzi parlamentního výboru výslovně požadována, zajistí Komise, aby byla zastoupena odborně způsobilým úředníkem na vhodné úrovni.

Parlamentní výbory se snaží koordinovat svou činnost včetně toho, že se snaží předcházet souběžnému konání schůzí, na kterých jsou projednávány stejné záležitosti, a usilují o dodržování návrhu pořadu jednání, aby Komise mohla zajistit, že bude zastoupena na odpovídající úrovni.

Pokud bylo požádáno, aby se schůze výboru, na které je projednáván návrh Komise, zúčastnil vysoce postavený úředník (generální ředitel nebo ředitel), zástupce Komise by měl mít možnost vystoupit.

VI.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

▐

| 51. | Komise potvrzuje svůj závazek přezkoumat co nejdříve legislativní akty, které nebyly přizpůsobeny regulativnímu postupu s kontrolou před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost, s cílem posoudit, zda je třeba tyto nástroje přizpůsobit systému aktů v přenesené pravomoci, který byl zaveden článkem 290 Smlouvy o fungování EU.



  Konečným cílem by mělo být dospět ke koherentnímu systému aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, který bude plně v souladu se Smlouvou a vznikne postupným posuzováním povahy a věcného obsahu opatření, která v současnosti podléhají regulativnímu postupu s kontrolou, s cílem včas je přizpůsobit systému stanovenému článkem 290 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

51.

Konečným cílem by mělo být dospět ke koherentnímu systému aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, který bude plně v souladu se Smlouvou a vznikne postupným posuzováním povahy a věcného obsahu opatření, která v současnosti podléhají regulativnímu postupu s kontrolou, s cílem včas je přizpůsobit systému stanovenému článkem 290 Smlouvy o fungování EU.

| 52. | Ustanovení této rámcové dohody doplňují interinstitucionální dohodu o zdokonalení tvorby právních předpisů (3), aniž je jimi dotčena tato dohoda a jakákoli její budoucí revize. Aniž jsou dotčena nadcházející jednání mezi Parlamentem, Komisí a Radou, zavazují se oba orgány, že se dohodnou na klíčových změnách při přípravě budoucích jednání o přizpůsobení interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů novým ustanovením, která byla zavedena Lisabonskou smlouvou, a to s přihlédnutím k současné praxi a k této rámcové dohodě.



  Shodují se také na potřebě posílit na politické i technické úrovni stávající mechanismus interinstitucionálních kontaktů ve vztahu ke zdokonalení tvorby právních předpisů s cílem zajistit efektivní interinstitucionální spolupráci mezi Parlamentem, Komisí a Radou. |
| --- | --- |

52.

Shodují se také na potřebě posílit na politické i technické úrovni stávající mechanismus interinstitucionálních kontaktů ve vztahu ke zdokonalení tvorby právních předpisů s cílem zajistit efektivní interinstitucionální spolupráci mezi Parlamentem, Komisí a Radou.

| 53. | Komise se zavazuje urychleně dát podnět k přijímání jednoletých a víceletých programů Unie s cílem dosáhnout interinstitucionálních dohod v souladu s článkem 17 Smlouvy o EU.



  Pracovní program Komise je příspěvkem Komise k přijímání jednoletých a víceletých programům Unie. Po jeho přijetí Komisí by se měly konat třístranné rozhovory mezi Parlamentem, Radou a Komisí s cílem dosáhnout dohody o programech Unie.




  V této souvislosti a poté, co Parlament, Rada a Komise dosáhnou vzájemného porozumění ve věci programů Unie, oba orgány přezkoumají ustanovení této rámcové dohody týkající se přijímání programů.




  Parlament a Komise vyzývají Radu, aby se co nejdříve zapojila do diskusí o přijímání programů Unie podle článku 17 Smlouvy o EU. |
| --- | --- |

53.

Pracovní program Komise je příspěvkem Komise k přijímání jednoletých a víceletých programům Unie. Po jeho přijetí Komisí by se měly konat třístranné rozhovory mezi Parlamentem, Radou a Komisí s cílem dosáhnout dohody o programech Unie.

V této souvislosti a poté, co Parlament, Rada a Komise dosáhnou vzájemného porozumění ve věci programů Unie, oba orgány přezkoumají ustanovení této rámcové dohody týkající se přijímání programů.

Parlament a Komise vyzývají Radu, aby se co nejdříve zapojila do diskusí o přijímání programů Unie podle článku 17 Smlouvy o EU.

| 54. | Oba orgány budou pravidelně hodnotit
  praktické
  uplatňování této rámcové dohody a jejích příloh.
  Její přezkoumání se provede do konce roku 2011, a to s
  ohledem na praktické zkušenosti ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

54.

Oba orgány budou pravidelně hodnotit
  praktické
  uplatňování této rámcové dohody a jejích příloh.
  Její přezkoumání se provede do konce roku 2011, a to s
  ohledem na praktické zkušenosti ▐.

▐

V ...

Za Evropský parlament

předseda

Za Evropskou komisi

předseda

PŘÍLOHA 1

Schůzky Komise s národními odborníky

Tato příloha stanoví podmínky pro uplatňování bodu 15 rámcové dohody.

1.
     
  Oblast působnosti

Ustanovení bodu 15 rámcové dohody se vztahují na tyto schůzky:

| 1) | schůzky Komise, které se konají v rámci expertních skupin vytvořených Komisí a k nimž jsou přizvány vnitrostátní orgány ze všech členských států, pokud se týkají přípravy a provádění právních předpisů Unie, včetně právně nevynutitelných předpisů (soft law) a aktů v přenesené pravomoci; |
| --- | --- |

1)

schůzky Komise, které se konají v rámci expertních skupin vytvořených Komisí a k nimž jsou přizvány vnitrostátní orgány ze všech členských států, pokud se týkají přípravy a provádění právních předpisů Unie, včetně právně nevynutitelných předpisů (soft law) a aktů v přenesené pravomoci;

| 2) | schůzky Komise ad hoc, k nimž jsou přizváni národní odborníci ze všech členských států, pokud se týkají přípravy a provádění právních předpisů Unie, včetně právně nevynutitelných předpisů (soft law) a aktů v přenesené pravomoci;



  Bod 15 se nevztahuje na schůzky výborů v rámci postupu projednávání ve výboru, aniž jsou dotčena stávající a budoucí zvláštní ujednání ve věci informování Parlamentu o výkonu prováděcích pravomocí svěřených Komisi (4). |
| --- | --- |

2)

schůzky Komise ad hoc, k nimž jsou přizváni národní odborníci ze všech členských států, pokud se týkají přípravy a provádění právních předpisů Unie, včetně právně nevynutitelných předpisů (soft law) a aktů v přenesené pravomoci;

2.
     
  Informace předávané Parlamentu

Komise se zavazuje zasílat Parlamentu tutéž dokumentaci, jakou zasílá vnitrostátním orgánům v souvislosti s výše uvedenými schůzkami. Komise zašle uvedené dokumenty, včetně pořadu jednání, do poštovní schránky Parlamentu k tomu určené současně s jejich odesláním národním odborníkům.

3.
     
  Přizvání odborníků Parlamentu

Na základě žádosti Parlamentu se může Komise rozhodnout nabídnout Parlamentu, aby na schůzky Komise s národními odborníky ve smyslu bodu 1) vyslal odborníky Parlamentu.

PŘÍLOHA 2

Předávání důvěrných informací ▐ Parlamentu

1.   Oblast působnosti

| 1.1 | Tato příloha upravuje předávání důvěrných informací
  ve smyslu bodu 1.2
  z Komise Parlamentu a zacházení s nimi v souvislosti s výkonem výsadních práv a
  pravomocí
  Parlamentu▐.
  Oba
  orgány jednají v souladu se vzájemnými povinnostmi upřímné spolupráce, v duchu naprosté vzájemné důvěry a také v co největším souladu s příslušnými ustanoveními
  Smlouvy
  ▐. |
| --- | --- |

1.1

Tato příloha upravuje předávání důvěrných informací
  ve smyslu bodu 1.2
  z Komise Parlamentu a zacházení s nimi v souvislosti s výkonem výsadních práv a
  pravomocí
  Parlamentu▐.
  Oba
  orgány jednají v souladu se vzájemnými povinnostmi upřímné spolupráce, v duchu naprosté vzájemné důvěry a také v co největším souladu s příslušnými ustanoveními
  Smlouvy
  ▐.

| 1.2 | „Informacemi“ se rozumějí jakékoli písemné nebo ústně předané informace, bez ohledu na druh nosiče, na kterém jsou uchovávány, a bez ohledu na jejich původce.








  1.2.1 | „Důvěrnými informacemi“ se rozumějí „utajované skutečnosti EU“ (USEU) a „jiné důvěrné informace“ nepodléhající utajení. |
| --- | --- | --- |

1.2

„Informacemi“ se rozumějí jakékoli písemné nebo ústně předané informace, bez ohledu na druh nosiče, na kterém jsou uchovávány, a bez ohledu na jejich původce.

1.2.1

„Důvěrnými informacemi“ se rozumějí „utajované skutečnosti EU“ (USEU) a „jiné důvěrné informace“ nepodléhající utajení.

| 1.2.2 | „Utajovanými skutečnostmi EU“ (USEU) se rozumí jakýkoliv materiál a informace označené jako „TRÈS SECRET UE / TOP SECRET EU“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“ nebo „RESTREINT UE“ nebo nesoucí rovnocenné vnitrostátní nebo mezinárodní označení, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo na různých stupních ohrozit zájmy Unie nebo zájmy jednoho či více členských států nezávisle na tom, zda tyto informace pocházejí z Unie nebo z členských států, třetích států nebo mezinárodních organizací.




  a)
     TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET:

  tento stupeň se použije výlučně pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo výjimečně závažně poškodit základní zájmy Unie nebo jednoho či více členských států.



  b)
     SECRET UE:

  tento stupeň se použije výlučně pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo vážně poškodit základní zájmy Unie nebo jednoho či více členských států.



  c)
     CONFIDENTIEL UE:

  tento stupeň se použije pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo poškodit základní zájmy Unie nebo jednoho či více členských států.



  d)
     RESTREINT UE:

  tento stupeň se použije pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo být nevýhodné pro zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. |
| --- | --- |

1.2.2

„Utajovanými skutečnostmi EU“ (USEU) se rozumí jakýkoliv materiál a informace označené jako „TRÈS SECRET UE / TOP SECRET EU“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“ nebo „RESTREINT UE“ nebo nesoucí rovnocenné vnitrostátní nebo mezinárodní označení, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo na různých stupních ohrozit zájmy Unie nebo zájmy jednoho či více členských států nezávisle na tom, zda tyto informace pocházejí z Unie nebo z členských států, třetích států nebo mezinárodních organizací.

a)
     TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET:

b)
     SECRET UE:

c)
     CONFIDENTIEL UE:

d)
     RESTREINT UE:

| 1.2.3. | „Jinými důvěrnými informacemi“ se rozumí jakékoli jiné důvěrné informace – včetně informací, na něž se vztahuje profesní tajemství – požadované Parlamentem nebo předané Komisí. |
| --- | --- |

1.2.3.

„Jinými důvěrnými informacemi“ se rozumí jakékoli jiné důvěrné informace – včetně informací, na něž se vztahuje profesní tajemství – požadované Parlamentem nebo předané Komisí.

| 1.3 | Komise zajistí, aby měl Parlament přístup k
  důvěrným
  informacím v souladu s ustanoveními této přílohy, kdykoli ji některý z parlamentních orgánů
  nebo funkcionářů Parlamentu
  uvedených v bodě 1.4 požádá o předání důvěrných informací.
  Mimoto může Komise předat Parlamentu jakékoli důvěrné informace z vlastního podnětu v souladu s ustanoveními této přílohy
  . |
| --- | --- |

1.3

Komise zajistí, aby měl Parlament přístup k
  důvěrným
  informacím v souladu s ustanoveními této přílohy, kdykoli ji některý z parlamentních orgánů
  nebo funkcionářů Parlamentu
  uvedených v bodě 1.4 požádá o předání důvěrných informací.
  Mimoto může Komise předat Parlamentu jakékoli důvěrné informace z vlastního podnětu v souladu s ustanoveními této přílohy
  .

| 1.4 | V rámci této přílohy mohou o důvěrné informace Komisi požádat:






  — | předseda Parlamentu, |
| --- | --- | --- |

1.4

V rámci této přílohy mohou o důvěrné informace Komisi požádat:

—

předseda Parlamentu,

| — | předsedové
  dotčených parlamentních výborů, |
| --- | --- |

—

předsedové
  dotčených parlamentních výborů,

| — | předsednictvo a Konference předsedů,
  a |
| --- | --- |

—

předsednictvo a Konference předsedů,
  a

| — | vedoucí delegace Parlamentu, která je součástí delegace Unie na mezinárodní konferenci
  . |
| --- | --- |

—

vedoucí delegace Parlamentu, která je součástí delegace Unie na mezinárodní konferenci
  .

| 1.5 | Tato příloha se nevztahuje na informace o řízení pro porušení povinnosti a postupech týkajících se hospodářské soutěže, pokud nepodléhají konečnému rozhodnutí Komise
  nebo rozsudku Soudního dvora Evropské unie
  v době obdržení žádosti některého z parlamentních orgánů
  nebo funkcionářů uvedených v bodě 1.4, a informace týkající se ochrany finančních zájmů Unie
  .
  Bod 44 této rámcové smlouvy ani práva Parlamentu ve věci rozpočtové kontroly nejsou tímto dotčeny. |
| --- | --- |

1.5

Tato příloha se nevztahuje na informace o řízení pro porušení povinnosti a postupech týkajících se hospodářské soutěže, pokud nepodléhají konečnému rozhodnutí Komise
  nebo rozsudku Soudního dvora Evropské unie
  v době obdržení žádosti některého z parlamentních orgánů
  nebo funkcionářů uvedených v bodě 1.4, a informace týkající se ochrany finančních zájmů Unie
  .
  Bod 44 této rámcové smlouvy ani práva Parlamentu ve věci rozpočtové kontroly nejsou tímto dotčeny.

| 1.6 | Těmito ustanoveními není dotčeno rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise 95/167/ES, Euratom, ESUO ze dne 19. dubna 1995 o podrobných ustanoveních pro výkon vyšetřovacího práva Evropského parlamentu (5) a příslušná ustanovení rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom ze dne 28. dubna 1999, kterým se zřizuje Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) (6). |
| --- | --- |

1.6

Těmito ustanoveními není dotčeno rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise 95/167/ES, Euratom, ESUO ze dne 19. dubna 1995 o podrobných ustanoveních pro výkon vyšetřovacího práva Evropského parlamentu (5) a příslušná ustanovení rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom ze dne 28. dubna 1999, kterým se zřizuje Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) (6).

2.   Obecná pravidla

| 2.1. | Na žádost některého z
  parlamentních orgánů nebo funkcionářů
  uvedených v bodě 1.4. předá Komise tomuto
  parlamentnímu orgánu nebo funkcionáři
  co nejrychleji veškeré důvěrné informace požadované pro výkon
  výsadních práv a pravomocí
  Parlamentu. Oba orgány v souladu se svými pravomocemi a odpovědnostmi dodržují:






  — | základní lidská práva, včetně práva na spravedlivý proces a práva na ochranu soukromí; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Na žádost některého z
  parlamentních orgánů nebo funkcionářů
  uvedených v bodě 1.4. předá Komise tomuto
  parlamentnímu orgánu nebo funkcionáři
  co nejrychleji veškeré důvěrné informace požadované pro výkon
  výsadních práv a pravomocí
  Parlamentu. Oba orgány v souladu se svými pravomocemi a odpovědnostmi dodržují:

—

základní lidská práva, včetně práva na spravedlivý proces a práva na ochranu soukromí;

| — | ustanovení o soudních a disciplinárních řízeních; |
| --- | --- |

—

ustanovení o soudních a disciplinárních řízeních;

| — | ochranu obchodního tajemství a obchodních vztahů; |
| --- | --- |

—

ochranu obchodního tajemství a obchodních vztahů;

| — | ochranu zájmů Evropské unie, zejména zájmů týkajících se veřejné bezpečnosti,
  obrany,
  mezinárodních vztahů, měnové stability a finančních zájmů. |
| --- | --- |

—

ochranu zájmů Evropské unie, zejména zájmů týkajících se veřejné bezpečnosti,
  obrany,
  mezinárodních vztahů, měnové stability a finančních zájmů.

V případě neshody je věc postoupena předsedům těchto dvou orgánů, aby spor vyřešili.

Důvěrné informace od státu, orgánu nebo mezinárodní organizace se předávají pouze s jejich souhlasem.

| 2.2 | USEU jsou Parlamentu předávány a Parlament s nimi nakládá a poskytuje jim ochranu v souladu se společnými minimálními bezpečnostními normami, které uplatňují ostatní instituce Unie, zejména Komise.



  Při utajování informací, jejichž je původcem, Komise zajistí, že použije vhodný stupeň utajení v souladu s mezinárodními normami a definicemi a svými vnitřními předpisy, přičemž bude mít patřičně na zřeteli, že je třeba, aby Parlament mohl získat přístup k utajovaným dokumentům pro účely efektivního výkonu svých pravomocí a výsadních práv. |
| --- | --- |

2.2

Při utajování informací, jejichž je původcem, Komise zajistí, že použije vhodný stupeň utajení v souladu s mezinárodními normami a definicemi a svými vnitřními předpisy, přičemž bude mít patřičně na zřeteli, že je třeba, aby Parlament mohl získat přístup k utajovaným dokumentům pro účely efektivního výkonu svých pravomocí a výsadních práv.

| 2.3 | V případě jakýchkoliv pochybností ohledně důvěrnosti určité informace nebo
  vhodného stupně jejího utajení, nebo
  nutnosti přijmout vhodná opatření, aby mohla být daná informace předána v souladu s některou z možností stanovených v bodě 3.2,
  spolu oba orgány neprodleně a ještě před předáním dokumentu věc konzultují
  .
  Při těchto konzultacích zastupuje Parlament
  předseda příslušného parlamentního
  orgánu,
  v případě nutnosti spolu se zpravodajem,
  nebo funkcionář, kteří podali příslušnou žádost
  .
  Komisi zastupuje člen
  Komise, který za danou oblast odpovídá
  , po konzultaci se členem Komise odpovědným za otázky bezpečnosti
  . V případě neshody je věc postoupena předsedům těchto dvou orgánů, aby spor vyřešili. |
| --- | --- |

2.3

V případě jakýchkoliv pochybností ohledně důvěrnosti určité informace nebo
  vhodného stupně jejího utajení, nebo
  nutnosti přijmout vhodná opatření, aby mohla být daná informace předána v souladu s některou z možností stanovených v bodě 3.2,
  spolu oba orgány neprodleně a ještě před předáním dokumentu věc konzultují
  .
  Při těchto konzultacích zastupuje Parlament
  předseda příslušného parlamentního
  orgánu,
  v případě nutnosti spolu se zpravodajem,
  nebo funkcionář, kteří podali příslušnou žádost
  .
  Komisi zastupuje člen
  Komise, který za danou oblast odpovídá
  , po konzultaci se členem Komise odpovědným za otázky bezpečnosti
  . V případě neshody je věc postoupena předsedům těchto dvou orgánů, aby spor vyřešili.

| 2.4 | Pokud po skončení postupu uvedeného v bodě
  2.3
  nedojde k žádné dohodě, požádá předseda Parlamentu na odůvodněnou žádost parlamentního
  orgánu nebo funkcionáře, kteří podali příslušnou žádost,
  Komisi, aby v přiměřené a řádně stanovené lhůtě předala dané důvěrné informace způsobem, který zvolí z možností stanovených v bodě
  3.2
  této přílohy. Před uplynutím této lhůty Komise písemně informuje Parlament o svém konečném postoji, vůči kterému si Parlament případně vyhrazuje právo uplatnit své právo požadovat nápravu. |
| --- | --- |

2.4

Pokud po skončení postupu uvedeného v bodě
  2.3
  nedojde k žádné dohodě, požádá předseda Parlamentu na odůvodněnou žádost parlamentního
  orgánu nebo funkcionáře, kteří podali příslušnou žádost,
  Komisi, aby v přiměřené a řádně stanovené lhůtě předala dané důvěrné informace způsobem, který zvolí z možností stanovených v bodě
  3.2
  této přílohy. Před uplynutím této lhůty Komise písemně informuje Parlament o svém konečném postoji, vůči kterému si Parlament případně vyhrazuje právo uplatnit své právo požadovat nápravu.

| 2.5 | Přístup k USEU se poskytuje v souladu s platnými předpisy pro osobní bezpečnostní prověrku.









  2.5.1 | Přístup k informacím se stupněm utajení „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET“,„SECRET UE“ a „CONFIDENTIEL UE“ může být poskytnut pouze úředníkům Parlamentu a těm zaměstnancům Parlamentu, kteří pracují pro politické skupiny, pokud tito úředníci a zaměstnanci tyto informace nezbytně potřebují a pokud byli předem označeni příslušným parlamentním orgánem nebo funkcionářem jako osoby, které musí dané informace znát, a kteří mají odpovídající bezpečnostní prověrku. |
| --- | --- | --- |

2.5

2.5.1

Přístup k informacím se stupněm utajení „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET“,„SECRET UE“ a „CONFIDENTIEL UE“ může být poskytnut pouze úředníkům Parlamentu a těm zaměstnancům Parlamentu, kteří pracují pro politické skupiny, pokud tito úředníci a zaměstnanci tyto informace nezbytně potřebují a pokud byli předem označeni příslušným parlamentním orgánem nebo funkcionářem jako osoby, které musí dané informace znát, a kteří mají odpovídající bezpečnostní prověrku.

| 2.5.2 | S ohledem na výsadní práva a pravomoci Parlamentu bude těm poslancům, kteří nemají osobní bezpečnostní prověrku, poskytnut přístup k dokumentům se stupněm utajení „CONFIDENTIEL UE“ za praktických podmínek stanovených společnou dohodou, mj. po podpisu čestného prohlášení, že nevyzradí třetí osobě žádné informace, které dotyčné dokumenty obsahují.




  Přístup k dokumentům se stupněm utajení „SECRET UE“ se poskytuje poslancům, kteří mají odpovídající bezpečnostní prověrku
  . |
| --- | --- |

2.5.2

S ohledem na výsadní práva a pravomoci Parlamentu bude těm poslancům, kteří nemají osobní bezpečnostní prověrku, poskytnut přístup k dokumentům se stupněm utajení „CONFIDENTIEL UE“ za praktických podmínek stanovených společnou dohodou, mj. po podpisu čestného prohlášení, že nevyzradí třetí osobě žádné informace, které dotyčné dokumenty obsahují.

Přístup k dokumentům se stupněm utajení „SECRET UE“ se poskytuje poslancům, kteří mají odpovídající bezpečnostní prověrku
  .

| 2.5.3 | Za podpory Komise bude nalezen způsob, jak zajistit, aby podklady od vnitrostátních orgánů nezbytné pro získání bezpečnostní prověrky mohl Parlament obdržet co nejrychleji.



  Současně s podáním žádosti musí být sděleny podrobnosti o kategorii nebo kategoriích osob, které mají mít k dotyčným důvěrným informacím přístup.


  Před poskytnutím přístupu k těmto informacím musí být každá z těchto osob seznámena se stupněm jejich důvěrnosti a z toho vyplývajícími povinnostmi, pokud jde o bezpečnost.


  V rámci přezkoumávání této přílohy a budoucích bezpečnostních opatření uvedených v bodech 4.1 a 4.2 budou znovu posouzena ustanovení o bezpečnostních prověrkách. |
| --- | --- |

2.5.3

Za podpory Komise bude nalezen způsob, jak zajistit, aby podklady od vnitrostátních orgánů nezbytné pro získání bezpečnostní prověrky mohl Parlament obdržet co nejrychleji.

3.   Způsoby přístupu k důvěrným informacím a nakládání s nimi

| 3.1 | Důvěrné informace předávané v souladu s postupy stanovenými v
  bodě 2.3
  a případně v
  bodě 2.4
  se
  zpřístupňují
  na odpovědnost předsedy nebo člena Komise parlamentnímu orgánu
  nebo funkcionáři
  , kteří podali žádost,
  za těchto podmínek:




  Parlament a Komise zajistí registraci a vysledovatelnost důvěrných informací.




  Konkrétně se USEU se stupněm utajení „CONFIDENTIEL UE“ a „SECRET UE“ předávají z centrálního rejstříku generálního sekretariátu Komise odpovídajícímu příslušnému útvaru Parlamentu, který bude příslušný pro zpřístupnění těchto informací za dohodnutých podmínek parlamentnímu orgánu nebo funkcionáři, kteří podali žádost.




  Předávání USEU se stupněm utajení„TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET“ podléhá dalšímu ujednání mezi Komisí a parlamentním orgánem nebo funkcionářem, kteří podali žádost, s cílem zajistit úroveň ochrany odpovídající tomuto stupni utajení. |
| --- | --- |

3.1

Důvěrné informace předávané v souladu s postupy stanovenými v
  bodě 2.3
  a případně v
  bodě 2.4
  se
  zpřístupňují
  na odpovědnost předsedy nebo člena Komise parlamentnímu orgánu
  nebo funkcionáři
  , kteří podali žádost,
  za těchto podmínek:

Parlament a Komise zajistí registraci a vysledovatelnost důvěrných informací.

Konkrétně se USEU se stupněm utajení „CONFIDENTIEL UE“ a „SECRET UE“ předávají z centrálního rejstříku generálního sekretariátu Komise odpovídajícímu příslušnému útvaru Parlamentu, který bude příslušný pro zpřístupnění těchto informací za dohodnutých podmínek parlamentnímu orgánu nebo funkcionáři, kteří podali žádost.

Předávání USEU se stupněm utajení„TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET“ podléhá dalšímu ujednání mezi Komisí a parlamentním orgánem nebo funkcionářem, kteří podali žádost, s cílem zajistit úroveň ochrany odpovídající tomuto stupni utajení.

| 3.2 | Aniž jsou dotčeny body
  2.2 a 2.4 a budoucí bezpečnostní opatření uvedená v bodě 4.1
  , přístup a opatření určená k zachování důvěrnosti informací se stanoví po vzájemné dohodě
  ještě před předáním příslušných informací. Uvedená dohoda
  mezi členem Komise, který nese odpovědnost za danou oblast
  politiky
  , a příslušným parlamentním orgánem
  (který zastupuje jeho předseda) nebo funkcionářem, kteří podali žádost, stanoví, že v zájmu zajištění odpovídajícího stupně důvěrnosti bude zvolena jedna z
  ▐ možností
  uvedených v bodech 3.2.1. a 3.2.2.










  3.2.1 | Pokud jde o osoby, jimž jsou dané důvěrné informace určeny, měla by být stanovena jedna z následujících možností:








  — | informace
  pouze
  pro předsedu Parlamentu ▐ v
  případech podložených naprosto mimořádnými důvody
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

Aniž jsou dotčeny body
  2.2 a 2.4 a budoucí bezpečnostní opatření uvedená v bodě 4.1
  , přístup a opatření určená k zachování důvěrnosti informací se stanoví po vzájemné dohodě
  ještě před předáním příslušných informací. Uvedená dohoda
  mezi členem Komise, který nese odpovědnost za danou oblast
  politiky
  , a příslušným parlamentním orgánem
  (který zastupuje jeho předseda) nebo funkcionářem, kteří podali žádost, stanoví, že v zájmu zajištění odpovídajícího stupně důvěrnosti bude zvolena jedna z
  ▐ možností
  uvedených v bodech 3.2.1. a 3.2.2.

3.2.1

Pokud jde o osoby, jimž jsou dané důvěrné informace určeny, měla by být stanovena jedna z následujících možností:

—

informace
  pouze
  pro předsedu Parlamentu ▐ v
  případech podložených naprosto mimořádnými důvody
  ;

| — | pro předsednictvo nebo Konferenci předsedů, |
| --- | --- |

—

pro předsednictvo nebo Konferenci předsedů,

| — | pro předsedu a zpravodaje příslušného parlamentního výboru; |
| --- | --- |

—

pro předsedu a zpravodaje příslušného parlamentního výboru;

| — | pro všechny členy (tj. řádné členy i náhradníky) příslušného parlamentního výboru; |
| --- | --- |

—

pro všechny členy (tj. řádné členy i náhradníky) příslušného parlamentního výboru;

| — | pro všechny poslance Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

—

pro všechny poslance Evropského parlamentu.

Dané
  důvěrné
  informace nesmějí být
  bez souhlasu Komise
  zveřejněny ani předány žádnému dalšímu příjemci.

| 3.2.2 | Pokud jde o způsob nakládání s důvěrnými informacemi, měly by být stanoveny následující možnosti:










  a) | prohlížení dokumentů v zabezpečené čítárně, pokud jsou dané informace se stupněm utajení „CONFIDENTIEL UE“ nebo vyšším stupněm utajení; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Pokud jde o způsob nakládání s důvěrnými informacemi, měly by být stanoveny následující možnosti:

a)

prohlížení dokumentů v zabezpečené čítárně, pokud jsou dané informace se stupněm utajení „CONFIDENTIEL UE“ nebo vyšším stupněm utajení;

| b) | konání neveřejné schůze, na níž budou přítomni pouze členové předsednictva, členové Konference předsedů nebo řádní členové a náhradníci příslušného parlamentního výboru a úředníci Parlamentu a ti zaměstnanci Parlamentu, kteří pracují pro politické skupiny, pokud byli tito úředníci a zaměstnanci předem předsedou označeni jako osoby, které musí dané informace znát a jejichž přítomnost je nezbytně nutná, a to za předpokladu, že mají odpovídající bezpečnostní prověrku, s přihlédnutím k těmto podmínkám:








  — | veškeré dokumenty mohou být očíslovány, rozdány na začátku schůze a na jejím konci opět vybrány. Není dovoleno pořizovat si zápisky ani fotokopie těchto dokumentů; |
| --- | --- | --- |

b)

konání neveřejné schůze, na níž budou přítomni pouze členové předsednictva, členové Konference předsedů nebo řádní členové a náhradníci příslušného parlamentního výboru a úředníci Parlamentu a ti zaměstnanci Parlamentu, kteří pracují pro politické skupiny, pokud byli tito úředníci a zaměstnanci předem předsedou označeni jako osoby, které musí dané informace znát a jejichž přítomnost je nezbytně nutná, a to za předpokladu, že mají odpovídající bezpečnostní prověrku, s přihlédnutím k těmto podmínkám:

—

veškeré dokumenty mohou být očíslovány, rozdány na začátku schůze a na jejím konci opět vybrány. Není dovoleno pořizovat si zápisky ani fotokopie těchto dokumentů;

| — | zápis ze schůze neobsahuje zmínku o diskusi týkající se bodu projednávaného důvěrným postupem. |
| --- | --- |

—

zápis ze schůze neobsahuje zmínku o diskusi týkající se bodu projednávaného důvěrným postupem.

Důvěrné informace poskytované příjemcům v Parlamentu ústně podléhají stejné úrovni ochrany jako důvěrné informace poskytované písemnou formou
  .
  V jejím rámci může být požadováno čestné prohlášení příjemců dotyčných informací, že jejich obsah nevyzradí třetí osobě.

| 3.2.3 | Pokud se důvěrné informace mají prohlížet v zabezpečené čítárně, Parlament zajistí, aby byly pro tuto činnost vytvořeny následující podmínky:








  — | bezpečný systém
  pro uchovávání důvěrných informací
  ; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Pokud se důvěrné informace mají prohlížet v zabezpečené čítárně, Parlament zajistí, aby byly pro tuto činnost vytvořeny následující podmínky:

—

bezpečný systém
  pro uchovávání důvěrných informací
  ;

| — | bezpečná čítárna ▐ bez kopírek, telefonů, faxů, skenerů nebo jakékoliv jiného technického vybavení k rozmnožování a předávání dokumentů atd. ▐; |
| --- | --- |

—

bezpečná čítárna ▐ bez kopírek, telefonů, faxů, skenerů nebo jakékoliv jiného technického vybavení k rozmnožování a předávání dokumentů atd. ▐;

| — | bezpečnostní pravidla upravující přístup do čítárny, včetně požadavků na podpis v prezenční knize a čestné prohlášení o nešíření prohlížených důvěrných informací. |
| --- | --- |

—

bezpečnostní pravidla upravující přístup do čítárny, včetně požadavků na podpis v prezenční knize a čestné prohlášení o nešíření prohlížených důvěrných informací.

| 3.2.4 | Uvedené ustanovení nevylučuje jiná rovnocenná opatření, na nichž se oba orgány dohodnou. |
| --- | --- |

3.2.4

Uvedené ustanovení nevylučuje jiná rovnocenná opatření, na nichž se oba orgány dohodnou.

| 3.3 | V případě nedodržení těchto podmínek se použijí ustanovení o sankcích
  pro poslance
  stanovená v
  příloze VIII
  jednacího řádu Parlamentu
  a v případě úředníků a ostatních zaměstnanců Parlamentu příslušná ustanovení článku 86 služebního řádu nebo článku 49 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství

   (7). ▐ |
| --- | --- |

3.3

V případě nedodržení těchto podmínek se použijí ustanovení o sankcích
  pro poslance
  stanovená v
  příloze VIII
  jednacího řádu Parlamentu
  a v případě úředníků a ostatních zaměstnanců Parlamentu příslušná ustanovení článku 86 služebního řádu nebo článku 49 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství

   (7). ▐

4.
     
  Závěrečná ustanovení

| 4.1 | Komise
  a Parlament přijmou
  veškerá opatření nezbytná k uplatňování této přílohy.


  Pro tento účel příslušné útvary Komise a Parlamentu úzce koordinují svůj postup při uplatňování této přílohy. Týká se to mj. ověřování vysledovatelnosti důvěrných informací a pravidelného společného sledování uplatňovaných bezpečnostních opatření a norem.




  Parlament se zavazuje, že v případě potřeby upraví své vnitřní předpisy tak, aby byla dodržena bezpečnostní pravidla pro nakládání s důvěrnými informacemi stanovená v této příloze.




  Parlament se zavazuje, že co nejdříve přijme svá budoucí bezpečnostní opatření a po vzájemné dohodě s Komisí ověří, že tato opatření zaručují rovnocenné bezpečnostní normy. Tím nabude tato příloha účinku, pokud jde o:








  — | technická bezpečnostní opatření a normy týkající se nakládání s důvěrnými informacemi a jejich uchovávání, včetně bezpečnostních opatření v oblasti fyzické bezpečnosti a bezpečnosti zaměstnanců, dokumentů a informačních technologií; |
| --- | --- | --- |

4.1

Komise
  a Parlament přijmou
  veškerá opatření nezbytná k uplatňování této přílohy.

Pro tento účel příslušné útvary Komise a Parlamentu úzce koordinují svůj postup při uplatňování této přílohy. Týká se to mj. ověřování vysledovatelnosti důvěrných informací a pravidelného společného sledování uplatňovaných bezpečnostních opatření a norem.

Parlament se zavazuje, že v případě potřeby upraví své vnitřní předpisy tak, aby byla dodržena bezpečnostní pravidla pro nakládání s důvěrnými informacemi stanovená v této příloze.

Parlament se zavazuje, že co nejdříve přijme svá budoucí bezpečnostní opatření a po vzájemné dohodě s Komisí ověří, že tato opatření zaručují rovnocenné bezpečnostní normy. Tím nabude tato příloha účinku, pokud jde o:

—

technická bezpečnostní opatření a normy týkající se nakládání s důvěrnými informacemi a jejich uchovávání, včetně bezpečnostních opatření v oblasti fyzické bezpečnosti a bezpečnosti zaměstnanců, dokumentů a informačních technologií;

| — | zřízení zvláštního výboru pro dohled, složeného z poslanců s odpovídající bezpečnostní prověrkou pro přístup k USEU se stupněm utajení „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET“. |
| --- | --- |

—

zřízení zvláštního výboru pro dohled, složeného z poslanců s odpovídající bezpečnostní prověrkou pro přístup k USEU se stupněm utajení „TRÈS SECRET UE/ EU TOP SECRET“.

| 4.2 | Parlament a Komise přezkoumají tuto přílohu a v případě potřeby ji upraví nejpozději u příležitosti přezkoumání uvedeného v bodě 54 této rámcové dohody, a to s ohledem na vývoj, pokud jde o:







  — | budoucí bezpečnostní opatření na straně Parlamentu i Komise; |
| --- | --- | --- |

4.2

—

budoucí bezpečnostní opatření na straně Parlamentu i Komise;

| — | další dohody nebo právní akty upravující předávání informací mezi oběma orgány. |
| --- | --- |

—

další dohody nebo právní akty upravující předávání informací mezi oběma orgány.

PŘÍLOHA 3

Sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod

Tato příloha stanoví podrobná ujednání ohledně informování Parlamentu o sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod ve smyslu bodů 23, 24 a 25 rámcové dohody:

| 1. | O svém záměru předložit návrh na zahájení jednání informuje Komise Parlament současně s Radou. |
| --- | --- |

1.

O svém záměru předložit návrh na zahájení jednání informuje Komise Parlament současně s Radou.

| 2. | V souladu s bodem 24 rámcové dohody, pokud Komise předkládá návrh směrnic pro jednání za účelem jejich přijetí Radou, předloží tyto návrhy současně Parlamentu. |
| --- | --- |

2.

V souladu s bodem 24 rámcové dohody, pokud Komise předkládá návrh směrnic pro jednání za účelem jejich přijetí Radou, předloží tyto návrhy současně Parlamentu.

| 3. | Komise řádně zohledňuje připomínky Parlamentu v průběhu jednání. |
| --- | --- |

3.

Komise řádně zohledňuje připomínky Parlamentu v průběhu jednání.

| 4. | V souladu s bodem 23 rámcové dohody Komise pravidelně a bezodkladně informuje Parlament o průběhu jednání, dokud není dohoda parafována, a vysvětluje, zda a jak byly připomínky Parlamentu zahrnuty do projednávaného textu, a pokud zahrnuty nebyly, vysvětlí proč. |
| --- | --- |

4.

V souladu s bodem 23 rámcové dohody Komise pravidelně a bezodkladně informuje Parlament o průběhu jednání, dokud není dohoda parafována, a vysvětluje, zda a jak byly připomínky Parlamentu zahrnuty do projednávaného textu, a pokud zahrnuty nebyly, vysvětlí proč.

| 5. | V případě mezinárodních dohod, jejichž uzavření vyžaduje souhlas Parlamentu, Komise poskytuje Parlamentu v průběhu procesu jednání veškeré příslušné informace, jež rovněž poskytuje Radě (nebo zvláštnímu výboru jmenovanému Radou). Tyto informace zahrnují návrhy na změny přijatých směrnic pro jednání, návrhy textů k jednání, dohodnuté články, dohodnuté datum, kdy bude dohoda parafována, a dohodu ve znění, v němž má být parafována. Komise rovněž předá Parlamentu stejně jako Radě (nebo zvláštnímu výboru jmenovanému Radou) veškeré příslušné dokumenty, které obdržela od třetích stran, pokud k tomu jejich původce dá souhlas. Komise průběžně informuje příslušný výbor Parlamentu o vývoji jednání, a zejména vysvětluje, jak byly zohledněny připomínky Parlamentu. |
| --- | --- |

5.

V případě mezinárodních dohod, jejichž uzavření vyžaduje souhlas Parlamentu, Komise poskytuje Parlamentu v průběhu procesu jednání veškeré příslušné informace, jež rovněž poskytuje Radě (nebo zvláštnímu výboru jmenovanému Radou). Tyto informace zahrnují návrhy na změny přijatých směrnic pro jednání, návrhy textů k jednání, dohodnuté články, dohodnuté datum, kdy bude dohoda parafována, a dohodu ve znění, v němž má být parafována. Komise rovněž předá Parlamentu stejně jako Radě (nebo zvláštnímu výboru jmenovanému Radou) veškeré příslušné dokumenty, které obdržela od třetích stran, pokud k tomu jejich původce dá souhlas. Komise průběžně informuje příslušný výbor Parlamentu o vývoji jednání, a zejména vysvětluje, jak byly zohledněny připomínky Parlamentu.

| 6. | V případě mezinárodních dohod, jejichž uzavření nevyžaduje souhlas Parlamentu, Komise zajistí, aby byl Parlament neprodleně a plně informován, a za tím účelem poskytuje informace týkající se přinejmenším návrhu směrnic pro jednání, přijatých směrnic pro jednání, dalšího průběhu jednání a uzavření jednání. |
| --- | --- |

6.

V případě mezinárodních dohod, jejichž uzavření nevyžaduje souhlas Parlamentu, Komise zajistí, aby byl Parlament neprodleně a plně informován, a za tím účelem poskytuje informace týkající se přinejmenším návrhu směrnic pro jednání, přijatých směrnic pro jednání, dalšího průběhu jednání a uzavření jednání.

| 7. | Kdykoli je parafována dohoda, poskytne Komise Parlamentu v souladu s bodem 24 rámcové dohody s dostatečným předstihem podrobné informace, a pokud má v úmyslu předložit Radě návrh na prozatímní uplatňování mezinárodní dohody, co nejdříve informuje o této skutečnosti Parlament s uvedením příslušných důvodů, pokud jí v tom nebrání naléhavost věci. |
| --- | --- |

7.

Kdykoli je parafována dohoda, poskytne Komise Parlamentu v souladu s bodem 24 rámcové dohody s dostatečným předstihem podrobné informace, a pokud má v úmyslu předložit Radě návrh na prozatímní uplatňování mezinárodní dohody, co nejdříve informuje o této skutečnosti Parlament s uvedením příslušných důvodů, pokud jí v tom nebrání naléhavost věci.

| 8. | Komise současně a v dostatečném předstihu informuje Radu a Parlament o svém záměru předložit Radě návrh na pozastavení uplatňování mezinárodní dohody a uvede přitom důvody. |
| --- | --- |

8.

Komise současně a v dostatečném předstihu informuje Radu a Parlament o svém záměru předložit Radě návrh na pozastavení uplatňování mezinárodní dohody a uvede přitom důvody.

| 9. | V případě mezinárodních dohod, na něž by se podle Smlouvy o fungování EU vztahoval postup souhlasu, Komise rovněž vždy plně informuje Parlament předtím, než na základě zmocnění Rady schválí změny dohody na základě výjimky v souladu s čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

9.

V případě mezinárodních dohod, na něž by se podle Smlouvy o fungování EU vztahoval postup souhlasu, Komise rovněž vždy plně informuje Parlament předtím, než na základě zmocnění Rady schválí změny dohody na základě výjimky v souladu s čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování EU.

PŘÍLOHA 4

Časový rozvrh pracovního programu Komise

K pracovnímu programu Komise je připojen seznam legislativních a nelegislativních návrhů na následující roky. Pracovní program Komise se vždy týká příslušného následujícího roku a obsahuje podrobné údaje o prioritách Komise na následující roky. Pracovní program Komise proto může být základem strukturovaného dialogu s Parlamentem za účelem nalezení shody.

Pracovní program Komise rovněž obsahuje plánované iniciativy, pokud jde o právně nevynutitelné předpisy (soft law), zpětvzaté návrhy a zjednodušování předpisů.

| 1. | V prvním pololetí daného roku zahájí členové Komise průběžný pravidelný dialog s příslušnými výbory Parlamentu o provádění pracovního programu Komise na daný rok a o přípravách budoucího pracovního programu Komise. Na základě tohoto dialogu informuje každý parlamentní výbor o výsledku tohoto dialogu Konferenci předsedů výborů. |
| --- | --- |

1.

V prvním pololetí daného roku zahájí členové Komise průběžný pravidelný dialog s příslušnými výbory Parlamentu o provádění pracovního programu Komise na daný rok a o přípravách budoucího pracovního programu Komise. Na základě tohoto dialogu informuje každý parlamentní výbor o výsledku tohoto dialogu Konferenci předsedů výborů.

| 2. | Konference předsedů výborů současně pořádá pravidelnou výměnu názorů s místopředsedou Komise odpovědným za interinstitucionální vztahy s cílem zhodnotit stav provádění současného pracovního programu Komise, diskutovat o přípravách budoucího pracovního programu Komise a posoudit výsledky probíhajícího dvoustranného dialogu mezi dotčenými parlamentními výbory a příslušnými členy Komise. |
| --- | --- |

2.

Konference předsedů výborů současně pořádá pravidelnou výměnu názorů s místopředsedou Komise odpovědným za interinstitucionální vztahy s cílem zhodnotit stav provádění současného pracovního programu Komise, diskutovat o přípravách budoucího pracovního programu Komise a posoudit výsledky probíhajícího dvoustranného dialogu mezi dotčenými parlamentními výbory a příslušnými členy Komise.

| 3. | V červnu předkládá Konference předsedů výborů Konferenci předsedů souhrnnou zprávu, která by měla obsahovat výsledky kontroly provádění pracovního programu Komise a priority Parlamentu pro příští pracovní program Komise a Parlament o této zprávě uvědomí Komisi. |
| --- | --- |

3.

V červnu předkládá Konference předsedů výborů Konferenci předsedů souhrnnou zprávu, která by měla obsahovat výsledky kontroly provádění pracovního programu Komise a priority Parlamentu pro příští pracovní program Komise a Parlament o této zprávě uvědomí Komisi.

| 4. | Na základě této souhrnné zprávy Parlament přijme na červencovém dílčím zasedání usnesení, v němž nastíní svůj postoj a uvede zejména jeho požadavky na základě zpráv z legislativního podnětu. |
| --- | --- |

4.

Na základě této souhrnné zprávy Parlament přijme na červencovém dílčím zasedání usnesení, v němž nastíní svůj postoj a uvede zejména jeho požadavky na základě zpráv z legislativního podnětu.

| 5. | Každý rok na prvním zářijovém dílčím zasedání se koná rozprava o stavu Unie, na níž předseda Komise přednese projev, v němž zhodnotí současný rok a promluví o prioritách v následujících letech. Za tím účelem předseda Komise současně písemně nastíní Parlamentu hlavní prvky, podle nichž je připravován pracovní program Komise na následující rok. |
| --- | --- |

5.

Každý rok na prvním zářijovém dílčím zasedání se koná rozprava o stavu Unie, na níž předseda Komise přednese projev, v němž zhodnotí současný rok a promluví o prioritách v následujících letech. Za tím účelem předseda Komise současně písemně nastíní Parlamentu hlavní prvky, podle nichž je připravován pracovní program Komise na následující rok.

| 6. | Od počátku září se mohou příslušné parlamentní výbory a příslušní členové Komise setkávat za účelem podrobnější výměny názorů o budoucích prioritách v každé politické oblasti. Tato setkání mohou být doplněna setkáním mezi Konferencí předsedů výborů a sborem členů Komise, popřípadě setkáním mezi Konferencí předsedů a předsedou Komise.
  ▐ |
| --- | --- |

6.

Od počátku září se mohou příslušné parlamentní výbory a příslušní členové Komise setkávat za účelem podrobnější výměny názorů o budoucích prioritách v každé politické oblasti. Tato setkání mohou být doplněna setkáním mezi Konferencí předsedů výborů a sborem členů Komise, popřípadě setkáním mezi Konferencí předsedů a předsedou Komise.
  ▐

| 7. | V říjnu přijme Komise svůj pracovní program na následující rok. Předseda Komise poté představí tento pracovní program Parlamentu na příslušné úrovni. |
| --- | --- |

7.

V říjnu přijme Komise svůj pracovní program na následující rok. Předseda Komise poté představí tento pracovní program Parlamentu na příslušné úrovni.

| 8. | Na prosincovém dílčím zasedání může Parlament uspořádat rozpravu a přijmout usnesení. |
| --- | --- |

8.

Na prosincovém dílčím zasedání může Parlament uspořádat rozpravu a přijmout usnesení.

| 9. | Tento časový rozvrh se použije na každý pravidelný plánovací cyklus, s výjimkou let, ve kterých se konají volby do Parlamentu a zároveň končí funkční období Komise. |
| --- | --- |

9.

Tento časový rozvrh se použije na každý pravidelný plánovací cyklus, s výjimkou let, ve kterých se konají volby do Parlamentu a zároveň končí funkční období Komise.

| 10. | Tímto časovým rozvrhem nejsou dotčeny žádné budoucí dohody o interinstitucionálním plánování. |
| --- | --- |

10.

Tímto časovým rozvrhem nejsou dotčeny žádné budoucí dohody o interinstitucionálním plánování.

---

(1)  Úř. věst. L 44, 15.2.2005, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 117 E, 18.5.2006, s. 125.

2

(3)  

  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1

  .

3

Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1

(4)  
  Informace, které má Parlament dostávat o práci výborů v rámci postupu projednávání ve výboru, a výsadní práva Parlamentu v průběhu postupu projednávání ve výboru jsou jasně stanoveny v jiných nástrojích: (1) v rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23), (2) v interinstitucionální dohodě ze dne 3. června 2008 mezi Parlamentem a Komisí o postupech projednávání ve výboru a (3) v nástrojích nutných k uplatňování článku 291 Smlouvy o fungování EU.

4

Informace, které má Parlament dostávat o práci výborů v rámci postupu projednávání ve výboru, a výsadní práva Parlamentu v průběhu postupu projednávání ve výboru jsou jasně stanoveny v jiných nástrojích: (1) v rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23), (2) v interinstitucionální dohodě ze dne 3. června 2008 mezi Parlamentem a Komisí o postupech projednávání ve výboru a (3) v nástrojích nutných k uplatňování článku 291 Smlouvy o fungování EU.

(5)  Úř. věst. L 113, 19.5.1995, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20.

6

(7)  
  Nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968 stanovící služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a stanovící zvláštní opatření dočasně použitelná na úředníky Komise.

7

Nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968 stanovící služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a stanovící zvláštní opatření dočasně použitelná na úředníky Komise.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/119

---

Středa, 20. října 2010Přizpůsobení jednacího řádu Evropského parlamentu revidované rámcové dohodě o vztazích mezi Evropským parlamentem a Komisí

P7_TA(2010)0367

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o přizpůsobení jednacího řádu Parlamentu revidované rámcové dohodě o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (2010/2127(REG))

2012/C 70 E/13

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 127, 211 a 212 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 127, 211 a 212 jednacího řádu,

| — | s ohledem na své rozhodnutí ze dne 20. října 2010 o revizi rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 20. října 2010 o revizi rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (1),

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0278/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0278/2010),

| 1. | se rozhodl změnit jednací řád tak, jak je uvedeno níže; |
| --- | --- |

1.

se rozhodl změnit jednací řád tak, jak je uvedeno níže;

| 2. | upozorňuje, že změny vstoupí v platnost prvním dnem po vstupu v platnost revidované rámcové dohody; |
| --- | --- |

2.

upozorňuje, že změny vstoupí v platnost prvním dnem po vstupu v platnost revidované rámcové dohody;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi.

| PŮVODNÍ ZNĚNÍ | POZMĚŇOVACÍ NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozměňovací návrh 1 |
| Jednací řád Evropského parlamentu


  Čl. 9 – odst. 2 |
| 2.   Chování poslanců je založeno na vzájemné úctě, vychází z hodnot a zásad vymezených v základních dokumentech Evropské unie, nesmí snižovat důstojnost Parlamentu nebo ohrozit řádný chod parlamentní činnosti ani narušovat klidné prostředí v prostorách Parlamentu. | 2.   Chování poslanců je založeno na vzájemné úctě, vychází z hodnot a zásad vymezených v základních dokumentech Evropské unie, nesmí snižovat důstojnost Parlamentu nebo ohrozit řádný chod parlamentní činnosti ani narušovat klidné prostředí v prostorách Parlamentu.
  Poslanci dodržují pravidla Parlamentu pro nakládání s důvěrnými informacemi. |
| Nedodržení těchto zásad může vést k použití opatření
  stanovených v článcích
  152, 153 a 154. | Nedodržení těchto zásad
  a pravidel
  může vést k použití opatření
  v souladu s články
  152, 153 a 154. |
| Pozměňovací návrh 2 |
| Jednací řád Evropského parlamentu


  Čl. 23 – odst. 11 a (nový) |
| | 11a.
     
  Předsednictvo stanoví pravidla pro nakládání s důvěrnými informacemi ze strany Parlamentu, jeho orgánů, funkcionářů a ostatních poslanců a přihlédne přitom k jakékoli interinstitucionální dohodě uzavřené v této věci. Tato pravidla se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a připojí se k tomuto jednacímu řádu. |
| | (Příloha VIII část A odst. 1 čtvrtý pododstavec se vypouští.) |
| Pozměňovací návrh 3 |
| Jednací řád Evropského parlamentu


  Článek 35 |
| Legislativní a pracovní plán
  Komise | Pracovní program
  Komise |
| 1.   Parlament společně s Komisí a Radou stanoví legislativní plán Evropské unie. | 1.   Parlament společně s Komisí a Radou stanoví legislativní plán Evropské unie. |
| Parlament a Komise spolupracují při přípravě
  legislativního a pracovního plánu
  Komise v souladu s časovým harmonogramem a postupy dohodnutými mezi oběma orgány a připojenými k tomuto jednacímu řádu. | Parlament a Komise spolupracují při přípravě
  pracovního programu
  Komise
  – jímž Komise přispívá k ročnímu a víceletému plánování Unie –
  v souladu s časovým harmonogramem a postupy dohodnutými mezi oběma orgány a připojenými k tomuto jednacímu řádu. |
| 2.   V naléhavých a nepředvídaných případech může kterýkoli orgán ze svého vlastního podnětu a v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvách navrhnout přidání legislativního opatření k opatřením navrženým v
  legislativním plánu. | 2.   V naléhavých a nepředvídaných případech může kterýkoli orgán ze svého vlastního podnětu a v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvách navrhnout přidání legislativního opatření k opatřením navrženým v
  pracovním programu Komise
  . |
| 3.   Předseda zasílá usnesení přijaté Parlamentem ostatním orgánům, které se účastní legislativního procesu Evropské unie, a parlamentům členských států. | 3.   Předseda zasílá usnesení přijaté Parlamentem ostatním orgánům, které se účastní legislativního procesu Evropské unie, a parlamentům členských států. |
| Předseda požádá Radu o stanovisko k
  ročnímu legislativnímu a pracovnímu plánu
  Komise a usnesení Parlamentu. | Předseda požádá Radu o stanovisko k
  pracovnímu programu
  Komise a usnesení Parlamentu. |
| 4.   Pokud není orgán schopen splnit stanovený časový harmonogram, oznámí ostatním orgánům důvody prodlení a navrhne nový časový harmonogram. | 4.   Pokud není orgán schopen splnit stanovený časový harmonogram, oznámí ostatním orgánům důvody prodlení a navrhne nový časový harmonogram. |
| Pozměňovací návrh 4 |
| Jednací řád Evropského parlamentu


  Čl. 43 – odst. 1 – pododstavec 3 |
| Pokud je návrh uveden v
  ročním legislativním plánu
  , může příslušný výbor rozhodnout o jmenování zpravodaje, který sleduje vypracovávání návrhu. | Pokud je návrh uveden v
  pracovním programu Komise
  , může příslušný výbor rozhodnout o jmenování zpravodaje, který sleduje vypracovávání návrhu. |
| Pozměňovací návrh 5 |
| Jednací řád Evropského parlamentu


  Čl. 44 – odst. 3 |
| 3.   Před hlasováním se příslušný výbor dotáže Komise, zda k podnětu
  zaujala
  stanovisko
  , a pokud
  je tomu tak
  , požádá ji, aby své
  stanovisko
  výboru sdělila
  . | 3.   Před hlasováním se příslušný výbor dotáže Komise, zda k podnětu
  zaujme
  stanovisko.
  Pokud
  je tomu tak
  , nepřijme výbor svou zprávu, dokud
  stanovisko
  Komise neobdrží. |
| Pozměňovací návrh 6 |
| Jednací řád Evropského parlamentu


  Čl. 45 – odst. 2 |
| 2.   Po rozhodnutí o postupu, kterým je třeba se řídit, a pokud se nepoužije článek 46, jmenuje výbor z členů nebo stálých náhradníků zpravodaje k návrhu legislativního aktu, pokud tak již neučinil na základě
  ročního legislativního a pracovního plánu
  dohodnutého podle článku 35. | 2.   Po rozhodnutí o postupu, kterým je třeba se řídit, a pokud se nepoužije článek 46, jmenuje výbor z členů nebo stálých náhradníků zpravodaje k návrhu legislativního aktu, pokud tak již neučinil na základě
  pracovního programu Komise
  dohodnutého podle článku 35. |
| Pozměňovací návrh 7 |
| Jednací řád Evropského parlamentu


  Čl. 90 – odst. 1 |
| 1.   Pokud mají být zahájena jednání o uzavření, prodloužení platnosti nebo změně mezinárodní dohody,
  včetně dohod ve specifických oblastech, jako jsou měnové záležitosti nebo obchod,
  může se příslušný výbor rozhodnout vypracovat zprávu či jinak sledovat tento postup a informovat o tomto rozhodnutí Konferenci předsedů výborů. Je-li to vhodné, mohou být ostatní výbory požádány o stanovisko podle čl. 49 odst. 1. V případě potřeby se použije čl. 188 odst. 2, článek 50 nebo článek 51. | 1.   Pokud mají být zahájena jednání o uzavření, prodloužení platnosti nebo změně mezinárodní dohody, může se příslušný výbor rozhodnout vypracovat zprávu či jinak sledovat tento postup a informovat o tomto rozhodnutí Konferenci předsedů výborů. Je-li to vhodné, mohou být ostatní výbory požádány o stanovisko podle čl. 49 odst. 1. V případě potřeby se použije čl. 188 odst. 2, článek 50 nebo článek 51. |
| Předsedové a zpravodajové příslušného výboru, a případně také přidružených výborů, přijmou společně vhodná opatření pro zajištění toho, aby
  Komise
  Parlamentu
  poskytla
  veškeré informace
  o doporučeních pro mandát k vyjednávání
  , případně i důvěrně, jakož i informace uvedené v
  odstavcích
  3
  a 4
  . | Předsedové a zpravodajové příslušného výboru a případně také přidružených výborů přijmou společně vhodná opatření pro zajištění toho, aby
  byly
  Parlamentu
  pravidelně a bezodkladně poskytovány
  veškeré informace, případně i důvěrně,
  v celém průběhu sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod, včetně návrhu i přijatého konečného znění směrnic pro jednání,
  jakož i informace uvedené v
  odstavci
  3
  ,








  — | Komisí v souladu s jejími povinnostmi stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie a závazky stanovenými rámcovou dohodou o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí; |

PŮVODNÍ ZNĚNÍ

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH

Pozměňovací návrh 1

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 9 – odst. 2

2.   Chování poslanců je založeno na vzájemné úctě, vychází z hodnot a zásad vymezených v základních dokumentech Evropské unie, nesmí snižovat důstojnost Parlamentu nebo ohrozit řádný chod parlamentní činnosti ani narušovat klidné prostředí v prostorách Parlamentu.

2.   Chování poslanců je založeno na vzájemné úctě, vychází z hodnot a zásad vymezených v základních dokumentech Evropské unie, nesmí snižovat důstojnost Parlamentu nebo ohrozit řádný chod parlamentní činnosti ani narušovat klidné prostředí v prostorách Parlamentu.
  Poslanci dodržují pravidla Parlamentu pro nakládání s důvěrnými informacemi.

Nedodržení těchto zásad může vést k použití opatření
  stanovených v článcích
  152, 153 a 154.

Nedodržení těchto zásad
  a pravidel
  může vést k použití opatření
  v souladu s články
  152, 153 a 154.

Pozměňovací návrh 2

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 23 – odst. 11 a (nový)

11a.
     
  Předsednictvo stanoví pravidla pro nakládání s důvěrnými informacemi ze strany Parlamentu, jeho orgánů, funkcionářů a ostatních poslanců a přihlédne přitom k jakékoli interinstitucionální dohodě uzavřené v této věci. Tato pravidla se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a připojí se k tomuto jednacímu řádu.

(Příloha VIII část A odst. 1 čtvrtý pododstavec se vypouští.)

Pozměňovací návrh 3

Jednací řád Evropského parlamentu

Článek 35

Legislativní a pracovní plán
  Komise

Pracovní program
  Komise

1.   Parlament společně s Komisí a Radou stanoví legislativní plán Evropské unie.

1.   Parlament společně s Komisí a Radou stanoví legislativní plán Evropské unie.

Parlament a Komise spolupracují při přípravě
  legislativního a pracovního plánu
  Komise v souladu s časovým harmonogramem a postupy dohodnutými mezi oběma orgány a připojenými k tomuto jednacímu řádu.

Parlament a Komise spolupracují při přípravě
  pracovního programu
  Komise
  – jímž Komise přispívá k ročnímu a víceletému plánování Unie –
  v souladu s časovým harmonogramem a postupy dohodnutými mezi oběma orgány a připojenými k tomuto jednacímu řádu.

2.   V naléhavých a nepředvídaných případech může kterýkoli orgán ze svého vlastního podnětu a v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvách navrhnout přidání legislativního opatření k opatřením navrženým v
  legislativním plánu.

2.   V naléhavých a nepředvídaných případech může kterýkoli orgán ze svého vlastního podnětu a v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvách navrhnout přidání legislativního opatření k opatřením navrženým v
  pracovním programu Komise
  .

3.   Předseda zasílá usnesení přijaté Parlamentem ostatním orgánům, které se účastní legislativního procesu Evropské unie, a parlamentům členských států.

3.   Předseda zasílá usnesení přijaté Parlamentem ostatním orgánům, které se účastní legislativního procesu Evropské unie, a parlamentům členských států.

Předseda požádá Radu o stanovisko k
  ročnímu legislativnímu a pracovnímu plánu
  Komise a usnesení Parlamentu.

Předseda požádá Radu o stanovisko k
  pracovnímu programu
  Komise a usnesení Parlamentu.

4.   Pokud není orgán schopen splnit stanovený časový harmonogram, oznámí ostatním orgánům důvody prodlení a navrhne nový časový harmonogram.

4.   Pokud není orgán schopen splnit stanovený časový harmonogram, oznámí ostatním orgánům důvody prodlení a navrhne nový časový harmonogram.

Pozměňovací návrh 4

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 43 – odst. 1 – pododstavec 3

Pokud je návrh uveden v
  ročním legislativním plánu
  , může příslušný výbor rozhodnout o jmenování zpravodaje, který sleduje vypracovávání návrhu.

Pokud je návrh uveden v
  pracovním programu Komise
  , může příslušný výbor rozhodnout o jmenování zpravodaje, který sleduje vypracovávání návrhu.

Pozměňovací návrh 5

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 44 – odst. 3

3.   Před hlasováním se příslušný výbor dotáže Komise, zda k podnětu
  zaujala
  stanovisko
  , a pokud
  je tomu tak
  , požádá ji, aby své
  stanovisko
  výboru sdělila
  .

3.   Před hlasováním se příslušný výbor dotáže Komise, zda k podnětu
  zaujme
  stanovisko.
  Pokud
  je tomu tak
  , nepřijme výbor svou zprávu, dokud
  stanovisko
  Komise neobdrží.

Pozměňovací návrh 6

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 45 – odst. 2

2.   Po rozhodnutí o postupu, kterým je třeba se řídit, a pokud se nepoužije článek 46, jmenuje výbor z členů nebo stálých náhradníků zpravodaje k návrhu legislativního aktu, pokud tak již neučinil na základě
  ročního legislativního a pracovního plánu
  dohodnutého podle článku 35.

2.   Po rozhodnutí o postupu, kterým je třeba se řídit, a pokud se nepoužije článek 46, jmenuje výbor z členů nebo stálých náhradníků zpravodaje k návrhu legislativního aktu, pokud tak již neučinil na základě
  pracovního programu Komise
  dohodnutého podle článku 35.

Pozměňovací návrh 7

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 90 – odst. 1

1.   Pokud mají být zahájena jednání o uzavření, prodloužení platnosti nebo změně mezinárodní dohody,
  včetně dohod ve specifických oblastech, jako jsou měnové záležitosti nebo obchod,
  může se příslušný výbor rozhodnout vypracovat zprávu či jinak sledovat tento postup a informovat o tomto rozhodnutí Konferenci předsedů výborů. Je-li to vhodné, mohou být ostatní výbory požádány o stanovisko podle čl. 49 odst. 1. V případě potřeby se použije čl. 188 odst. 2, článek 50 nebo článek 51.

1.   Pokud mají být zahájena jednání o uzavření, prodloužení platnosti nebo změně mezinárodní dohody, může se příslušný výbor rozhodnout vypracovat zprávu či jinak sledovat tento postup a informovat o tomto rozhodnutí Konferenci předsedů výborů. Je-li to vhodné, mohou být ostatní výbory požádány o stanovisko podle čl. 49 odst. 1. V případě potřeby se použije čl. 188 odst. 2, článek 50 nebo článek 51.

Předsedové a zpravodajové příslušného výboru, a případně také přidružených výborů, přijmou společně vhodná opatření pro zajištění toho, aby
  Komise
  Parlamentu
  poskytla
  veškeré informace
  o doporučeních pro mandát k vyjednávání
  , případně i důvěrně, jakož i informace uvedené v
  odstavcích
  3
  a 4
  .

Předsedové a zpravodajové příslušného výboru a případně také přidružených výborů přijmou společně vhodná opatření pro zajištění toho, aby
  byly
  Parlamentu
  pravidelně a bezodkladně poskytovány
  veškeré informace, případně i důvěrně,
  v celém průběhu sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod, včetně návrhu i přijatého konečného znění směrnic pro jednání,
  jakož i informace uvedené v
  odstavci
  3
  ,

—

Komisí v souladu s jejími povinnostmi stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie a závazky stanovenými rámcovou dohodou o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí;

| — | Radou v souladu s jejími povinnostmi stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie
  . |
| --- | --- |

—

Radou v souladu s jejími povinnostmi stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie
  .

Pozměňovací návrh 8

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 90 – odst. 4

4.
     
  Během vyjednávání informují Komise a Rada příslušný výbor pravidelně a úplně o jeho průběhu, v případě potřeby důvěrně.

vypouští se

Pozměňovací návrh 9

Jednací řád Evropského parlamentu

Článek 91

Pokud
  jsou
  Komise
  nebo Rada povinny neprodleně a úplně informovat Parlament podle čl. 218 odst. 10 Smlouvy
  o fungování Evropské unie, učiní prohlášení v Parlamentu, po němž následuje rozprava. Parlament může dát doporučení podle článků 90 nebo 97.

Pokud Komise
  v souladu se svými povinnostmi stanovenými Smlouvou
  o fungování Evropské unie
  a rámcovou dohodou o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí informuje Parlament a Radu o svém záměru předložit návrh na prozatímní uplatňování nebo pozastavení uplatňování mezinárodní dohody
  , učiní prohlášení v Parlamentu, po němž následuje rozprava. Parlament může dát doporučení podle článků 90 nebo 97.

Stejný postup se uplatňuje, pokud Komise informuje Parlament o návrhu týkajícím se postojů, které mají být jménem Unie přijaty v rámci orgánu zřízeného na základě mezinárodní dohody.

Pozměňovací návrh 10

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 137 – odst. 1 – pododstavec 1

1.   Před každým dílčím zasedáním sestaví Konference předsedů návrh pořadu jednání na základě doporučení Konference předsedů výborů a s ohledem na schválený
  roční legislativní a pracovní plán
  uvedený v článku 35.

1.   Před každým dílčím zasedáním sestaví Konference předsedů návrh pořadu jednání na základě doporučení Konference předsedů výborů a s ohledem na schválený
  pracovní program Komise
  uvedený v článku 35.

Pozměňovací návrh 11

Jednací řád Evropského parlamentu

Čl. 193 – odst. 2 – výkladový pododstavec 3 a (nový)

Ustanovení tohoto odstavce se vykládají v souladu s bodem 50 rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí.

Pozměňovací návrh 12

Jednací řád Evropského parlamentu

Příloha II – část A – bod 3

| 3. | Otázka je nepřípustná, jestliže byla stejná nebo podobná otázka položena a zodpovězena během předchozích tří měsíců, pokud nevyvstaly nové skutečnosti nebo se tazatel nesnaží získat další informace. V prvním případě je tazateli předána kopie otázky a odpovědi. |
| --- | --- |

3.

Otázka je nepřípustná, jestliže byla stejná nebo podobná otázka položena a zodpovězena během předchozích tří měsíců, pokud nevyvstaly nové skutečnosti nebo se tazatel nesnaží získat další informace. V prvním případě je tazateli předána kopie otázky a odpovědi.

| 3. | Otázka je nepřípustná, jestliže byla stejná nebo podobná otázka položena a zodpovězena během předchozích tří měsíců
  nebo pokud se otázka pouze dotazuje na informace o krocích navazujících na konkrétní usnesení Parlamentu, které Komise již poskytla v písemném sdělení o dalším postupu
  , pokud nevyvstaly nové skutečnosti nebo se tazatel nesnaží získat další informace. V prvním případě je tazateli předána kopie otázky a odpovědi. |
| --- | --- |

3.

Otázka je nepřípustná, jestliže byla stejná nebo podobná otázka položena a zodpovězena během předchozích tří měsíců
  nebo pokud se otázka pouze dotazuje na informace o krocích navazujících na konkrétní usnesení Parlamentu, které Komise již poskytla v písemném sdělení o dalším postupu
  , pokud nevyvstaly nové skutečnosti nebo se tazatel nesnaží získat další informace. V prvním případě je tazateli předána kopie otázky a odpovědi.

Pozměňovací návrh 13

Jednací řád Evropského parlamentu

Příloha III – odst. 3

| 3. | Pokud byla během předcházejících šesti měsíců položena a zodpovězena totožná nebo podobná otázka, předá sekretariát autorovi kopii předchozí otázky a odpovědi. Nová otázka nebude předložena adresátu, pokud autor neodkazuje na nové významné skutečnosti nebo nepožaduje-li další informace. |
| --- | --- |

3.

Pokud byla během předcházejících šesti měsíců položena a zodpovězena totožná nebo podobná otázka, předá sekretariát autorovi kopii předchozí otázky a odpovědi. Nová otázka nebude předložena adresátu, pokud autor neodkazuje na nové významné skutečnosti nebo nepožaduje-li další informace.

| 3. | Pokud byla během předcházejících šesti měsíců položena a zodpovězena totožná nebo podobná otázka
  nebo pokud se otázka pouze dotazuje na informace o krocích navazujících na konkrétní usnesení Parlamentu, které Komise již poskytla v písemném sdělení o dalším postupu
  , předá sekretariát autorovi kopii předchozí otázky a odpovědi. Nová otázka nebude předložena adresátu, pokud autor neodkazuje na nové významné skutečnosti nebo nepožaduje-li další informace. |
| --- | --- |

3.

Pokud byla během předcházejících šesti měsíců položena a zodpovězena totožná nebo podobná otázka
  nebo pokud se otázka pouze dotazuje na informace o krocích navazujících na konkrétní usnesení Parlamentu, které Komise již poskytla v písemném sdělení o dalším postupu
  , předá sekretariát autorovi kopii předchozí otázky a odpovědi. Nová otázka nebude předložena adresátu, pokud autor neodkazuje na nové významné skutečnosti nebo nepožaduje-li další informace.

Pozměňovací návrh 14

Jednací řád Evropského parlamentu

Příloha VIII – část A – bod 5

| 5. | Sankce: v případě porušení
  stanoví
  předseda výboru
  , po konzultaci s místopředsedy, v odůvodněném rozhodnutí, jaké sankce se použijí (důtka, vyloučení z výboru na kratší nebo delší dobu či trvale)
  .


  Příslušný člen může podat proti tomuto rozhodnutí odvolání, které nemá odkladný účinek. Toto odvolání projedná společně Konference předsedů Evropského parlamentu a předsednictvo daného výboru. Proti jejich většinovému rozhodnutí nelze odvolání podat.




  Prokáže-li se, že úředník nedodržel povinnost mlčenlivosti, použijí se sankce stanovené ve služebním řádu úředníků. |
| --- | --- |

5.

Sankce: v případě porušení
  stanoví
  předseda výboru
  , po konzultaci s místopředsedy, v odůvodněném rozhodnutí, jaké sankce se použijí (důtka, vyloučení z výboru na kratší nebo delší dobu či trvale)
  .

Příslušný člen může podat proti tomuto rozhodnutí odvolání, které nemá odkladný účinek. Toto odvolání projedná společně Konference předsedů Evropského parlamentu a předsednictvo daného výboru. Proti jejich většinovému rozhodnutí nelze odvolání podat.

Prokáže-li se, že úředník nedodržel povinnost mlčenlivosti, použijí se sankce stanovené ve služebním řádu úředníků.

| 5. | Sankce: v případě porušení
  postupuje
  předseda výboru
  v souladu s čl. 9 odst. 2 a články 152, 153 a 154
  . |
| --- | --- |

5.

Sankce: v případě porušení
  postupuje
  předseda výboru
  v souladu s čl. 9 odst. 2 a články 152, 153 a 154
  .

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0366.

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 19. října 2010

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/124 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/124

---

Úterý, 19. října 2010Statistické vykazování přepravy zboží a cestujících po moři ***I

P7_TA(2010)0358

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři (KOM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD))

2012/C 70 E/14

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2010)0065), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2010)0065),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0068/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0068/2010),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 29. září 2010 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 29. září 2010 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0217/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0217/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným zněním; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným zněním;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

Úterý, 19. října 2010P7_TC1-COD(2010)0041

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění směrnice 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1090/2010.)

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/125

---

Úterý, 19. října 2010Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: Nordjylland, Dánsko

P7_TA(2010)0359

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/001 DK/Nordjylland, Dánsko) (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD))

2012/C 70 E/15

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0451 – C7-0222/2010),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (IID ze dne 17. května 2006), a zejména na bod 28 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (IID ze dne 17. května 2006), a zejména na bod 28 této dohody,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“),

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0270/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0270/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce,

| B. | vzhledem k tomu, že u žádostí podaných v období od 1. května 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že u žádostí podaných v období od 1. května 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí,

| C. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji,

| D. | vzhledem k tomu, že Dánsko požádalo o pomoc v souvislosti s propuštěním 951 osob ve 45 podnicích, které vyvíjejí činnost spadající do oddílu 28 (Výroba strojů a zařízení) v rámci klasifikace NACE (2. revize) v regionu NUTS II Severní Jutsko (Nordjylland), |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Dánsko požádalo o pomoc v souvislosti s propuštěním 951 osob ve 45 podnicích, které vyvíjejí činnost spadající do oddílu 28 (Výroba strojů a zařízení) v rámci klasifikace NACE (2. revize) v regionu NUTS II Severní Jutsko (Nordjylland),

| E. | vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG,

| 1. | žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí s cílem urychlit uvolnění prostředků z EFG; |
| --- | --- |

1.

žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí s cílem urychlit uvolnění prostředků z EFG;

| 2. | připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, které zasáhlo propouštění v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje úlohu, kterou v tomto ohledu může hrát EFG při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, které zasáhlo propouštění v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje úlohu, kterou v tomto ohledu může hrát EFG při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce;

| 3. | zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začlenění jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; znovu poukazuje na to, že podpora ze strany EFG nenahrazuje opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začlenění jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; znovu poukazuje na to, že podpora ze strany EFG nenahrazuje opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví;

| 4. | konstatuje, že informace o koordinovaném balíku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují podrobné údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá o předložení srovnávacího hodnocení těchto údajů i ve výročních zprávách; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že informace o koordinovaném balíku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují podrobné údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá o předložení srovnávacího hodnocení těchto údajů i ve výročních zprávách;

| 5. | vítá skutečnost, že v rámci uvolňování prostředků z EFG Komise navrhla k nevyužitým prostředkům Evropského sociálního fondu alternativní zdroje prostředků na platby, neboť Evropský parlament opakovaně připomínal, že EFG byl vytvořen jako samostatný zvláštní nástroj s vlastními cíli a termíny plnění, a je tedy nutné nalézt příslušné rozpočtové položky pro převod; |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že v rámci uvolňování prostředků z EFG Komise navrhla k nevyužitým prostředkům Evropského sociálního fondu alternativní zdroje prostředků na platby, neboť Evropský parlament opakovaně připomínal, že EFG byl vytvořen jako samostatný zvláštní nástroj s vlastními cíli a termíny plnění, a je tedy nutné nalézt příslušné rozpočtové položky pro převod;

| 6. | bere na vědomí, že za účelem uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s touto žádostí budou prostředky na platby převedeny z rozpočtové položky určené na podporu malých a středních podniků a inovace; vyjadřuje politování nad závažnými pochybeními, kterých se dopustila Komise při provádění rámcových programů pro konkurenceschopnost a inovace, zejména během hospodářské krize, při níž by se měla výrazně zvýšit potřeba této podpory; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí, že za účelem uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s touto žádostí budou prostředky na platby převedeny z rozpočtové položky určené na podporu malých a středních podniků a inovace; vyjadřuje politování nad závažnými pochybeními, kterých se dopustila Komise při provádění rámcových programů pro konkurenceschopnost a inovace, zejména během hospodářské krize, při níž by se měla výrazně zvýšit potřeba této podpory;

| 7. | zdůrazňuje, že fungování a přínos EFG by měly být hodnoceny v souvislosti s obecným hodnocením programů a různých dalších nástrojů vytvořených na základě IID ze dne 17. května 2006, a to v rámci přezkumu víceletého finančního rámce na roky 2007–2013 v polovině období; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že fungování a přínos EFG by měly být hodnoceny v souvislosti s obecným hodnocením programů a různých dalších nástrojů vytvořených na základě IID ze dne 17. května 2006, a to v rámci přezkumu víceletého finančního rámce na roky 2007–2013 v polovině období;

| 8. | vítá novou podobu návrhu Komise, která ve své důvodové zprávě předkládá jasné a podrobné informace o žádosti, analyzuje kritéria způsobilosti a vysvětluje důvody, které vedly k jejímu souhlasu, což je v souladu s požadavky Parlamentu; |
| --- | --- |

8.

vítá novou podobu návrhu Komise, která ve své důvodové zprávě předkládá jasné a podrobné informace o žádosti, analyzuje kritéria způsobilosti a vysvětluje důvody, které vedly k jejímu souhlasu, což je v souladu s požadavky Parlamentu;

| 9. | schvaluje rozhodnutí přiložené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

9.

schvaluje rozhodnutí přiložené k tomuto usnesení;

| 10. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

10.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 11. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi. |
| --- | --- |

11.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Úterý, 19. října 2010PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

ze dne ...

o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EFG/2010/001 DK/Nordjylland, Dánsko)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 28 této dohody,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2), a zejména na čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na trh práce. |
| --- | --- |

(1)

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na trh práce.

| (2) | Působnost EFG byla u žádostí podaných v období od 1. května 2009 rozšířena na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. |
| --- | --- |

(2)

Působnost EFG byla u žádostí podaných v období od 1. května 2009 rozšířena na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí.

| (3) | Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v rámci ročního stropu 500 milionů EUR. |
| --- | --- |

(3)

Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v rámci ročního stropu 500 milionů EUR.

| (4) | Dánsko předložilo dne 22. ledna 2010 žádost o uvolnění prostředků z EFG z důvodu propouštění v odvětví výroby strojů a zařízení v regionu Severní Jutsko a doplnilo ji o dodatečné informace týkající se období do 28. dubna 2010. Žádost splňuje požadavky na stanovení finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši EUR 7 521 359. |
| --- | --- |

(4)

Dánsko předložilo dne 22. ledna 2010 žádost o uvolnění prostředků z EFG z důvodu propouštění v odvětví výroby strojů a zařízení v regionu Severní Jutsko a doplnilo ji o dodatečné informace týkající se období do 28. dubna 2010. Žádost splňuje požadavky na stanovení finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši EUR 7 521 359.

| (5) | V souvislosti s uvedenou žádostí Dánska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek. |
| --- | --- |

(5)

V souvislosti s uvedenou žádostí Dánska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek.

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ::

Článek 1

V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) uvolňuje částka ve výši 7 521 359 EUR v prostředcích na závazky a platby.

Článek 2

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/128

---

Úterý, 19. října 2010Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: NXP Semiconductors, Nizozemsko

P7_TA(2010)0360

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení(žádost EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Nizozemsko) (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD))

2012/C 70 E/16

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0446 – C7-0210/2010),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (IID ze dne 17. května 2006), a zejména na bod 28 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (IID ze dne 17. května 2006), a zejména na bod 28 této dohody,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (nařízení o EFG), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (nařízení o EFG),

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0269/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0269/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce,

| B. | vzhledem k tomu, že u žádostí podaných po 1. květnu 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že u žádostí podaných po 1. květnu 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí,

| C. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji,

| D. | vzhledem k tomu, že Nizozemsko požádalo o pomoc v souvislosti s propuštěním 512 pracovníků ve společnosti NXP Semiconductors Netherlands, která je činná v odvětví elektroniky v regionech NUTS II Gelderland a Eindhoven, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Nizozemsko požádalo o pomoc v souvislosti s propuštěním 512 pracovníků ve společnosti NXP Semiconductors Netherlands, která je činná v odvětví elektroniky v regionech NUTS II Gelderland a Eindhoven,

| E. | vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG,

| 1. | žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí s cílem urychlit uvolnění prostředků z EFG; |
| --- | --- |

1.

žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí s cílem urychlit uvolnění prostředků z EFG;

| 2. | připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, které zasáhlo propouštění v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje úlohu, kterou v tomto ohledu může hrát EFG při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, které zasáhlo propouštění v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje úlohu, kterou v tomto ohledu může hrát EFG při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce;

| 3. | zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začlenění jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; znovu poukazuje na to, že podpora ze strany EFG nenahrazuje opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začlenění jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; znovu poukazuje na to, že podpora ze strany EFG nenahrazuje opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví;

| 4. | konstatuje, že informace o koordinovaném balíku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují podrobné údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá o předložení srovnávacího hodnocení těchto údajů i ve výročních zprávách; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že informace o koordinovaném balíku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují podrobné údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá o předložení srovnávacího hodnocení těchto údajů i ve výročních zprávách;

| 5. | vítá skutečnost, že v rámci uvolňování prostředků z EFG Komise navrhla k nevyužitým prostředkům Evropského sociálního fondu alternativní zdroje prostředků na platby, neboť Evropský parlament opakovaně připomínal, že EFG byl vytvořen jako samostatný zvláštní nástroj s vlastními cíli a termíny plnění, a je tedy nutné nalézt příslušné rozpočtové položky pro převod; |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že v rámci uvolňování prostředků z EFG Komise navrhla k nevyužitým prostředkům Evropského sociálního fondu alternativní zdroje prostředků na platby, neboť Evropský parlament opakovaně připomínal, že EFG byl vytvořen jako samostatný zvláštní nástroj s vlastními cíli a termíny plnění, a je tedy nutné nalézt příslušné rozpočtové položky pro převod;

| 6. | bere na vědomí, že za účelem uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s touto žádostí budou prostředky na platby převedeny z rozpočtové položky určené na podporu malých a středních podniků a inovací; s politováním konstatuje, že se Komise při provádění rámcových programů pro konkurenceschopnost a inovace, zejména během hospodářské krize, při níž by se měla výrazně zvýšit potřeba této podpory, dopustila závažných pochybení; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí, že za účelem uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s touto žádostí budou prostředky na platby převedeny z rozpočtové položky určené na podporu malých a středních podniků a inovací; s politováním konstatuje, že se Komise při provádění rámcových programů pro konkurenceschopnost a inovace, zejména během hospodářské krize, při níž by se měla výrazně zvýšit potřeba této podpory, dopustila závažných pochybení;

| 7. | zdůrazňuje, že fungování a přínos EFG by měly být hodnoceny v rámci obecného hodnocení programů a různých dalších nástrojů vytvořených na základě IID ze dne 17. května 2006, a to v průběhu přezkumu víceletého finančního rámce na roky 2007–2013 v polovině období; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že fungování a přínos EFG by měly být hodnoceny v rámci obecného hodnocení programů a různých dalších nástrojů vytvořených na základě IID ze dne 17. května 2006, a to v průběhu přezkumu víceletého finančního rámce na roky 2007–2013 v polovině období;

| 8. | vítá novou podobu návrhu Komise, která ve své důvodové zprávě předkládá jasné a podrobné informace o žádosti, analyzuje kritéria způsobilosti a vysvětluje důvody, které vedly k jejímu souhlasu, což je v souladu s požadavky Parlamentu; |
| --- | --- |

8.

vítá novou podobu návrhu Komise, která ve své důvodové zprávě předkládá jasné a podrobné informace o žádosti, analyzuje kritéria způsobilosti a vysvětluje důvody, které vedly k jejímu souhlasu, což je v souladu s požadavky Parlamentu;

| 9. | schvaluje rozhodnutí přiložené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

9.

schvaluje rozhodnutí přiložené k tomuto usnesení;

| 10. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

10.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 11. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi. |
| --- | --- |

11.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Úterý, 19. října 2010PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

ze dne ...

o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EFG/2010/011 NL/NXP Semiconductors, Nizozemsko)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 28 této dohody,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2), a zejména na čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na trh práce. |
| --- | --- |

(1)

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na trh práce.

| (2) | Působnost EFG byla u žádostí podaných v období od 1. května 2009 rozšířena na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. |
| --- | --- |

(2)

Působnost EFG byla u žádostí podaných v období od 1. května 2009 rozšířena na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí.

| (3) | Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v rámci ročního stropu 500 milionů EUR. |
| --- | --- |

(3)

Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v rámci ročního stropu 500 milionů EUR.

| (4) | Nizozemsko předložilo dne 26. března 2010 žádost o uvolnění prostředků z EFG z důvodu propouštění v podniku NXP Semiconductors Netherlands BV a doplnilo ji o další informace týkající se období do 3. června 2010. Žádost splňuje požadavky na stanovení finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši 1 809 434 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemsko předložilo dne 26. března 2010 žádost o uvolnění prostředků z EFG z důvodu propouštění v podniku NXP Semiconductors Netherlands BV a doplnilo ji o další informace týkající se období do 3. června 2010. Žádost splňuje požadavky na stanovení finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši 1 809 434 EUR.

| (5) | V souvislosti s uvedenou žádostí Nizozemska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek. |
| --- | --- |

(5)

V souvislosti s uvedenou žádostí Nizozemska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek.

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) uvolňuje částka ve výši 1 809 434 EUR v prostředcích na závazky a platby.

Článek 2

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/131

---

Úterý, 19. října 2010Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: Quimonda, Portugalsko

P7_TA(2010)0361

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugalsko) (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD))

2012/C 70 E/17

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0452 – C7-0223/2010),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (IID ze dne 17. května 2006), a zejména na bod 28 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (IID ze dne 17. května 2006), a zejména na bod 28 této dohody,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“),

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0271/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0271/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce,

| B. | vzhledem k tomu, že u žádostí podaných v období od 1. května 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že u žádostí podaných v období od 1. května 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí,

| C. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji,

| D. | vzhledem k tomu, že Portugalsko žádalo o pomoc v souvislosti s 839 případy ztráty zaměstnání v nadnárodním podniku Qimonda AG, který vyvíjí činnost v odvětví elektroniky v regionu NUTS II Norte, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Portugalsko žádalo o pomoc v souvislosti s 839 případy ztráty zaměstnání v nadnárodním podniku Qimonda AG, který vyvíjí činnost v odvětví elektroniky v regionu NUTS II Norte,

| E. | vzhledem k tomu, že tato žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že tato žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG,

| 1. | žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí s cílem urychlit uvolnění prostředků z EFG; |
| --- | --- |

1.

žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí s cílem urychlit uvolnění prostředků z EFG;

| 2. | připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, které zasáhlo propouštění v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje úlohu, kterou v tomto ohledu může hrát EFG při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, které zasáhlo propouštění v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje úlohu, kterou v tomto ohledu může hrát EFG při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce;

| 3. | zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začlenění jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; znovu poukazuje na to, že podpora ze strany EFG nenahrazuje opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začlenění jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; znovu poukazuje na to, že podpora ze strany EFG nenahrazuje opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví;

| 4. | konstatuje, že informace o koordinovaném balíku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují podrobné údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá o předložení srovnávacího hodnocení těchto údajů ve výročních zprávách; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že informace o koordinovaném balíku individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují podrobné údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá o předložení srovnávacího hodnocení těchto údajů ve výročních zprávách;

| 5. | vítá skutečnost, že v rámci uvolňování prostředků z EFG Komise navrhla k nevyužitým prostředkům Evropského sociálního fondu alternativní zdroje prostředků na platby, neboť Evropský parlament opakovaně připomínal, že EFG byl vytvořen jako samostatný zvláštní nástroj s vlastními cíli a termíny plnění, a je tedy nutné identifikovat příslušné rozpočtové položky pro převod; |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že v rámci uvolňování prostředků z EFG Komise navrhla k nevyužitým prostředkům Evropského sociálního fondu alternativní zdroje prostředků na platby, neboť Evropský parlament opakovaně připomínal, že EFG byl vytvořen jako samostatný zvláštní nástroj s vlastními cíli a termíny plnění, a je tedy nutné identifikovat příslušné rozpočtové položky pro převod;

| 6. | bere na vědomí, že za účelem uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s touto žádostí budou prostředky na platby převedeny z rozpočtové položky určené na podporu malých a středních podniků a inovace; vyjadřuje politování nad závažnými nedostatky, kterých se dopustila Komise při provádění rámcových programů pro konkurenceschopnost a inovace, zejména během hospodářské krize, při níž by se měla výrazně zvýšit potřeba této podpory; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí, že za účelem uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s touto žádostí budou prostředky na platby převedeny z rozpočtové položky určené na podporu malých a středních podniků a inovace; vyjadřuje politování nad závažnými nedostatky, kterých se dopustila Komise při provádění rámcových programů pro konkurenceschopnost a inovace, zejména během hospodářské krize, při níž by se měla výrazně zvýšit potřeba této podpory;

| 7. | zdůrazňuje, že fungování a přínos EFG by měly být hodnoceny v rámci obecných hodnocení programů a různých dalších nástrojů vytvořených na základě IID ze dne 17. května 2006, a to v rámci přezkumu víceletého finančního rámce na roky 2007–2013 v polovině období; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že fungování a přínos EFG by měly být hodnoceny v rámci obecných hodnocení programů a různých dalších nástrojů vytvořených na základě IID ze dne 17. května 2006, a to v rámci přezkumu víceletého finančního rámce na roky 2007–2013 v polovině období;

| 8. | vítá novou formu návrhu Komise, která ve své důvodové zprávě předložila jasné a podrobné informace o této žádosti a zhodnotila kritéria způsobilosti, přičemž zároveň vysvětlila důvody, které ji vedly ke schválení této žádosti, což je v souladu s požadavky Parlamentu; |
| --- | --- |

8.

vítá novou formu návrhu Komise, která ve své důvodové zprávě předložila jasné a podrobné informace o této žádosti a zhodnotila kritéria způsobilosti, přičemž zároveň vysvětlila důvody, které ji vedly ke schválení této žádosti, což je v souladu s požadavky Parlamentu;

| 9. | schvaluje rozhodnutí přiložené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

9.

schvaluje rozhodnutí přiložené k tomuto usnesení;

| 10. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

10.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 11. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi. |
| --- | --- |

11.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Úterý, 19. října 2010PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

ze dne ...

o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2009/023 PT/Qimonda, Portugalsko)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 28 této dohody,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2), a zejména na čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na trh práce. |
| --- | --- |

(1)

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na trh práce.

| (2) | Působnost EFG byla u žádostí podaných v období od 1. května 2009 rozšířena na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. |
| --- | --- |

(2)

Působnost EFG byla u žádostí podaných v období od 1. května 2009 rozšířena na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí.

| (3) | Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v rámci ročního stropu 500 milionů EUR. |
| --- | --- |

(3)

Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v rámci ročního stropu 500 milionů EUR.

| (4) | Portugalsko předložilo dne 17. prosince 2009 žádost o uvolnění prostředků z EFG z důvodu propouštění v podniku Qimonda Portugal S.A. a až do 28. dubna 2010 ji doplňovalo o dodatečné informace. Žádost splňuje požadavky na stanovení finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši 2 405 671 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Portugalsko předložilo dne 17. prosince 2009 žádost o uvolnění prostředků z EFG z důvodu propouštění v podniku Qimonda Portugal S.A. a až do 28. dubna 2010 ji doplňovalo o dodatečné informace. Žádost splňuje požadavky na stanovení finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši 2 405 671 EUR.

| (5) | V souvislosti s uvedenou žádostí Portugalska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek, |
| --- | --- |

(5)

V souvislosti s uvedenou žádostí Portugalska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) uvolňuje částka ve výši 2 405 671 EUR v prostředcích na závazky a platby.

Článek 2

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/134

---

Úterý, 19. října 2010Uvolnění prostředků Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: Cataluña automoción, Španělsko

P7_TA(2010)0362

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/002 ES/Cataluna automocion) (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD))

2012/C 70 E/18

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0453 – C7-0224/2010),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (IID ze dne 17. května 2006), a zejména na bod 28 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) (IID ze dne 17. května 2006), a zejména na bod 28 této dohody,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“),

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0272/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0272/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila vhodné legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce,

| B. | vzhledem k tomu, že u žádostí podaných po 1. květnu 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že u žádostí podaných po 1. květnu 2009 byla působnost EFG rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí,

| C. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji,

| D. | vzhledem k tomu, že Španělsko požádalo pomoc v souvislosti s propuštěním 1 429 osob ve 23 podnicích vyvíjejících činnost spadající do oddílu 29 (Výroba motorových vozidel, přívěsů a návěsů) v rámci klasifikace NACE (revize 2) v regionu NUTS II Katalánsko, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Španělsko požádalo pomoc v souvislosti s propuštěním 1 429 osob ve 23 podnicích vyvíjejících činnost spadající do oddílu 29 (Výroba motorových vozidel, přívěsů a návěsů) v rámci klasifikace NACE (revize 2) v regionu NUTS II Katalánsko,

| E. | vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG,

| 1. | žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí s cílem urychlit uvolnění prostředků z EFG; |
| --- | --- |

1.

žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí s cílem urychlit uvolnění prostředků z EFG;

| 2. | připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, které zasáhlo propouštění v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje úlohu, kterou v tomto ohledu může hrát EFG při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že orgány přislíbily zajistit hladký a rychlý proces přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG, jejichž prostřednictvím poskytnou jednorázovou, časově omezenou individuální podporu na pomoc pracovníkům, které zasáhlo propouštění v důsledku globalizace a finanční a hospodářské krize; zdůrazňuje úlohu, kterou v tomto ohledu může hrát EFG při opětovném začleňování propuštěných pracovníků na trh práce;

| 3. | zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začlenění jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; znovu poukazuje na to, že podpora ze strany EFG nenahrazuje opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval opětovné začlenění jednotlivých propuštěných pracovníků do pracovního procesu; znovu poukazuje na to, že podpora ze strany EFG nenahrazuje opatření, za něž jsou na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví;

| 4. | konstatuje, že informace o koordinovaném souboru individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují podrobné údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá o předložení srovnávacího hodnocení těchto údajů i ve výročních zprávách; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že informace o koordinovaném souboru individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují podrobné údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; znovu žádá o předložení srovnávacího hodnocení těchto údajů i ve výročních zprávách;

| 5. | vítá skutečnost, že v rámci uvolňování prostředků z EFG Komise navrhla k nevyužitým prostředkům Evropského sociálního fondu alternativní zdroje prostředků na platby, neboť Evropský parlament opakovaně připomínal, že EFG byl vytvořen jako samostatný zvláštní nástroj s vlastními cíli a termíny plnění, a je tedy nutné identifikovat příslušné rozpočtové položky pro převod; |
| --- | --- |

5.

vítá skutečnost, že v rámci uvolňování prostředků z EFG Komise navrhla k nevyužitým prostředkům Evropského sociálního fondu alternativní zdroje prostředků na platby, neboť Evropský parlament opakovaně připomínal, že EFG byl vytvořen jako samostatný zvláštní nástroj s vlastními cíli a termíny plnění, a je tedy nutné identifikovat příslušné rozpočtové položky pro převod;

| 6. | bere na vědomí, že za účelem uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s touto žádostí budou prostředky na platby převedeny z rozpočtové položky určené na podporu malých a středních podniků a inovace; vyjadřuje politování nad závažnými nedostatky, kterých se dopustila Komise při provádění rámcových programů pro konkurenceschopnost a inovace, zejména během hospodářské krize, při níž by se měla výrazně zvýšit potřeba této podpory; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí, že za účelem uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s touto žádostí budou prostředky na platby převedeny z rozpočtové položky určené na podporu malých a středních podniků a inovace; vyjadřuje politování nad závažnými nedostatky, kterých se dopustila Komise při provádění rámcových programů pro konkurenceschopnost a inovace, zejména během hospodářské krize, při níž by se měla výrazně zvýšit potřeba této podpory;

| 7. | zdůrazňuje, že fungování a přínos EFG by měly být hodnoceny v souvislosti s obecným hodnocením programů a různých dalších nástrojů vytvořených na základě IID ze dne 17. května 2006, a to v rámci přezkumu víceletého finančního rámce na roky 2007–2013 v polovině období; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že fungování a přínos EFG by měly být hodnoceny v souvislosti s obecným hodnocením programů a různých dalších nástrojů vytvořených na základě IID ze dne 17. května 2006, a to v rámci přezkumu víceletého finančního rámce na roky 2007–2013 v polovině období;

| 8. | vítá novou podobu návrhu Komise, která předkládá ve svém vysvětlujícím prohlášení jasné a podrobné informace o žádosti, analyzuje kritéria způsobilosti a vysvětluje důvody, které vedly k jejímu souhlasu, což je v souladu s žádostmi Parlamentu; |
| --- | --- |

8.

vítá novou podobu návrhu Komise, která předkládá ve svém vysvětlujícím prohlášení jasné a podrobné informace o žádosti, analyzuje kritéria způsobilosti a vysvětluje důvody, které vedly k jejímu souhlasu, což je v souladu s žádostmi Parlamentu;

| 9. | schvaluje rozhodnutí přiložené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

9.

schvaluje rozhodnutí přiložené k tomuto usnesení;

| 10. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

10.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady rozhodnutí podepsal a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 11. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi. |
| --- | --- |

11.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení, včetně přílohy, Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Úterý, 19. října 2010PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

ze dne ...

o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 28 uvedené dohody,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2), a zejména na čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na trh práce. |
| --- | --- |

(1)

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na trh práce.

| (2) | Působnost EFG byla u žádostí podaných v období od 1. května 2009 rozšířena na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. |
| --- | --- |

(2)

Působnost EFG byla u žádostí podaných v období od 1. května 2009 rozšířena na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí.

| (3) | Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v rámci ročního stropu 500 milionů EUR. |
| --- | --- |

(3)

Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v rámci ročního stropu 500 milionů EUR.

| (4) | Španělsko předložilo dne 29. ledna 2010 žádost o uvolnění prostředků z EFG z důvodu propouštění ve 23 podnicích vyvíjejících činnost spadající do oddílu 29 (Výroba motorových vozidel, přívěsů a návěsů) v rámci klasifikace NACE (2. revize) v regionu NUTS II Katalánsko (ES51) a doplnilo ji o dodatečné informace týkající se období do 26. dubna 2010. Žádost splňuje požadavky na stanovení finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši 2 752 935 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Španělsko předložilo dne 29. ledna 2010 žádost o uvolnění prostředků z EFG z důvodu propouštění ve 23 podnicích vyvíjejících činnost spadající do oddílu 29 (Výroba motorových vozidel, přívěsů a návěsů) v rámci klasifikace NACE (2. revize) v regionu NUTS II Katalánsko (ES51) a doplnilo ji o dodatečné informace týkající se období do 26. dubna 2010. Žádost splňuje požadavky na stanovení finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006. Komise proto navrhuje uvolnit prostředky ve výši 2 752 935 EUR.

| (5) | V souvislosti s uvedenou žádostí Španělska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek. |
| --- | --- |

(5)

V souvislosti s uvedenou žádostí Španělska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek.

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) uvolňuje částka ve výši 2 752 935 EUR v prostředcích na závazky a platby.

Článek 2

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/137

---

Úterý, 19. října 2010Systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku ***I

P7_TA(2010)0363

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (KOM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD))

2012/C 70 E/19

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2009)0151), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2009)0151),

| — | s ohledem na článek 37 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0009/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 37 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0009/2009),

| — | s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 17. března 2010 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 17. března 2010 (1),

| — | s ohledem článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov (A7-0260/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov (A7-0260/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise, která jsou přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise, která jsou přílohou tohoto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.

---

Úterý, 19. října 2010P7_TC1-COD(2009)0051

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2791/1999

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1236/2010.)

PŘÍLOHA

Prohlášení k článku 48

„ konstatují, že veškerá jiná než podstatná ustanovení základního legislativního aktu, která jsou v současnosti uvedena v článku 48 nařízení (přenesení pravomoci), se mohou kdykoli v budoucnosti stát z politického hlediska významným prvkem stávajícího systému kontroly NEAFC, a pokud k tomu dojde, Evropský parlament, Rada a Komise připomínají, že oba spolutvůrci právních předpisů, tj. Rada i Evropský parlament, mohou neprodleně začít vykonávat své právo vznést připomínky proti návrhu aktu v přenesené pravomoci předloženému Komisí, nebo právo zrušit přenesení pravomoci v souladu s články 46b a 46c nařízení.“

„ souhlasí, že začlenění jakéhokoli ustanovení nařízení o systému kontroly NEAFC jakožto jiného než podstatného prvku, v současnosti uvedeného v článku 48, samo o sobě neznamená, že tato ustanovení budou spolutvůrci právních předpisů automaticky považována za jiná než podstatná ustanovení v jakémkoli budoucím nařízení odlišném od tohoto nařízení.“

„ prohlašují, že ustanoveními tohoto nařízení nejsou dotčeny budoucí postoje těchto orgánů, pokud jde o provádění článku 290 Smlouvy o fungování EU nebo jednotlivé legislativní akty obsahující taková ustanovení.“

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/138

---

Úterý, 19. října 2010Schválení změn Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku ***

P7_TA(2010)0364

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. října 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o schválení změny Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku jménem Evropské unie (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE))

2012/C 70 E/20

(Souhlas)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (11076/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (11076/2010),

| — | s ohledem na žádost o souhlas předloženou Radou v souladu s čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhý pododstavec písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0181/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas předloženou Radou v souladu s čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhý pododstavec písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0181/2010),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro rybolov (A7-0262/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro rybolov (A7-0262/2010),

| 1. | souhlasí se schválením změny Úmluvy; |
| --- | --- |

1.

souhlasí se schválením změny Úmluvy;

| 2. | žádá Radu a Komisi, aby před zahájením jednání o revizi ustanovení v rámci regionálních organizací pro rybolov, kterou se EU chystá provést, zřídily systém, jenž na těchto jednáních zajistí řádnou účast pozorovatelů Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

žádá Radu a Komisi, aby před zahájením jednání o revizi ustanovení v rámci regionálních organizací pro rybolov, kterou se EU chystá provést, zřídily systém, jenž na těchto jednáních zajistí řádnou účast pozorovatelů Parlamentu;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Organizaci pro rybolov v severozápadním Atlantiku. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Organizaci pro rybolov v severozápadním Atlantiku.

---

Středa, 20. října 2010

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/139

---

Středa, 20. října 2010Změna nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnost ***I

P7_TA(2010)0368

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnost (KOM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD))

2012/C 70 E/21

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0085), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0085),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 322 Smlouvy o fungování Evropské unie a na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, podle nichž Komise předložila návrh Parlamentu (C7-0086/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 322 Smlouvy o fungování Evropské unie a na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, podle nichž Komise předložila návrh Parlamentu (C7-0086/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Účetního dvora ze dne 29. dubna 2010 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Účetního dvora ze dne 29. dubna 2010 (1),

| — | s ohledem na skutečnost, že zástupce Rady se dopisem ze dne 13. října 2010 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na skutečnost, že zástupce Rady se dopisem ze dne 13. října 2010 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování EU,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na společnou debatu Rozpočtového výboru a Výboru pro rozpočtovou kontrolu podle článku 51 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou debatu Rozpočtového výboru a Výboru pro rozpočtovou kontrolu podle článku 51 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a Výboru pro rozpočtovou kontrolu a na stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0263/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a Výboru pro rozpočtovou kontrolu a na stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0263/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a národním |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a národním

---

(1)  Úř.věst. C 145, 3.6.2010, s. 4.

---

Středa, 20. října 2010P7_TC1-COD(2010)0054

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. .../2010, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnost

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU, Euratom) č. 1081/2010.)

Středa, 20. října 2010PŘÍLOHA

Prohlášení Komise

„Komise se bude otázkou začlenění Evropského rozvojového fondu do rozpočtu Unie zabývat v rámci svých návrhů vztahujících se k příštímu víceletému finančnímu rámci.“

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/140

---

Středa, 20. října 2010Změna služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců těchto společenství ***I

P7_TA(2010)0369

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto společenství (KOM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD))

2012/C 70 E/22

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0309), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0309),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 336 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0146/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 336 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0146/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (1),

| — | s ohledem na závazek zástupce Rady v dopise ze dne 20. října 2010, že Rada schválí postoj Parlamentu, v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závazek zástupce Rady v dopise ze dne 20. října 2010, že Rada schválí postoj Parlamentu, v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru a Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0288/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru a Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0288/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | bere na vědomí prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30.

---

Středa, 20. října 2010P7_TC1-COD(2010)0171

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. .../2010, kterým se mění služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto společenství

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU, Euratom) č. 1080/2010.)

Středa, 20. října 2010PŘÍLOHA

Prohlášení vysokého představitele o zeměpisné rovnováze v ESVČ

„Vysoký představitel přičítá mimořádný význam zaměstnávání na co nejširším možném zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států Unie a rovněž zajištění odpovídajícího a významného zastoupení státních příslušníků všech členských států v ESVČ.

ESVČ by měly plně využívat rozmanitosti a bohatých zkušeností a odborných znalostí v různých vnějších službách Unie.

Vysoký představitel využívá při uplatňování postupu jmenování ESVČ všech dostupných možností k dosažení těchto cílů. Ve výroční zprávě bude věnovat otázce obsazování pracovních míst v ESVČ jeden oddíl.“

Prohlášení vysokého představitele o vyváženosti žen a mužů v ESVČ

„Vysoký představitel přičítá mimořádný význam podpoře vyváženému zastoupení žen a mužů mezi zaměstnanci ESVČ.

Klíčový význam pro podporu vyváženého zastoupení žen a mužů má podpora žádostí žen na pozice v ESVČ a odstranění překážek v této oblasti. Na základě zkušeností z postupu jmenování v roce 2010 při rotaci vedoucích delegací ESVČ prozkoumá, jak v budoucích postupech jmenování lépe zohlednit často nelineární vzory žádostí žen a jak odstranit možné překážky. Vysoký představitel rovněž identifikuje osvědčené postupy vnitrostátních diplomatických služeb a pokud to bude možné, bude je uplatňovat v ESVČ.

Vysoký představitel bude plně využívat všech možností, které nabízí čl. 1d odst. 2 a 3 služebního řádu při podpoře zaměstnávání žen v ESVČ.

Vysoký představitel věnuje otázce vyváženého zastoupení žen a mužů ve výroční zprávě o obsazování pracovních míst v ESVČ jeden oddíl.

Prohlášení Komise s ohledem na čl. 95 odst. 2 služebního řádu

„Komise vysokému představiteli řádně odůvodní jakékoli negativní stanovisko, jež by mohla mít ohledně osoby na seznamu kandidátů.“

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/142

---

Středa, 20. října 2010Návrh opravného rozpočtu č. 6/2010: Oddíl II – Evropská rada a Rada; oddíl III – Komise; oddíl X – Evropská služba pro vnější činnost

P7_TA(2010)0370

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 6/2010 na rozpočtový rok 2010, oddíl II – Evropská rada a Rada, oddíl III – Komise, oddíl X – Evropská služba pro vnější činnost (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD))

2012/C 70 E/23

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, a na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, a na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a zejména články 37 a 38 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a zejména články 37 a 38 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2010 schválený s konečnou platností dne 17. prosince 2009 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2010 schválený s konečnou platností dne 17. prosince 2009 (2),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3),

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 6/2010 na rozpočtový rok 2010, který Komise předložila dne 17. června 2010 (KOM(2010)0315), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 6/2010 na rozpočtový rok 2010, který Komise předložila dne 17. června 2010 (KOM(2010)0315),

| — | s ohledem na postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 6/2010 přijatý Radou dne 13. září 2010 (13475/2010 – C7-0262/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 6/2010 přijatý Radou dne 13. září 2010 (13475/2010 – C7-0262/2010),

| — | s ohledem na články 75b a 75e jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 75b a 75e jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0283/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0283/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že tento opravný rozpočet je třetí a poslední částí legislativy nezbytné k tomu, aby se mohla uplatňovat politická dohoda a následné rozhodnutí Rady, kterým se zřizuje Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ), přičemž zbylé dvě části této legislativy jsou úprava finančního nařízení a úprava služebního řádu, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že tento opravný rozpočet je třetí a poslední částí legislativy nezbytné k tomu, aby se mohla uplatňovat politická dohoda a následné rozhodnutí Rady, kterým se zřizuje Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ), přičemž zbylé dvě části této legislativy jsou úprava finančního nařízení a úprava služebního řádu,

| B. | vzhledem k tomu, že zřízení ESVČ se musí řídit zásadami efektivity nákladů, rozpočtové neutrality a řádného a účinného řízení a zároveň musí zohlednit dopad hospodářské krize na veřejné finance a potřebu provádět přísná rozpočtová opatření, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zřízení ESVČ se musí řídit zásadami efektivity nákladů, rozpočtové neutrality a řádného a účinného řízení a zároveň musí zohlednit dopad hospodářské krize na veřejné finance a potřebu provádět přísná rozpočtová opatření,

| C. | vzhledem k tomu, že je také nezbytné zabránit jakémukoli přesahu a střetu kompetencí, zejména s ohledem na to, že tento problém by vedl nejen k méně účinným vnějším politikám, ale také k neúčinnému využívání omezených rozpočtových prostředků, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že je také nezbytné zabránit jakémukoli přesahu a střetu kompetencí, zejména s ohledem na to, že tento problém by vedl nejen k méně účinným vnějším politikám, ale také k neúčinnému využívání omezených rozpočtových prostředků,

| D. | vzhledem k tomu, že finančním potřebám v roce 2011 se vyjde vstříc prostřednictvím návrhu na změnu č. 1/2010 v rozpočtu na rok 2011 a tyto potřeby budou začleněny do běžného rozpočtového procesu pro daný rok, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že finančním potřebám v roce 2011 se vyjde vstříc prostřednictvím návrhu na změnu č. 1/2010 v rozpočtu na rok 2011 a tyto potřeby budou začleněny do běžného rozpočtového procesu pro daný rok,

| E. | vzhledem k tomu, že nezbytný objem prostředků bude jednoduše převeden z oddílů Evropské rady, Rady a Komise, ale je požadována také omezená část nových prostředků na zaměstnance a smluvní zaměstnance, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že nezbytný objem prostředků bude jednoduše převeden z oddílů Evropské rady, Rady a Komise, ale je požadována také omezená část nových prostředků na zaměstnance a smluvní zaměstnance,

| F. | vzhledem k tomu, že tento návrh opravného rozpočtu č. 6/2010 formálně zapíše tuto rozpočtovou úpravu do rozpočtu na rok 2010 a zároveň vytvoří nový zvláštní oddíl X, což je součástí politické dohody, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že tento návrh opravného rozpočtu č. 6/2010 formálně zapíše tuto rozpočtovou úpravu do rozpočtu na rok 2010 a zároveň vytvoří nový zvláštní oddíl X, což je součástí politické dohody,

| G. | vzhledem k tomu, že je třeba zachovat pravomoci Parlamentu, pokud jde o udělování absolutoria za plnění rozpočtu, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že je třeba zachovat pravomoci Parlamentu, pokud jde o udělování absolutoria za plnění rozpočtu,

| H. | vzhledem k tomu, že je třeba znovu připomenout, že pro EU je nezbytně nutné, aby byla schopna v plné míře uplatňovat své vnější nástroje v rámci kompaktní struktury, a vzhledem k tomu, že poskytnutí prostředků z rozpočtu na rok 2010 na zřízení této struktury v počáteční fázi je politickým záměrem této zprávy, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že je třeba znovu připomenout, že pro EU je nezbytně nutné, aby byla schopna v plné míře uplatňovat své vnější nástroje v rámci kompaktní struktury, a vzhledem k tomu, že poskytnutí prostředků z rozpočtu na rok 2010 na zřízení této struktury v počáteční fázi je politickým záměrem této zprávy,

| I. | vzhledem k tomu, že Rada přijala svůj postoj dne 13. září 2010, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Rada přijala svůj postoj dne 13. září 2010,

| 1. | bere na vědomí návrh opravného rozpočtu č. 6/2010; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí návrh opravného rozpočtu č. 6/2010;

| 2. | schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 6/2010 beze změny a pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 6/2010 za schválený s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

2.

schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 6/2010 beze změny a pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 6/2010 za schválený s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a dalším orgánům a institucím, jichž se týká. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a dalším orgánům a institucím, jichž se týká.

---

(1)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 64, 12.3.2010.

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/144

---

Středa, 20. října 2010Návrh opravného rozpočtu č. 3/2010: oddíl III – Komise – BAM (doprovodná opatření týkající se banánů)

P7_TA(2010)0371

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 3/2010 na rozpočtový rok 2010, oddíl III – Komise (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD))

2012/C 70 E/24

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na články 310 a 314 této smlouvy, a na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, zejména na článek 106a této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na články 310 a 314 této smlouvy, a na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, zejména na článek 106a této smlouvy,

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a zejména na článek 37 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a zejména na článek 37 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2010 schválený s konečnou platností dne 17. prosince 2009 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2010 schválený s konečnou platností dne 17. prosince 2009 (2),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3),

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 3/2010 na rozpočtový rok 2010, který Komise předložila dne 8. dubna 2010 (KOM(2010)0149), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 3/2010 na rozpočtový rok 2010, který Komise předložila dne 8. dubna 2010 (KOM(2010)0149),

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti (KOM(2010)0150), který dne 8. dubna 2010 předložila Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti (KOM(2010)0150), který dne 8. dubna 2010 předložila Komise,

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, jenž Komise předložila dne 17. března 2010 (KOM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, jenž Komise předložila dne 17. března 2010 (KOM(2010)0102),

| — | s ohledem na postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 3/2010, který Rada předložila dne 13. září 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 3/2010, který Rada předložila dne 13. září 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010),

| — | s ohledem na článek 75b jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 75b jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0281/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0281/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že Komise navrhuje změnit nařízení (ES) č. 1905/2006 (4), aby bylo možné v letech 2010 až 2013 financovat doprovodná opatření v odvětví pěstování banánů prostřednictvím celkového rozpočtu ve výši 190 milionů EUR s potenciálním dodatkem 10 milionů EUR, pokud to rozpětí umožní, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Komise navrhuje změnit nařízení (ES) č. 1905/2006 (4), aby bylo možné v letech 2010 až 2013 financovat doprovodná opatření v odvětví pěstování banánů prostřednictvím celkového rozpočtu ve výši 190 milionů EUR s potenciálním dodatkem 10 milionů EUR, pokud to rozpětí umožní,

| B. | vzhledem k tomu, že navrhovaný roční rozpis finanční pomoci pro doprovodná opatření v odvětví pěstování banánů předpokládá pro rok 2010 částku ve výši 75 milionů EUR, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že navrhovaný roční rozpis finanční pomoci pro doprovodná opatření v odvětví pěstování banánů předpokládá pro rok 2010 částku ve výši 75 milionů EUR,

| C. | vzhledem k tomu, že rozpětí, které je v rámci okruhu 4 k dispozici, činí pouze 875 530 EUR, a to z toho důvodu, že v roce 2010 je třeba co nejvíce financovat priority EU vyplývající z její úlohy globálního hráče, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že rozpětí, které je v rámci okruhu 4 k dispozici, činí pouze 875 530 EUR, a to z toho důvodu, že v roce 2010 je třeba co nejvíce financovat priority EU vyplývající z její úlohy globálního hráče,

| D. | vzhledem k tomu, že hlavní část této finanční pomoci pochází v roce 2010 z přerozdělení prostředků v rozpočtovém okruhu 4 (55,8 milionu EUR z celkových 75 milionů EUR), |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že hlavní část této finanční pomoci pochází v roce 2010 z přerozdělení prostředků v rozpočtovém okruhu 4 (55,8 milionu EUR z celkových 75 milionů EUR),

| E. | vzhledem k tomu, že navrhované přerozdělení prostředků ovlivní nástroje a opatření, které EU a zejména Evropský parlament označily za významné, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že navrhované přerozdělení prostředků ovlivní nástroje a opatření, které EU a zejména Evropský parlament označily za významné,

| F. | vzhledem k tomu, že s finanční pomocí v oblasti doprovodných opatření v odvětví pěstování banánů se při přijímání stávajícího víceletého finančního rámce nepočítalo, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že s finanční pomocí v oblasti doprovodných opatření v odvětví pěstování banánů se při přijímání stávajícího víceletého finančního rámce nepočítalo,

| G. | vzhledem k tomu, že rozpočtové procesy v minulých letech ukázaly, jak mimořádnému tlaku tento okruh čelí, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že rozpočtové procesy v minulých letech ukázaly, jak mimořádnému tlaku tento okruh čelí,

| H. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc EU určená zemím AKT vyvážejícím banány, jež byly dotčeny liberalizací doložky nejvyšších výhod v rámci Světové obchodní organizace, by neměla být zpochybňována a poskytnutí prostředků z rozpočtu by se nemělo odkládat, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc EU určená zemím AKT vyvážejícím banány, jež byly dotčeny liberalizací doložky nejvyšších výhod v rámci Světové obchodní organizace, by neměla být zpochybňována a poskytnutí prostředků z rozpočtu by se nemělo odkládat,

| I. | vzhledem k tomu, že Parlament je v rámci dohodovacího řízení v podstatě připraven vyjednávat s druhou složkou rozpočtového orgánu, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Parlament je v rámci dohodovacího řízení v podstatě připraven vyjednávat s druhou složkou rozpočtového orgánu,

| J. | vzhledem k tomu, že zbývající rozpětí ve výši 875 530 EUR by mohlo být použito k financování doprovodných opatření v odvětví pěstování banánů, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že zbývající rozpětí ve výši 875 530 EUR by mohlo být použito k financování doprovodných opatření v odvětví pěstování banánů,

| 1. | bere na vědomí návrh opravného rozpočtu č. 3/2010 a postoj Rady; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí návrh opravného rozpočtu č. 3/2010 a postoj Rady;

| 2. | znovu opakuje svůj zásadní postoj, že nové priority by měly být financovány z nových prostředků; |
| --- | --- |

2.

znovu opakuje svůj zásadní postoj, že nové priority by měly být financovány z nových prostředků;

| 3. | domnívá se, že financování doprovodných opatření v odvětví pěstování banánů splňuje podmínky stanovené v bodu 27 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o využívání nástroje pružnosti; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že financování doprovodných opatření v odvětví pěstování banánů splňuje podmínky stanovené v bodu 27 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o využívání nástroje pružnosti;

| 4. | vyzývá Komisi, aby předložila nový návrh na uvolnění prostředků z nástroje pružnosti v souvislosti se zbývající částkou ve výši 74 124 470 EUR; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby předložila nový návrh na uvolnění prostředků z nástroje pružnosti v souvislosti se zbývající částkou ve výši 74 124 470 EUR;

| 5. | rozhodl se pozměnit postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 3/2010 níže uvedeným způsobem; |
| --- | --- |

5.

rozhodl se pozměnit postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 3/2010 níže uvedeným způsobem;

| 6. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení spolu s pozměňovacím návrhem Radě a Komisi. |
| --- | --- |

6.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení spolu s pozměňovacím návrhem Radě a Komisi.

Pozměňovací návrh 1

ODDÍL: III   Komise

| | Rozpočet 2010 | Komise
  NOR 3/2010 | Postoj Rady | Změna EP | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 07 02 04 Přípravná akce – Monitorování stavu životního prostředí v povodí Černého moře |
| Prostředky | 2 000 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 1 500 000 | 0 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Rozpočet 2010

Komise

NOR 3/2010

Postoj Rady

Změna EP

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

07 02 04 Přípravná akce – Monitorování stavu životního prostředí v povodí Černého moře

Prostředky

2 000 000

2 000 000

500 000

2 000 000

500 000

2 000 000

1 500 000

0

2 000 000

2 000 000

Rezerva

| | Rozpočet 2010 | Komise
  NOR 3/2010 | Postoj Rady | Změna EP | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 19 06 08 Mimořádná pomoc v reakci na finanční a hospodářskou krizi v rozvojových zemích |
| Prostředky | 3 000 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 2 500 000 | 0 | 3 000 000 | 2 000 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Rozpočet 2010

Komise

NOR 3/2010

Postoj Rady

Změna EP

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

19 06 08 Mimořádná pomoc v reakci na finanční a hospodářskou krizi v rozvojových zemích

Prostředky

3 000 000

2 000 000

500 000

2 000 000

500 000

2 000 000

2 500 000

0

3 000 000

2 000 000

Rezerva

| | Rozpočet 2010 | Komise
  NOR 3/2010 | Postoj Rady | Změna EP | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 19 09 01 Spolupráce s rozvojovými zeměmi v Latinské Americe |
| Prostředky | 356 268 000 | 306 484 268 | 355 268 000 | 306 484 268 | 355 268 000 | 306 484 268 | 1 000 000 | 0 | 356 268 000 | 306 484 268 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Rozpočet 2010

Komise

NOR 3/2010

Postoj Rady

Změna EP

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

19 09 01 Spolupráce s rozvojovými zeměmi v Latinské Americe

Prostředky

356 268 000

306 484 268

355 268 000

306 484 268

355 268 000

306 484 268

1 000 000

0

356 268 000

306 484 268

Rezerva

| | Rozpočet 2010 | Komise
  NOR 3/2010 | Postoj Rady | Změna EP | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 19 10 01 Spolupráce s rozvojovými zeměmi Asie |
| Prostředky | 523 450 000 | 483 097 103 | 521 450 000 | 483 097 103 | 521 450 000 | 483 097 103 | 2 000 000 | 0 | 523 450 000 | 483 097 103 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Rozpočet 2010

Komise

NOR 3/2010

Postoj Rady

Změna EP

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

19 10 01 Spolupráce s rozvojovými zeměmi Asie

Prostředky

523 450 000

483 097 103

521 450 000

483 097 103

521 450 000

483 097 103

2 000 000

0

523 450 000

483 097 103

Rezerva

| | Rozpočet 2010 | Komise
  NOR 3/2010 | Postoj Rady | Změna EP | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 21 02 01 Zajišťování potravin |
| Prostředky | 238 766 452 | 190 000 000 | 237 766 452 | 190 000 000 | 237 766 452 | 190 000 000 | 1 000 000 | 0 | 238 766 452 | 190 000 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Rozpočet 2010

Komise

NOR 3/2010

Postoj Rady

Změna EP

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

21 02 01 Zajišťování potravin

Prostředky

238 766 452

190 000 000

237 766 452

190 000 000

237 766 452

190 000 000

1 000 000

0

238 766 452

190 000 000

Rezerva

| | Rozpočet 2010 | Komise
  NOR 3/2010 | Postoj Rady | Změna EP | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 21 05 01 01 Zdraví |
| Prostředky | 45 885 491 | 16 271 430 | 44 885 491 | 16 271 430 | 44 885 491 | 16 271 430 | 1 000 000 | 0 | 45 885 491 | 16 817 430 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Rozpočet 2010

Komise

NOR 3/2010

Postoj Rady

Změna EP

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

21 05 01 01 Zdraví

Prostředky

45 885 491

16 271 430

44 885 491

16 271 430

44 885 491

16 271 430

1 000 000

0

45 885 491

16 817 430

Rezerva

| | Rozpočet 2010 | Komise
  NOR 3/2010 | Postoj Rady | Změna EP | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 21 05 01 06 Přípravná akce týkající se transferu technologií v oblasti léčivých přípravků ve prospěch rozvojových zemí |
| Prostředky | 3 300 000 | 3 000 000 | p.m | 3 000 000 | p.m | 3 000 000 | 3 300 000 | 0 | 3 300 000 | 3 000 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Rozpočet 2010

Komise

NOR 3/2010

Postoj Rady

Změna EP

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

21 05 01 06 Přípravná akce týkající se transferu technologií v oblasti léčivých přípravků ve prospěch rozvojových zemí

Prostředky

3 300 000

3 000 000

p.m

3 000 000

p.m

3 000 000

3 300 000

0

3 300 000

3 000 000

Rezerva

| | Rozpočet 2010 | Komise
  NOR 3/2010 | Postoj Rady | Změna EP | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 21 06 03 Úprava podpory pro země, které jsou stranami protokolu o cukru |
| Prostředky | 175 756 786 | 80 000 000 | 151 432 316 | 80 000 000 | 151 432 316 | 80 000 000 | 24 324 470 | 0 | 175 756 786 | 80 000 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Rozpočet 2010

Komise

NOR 3/2010

Postoj Rady

Změna EP

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

21 06 03 Úprava podpory pro země, které jsou stranami protokolu o cukru

Prostředky

175 756 786

80 000 000

151 432 316

80 000 000

151 432 316

80 000 000

24 324 470

0

175 756 786

80 000 000

Rezerva

| | Rozpočet 2010 | Komise
  NOR 3/2010 | Postoj Rady | Změna EP | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 21 07 04 Dohody o surovinách |
| Prostředky | 4 600 000 | 4 600 000 | 2 800 000 | 4 600 000 | 2 800 000 | 4 600 000 | 1 800 000 | 1 800 000 | 4 600 000 | 4 600 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Rozpočet 2010

Komise

NOR 3/2010

Postoj Rady

Změna EP

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

21 07 04 Dohody o surovinách

Prostředky

4 600 000

4 600 000

2 800 000

4 600 000

2 800 000

4 600 000

1 800 000

1 800 000

4 600 000

4 600 000

Rezerva

| | Rozpočet 2010 | Komise
  NOR 3/2010 | Postoj Rady | Změna EP | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 21 02 03 Nástroj rychlé reakce na vzrůstající ceny potravin v rozvojových zemích |
| Prostředky | 162 700 000 | 342 700 000 | 145 300 000 | 342 700 000 | 145 300 000 | 342 700 000 | 17 400 000 | 0 | 162 700 000 | 342 700 000 |
| Rezerva | | | | | | | | | | |

Rozpočet 2010

Komise

NOR 3/2010

Postoj Rady

Změna EP

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

21 02 03 Nástroj rychlé reakce na vzrůstající ceny potravin v rozvojových zemích

Prostředky

162 700 000

342 700 000

145 300 000

342 700 000

145 300 000

342 700 000

17 400 000

0

162 700 000

342 700 000

Rezerva

NOMENKLATURA:

beze změny

POZNÁMKY:

beze změny

ODUVODNĚNÍ

Viz usnesení přijaté Parlamentem k postoji Rady.

---

(1)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 64, 12.3.2010.

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/149 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/149

---

Středa, 20. října 2010Postoj Parlamentu k návrhu rozpočtu na rok 2011 pozměněnému Radou – všechny oddíly

P7_TA(2010)0372

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o postoji Rady k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011 – všechny oddíly (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD))

2012/C 70 E/25

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (1),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. března 2010 o prioritách pro rozpočet na rok 2011 – oddíl III – Komise (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. března 2010 o prioritách pro rozpočet na rok 2011 – oddíl III – Komise (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 2010 o mandátu ke třístranným rozhovorům o návrhu rozpočtu na rok 2011 (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 2010 o mandátu ke třístranným rozhovorům o návrhu rozpočtu na rok 2011 (5),

| — | s ohledem na návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011, který předložila Komise dne 27. dubna 2010 (KOM(2010)0300), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011, který předložila Komise dne 27. dubna 2010 (KOM(2010)0300),

| — | s ohledem na postoj k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který schválila Rada dne 12. srpna 2010 (12699/2010 – C7-0202/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který schválila Rada dne 12. srpna 2010 (12699/2010 – C7-0202/2010),

| — | s ohledem na návrh na změnu č. 1/2011 k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011, který Komise předložila dne 15. září 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh na změnu č. 1/2011 k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2011, který Komise předložila dne 15. září 2010,

| — | s ohledem na článek 75b jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 75b jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanoviska ostatních dotčených výborů (A7-0284/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanoviska ostatních dotčených výborů (A7-0284/2010),

ODDÍL III

Klíčová témata a priority rozpočtu na rok 2011

| 1. | je pevně přesvědčen, že rozpočtový proces podle nové Smlouvy o fungování Evropské unie vyžaduje plné politické zapojení všech dotčených orgánů na vysoké úrovni; zdůrazňuje, že cílem dohodovacího řízení je sblížení stanovisek obou složek rozpočtového orgánu a že společný návrh rozpočtu na rok 2011 budou ještě muset schválit obě složky podle svých vlastních pravidel a podle čl. 314 odst. 7 Smlouvy fungování EU; |
| --- | --- |

1.

je pevně přesvědčen, že rozpočtový proces podle nové Smlouvy o fungování Evropské unie vyžaduje plné politické zapojení všech dotčených orgánů na vysoké úrovni; zdůrazňuje, že cílem dohodovacího řízení je sblížení stanovisek obou složek rozpočtového orgánu a že společný návrh rozpočtu na rok 2011 budou ještě muset schválit obě složky podle svých vlastních pravidel a podle čl. 314 odst. 7 Smlouvy fungování EU;

| 2. | domnívá se, že písemný postup pro přijetí postoje Rady není pro rozpočtový proces vůbec vhodný a je problematický, pokud se tomuto základnímu legislativnímu aktu EU nedostane veřejné a jasné politické podpory Rady na ministerské úrovni; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že písemný postup pro přijetí postoje Rady není pro rozpočtový proces vůbec vhodný a je problematický, pokud se tomuto základnímu legislativnímu aktu EU nedostane veřejné a jasné politické podpory Rady na ministerské úrovni;

| 3. | není si mimoto zcela jist tím, jak posuzovat postoj Rady k návrhu rozpočtu (NR) na rok 2011, neboť přijaté škrty neodpovídají jasně definovaným cílům a naopak se zdá, že byly provedeny nesoustavně a radikálně v celém rozpočtu; domnívá se, že nahodilé snižování prostředků není v souladu se sestavováním rozpočtu na realistickém základě; |
| --- | --- |

3.

není si mimoto zcela jist tím, jak posuzovat postoj Rady k návrhu rozpočtu (NR) na rok 2011, neboť přijaté škrty neodpovídají jasně definovaným cílům a naopak se zdá, že byly provedeny nesoustavně a radikálně v celém rozpočtu; domnívá se, že nahodilé snižování prostředků není v souladu se sestavováním rozpočtu na realistickém základě;

| 4. | domnívá se, že poté co vstoupila v platnost Smlouva o fungování EU, která posiluje politiky EU a vytváří nové oblasti její pravomoci – zejména společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, konkurenceschopnost a inovaci, vesmír, energetiku, cestovní ruch, boj proti změně klimatu, sport a mládež, sociální politiku, justici a vnitřní věci a znamená „lisabonizaci“ rozpočtu –,, měly by být Evropské unii poskytnuty finanční prostředky nezbytné k dosažení jejích cílů, a vyžaduje tudíž, aby měly obě složky rozpočtového orgánu jednotný a konzistentní přístup k otázce zvýšení finančních možností; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že poté co vstoupila v platnost Smlouva o fungování EU, která posiluje politiky EU a vytváří nové oblasti její pravomoci – zejména společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, konkurenceschopnost a inovaci, vesmír, energetiku, cestovní ruch, boj proti změně klimatu, sport a mládež, sociální politiku, justici a vnitřní věci a znamená „lisabonizaci“ rozpočtu –,, měly by být Evropské unii poskytnuty finanční prostředky nezbytné k dosažení jejích cílů, a vyžaduje tudíž, aby měly obě složky rozpočtového orgánu jednotný a konzistentní přístup k otázce zvýšení finančních možností;

| 5. | připomíná, že i přes řadu postupných změn Smlouvy a stále větší rozsah odpovědností přenesených na úroveň Unie činí výše rozpočtu EU pouhé 1 % HND; nesouhlasí proto s výraznými škrty, které schválila Rada; |
| --- | --- |

5.

připomíná, že i přes řadu postupných změn Smlouvy a stále větší rozsah odpovědností přenesených na úroveň Unie činí výše rozpočtu EU pouhé 1 % HND; nesouhlasí proto s výraznými škrty, které schválila Rada;

| 6. | chápe znepokojení, které vyjádřily některé delegace v Radě, že tlaky na rozpočty členských států jsou v rozpočtovém roce 2011 zvláště silné a že provádět úspory je stále nutnější, nicméně se domnívá, že nahodilé snižování prostředků na platby není v souladu se sestavováním rozpočtu na realistickém základě, navíc se domnívá, že nahodilá snížení prostředků na závazky ohrožují provádění již schválených politik a programů Unie; |
| --- | --- |

6.

chápe znepokojení, které vyjádřily některé delegace v Radě, že tlaky na rozpočty členských států jsou v rozpočtovém roce 2011 zvláště silné a že provádět úspory je stále nutnější, nicméně se domnívá, že nahodilé snižování prostředků na platby není v souladu se sestavováním rozpočtu na realistickém základě, navíc se domnívá, že nahodilá snížení prostředků na závazky ohrožují provádění již schválených politik a programů Unie;

| 7. | připomíná Radě a Komisi své usnesení ze dne 29. března 2007 o budoucnosti vlastních zdrojů Evropské unie (6), v němž Parlament zdůraznil, že současný systém vlastních zdrojů EU, v němž 70 % jejích příjmů pochází přímo z vnitrostátních rozpočtů, vede k tomu, že příspěvky do rozpočtu Evropské unie jsou vnímány jako další zátěž pro vnitrostátní rozpočty; je hluboce přesvědčen o tom, že by se všechny orgány EU měly shodnout na jasném a závazném harmonogramu s cílem dosáhnout dohody o novém systému vlastních zdrojů dříve, než vstoupí v platnost nový VFR na období po roce 2013; v této souvislosti je ochoten přezkoumat všechna možná řešení |
| --- | --- |

7.

připomíná Radě a Komisi své usnesení ze dne 29. března 2007 o budoucnosti vlastních zdrojů Evropské unie (6), v němž Parlament zdůraznil, že současný systém vlastních zdrojů EU, v němž 70 % jejích příjmů pochází přímo z vnitrostátních rozpočtů, vede k tomu, že příspěvky do rozpočtu Evropské unie jsou vnímány jako další zátěž pro vnitrostátní rozpočty; je hluboce přesvědčen o tom, že by se všechny orgány EU měly shodnout na jasném a závazném harmonogramu s cílem dosáhnout dohody o novém systému vlastních zdrojů dříve, než vstoupí v platnost nový VFR na období po roce 2013; v této souvislosti je ochoten přezkoumat všechna možná řešení

| 8. | znovu připomíná, že rozpočet EU by neměl být v žádném případě vnímán a hodnocen jako pouhá finanční položka, která je dodatečnou přítěží pro vnitrostátní rozpočet, ale měl by být chápán jako příležitost k rozšíření iniciativ a investic, o které je zájem a které přinášejí přidanou hodnotu EU jako celku, přičemž o většině z nich spolurozhodují Parlament a Rada, a mají tudíž legitimitu i na vnitrostátní úrovni; vyzývá orgány EU, aby stanovily vhodný mechanismus, kterým bude možné zjistit a posoudit „náklady v případě neexistence Unie“ a který ozřejmí, kolik vnitrostátní rozpočty ušetří díky sdružování zdrojů; |
| --- | --- |

8.

znovu připomíná, že rozpočet EU by neměl být v žádném případě vnímán a hodnocen jako pouhá finanční položka, která je dodatečnou přítěží pro vnitrostátní rozpočet, ale měl by být chápán jako příležitost k rozšíření iniciativ a investic, o které je zájem a které přinášejí přidanou hodnotu EU jako celku, přičemž o většině z nich spolurozhodují Parlament a Rada, a mají tudíž legitimitu i na vnitrostátní úrovni; vyzývá orgány EU, aby stanovily vhodný mechanismus, kterým bude možné zjistit a posoudit „náklady v případě neexistence Unie“ a který ozřejmí, kolik vnitrostátní rozpočty ušetří díky sdružování zdrojů;

| 9. | znovu opakuje, že doplňková povaha rozpočtu EU ve vztahu k vnitrostátním rozpočtům a podněty, které vytváří, by neměly být předmětem kontroly a omezení formou nahodilého snižování prostředků, které představují nepatrný podíl (méně než 0,02 %) v porovnání s kumulovanými rozpočty 27 členských států; |
| --- | --- |

9.

znovu opakuje, že doplňková povaha rozpočtu EU ve vztahu k vnitrostátním rozpočtům a podněty, které vytváří, by neměly být předmětem kontroly a omezení formou nahodilého snižování prostředků, které představují nepatrný podíl (méně než 0,02 %) v porovnání s kumulovanými rozpočty 27 členských států;

| 10. | připomíná, že Parlament stanovil, jako jednu ze svých nejdůležitějších priorit pro rozpočet na rok 2011 politiky zaměřené na problematiku mládeže, vzdělávání a mobility kromě jiných, které jsou uvedeny v usnesení Parlamentu o mandátu pro třístranné rozhovory přijatém v červnu 2010, neboť jsou hlavními a nezbytnými součástmi strategie EU pro hospodářskou obnovu a strategie Evropa 2020; zdůrazňuje, že cílem navrženého zvýšení prostředků u vybraného počtu rozpočtových položek je podpora krátkodobých i dlouhodobých strategií pro budoucnost EU; |
| --- | --- |

10.

připomíná, že Parlament stanovil, jako jednu ze svých nejdůležitějších priorit pro rozpočet na rok 2011 politiky zaměřené na problematiku mládeže, vzdělávání a mobility kromě jiných, které jsou uvedeny v usnesení Parlamentu o mandátu pro třístranné rozhovory přijatém v červnu 2010, neboť jsou hlavními a nezbytnými součástmi strategie EU pro hospodářskou obnovu a strategie Evropa 2020; zdůrazňuje, že cílem navrženého zvýšení prostředků u vybraného počtu rozpočtových položek je podpora krátkodobých i dlouhodobých strategií pro budoucnost EU;

| 11. | znovu opakuje své pevné přesvědčení, že v souvislosti s omezenými finančními prostředky a zpomalením světového hospodářského rozvoje by mělo být financování politik EU podrobněji monitorováno, aby se předešlo výdajům, jež nemají návaznost na jasně stanovené a identifikovatelné cíle, se zřetelem k evropské přidané hodnotě rozpočtu EU, protože je výrazem solidarity a efektivnosti společným sdílením finančních zdrojů, které by jinak byly rozptýleny na vnitrostátní, regionální a místní úrovni; rovněž zdůrazňuje, že převážná část výdajů z rozpočtu EU podporuje dlouhodobé investice potřebné ke stimulaci hospodářského růstu EU; |
| --- | --- |

11.

znovu opakuje své pevné přesvědčení, že v souvislosti s omezenými finančními prostředky a zpomalením světového hospodářského rozvoje by mělo být financování politik EU podrobněji monitorováno, aby se předešlo výdajům, jež nemají návaznost na jasně stanovené a identifikovatelné cíle, se zřetelem k evropské přidané hodnotě rozpočtu EU, protože je výrazem solidarity a efektivnosti společným sdílením finančních zdrojů, které by jinak byly rozptýleny na vnitrostátní, regionální a místní úrovni; rovněž zdůrazňuje, že převážná část výdajů z rozpočtu EU podporuje dlouhodobé investice potřebné ke stimulaci hospodářského růstu EU;

| 12. | poukazuje na to, že rozpětí, která vyplývají z víceletého finančního rámce (VFR), neposkytují skutečný manévrovací prostor, zejména v podokruzích 1a a 3b a v okruhu 4, a omezují schopnost EU reagovat na změny politiky a nepředvídané potřeby, chce-li si zachovat své priority; poukazuje na to, že rozsah výzev, jimž EU čelí, by vyžadoval daleko více prostředků, než skýtají současné stropy VFR; připomíná v této souvislosti, že je naprosto nezbytné provést zásadní přezkum rozpočtu a že okamžitá revize stropů současného VFR a také některých ustanovení interistitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IID)se v důsledku různých naléhavých úkolů a nových priorit stala nevyhnutelnou; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že rozpětí, která vyplývají z víceletého finančního rámce (VFR), neposkytují skutečný manévrovací prostor, zejména v podokruzích 1a a 3b a v okruhu 4, a omezují schopnost EU reagovat na změny politiky a nepředvídané potřeby, chce-li si zachovat své priority; poukazuje na to, že rozsah výzev, jimž EU čelí, by vyžadoval daleko více prostředků, než skýtají současné stropy VFR; připomíná v této souvislosti, že je naprosto nezbytné provést zásadní přezkum rozpočtu a že okamžitá revize stropů současného VFR a také některých ustanovení interistitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IID)se v důsledku různých naléhavých úkolů a nových priorit stala nevyhnutelnou;

| 13. | naléhavě vyzývá Radu, aby plně vzala v úvahu jasné podmínky stanovené v usnesení ze dne 22. září 2010 o návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2007–2013 (KOM(2010)0072 – 2010/0048(APP)) (7), na základě kterých vysloví Parlament souhlas s novým nařízením o VFR, jak stanoví Smlouva o fungování EU; |
| --- | --- |

13.

naléhavě vyzývá Radu, aby plně vzala v úvahu jasné podmínky stanovené v usnesení ze dne 22. září 2010 o návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2007–2013 (KOM(2010)0072 – 2010/0048(APP)) (7), na základě kterých vysloví Parlament souhlas s novým nařízením o VFR, jak stanoví Smlouva o fungování EU;

| 14. | připomíná, že financování priorit Parlamentu a nových politik v důsledku vstupu v platnost Smlouvy o fungování EU není v rámci stropů VFR možné; zdůrazňuje, že v zájmu usnadnění vyjednávání o rozpočtu na rok 2011 v dohodovacím výboru navrhl – za cenu krajních kompromisů – financování těchto politik v rámci stávajících stropů; upozorňuje však, že to lze dokázat pouze snížením prostředků v jiných konkrétně vytipovaných a po důkladné úvaze zvolených rozpočtových položkách; |
| --- | --- |

14.

připomíná, že financování priorit Parlamentu a nových politik v důsledku vstupu v platnost Smlouvy o fungování EU není v rámci stropů VFR možné; zdůrazňuje, že v zájmu usnadnění vyjednávání o rozpočtu na rok 2011 v dohodovacím výboru navrhl – za cenu krajních kompromisů – financování těchto politik v rámci stávajících stropů; upozorňuje však, že to lze dokázat pouze snížením prostředků v jiných konkrétně vytipovaných a po důkladné úvaze zvolených rozpočtových položkách;

| 15. | rozhodně podporuje, aby byl v rozpočtu EU vytvořen záruční fond napojený na evropský mechanismus finanční stabilizace; trvá na tom, aby o aktivaci tohoto mechanismu rozhodovaly obě složky rozpočtového orgánu; žádá, aby všechny případné rozpočtové potřeby související s tímto mechanismem byly financovány z prostředků získaných na základě revize ad hoc současného VFR 2007–2013 nebo IID ze dne 17. května 2006, aby se zajistilo včasné zapojení rozpočtového orgánu; |
| --- | --- |

15.

rozhodně podporuje, aby byl v rozpočtu EU vytvořen záruční fond napojený na evropský mechanismus finanční stabilizace; trvá na tom, aby o aktivaci tohoto mechanismu rozhodovaly obě složky rozpočtového orgánu; žádá, aby všechny případné rozpočtové potřeby související s tímto mechanismem byly financovány z prostředků získaných na základě revize ad hoc současného VFR 2007–2013 nebo IID ze dne 17. května 2006, aby se zajistilo včasné zapojení rozpočtového orgánu;

| 16. | pokud jde o prostředky na platby, odmítá považovat celkovou částku schválenou v postoji Rady, k níž se došlo na základě snižování nebo zvyšování výdajů v různých položkách bez hloubkového posouzení reálných potřeb, za konečnou; |
| --- | --- |

16.

pokud jde o prostředky na platby, odmítá považovat celkovou částku schválenou v postoji Rady, k níž se došlo na základě snižování nebo zvyšování výdajů v různých položkách bez hloubkového posouzení reálných potřeb, za konečnou;

| 17. | připomíná, že takový postup Rady může mít dopad na míru plnění u prostředků na závazky v témže roce, neboť se zpomalí tempo uzavírání nových smluv, zejména v posledním čtvrtletí, a tím bude narušen víceletý cyklus provádění programů EU; |
| --- | --- |

17.

připomíná, že takový postup Rady může mít dopad na míru plnění u prostředků na závazky v témže roce, neboť se zpomalí tempo uzavírání nových smluv, zejména v posledním čtvrtletí, a tím bude narušen víceletý cyklus provádění programů EU;

| 18. | zastává obecný postoj, že ve správních výdajích na podporu programů EU by neměly být prováděny škrty, má-li být zaručena hladká realizace těchto programů, jejich kvalita a odpovídající monitorování; proto obnovuje veškeré škrty, které provedla Rada v položkách na správu a řízení těchto programů; |
| --- | --- |

18.

zastává obecný postoj, že ve správních výdajích na podporu programů EU by neměly být prováděny škrty, má-li být zaručena hladká realizace těchto programů, jejich kvalita a odpovídající monitorování; proto obnovuje veškeré škrty, které provedla Rada v položkách na správu a řízení těchto programů;

K podokruhu 1a

| 19. | připomíná, že politiky zaměřené na problematiku mládeže, vzdělávání a mobility, které jsou v rozpočtu na rok 2011 horizontálními prioritami Parlamentu, vyžadují v rámci různých politik průřezové cílené investice na podporu růstu a rozvoje v EU; prohlašuje proto, že zvýší objem prostředků na všechny programy, jež se týkají těchto priorit, konkrétně na program celoživotního vzdělávání, program Lidé a Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

19.

připomíná, že politiky zaměřené na problematiku mládeže, vzdělávání a mobility, které jsou v rozpočtu na rok 2011 horizontálními prioritami Parlamentu, vyžadují v rámci různých politik průřezové cílené investice na podporu růstu a rozvoje v EU; prohlašuje proto, že zvýší objem prostředků na všechny programy, jež se týkají těchto priorit, konkrétně na program celoživotního vzdělávání, program Lidé a Erasmus Mundus;

| 20. | domnívá se zejména, že mobilita při zaměstnávání mladých lidí je klíčovým nástrojem k zajištění rozvoje konkurenceschopného a dynamického trhu pracovních míst v Evropě, a musí se jí tudíž dostat podpory; schvaluje proto zvýšení objemu prostředků pro Evropskou službu zaměstnanosti a rozhodně podporuje v tomto směru zahájení přípravné akce „První práce přes EURES“, jejímž cílem je pomáhat mladým lidem při vstupu na trh práce nebo při přístupu ke specializovaným pracovním místům v jiném členském státě a který je prvním krokem na cestě ke specifickému neakademickému programu mobility mládeže; |
| --- | --- |

20.

domnívá se zejména, že mobilita při zaměstnávání mladých lidí je klíčovým nástrojem k zajištění rozvoje konkurenceschopného a dynamického trhu pracovních míst v Evropě, a musí se jí tudíž dostat podpory; schvaluje proto zvýšení objemu prostředků pro Evropskou službu zaměstnanosti a rozhodně podporuje v tomto směru zahájení přípravné akce „První práce přes EURES“, jejímž cílem je pomáhat mladým lidem při vstupu na trh práce nebo při přístupu ke specializovaným pracovním místům v jiném členském státě a který je prvním krokem na cestě ke specifickému neakademickému programu mobility mládeže;

| 21. | uvědomuje si přidanou hodnotu, kterou představuje výzkum financovaný z prostředků EU, jenž je spojnicí mezi úsilím jednotlivých členských států a investicemi do výzkumu, především výzkumu zaměřeného na oblast energetiky, včetně oblasti obnovitelné energie, a ústřední rolí, kterou hrají MSP, pokud jde o růst a míru zaměstnanosti v Evropě; znovu v této souvislosti připomíná svou podporu rámcovému programu pro konkurenceschopnost a inovace, zejména programům Podnikání a inovace a Inteligentní energie, a zvyšuje tedy u vybraného počtu položek objem prostředků na závazky a na platby; poznamenává, že by mělo být zajištěno hladké provádění programů výzkumu a vývoje, aby nemusely být na konci rozpočtového roku převáděny prostředky na jiný účel, než ke kterému byly původně určeny; |
| --- | --- |

21.

uvědomuje si přidanou hodnotu, kterou představuje výzkum financovaný z prostředků EU, jenž je spojnicí mezi úsilím jednotlivých členských států a investicemi do výzkumu, především výzkumu zaměřeného na oblast energetiky, včetně oblasti obnovitelné energie, a ústřední rolí, kterou hrají MSP, pokud jde o růst a míru zaměstnanosti v Evropě; znovu v této souvislosti připomíná svou podporu rámcovému programu pro konkurenceschopnost a inovace, zejména programům Podnikání a inovace a Inteligentní energie, a zvyšuje tedy u vybraného počtu položek objem prostředků na závazky a na platby; poznamenává, že by mělo být zajištěno hladké provádění programů výzkumu a vývoje, aby nemusely být na konci rozpočtového roku převáděny prostředky na jiný účel, než ke kterému byly původně určeny;

| 22. | je krajně znepokojen nedostatečnou výší prostředků, které jsou k dispozici na financování politik tvořících základ konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost, a tím, že tato situace se ještě zhorší kvůli plánovanému financování strategie Evropa 2020; připomíná, že investice do politik, jako je vzdělávání, výzkum, inovace, doprava (zejména sítě TEN-T) a cestovní ruch, mají klíčovou roli při stimulaci růstu a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

22.

je krajně znepokojen nedostatečnou výší prostředků, které jsou k dispozici na financování politik tvořících základ konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost, a tím, že tato situace se ještě zhorší kvůli plánovanému financování strategie Evropa 2020; připomíná, že investice do politik, jako je vzdělávání, výzkum, inovace, doprava (zejména sítě TEN-T) a cestovní ruch, mají klíčovou roli při stimulaci růstu a zaměstnanosti;

| 23. | domnívá se, že je velice důležité, aby nově zřízené evropské finanční orgány měly již od počátku k dispozici přiměřené a dostatečné finanční prostředky, které jim umožní přispívat ke stabilitě evropského a mezinárodního finančního systému; |
| --- | --- |

23.

domnívá se, že je velice důležité, aby nově zřízené evropské finanční orgány měly již od počátku k dispozici přiměřené a dostatečné finanční prostředky, které jim umožní přispívat ke stabilitě evropského a mezinárodního finančního systému;

| 24. | je přesvědčen, že by mělo být znovu zváženo financování Euratomu – Společného evropského podniku pro ITER s ohledem na návrh Komise týkající se financování programu ITER na roky 2012 a 2013; není ochoten připustit přerozdělení v rámci stávajícího sedmého rámcového programu pro výzkum za účelem pokrytí zvyšujících se finančních potřeb, jež nyní už nejsou v souladu s původním návrhem; domnívá se proto, že vzhledem ke zpožděním při realizaci projektu a snaze zahájit jednání s Radou o budoucím financování projektu ITER je snížení prostředků na závazky a na platby v položce 08 20 02 o 47 milionů EUR nejschůdnější rozpočtovou variantou; |
| --- | --- |

24.

je přesvědčen, že by mělo být znovu zváženo financování Euratomu – Společného evropského podniku pro ITER s ohledem na návrh Komise týkající se financování programu ITER na roky 2012 a 2013; není ochoten připustit přerozdělení v rámci stávajícího sedmého rámcového programu pro výzkum za účelem pokrytí zvyšujících se finančních potřeb, jež nyní už nejsou v souladu s původním návrhem; domnívá se proto, že vzhledem ke zpožděním při realizaci projektu a snaze zahájit jednání s Radou o budoucím financování projektu ITER je snížení prostředků na závazky a na platby v položce 08 20 02 o 47 milionů EUR nejschůdnější rozpočtovou variantou;

| 25. | podporuje návrh Komise zavést v okruhu týkajícím se Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci prostředky na platby, aby se zjednodušily finanční postupy týkající se žádostí schvalovaných oběma složkami rozpočtového orgánu; obnovuje proto výchozí částku, která však nemusí být dostatečná pro pokrytí potřeb na rok 2011; |
| --- | --- |

25.

podporuje návrh Komise zavést v okruhu týkajícím se Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci prostředky na platby, aby se zjednodušily finanční postupy týkající se žádostí schvalovaných oběma složkami rozpočtového orgánu; obnovuje proto výchozí částku, která však nemusí být dostatečná pro pokrytí potřeb na rok 2011;

| 26. | je přesvědčen o nutnosti strategické perspektivy pro evropskou energetickou situaci; bere na vědomí, že Komise vytvořila strategický plán pro energetické technologie (SET), podmínky jeho financování však stále nejsou jasné; vytvořil proto položky p.m. pro několik oblastí plánu SET, které by měly být brzy aktivní; |
| --- | --- |

26.

je přesvědčen o nutnosti strategické perspektivy pro evropskou energetickou situaci; bere na vědomí, že Komise vytvořila strategický plán pro energetické technologie (SET), podmínky jeho financování však stále nejsou jasné; vytvořil proto položky p.m. pro několik oblastí plánu SET, které by měly být brzy aktivní;

K podokruhu 1b

| 27. | konstatuje, že postoj Rady nemění návrh Komise, pokud jde o prostředky na závazky, a zdůrazňuje, že jeho postoj k prostředkům na závazky je zcela v souladu s výší prostředků stanovenou ve VFR, a to se zohledněním technické úpravy finančního rámce pro rok 2011 podle ustanovení bodu 17 IID ze dne 17. června 2006; |
| --- | --- |

27.

konstatuje, že postoj Rady nemění návrh Komise, pokud jde o prostředky na závazky, a zdůrazňuje, že jeho postoj k prostředkům na závazky je zcela v souladu s výší prostředků stanovenou ve VFR, a to se zohledněním technické úpravy finančního rámce pro rok 2011 podle ustanovení bodu 17 IID ze dne 17. června 2006;

| 28. | vyjadřuje politování nad restriktivním přístupem Rady k prostředkům na platby, které byly seškrtány o 1 075 milionů EUR (polovina z této částky je určena na dokončení programového období 2006–2010), oproti prognózám Komise o potřebě prostředků na platby pro rok 2011; zdůrazňuje, že Evropský parlament považoval již tuto potřebu prostředků za zřejmě podhodnocenou a že přístup Rady může ohrozit rychlý pokrok při provádění programu, který je nezbytný po pomalém začátku v období 2007–2013, a také nedávné změny právních předpisů dohodnuté Parlamentem a Radou v rámci plánu evropské hospodářské obnovy; |
| --- | --- |

28.

vyjadřuje politování nad restriktivním přístupem Rady k prostředkům na platby, které byly seškrtány o 1 075 milionů EUR (polovina z této částky je určena na dokončení programového období 2006–2010), oproti prognózám Komise o potřebě prostředků na platby pro rok 2011; zdůrazňuje, že Evropský parlament považoval již tuto potřebu prostředků za zřejmě podhodnocenou a že přístup Rady může ohrozit rychlý pokrok při provádění programu, který je nezbytný po pomalém začátku v období 2007–2013, a také nedávné změny právních předpisů dohodnuté Parlamentem a Radou v rámci plánu evropské hospodářské obnovy;

| 29. | obnovuje proto škrty, které provedla Rada v prostředcích na platby, na úroveň NR a trvá na svém počátečním postoji, tj. že Komise a Rada by měly předložit a urychleně přijmout opravný rozpočet v případě, že se ukáže, že prostředky na platby nestačí na pokrytí potřeb; vítá v této souvislosti prohlášení Rady; |
| --- | --- |

29.

obnovuje proto škrty, které provedla Rada v prostředcích na platby, na úroveň NR a trvá na svém počátečním postoji, tj. že Komise a Rada by měly předložit a urychleně přijmout opravný rozpočet v případě, že se ukáže, že prostředky na platby nestačí na pokrytí potřeb; vítá v této souvislosti prohlášení Rady;

| 30. | připomíná, že v akčním plánu strategie EU pro oblast Baltského moře se uvádí, že navrhované akce by pokud možno měly být financovány ze stávajících zdrojů, včetně strukturálních fondů a Fondu soudržnosti; poukazuje na to, že závěry Rady týkající se strategie EU pro oblast Baltského moře uvádí, že se strategie spoléhá na účinnější využívání stávajících nástrojů a fondů EU, jakož i dalších existujících zdrojů a finančních nástrojů; zdůrazňuje, že této strategii se musí dostat náležitého uznání a finančních prostředků; |
| --- | --- |

30.

připomíná, že v akčním plánu strategie EU pro oblast Baltského moře se uvádí, že navrhované akce by pokud možno měly být financovány ze stávajících zdrojů, včetně strukturálních fondů a Fondu soudržnosti; poukazuje na to, že závěry Rady týkající se strategie EU pro oblast Baltského moře uvádí, že se strategie spoléhá na účinnější využívání stávajících nástrojů a fondů EU, jakož i dalších existujících zdrojů a finančních nástrojů; zdůrazňuje, že této strategii se musí dostat náležitého uznání a finančních prostředků;

K okruhu 2

| 31. | poukazuje na to, že prvořadým cílem SZP by měla být stabilita trhu, zajištění potravin, spravedlivé ceny a příjmy pro zemědělce, a také ochrana životního prostředí a krajiny, a vyzývá proto Komisi, aby vyčlenila v rozpočtu na rok 2011 finanční rezervu pro prostředky potřebné k zajištění nekomplikovaného přístupu k financování pro případ, že by na trhu v roce 2011 docházelo ke kolísání; |
| --- | --- |

31.

poukazuje na to, že prvořadým cílem SZP by měla být stabilita trhu, zajištění potravin, spravedlivé ceny a příjmy pro zemědělce, a také ochrana životního prostředí a krajiny, a vyzývá proto Komisi, aby vyčlenila v rozpočtu na rok 2011 finanční rezervu pro prostředky potřebné k zajištění nekomplikovaného přístupu k financování pro případ, že by na trhu v roce 2011 docházelo ke kolísání;

| 32. | uznává přínos mimořádných prostředků ve výši 300 milionů EUR, jež byly v rozpočtu na rok 2010 vyčleněny na mlékárenské odvětví; podporuje vytvoření nové rozpočtové položky, která má fungovat jako mlékárenský fond a podporovat modernizaci, diverzifikaci a restrukturalizaci a také zlepšovat vyjednávací pozici producentů mléka v reakci na rostoucí tržní sílu zpracovatelů a maloobchodníků v potravinářském řetězci; upozorňuje na to, že Komise již mlékárenský fond schválila; |
| --- | --- |

32.

uznává přínos mimořádných prostředků ve výši 300 milionů EUR, jež byly v rozpočtu na rok 2010 vyčleněny na mlékárenské odvětví; podporuje vytvoření nové rozpočtové položky, která má fungovat jako mlékárenský fond a podporovat modernizaci, diverzifikaci a restrukturalizaci a také zlepšovat vyjednávací pozici producentů mléka v reakci na rostoucí tržní sílu zpracovatelů a maloobchodníků v potravinářském řetězci; upozorňuje na to, že Komise již mlékárenský fond schválila;

| 33. | domnívá se, že vnitrostátní programy podpory pro odvětví vína by měly zůstat zachovány, i když na nižší úrovni; poukazuje na to, že v době, kdy byla provedena reforma režimu pro trh s vínem, Komise výslovně prohlásila, že tato reforma má být z rozpočtového hlediska neutrální; |
| --- | --- |

33.

domnívá se, že vnitrostátní programy podpory pro odvětví vína by měly zůstat zachovány, i když na nižší úrovni; poukazuje na to, že v době, kdy byla provedena reforma režimu pro trh s vínem, Komise výslovně prohlásila, že tato reforma má být z rozpočtového hlediska neutrální;

| 34. | uznává, že projekty „Ovoce do škol“ a „Mléko pro školy“ jsou důležitými programy, co se týče podpory zdravého stravování dětí; vítá Komisí navrhované zvýšení financování těchto dvou programů a rozhodl se prostředky na ně ještě dále zvýšit; zdůrazňuje důležitost programu pomoci pro nejchudší osoby a rozhodl se zvýšit prostředky na tento program, připomíná však, že musí být prováděn s ohledem na řízení před Tribunálem; |
| --- | --- |

34.

uznává, že projekty „Ovoce do škol“ a „Mléko pro školy“ jsou důležitými programy, co se týče podpory zdravého stravování dětí; vítá Komisí navrhované zvýšení financování těchto dvou programů a rozhodl se prostředky na ně ještě dále zvýšit; zdůrazňuje důležitost programu pomoci pro nejchudší osoby a rozhodl se zvýšit prostředky na tento program, připomíná však, že musí být prováděn s ohledem na řízení před Tribunálem;

| 35. | podporuje v souladu se svými prioritami vytvoření pilotního projektu zaměřeného na podporu výměny osvědčených postupů mezi mladými zemědělci, zejména pokud jde o naléhavé úkoly, před nimiž stojí evropské zemědělství; |
| --- | --- |

35.

podporuje v souladu se svými prioritami vytvoření pilotního projektu zaměřeného na podporu výměny osvědčených postupů mezi mladými zemědělci, zejména pokud jde o naléhavé úkoly, před nimiž stojí evropské zemědělství;

| 36. | je přesvědčen, že LIFE+ (finanční nástroj pro životní prostředí 2007–2013) by měl být ještě více posílen, aby bylo možné zvládnout dodatečná opatření; zdůrazňuje, že v environmentální a zemědělské politice jsou prioritou problémy týkající se životního prostředí a že klíčovým prvkem při ochraně přírody a biologické rozmanitosti je zvýšení objemu financování; domnívá se, že vedle nástroje LIFE+ by kritéria udržitelného rozvoje měla být zohledněna ve všech relevantních nástrojích EU; |
| --- | --- |

36.

je přesvědčen, že LIFE+ (finanční nástroj pro životní prostředí 2007–2013) by měl být ještě více posílen, aby bylo možné zvládnout dodatečná opatření; zdůrazňuje, že v environmentální a zemědělské politice jsou prioritou problémy týkající se životního prostředí a že klíčovým prvkem při ochraně přírody a biologické rozmanitosti je zvýšení objemu financování; domnívá se, že vedle nástroje LIFE+ by kritéria udržitelného rozvoje měla být zohledněna ve všech relevantních nástrojích EU;

K podokruhu 3a

| 37. | považuje některé programy, např. program Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků, za klíčové pro provádění Stockholmského programu a znovu zdůrazňuje svou podporu programu Daphne – Boj proti násilí, v jehož rámci nemohou být financovány programy, jež si zasluhují pozornost, a to v důsledku nedostatku prostředků, a rovněž programu Drogová prevence a informovanost o drogách; v této souvislosti klade zejména důraz na boj proti násilí páchanému na ženách, včetně nucených potratů, mrzačení ženských pohlavních orgánů, nedobrovolných sterilizací nebo jakéhokoli jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení; |
| --- | --- |

37.

považuje některé programy, např. program Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků, za klíčové pro provádění Stockholmského programu a znovu zdůrazňuje svou podporu programu Daphne – Boj proti násilí, v jehož rámci nemohou být financovány programy, jež si zasluhují pozornost, a to v důsledku nedostatku prostředků, a rovněž programu Drogová prevence a informovanost o drogách; v této souvislosti klade zejména důraz na boj proti násilí páchanému na ženách, včetně nucených potratů, mrzačení ženských pohlavních orgánů, nedobrovolných sterilizací nebo jakéhokoli jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení;

| 38. | vzhledem k nedostatečnému množství informací o následných krocích v projektu SIS II, které byly předloženy Parlamentu, považuje umístění prostředků do rezervy za nejvhodnější prostředek, jak požadované informace o nezbytných zlepšeních získat; |
| --- | --- |

38.

vzhledem k nedostatečnému množství informací o následných krocích v projektu SIS II, které byly předloženy Parlamentu, považuje umístění prostředků do rezervy za nejvhodnější prostředek, jak požadované informace o nezbytných zlepšeních získat;

| 39. | pokládá plánování uvedené v pracovním dokumentu útvarů Komise ze dne 21. září 2010 za nedostatečnou odpověď na žádosti Parlamentu o informace o nezbytných zlepšeních a o úplný přehled týkající se rozpočtových aspektů projektu SIS II; |
| --- | --- |

39.

pokládá plánování uvedené v pracovním dokumentu útvarů Komise ze dne 21. září 2010 za nedostatečnou odpověď na žádosti Parlamentu o informace o nezbytných zlepšeních a o úplný přehled týkající se rozpočtových aspektů projektu SIS II;

K podokruhu 3b

| 40. | připomíná, že do okruhu 3b patří politiky, které mají přímý dopad na každodenní život evropských občanů, a je naprosto přesvědčen o tom, že nynější potenciál tohoto okruhu nemůže být plně uvolněn vzhledem k omezenému rozpětí, které stanovil současný VFR; zdůrazňuje, že financování těchto nástrojů tak, jak je navrhla Rada, nezajišťuje hlavní priority v tomto okruhu, a upozorňuje zejména na to, že velmi vysoké míry plnění programů pro mládež prokazují, že si zaslouží, aby do nich bylo investováno mnohem více; |
| --- | --- |

40.

připomíná, že do okruhu 3b patří politiky, které mají přímý dopad na každodenní život evropských občanů, a je naprosto přesvědčen o tom, že nynější potenciál tohoto okruhu nemůže být plně uvolněn vzhledem k omezenému rozpětí, které stanovil současný VFR; zdůrazňuje, že financování těchto nástrojů tak, jak je navrhla Rada, nezajišťuje hlavní priority v tomto okruhu, a upozorňuje zejména na to, že velmi vysoké míry plnění programů pro mládež prokazují, že si zaslouží, aby do nich bylo investováno mnohem více;

| 41. | znovu připomíná svůj úmysl zvýšit prostředky na program Mládež v akci, Světové letní hry speciálních olympiád, informační kanceláře a na probíhající přípravnou akci v oblasti sportu; bere na vědomí iniciativu Rady, jejímž cílem je předložit novou přípravnou akci zaměřenou na památná místa v Evropě, a je toho názoru, že uvedená přípravná akce by měla podporovat občanství EU prostřednictvím ochrany historických míst společné evropské paměti a usnadněním přístupu k těmto místům; |
| --- | --- |

41.

znovu připomíná svůj úmysl zvýšit prostředky na program Mládež v akci, Světové letní hry speciálních olympiád, informační kanceláře a na probíhající přípravnou akci v oblasti sportu; bere na vědomí iniciativu Rady, jejímž cílem je předložit novou přípravnou akci zaměřenou na památná místa v Evropě, a je toho názoru, že uvedená přípravná akce by měla podporovat občanství EU prostřednictvím ochrany historických míst společné evropské paměti a usnadněním přístupu k těmto místům;

| 42. | domnívá se, že je nezbytné, aby Komise předložila souhrnnou strategii na zlepšení komunikace s občany Unie a na vytvoření evropského veřejného prostoru v intencích společného interinstitucionálního prohlášení „Partnerství pro komunikaci o Evropě“ z října 2008; |
| --- | --- |

42.

domnívá se, že je nezbytné, aby Komise předložila souhrnnou strategii na zlepšení komunikace s občany Unie a na vytvoření evropského veřejného prostoru v intencích společného interinstitucionálního prohlášení „Partnerství pro komunikaci o Evropě“ z října 2008;

K okruhu 4

| 43. | je naprosto přesvědčen o tom, že role EU jako globálního hráče nemůže být v dostatečné míře financována z rozpětí, které stanoví VFR, a že tento nepostačující příděl prostředků by neměly obě složky rozpočtového orgánu řešit na základě kompromisů přijatých na poslední chvíli, aniž by rozumně zvážily potřeby ve střednědobém výhledu; připomíná, že přezkum VFR a revize stropu okruhu 4 kvůli potřebám, které vznikly a které v roce 2006 nebylo možné předpokládat, je nezbytně nutnou podmínkou pro hladký průběh financování v tomto okruhu a pro jeho udržitelnost; |
| --- | --- |

43.

je naprosto přesvědčen o tom, že role EU jako globálního hráče nemůže být v dostatečné míře financována z rozpětí, které stanoví VFR, a že tento nepostačující příděl prostředků by neměly obě složky rozpočtového orgánu řešit na základě kompromisů přijatých na poslední chvíli, aniž by rozumně zvážily potřeby ve střednědobém výhledu; připomíná, že přezkum VFR a revize stropu okruhu 4 kvůli potřebám, které vznikly a které v roce 2006 nebylo možné předpokládat, je nezbytně nutnou podmínkou pro hladký průběh financování v tomto okruhu a pro jeho udržitelnost;

| 44. | je toho názoru, že v situaci, kdy je v rámci tohoto okruhu extrémně malý manévrovací prostor a z podnětu Rady je horečná snaha jednat co nejúsporněji, lze financování priorit zajistit pouze tím, že se vybere omezený počet rozpočtových položek, v nichž lze snížit příděl prostředků; domnívá se, že prostředky plánované na pomoc při obnově Afghánistánu a na makrofinanční pomoc by bylo možno částečně snížit, aniž by to mělo podstatný negativní dopad na operace; s týmž záměrem se rozhodl vrátit prostředky na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP) na úroveň rozpočtu na rok 2010, což umožňuje bod 42 IID; |
| --- | --- |

44.

je toho názoru, že v situaci, kdy je v rámci tohoto okruhu extrémně malý manévrovací prostor a z podnětu Rady je horečná snaha jednat co nejúsporněji, lze financování priorit zajistit pouze tím, že se vybere omezený počet rozpočtových položek, v nichž lze snížit příděl prostředků; domnívá se, že prostředky plánované na pomoc při obnově Afghánistánu a na makrofinanční pomoc by bylo možno částečně snížit, aniž by to mělo podstatný negativní dopad na operace; s týmž záměrem se rozhodl vrátit prostředky na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP) na úroveň rozpočtu na rok 2010, což umožňuje bod 42 IID;

| 45. | znovu zdůrazňuje své odhodlání nesnižovat nahodile prostředky určené na pomoc Palestině, na mírový proces a pro agenturu UNRWA; nicméně znovu připomíná své pevné přesvědčení, že nepoměr mezi její globální finanční pomocí – EU jako celek je největším dárcem – a jejím omezeným vlivem na mírový proces nelze ani zdůvodnit, ani pochopit; je zapotřebí jej detailně řešit, zejména v souvislosti s nedávno vytvořenou Evropskou službou pro vnější činnost; |
| --- | --- |

45.

znovu zdůrazňuje své odhodlání nesnižovat nahodile prostředky určené na pomoc Palestině, na mírový proces a pro agenturu UNRWA; nicméně znovu připomíná své pevné přesvědčení, že nepoměr mezi její globální finanční pomocí – EU jako celek je největším dárcem – a jejím omezeným vlivem na mírový proces nelze ani zdůvodnit, ani pochopit; je zapotřebí jej detailně řešit, zejména v souvislosti s nedávno vytvořenou Evropskou službou pro vnější činnost;

| 46. | znovu opakuje, že nesouhlasí s navrženým přesunem prostředků z různých nástrojů a programů na doprovodná opatření týkající se banánů a na nástroj pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (ICI+), s jejichž financováním se v době přijetí současného VFR nepočítalo, nicméně opakuje, že tyto nástroje mají jeho podporu; zdůrazňuje, že nástroj pro rozvojovou spolupráci nelze považovat za fond, který může být využíván k financování jakékoli nové potřeby v okruhu 4, ale že byl vytvořen a byly do něj převedeny prostředky pro specifické cíle, k jejichž dosažení se EU při řadě různých příležitostí zavázala; vyzývá proto Radu, aby vyslovila souhlas s víceletým financováním těchto opatření pomocí všech prostředků uvedených v IID; |
| --- | --- |

46.

znovu opakuje, že nesouhlasí s navrženým přesunem prostředků z různých nástrojů a programů na doprovodná opatření týkající se banánů a na nástroj pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (ICI+), s jejichž financováním se v době přijetí současného VFR nepočítalo, nicméně opakuje, že tyto nástroje mají jeho podporu; zdůrazňuje, že nástroj pro rozvojovou spolupráci nelze považovat za fond, který může být využíván k financování jakékoli nové potřeby v okruhu 4, ale že byl vytvořen a byly do něj převedeny prostředky pro specifické cíle, k jejichž dosažení se EU při řadě různých příležitostí zavázala; vyzývá proto Radu, aby vyslovila souhlas s víceletým financováním těchto opatření pomocí všech prostředků uvedených v IID;

| 47. | rozhodl se umístit část prostředků na životní prostředí a udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, včetně energetiky, do rezervy do té doby, než Komise předloží politicky závazný dokument, který potvrdí, že finanční balíček na rychlé zahájení činnosti v oblasti klimatu je skutečně financován z nově poskytnutých prostředků, přiděluje zdroje EU partnerským regionům geograficky vyváženým způsobem a není financován na úkor stávajících programů rozvojové spolupráce, a poskytne jednoznačné informace o kritériích pro výběr příjemců pomoci a podrobné informace o dohodách s rozvojovými zeměmi; |
| --- | --- |

47.

rozhodl se umístit část prostředků na životní prostředí a udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, včetně energetiky, do rezervy do té doby, než Komise předloží politicky závazný dokument, který potvrdí, že finanční balíček na rychlé zahájení činnosti v oblasti klimatu je skutečně financován z nově poskytnutých prostředků, přiděluje zdroje EU partnerským regionům geograficky vyváženým způsobem a není financován na úkor stávajících programů rozvojové spolupráce, a poskytne jednoznačné informace o kritériích pro výběr příjemců pomoci a podrobné informace o dohodách s rozvojovými zeměmi;

| 48. | dává podnět k tomu, aby byla podpora EU pro program Fair Trade zohledněna průřezově ve všech hlavách rozpočtu; |
| --- | --- |

48.

dává podnět k tomu, aby byla podpora EU pro program Fair Trade zohledněna průřezově ve všech hlavách rozpočtu;

| 49. | domnívá se, že v souladu se čtyřstrannými jednáními o zřízení Evropské služby pro vnější činnost je nutno usilovat o přesnější identifikaci misí uskutečňovaných v rámci SZBP a SBOP, a to v zájmu větší transparentnosti a usnadnění rozpočtového přehledu; v souvislosti s tím se rozhodl rozdělit položky 19 03 01, 19 03 03 a 19 03 07 s cílem vytvořit zvláštní rozpočtové položky pro mise EUMM Gruzie, EULEX Kosovo a EUPOL Afghánistán, což jsou největší mise prováděné v rámci SZBP/SBOP v roce 2011; |
| --- | --- |

49.

domnívá se, že v souladu se čtyřstrannými jednáními o zřízení Evropské služby pro vnější činnost je nutno usilovat o přesnější identifikaci misí uskutečňovaných v rámci SZBP a SBOP, a to v zájmu větší transparentnosti a usnadnění rozpočtového přehledu; v souvislosti s tím se rozhodl rozdělit položky 19 03 01, 19 03 03 a 19 03 07 s cílem vytvořit zvláštní rozpočtové položky pro mise EUMM Gruzie, EULEX Kosovo a EUPOL Afghánistán, což jsou největší mise prováděné v rámci SZBP/SBOP v roce 2011;

| 50. | vyjadřuje podiv nad tím, že bývalým komisařům jsou stále zasílány platby, i když mají jiné zaměstnání; důrazně žádá Komisi, aby provedla podrobný přezkum stávajících postupů a předložila o něm Parlamentu do 30. dubna 2011 podrobnou zprávu; |
| --- | --- |

50.

vyjadřuje podiv nad tím, že bývalým komisařům jsou stále zasílány platby, i když mají jiné zaměstnání; důrazně žádá Komisi, aby provedla podrobný přezkum stávajících postupů a předložila o něm Parlamentu do 30. dubna 2011 podrobnou zprávu;

| 51. | v souladu se svými usneseními o transatlantických vztazích se domnívá, že strategické partnerství EU a USA musí být v rozpočtu jednoznačně identifikováno, a to vytvořením specifické rozpočtové položky „Spolupráce se Spojenými státy americkými“; |
| --- | --- |

51.

v souladu se svými usneseními o transatlantických vztazích se domnívá, že strategické partnerství EU a USA musí být v rozpočtu jednoznačně identifikováno, a to vytvořením specifické rozpočtové položky „Spolupráce se Spojenými státy americkými“;

| 52. | je přesvědčen, že je zapotřebí ještě zvýšit příděl finančních prostředků na podporu kyperských Turků s cílem zajistit odpovídající financování činnosti Výboru pro pohřešované osoby na Kypru a projektů obnovy, které řídí Technický výbor pro kulturní dědictví; je toho názoru, že činnost těchto výborů je pro obě kyperské komunity nanejvýše důležitá; |
| --- | --- |

52.

je přesvědčen, že je zapotřebí ještě zvýšit příděl finančních prostředků na podporu kyperských Turků s cílem zajistit odpovídající financování činnosti Výboru pro pohřešované osoby na Kypru a projektů obnovy, které řídí Technický výbor pro kulturní dědictví; je toho názoru, že činnost těchto výborů je pro obě kyperské komunity nanejvýše důležitá;

K okruhu 5

| 53. | odmítá obecný postoj Rady, pokud jde o výdaje v okruhu 5, neboť je založen na plošném snížení o více než 115 milionů EUR, jež je výsledkem nezahrnutí 1,85 % úpravy platů a důchodů do rozpočtu, globálního škrtu v rozpočtových položkách pro Evropské školy, který je v rozporu s prioritami Parlamentu zaměřenými na problematiku mládeže, vzdělávání a mobility; |
| --- | --- |

53.

odmítá obecný postoj Rady, pokud jde o výdaje v okruhu 5, neboť je založen na plošném snížení o více než 115 milionů EUR, jež je výsledkem nezahrnutí 1,85 % úpravy platů a důchodů do rozpočtu, globálního škrtu v rozpočtových položkách pro Evropské školy, který je v rozporu s prioritami Parlamentu zaměřenými na problematiku mládeže, vzdělávání a mobility;

| 54. | zdůrazňuje, že takový restriktivní přístup sice zajistí pro EU a členské státy krátkodobé úspory, na druhé straně však ohrozí provádění politik a programů EU; dále zdůrazňuje, že orgány by měly mít k dispozici odpovídající výši finančních zdrojů, aby mohly plnit své úkoly, a to zvláště poté, co vstoupila v platnost Smlouva o fungování EU; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje, že takový restriktivní přístup sice zajistí pro EU a členské státy krátkodobé úspory, na druhé straně však ohrozí provádění politik a programů EU; dále zdůrazňuje, že orgány by měly mít k dispozici odpovídající výši finančních zdrojů, aby mohly plnit své úkoly, a to zvláště poté, co vstoupila v platnost Smlouva o fungování EU;

| 55. | obnovuje proto průřezově škrty, které provedla Rada, a do vynesení rozsudku Soudního dvora umísťuje do rezervy částky na úpravu platů o 1,85 %; domnívá se, že zahrnutí této výdajové položky do rozpočtu odpovídá řádnému a obezřetnému rozpočtovému řízení; |
| --- | --- |

55.

obnovuje proto průřezově škrty, které provedla Rada, a do vynesení rozsudku Soudního dvora umísťuje do rezervy částky na úpravu platů o 1,85 %; domnívá se, že zahrnutí této výdajové položky do rozpočtu odpovídá řádnému a obezřetnému rozpočtovému řízení;

| 56. | obnovuje návrh rozpočtu předložený Komisí v případě všech výše uvedených škrtů s výjimkou snížení prostředků na konference, schůze a výbory; škrty provedené v rozpočtu Evropských škol pokládá za nepřijatelné; kromě toho by rád věděl, jak může Rada dokázat odhadnout možnou míru stavu zaměstnanců v útvarech Komise s větší přesností než Komise sama; |
| --- | --- |

56.

obnovuje návrh rozpočtu předložený Komisí v případě všech výše uvedených škrtů s výjimkou snížení prostředků na konference, schůze a výbory; škrty provedené v rozpočtu Evropských škol pokládá za nepřijatelné; kromě toho by rád věděl, jak může Rada dokázat odhadnout možnou míru stavu zaměstnanců v útvarech Komise s větší přesností než Komise sama;

| 57. | žádá Radu, aby urychleně schválila návrh na změnu č. 1/2011, aby mohla Evropská služba pro vnější činnost začít fungovat s odpovídajícími zdroji už od začátku roku 2011, rozhodl se však umístit část prostředků do rezervy do doby, než proběhne konzultace místopředsedkyně Komise/vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku s příslušnými orgány Parlamentu ve věci priorit, na které budou věnovány zdroje uvolněné sloučením stávajících struktur Komise a Rady; |
| --- | --- |

57.

žádá Radu, aby urychleně schválila návrh na změnu č. 1/2011, aby mohla Evropská služba pro vnější činnost začít fungovat s odpovídajícími zdroji už od začátku roku 2011, rozhodl se však umístit část prostředků do rezervy do doby, než proběhne konzultace místopředsedkyně Komise/vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku s příslušnými orgány Parlamentu ve věci priorit, na které budou věnovány zdroje uvolněné sloučením stávajících struktur Komise a Rady;

| 58. | v některých položkách správních výdajů ponechává prostředky v rezervě buď do doby, než Komise učiní příslušné kroky, provede návazná opatření nebo předloží návrhy, nebo s cílem získat od ní doplňující informace; zejména požaduje, aby byla provedena revize Kodexu chování komisařů a aby byl tento kodex důsledně uplatňován, pokud jde o způsoby přidělování důchodů bývalým členům Komise, s cílem uvolnit některé z těchto rezerv; |
| --- | --- |

58.

v některých položkách správních výdajů ponechává prostředky v rezervě buď do doby, než Komise učiní příslušné kroky, provede návazná opatření nebo předloží návrhy, nebo s cílem získat od ní doplňující informace; zejména požaduje, aby byla provedena revize Kodexu chování komisařů a aby byl tento kodex důsledně uplatňován, pokud jde o způsoby přidělování důchodů bývalým členům Komise, s cílem uvolnit některé z těchto rezerv;

K agenturám

| 59. | obecně souhlasí s odhady rozpočtových potřeb agentur předloženými Komisí a odmítá principy, z nichž vycházel postoj Rady ve věci rozpočtů decentralizovaných agentur EU ve srovnání s rokem 2010, a to:






  — | omezení zvýšení prostředků u agentur v plném provozu na 1,5 %, |
| --- | --- | --- |

59.

obecně souhlasí s odhady rozpočtových potřeb agentur předloženými Komisí a odmítá principy, z nichž vycházel postoj Rady ve věci rozpočtů decentralizovaných agentur EU ve srovnání s rokem 2010, a to:

—

omezení zvýšení prostředků u agentur v plném provozu na 1,5 %,

| — | omezení zvýšení prostředků u agentur pověřených novými úkoly na 3 %, s pouze polovičním počtem požadovaných pracovních míst |
| --- | --- |

—

omezení zvýšení prostředků u agentur pověřených novými úkoly na 3 %, s pouze polovičním počtem požadovaných pracovních míst

| — | žádné změny návrhu Komise v případě nových agentur; |
| --- | --- |

—

žádné změny návrhu Komise v případě nových agentur;

| 60. | domnívá se však, že dotace EU pro agentury vybírající poplatky by se neměla snižovat o výši účelově vázaných příjmů, aby jim byla poskytnuta dostatečná rozpočtová flexibilita vzhledem ke kolísavému objemu vybraných poplatků; |
| --- | --- |

60.

domnívá se však, že dotace EU pro agentury vybírající poplatky by se neměla snižovat o výši účelově vázaných příjmů, aby jim byla poskytnuta dostatečná rozpočtová flexibilita vzhledem ke kolísavému objemu vybraných poplatků;

| 61. | dále se rozhodl zvýšit příděl rozpočtových prostředků na rok 2011 u tří nových agentur pro finanční dohled, a to v souladu s dostupnými odhady rozpočtového dopadu výsledku jednání s Radou, ponechat v rezervě část prostředků pro Evropskou policejní akademii do doby, než bude znám výsledek postupu udělování absolutoria za rok 2008, zvýšit v souladu s prioritami Parlamentu finanční prostředky z rozpočtu EU pro Evropskou nadaci odborného vzdělávání a zvýšit příděl rozpočtových prostředků pro Agenturu pro kontrolu rybolovu, aby byla schopna dostát svým kontrolním povinnostem v mezinárodních vodách; |
| --- | --- |

61.

dále se rozhodl zvýšit příděl rozpočtových prostředků na rok 2011 u tří nových agentur pro finanční dohled, a to v souladu s dostupnými odhady rozpočtového dopadu výsledku jednání s Radou, ponechat v rezervě část prostředků pro Evropskou policejní akademii do doby, než bude znám výsledek postupu udělování absolutoria za rok 2008, zvýšit v souladu s prioritami Parlamentu finanční prostředky z rozpočtu EU pro Evropskou nadaci odborného vzdělávání a zvýšit příděl rozpočtových prostředků pro Agenturu pro kontrolu rybolovu, aby byla schopna dostát svým kontrolním povinnostem v mezinárodních vodách;

K pilotním projektům a přípravným akcím

| 62. | zdůrazňuje, že pilotní projekty a přípravné akce, které byly v omezeném počtu přijaty, byly důkladně zváženy a posouzeny – a to rovněž s přihlédnutím k přínosnému a konstruktivnímu prvnímu posouzení, které provedla Komise v červenci 2010, aby nedošlo ke zdvojování činností, které se již uskutečňují v rámci stávajících programů EU; připomíná, že cílem pilotních projektů a přípravných akcí je formulace politických priorit a zahájení nových iniciativ, které mohou posléze přejít v činnosti a programy EU; |
| --- | --- |

62.

zdůrazňuje, že pilotní projekty a přípravné akce, které byly v omezeném počtu přijaty, byly důkladně zváženy a posouzeny – a to rovněž s přihlédnutím k přínosnému a konstruktivnímu prvnímu posouzení, které provedla Komise v červenci 2010, aby nedošlo ke zdvojování činností, které se již uskutečňují v rámci stávajících programů EU; připomíná, že cílem pilotních projektů a přípravných akcí je formulace politických priorit a zahájení nových iniciativ, které mohou posléze přejít v činnosti a programy EU;

ODDÍLY I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Obecný rámec

| 63. | připomíná, že instituce by měly sestavovat své rozpočty na základě řádného a účinného řízení a se zřetelem k důsledkům současné hospodářské krize vyvinout nezbytné úsilí o to, aby využívaly zdroje efektivně; musí být schopny plnit své povinnosti podle Lisabonské smlouvy a zároveň se snažit dosáhnout úspor, kdekoli je to možné; |
| --- | --- |

63.

připomíná, že instituce by měly sestavovat své rozpočty na základě řádného a účinného řízení a se zřetelem k důsledkům současné hospodářské krize vyvinout nezbytné úsilí o to, aby využívaly zdroje efektivně; musí být schopny plnit své povinnosti podle Lisabonské smlouvy a zároveň se snažit dosáhnout úspor, kdekoli je to možné;

| 64. | upozorňuje na probíhající soudní řízení před Soudním dvorem z podnětu Komise ve věci úpravy platů a veden zásadou rozpočtové obezřetnosti se rozhodl zapsat do rezervy prostředky na pokrytí případných důsledků rozhodnutí Soudního dvora ve prospěch Komise, pokud jde o toto zvýšení platů o 1,85 %; |
| --- | --- |

64.

upozorňuje na probíhající soudní řízení před Soudním dvorem z podnětu Komise ve věci úpravy platů a veden zásadou rozpočtové obezřetnosti se rozhodl zapsat do rezervy prostředky na pokrytí případných důsledků rozhodnutí Soudního dvora ve prospěch Komise, pokud jde o toto zvýšení platů o 1,85 %;

| 65. | zjišťuje, že Rada snížila prostředky v souvislosti se vstupem Chorvatska, přičemž použila jinou pracovní hypotézu pro stanovení data přistoupení než Komise; vzhledem k tomu, že nejsou známy nové skutečnosti, které by v tuto chvíli opravňovaly ke změně postoje, se rozhodl, že se přikloní k přístupu Komise; |
| --- | --- |

65.

zjišťuje, že Rada snížila prostředky v souvislosti se vstupem Chorvatska, přičemž použila jinou pracovní hypotézu pro stanovení data přistoupení než Komise; vzhledem k tomu, že nejsou známy nové skutečnosti, které by v tuto chvíli opravňovaly ke změně postoje, se rozhodl, že se přikloní k přístupu Komise;

| 66. | na základě posouzení požadavků každé z institucí se rozhodl zčásti obnovit částky, o které Rada snížila rozpočet institucí, v těch případech, kdy jsou zvláštní požadavky každé z nich podle jeho mínění plně odůvodněné; |
| --- | --- |

66.

na základě posouzení požadavků každé z institucí se rozhodl zčásti obnovit částky, o které Rada snížila rozpočet institucí, v těch případech, kdy jsou zvláštní požadavky každé z nich podle jeho mínění plně odůvodněné;

| 67. | zdůrazňuje, že v situaci, kdy se Rada do této chvíle nedokázala dohodnout na postoji k opravnému rozpočtu č. 2/2010 pro Výbor regionů a Evropský hospodářský a sociální výbor, nezbývá jiná možnost než učinit obsah tohoto opravného rozpočtu součástí diskusí o rozpočtu na rok 2011; |
| --- | --- |

67.

zdůrazňuje, že v situaci, kdy se Rada do této chvíle nedokázala dohodnout na postoji k opravnému rozpočtu č. 2/2010 pro Výbor regionů a Evropský hospodářský a sociální výbor, nezbývá jiná možnost než učinit obsah tohoto opravného rozpočtu součástí diskusí o rozpočtu na rok 2011;

Oddíl 1 –
     
  Evropský parlament

Obecný rámec

| 68. | zdůrazňuje, že v březnu a dubnu 2010 proběhla jednání na dvou schůzkách v rámci příprav na dohodovací řízení a že v široké řadě otázek bylo dosaženo jednoznačných výsledků již ve fázi sestavování odhadu příjmů a výdajů; vítá dobrou vůli a konstruktivní povahu těchto schůzek; vítá skutečnost, že návrh na změnu, který přijalo předsednictvo v září 2010, neznamená zásadní změny v odhadu příjmů a výdajů; |
| --- | --- |

68.

zdůrazňuje, že v březnu a dubnu 2010 proběhla jednání na dvou schůzkách v rámci příprav na dohodovací řízení a že v široké řadě otázek bylo dosaženo jednoznačných výsledků již ve fázi sestavování odhadu příjmů a výdajů; vítá dobrou vůli a konstruktivní povahu těchto schůzek; vítá skutečnost, že návrh na změnu, který přijalo předsednictvo v září 2010, neznamená zásadní změny v odhadu příjmů a výdajů;

| 69. | je si vědom toho, že je nutno dosáhnout obtížné, ale uspokojivé rovnováhy mezi potřebami umožňujícími plnit v plném rozsahu úkoly, které Parlamentu stanoví Lisabonská smlouva – a tyto potřeby vyžadují zvýšení zdrojů –, a uplatňováním zásad řádného rozpočtového řízení a zdrženlivosti v době finanční krize; podrobně proto prozkoumal jednotlivé rozpočtové položky a provedl některé úpravy v prostředcích zapsaných v odhadu příjmů a výdajů; |
| --- | --- |

69.

je si vědom toho, že je nutno dosáhnout obtížné, ale uspokojivé rovnováhy mezi potřebami umožňujícími plnit v plném rozsahu úkoly, které Parlamentu stanoví Lisabonská smlouva – a tyto potřeby vyžadují zvýšení zdrojů –, a uplatňováním zásad řádného rozpočtového řízení a zdrženlivosti v době finanční krize; podrobně proto prozkoumal jednotlivé rozpočtové položky a provedl některé úpravy v prostředcích zapsaných v odhadu příjmů a výdajů;

| 70. | poukazuje na to, že celková výše jeho rozpočtových částek dosahuje 1 700 349 283 EUR, tj. 20,21 % výdajů v rámci okruhu 5 (správní výdaje) VFR, což je v souladu s jeho dřívějšími usneseními v tom smyslu, že by se výdaje měly pohybovat kolem 20 % prostředků v daném okruhu; |
| --- | --- |

70.

poukazuje na to, že celková výše jeho rozpočtových částek dosahuje 1 700 349 283 EUR, tj. 20,21 % výdajů v rámci okruhu 5 (správní výdaje) VFR, což je v souladu s jeho dřívějšími usneseními v tom smyslu, že by se výdaje měly pohybovat kolem 20 % prostředků v daném okruhu;

| 71. | v tomto ohledu zdůrazňuje, že výrazná zvýšení pravomocí podle Lisabonské smlouvy a z toho vyplývající potřeby, pokud jde o zaměstnance a jiné zdroje, byly do této částky zahrnuty; |
| --- | --- |

71.

v tomto ohledu zdůrazňuje, že výrazná zvýšení pravomocí podle Lisabonské smlouvy a z toho vyplývající potřeby, pokud jde o zaměstnance a jiné zdroje, byly do této částky zahrnuty;

| 72. | poznamenává, že konečná částka schválená rozpočtovým orgánem představuje čisté snížení o 6 198 071 EUR oproti návrhu rozpočtu a o 25 029 014 EUR oproti původním rozpočtovým návrhům před dohodovacím jednáním s předsednictvem; |
| --- | --- |

72.

poznamenává, že konečná částka schválená rozpočtovým orgánem představuje čisté snížení o 6 198 071 EUR oproti návrhu rozpočtu a o 25 029 014 EUR oproti původním rozpočtovým návrhům před dohodovacím jednáním s předsednictvem;

| 73. | trvá na svém postoji, že přístup spočívající v hledání všech možných úspor a neustálá snaha o reorganizaci a přesouvání stávajících zdrojů jsou v každém případě klíčovými prvky jeho rozpočtové politiky, zejména v dnešní době hospodářské krize; |
| --- | --- |

73.

trvá na svém postoji, že přístup spočívající v hledání všech možných úspor a neustálá snaha o reorganizaci a přesouvání stávajících zdrojů jsou v každém případě klíčovými prvky jeho rozpočtové politiky, zejména v dnešní době hospodářské krize;

Lidské zdroje

| 74. | bere na vědomí silný důraz na nepřímou asistenci poslancům, jak jej navrhlo předsednictvo a schválil Rozpočtový výbor, a to výrazným posílením oblastí, jako je kapacita Parlamentu, pokud jde o výzkum a politickou analýzu, knihovnické služby, tematické sekce a další související oblasti; připomíná, že v situaci, kdy má Parlament novou a silnější úlohu, jde o odpovídající doplňující činnost k opatřením přímé asistence, kterým se již dostalo výrazné podpory v rozpočtu na rok 2010 a v opravném rozpočtu č. 1/2010; |
| --- | --- |

74.

bere na vědomí silný důraz na nepřímou asistenci poslancům, jak jej navrhlo předsednictvo a schválil Rozpočtový výbor, a to výrazným posílením oblastí, jako je kapacita Parlamentu, pokud jde o výzkum a politickou analýzu, knihovnické služby, tematické sekce a další související oblasti; připomíná, že v situaci, kdy má Parlament novou a silnější úlohu, jde o odpovídající doplňující činnost k opatřením přímé asistence, kterým se již dostalo výrazné podpory v rozpočtu na rok 2010 a v opravném rozpočtu č. 1/2010;

| 75. | připomíná své usnesení ze dne 18. května 2010 odhadu příjmů a výdajů Evropského parlamentu na rozpočtový rok 2011 (8) a k němu připojený plán pracovních míst; nyní se rozhodl provést určité úpravy, které jsou popsány v následujících bodech; |
| --- | --- |

75.

připomíná své usnesení ze dne 18. května 2010 odhadu příjmů a výdajů Evropského parlamentu na rozpočtový rok 2011 (8) a k němu připojený plán pracovních míst; nyní se rozhodl provést určité úpravy, které jsou popsány v následujících bodech;

| 76. | připomíná své rozhodnutí zvýšit kapacitu služeb knihovny a jako součást tohoto procesu potvrzuje vytvoření 15 nových pracovních míst a přeměnu 13 míst smluvních zaměstnanců na stálá místa; rozhodl se snížit prostředky na 8 z těchto míst, neboť má v úmyslu rozložit nábor pracovníků na období dvou let; |
| --- | --- |

76.

připomíná své rozhodnutí zvýšit kapacitu služeb knihovny a jako součást tohoto procesu potvrzuje vytvoření 15 nových pracovních míst a přeměnu 13 míst smluvních zaměstnanců na stálá místa; rozhodl se snížit prostředky na 8 z těchto míst, neboť má v úmyslu rozložit nábor pracovníků na období dvou let;

| 77. | rozhodl se ponechat v rezervě prostředky na 30 míst (6 míst AD 5 a 24 míst AST 1) pro „ostatní oblasti“, dokud neobdrží další informace, které požadoval; |
| --- | --- |

77.

rozhodl se ponechat v rezervě prostředky na 30 míst (6 míst AD 5 a 24 míst AST 1) pro „ostatní oblasti“, dokud neobdrží další informace, které požadoval;

| 78. | rozhodl se schválit internalizaci akreditační služby, jak se navrhuje v návrhu na změnu, a v důsledku toho vytvořit v plánu pracovních míst 16 nových míst (1 místo AD 5 a 15 míst AST 1) a poskytnout odpovídající prostředky; |
| --- | --- |

78.

rozhodl se schválit internalizaci akreditační služby, jak se navrhuje v návrhu na změnu, a v důsledku toho vytvořit v plánu pracovních míst 16 nových míst (1 místo AD 5 a 15 míst AST 1) a poskytnout odpovídající prostředky;

| 79. | v návaznosti na návrh na změnu schvaluje tato rozpočtově neutrální opatření:






  — | přeměnu 5 stávajících dočasných míst na místa stálá (1 dočasné místo AD 9 na 1 stálé místo AD 5, 1 dočasné místo AD 8 na 1 stálé místo AD 5, 1 dočasné místo AD 5 na 1 stálé místo AD 5 a 2 dočasná místa AST 3 na 2 stálá místa AST 1), |
| --- | --- | --- |

79.

v návaznosti na návrh na změnu schvaluje tato rozpočtově neutrální opatření:

—

přeměnu 5 stávajících dočasných míst na místa stálá (1 dočasné místo AD 9 na 1 stálé místo AD 5, 1 dočasné místo AD 8 na 1 stálé místo AD 5, 1 dočasné místo AD 5 na 1 stálé místo AD 5 a 2 dočasná místa AST 3 na 2 stálá místa AST 1),

| — | přesun dvou dočasných míst z třídy AD 11 do třídy AD 12, |
| --- | --- |

—

přesun dvou dočasných míst z třídy AD 11 do třídy AD 12,

| — | přeměnu 15 míst AST (5 míst AST 10, 5 míst AST 6 a 5 míst AST 5) na 15 míst AD 5; |
| --- | --- |

—

přeměnu 15 míst AST (5 míst AST 10, 5 míst AST 6 a 5 míst AST 5) na 15 míst AD 5;

| 80. | uvolnil částku 3 miliony EUR z prostředků v rezervě v souvislosti s rozšířením o Chorvatsko, v souladu se svým dřívějším rozhodnutím o převodu C 1/2010; a převedl tyto prostředky do bodu rozpočtu pro najímání smluvních zaměstnanců; |
| --- | --- |

80.

uvolnil částku 3 miliony EUR z prostředků v rezervě v souvislosti s rozšířením o Chorvatsko, v souladu se svým dřívějším rozhodnutím o převodu C 1/2010; a převedl tyto prostředky do bodu rozpočtu pro najímání smluvních zaměstnanců;

Přímá asistence poslancům

| 81. | v návaznosti na svou předchozí podrobnou diskusi o příspěvku na asistenty v souvislosti s opravným rozpočtem č. 1/2010 a na návrhy předsednictva pro rok 2011 týkající se druhé etapy jeho zvýšení se rozhodl ponechat tyto prostředky v rezervě; bere na vědomí odpovědi, které obdržel od správy, ale neshledává je natolik přesvědčivými, aby opravňovaly v tomto stadiu k dalšímu zvýšení; připomíná svou žádost o poskytnutí informací obsaženou v usnesení ze dne 25. března 2010 o pokynech pro rozpočtový proces pro rok 2011 (9); |
| --- | --- |

81.

v návaznosti na svou předchozí podrobnou diskusi o příspěvku na asistenty v souvislosti s opravným rozpočtem č. 1/2010 a na návrhy předsednictva pro rok 2011 týkající se druhé etapy jeho zvýšení se rozhodl ponechat tyto prostředky v rezervě; bere na vědomí odpovědi, které obdržel od správy, ale neshledává je natolik přesvědčivými, aby opravňovaly v tomto stadiu k dalšímu zvýšení; připomíná svou žádost o poskytnutí informací obsaženou v usnesení ze dne 25. března 2010 o pokynech pro rozpočtový proces pro rok 2011 (9);

| 82. | zamítá žádost předsednictva o přesun asistentů kvestorů i třídy AST 4 do třídy AST 8; |
| --- | --- |

82.

zamítá žádost předsednictva o přesun asistentů kvestorů i třídy AST 4 do třídy AST 8;

Politika v oblasti nemovitostí

| 83. | změnil název bodu rozpočtu 2008, aby zajistil větší transparentnost různých stavebních projektů; |
| --- | --- |

83.

změnil název bodu rozpočtu 2008, aby zajistil větší transparentnost různých stavebních projektů;

| 84. | žádá, aby byl pravidelně průběžně informován o nejnovějším vývoji u stavebních projektů s výrazným dopadem na rozpočet, např. rozšíření budovy KAD, a očekává odpovědi, pokud jde o to, jakou finanční zátěží pro rozpočet by byly případné paralelní stavební projekty v Bruselu; |
| --- | --- |

84.

žádá, aby byl pravidelně průběžně informován o nejnovějším vývoji u stavebních projektů s výrazným dopadem na rozpočet, např. rozšíření budovy KAD, a očekává odpovědi, pokud jde o to, jakou finanční zátěží pro rozpočet by byly případné paralelní stavební projekty v Bruselu;

Komunikační a informační politika

| 85. | bere na vědomí odpověď na dotaz ohledně současného stavu systému práce s poznatky, u kterého však v této fázi projektu ještě nelze posoudit, zda bude splňovat očekávání; zdůrazňuje, že je zapotřebí předložit časový plán, pokud jde o uplatňování toho systému; připomíná, že v usnesení o pokynech požadoval, aby byl tento systém evropským občanům snadno přístupný prostřednictvím internetu; požaduje, aby mu byly poskytnuty informace o tom, jakých úspor lze po zavedení systému práce s poznatky dosáhnout; |
| --- | --- |

85.

bere na vědomí odpověď na dotaz ohledně současného stavu systému práce s poznatky, u kterého však v této fázi projektu ještě nelze posoudit, zda bude splňovat očekávání; zdůrazňuje, že je zapotřebí předložit časový plán, pokud jde o uplatňování toho systému; připomíná, že v usnesení o pokynech požadoval, aby byl tento systém evropským občanům snadno přístupný prostřednictvím internetu; požaduje, aby mu byly poskytnuty informace o tom, jakých úspor lze po zavedení systému práce s poznatky dosáhnout;

| 86. | konstatuje, že velký počet poslanců vznesl dotazy ohledně náplně a současného stavu projektu IT mobility, který bude zřejmě vyžadovat hlubší analýzu a diskusi; rozhodl se prozatím zapsat prostředky na tento projekt do rezervy a ponechat prostor pro tuto diskusi a analýzu; |
| --- | --- |

86.

konstatuje, že velký počet poslanců vznesl dotazy ohledně náplně a současného stavu projektu IT mobility, který bude zřejmě vyžadovat hlubší analýzu a diskusi; rozhodl se prozatím zapsat prostředky na tento projekt do rezervy a ponechat prostor pro tuto diskusi a analýzu;

| 87. | žádá, aby byl průběžně informován o vývoji, pokud jde o parlamentní WEB TV, a rozhodl se zapsat do rezervy částku 1 milion EUR; |
| --- | --- |

87.

žádá, aby byl průběžně informován o vývoji, pokud jde o parlamentní WEB TV, a rozhodl se zapsat do rezervy částku 1 milion EUR;

Otázky související se životním prostředím

| 88. | znovu opakuje, že podporuje efektivní zavedení konkrétních motivačních podnětů a opatření vedoucích k častějšímu a lepšímu využívání méně znečišťujících dopravních prostředků, než jsou letadla a automobily, např. veřejné hromadné dopravy a jízdních kol, což může také pomoci nalézt možné budoucí úspory v rozpočtových položkách jako např. „Vozidla“; |
| --- | --- |

88.

znovu opakuje, že podporuje efektivní zavedení konkrétních motivačních podnětů a opatření vedoucích k častějšímu a lepšímu využívání méně znečišťujících dopravních prostředků, než jsou letadla a automobily, např. veřejné hromadné dopravy a jízdních kol, což může také pomoci nalézt možné budoucí úspory v rozpočtových položkách jako např. „Vozidla“;

| 89. | v tomtéž duchu zdůrazňuje potřebu vypracovat další opatření ke zlepšení účinnosti zdrojů jak z rozpočtového hlediska, tak z hlediska ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

89.

v tomtéž duchu zdůrazňuje potřebu vypracovat další opatření ke zlepšení účinnosti zdrojů jak z rozpočtového hlediska, tak z hlediska ochrany životního prostředí;

| 90. | s uspokojením konstatuje, že jsou možné ještě určité další úspory v rozpočtové položce na cestovní výdaje poslanců a v položce na spotřebu energie, a to v celkové výši 4 miliony EUR; |
| --- | --- |

90.

s uspokojením konstatuje, že jsou možné ještě určité další úspory v rozpočtové položce na cestovní výdaje poslanců a v položce na spotřebu energie, a to v celkové výši 4 miliony EUR;

Víceleté projekty a další výdajové položky

| 91. | pokud jde o Dům evropských dějin, rozhodl se částku 2,5 milionu EUR požadovanou na další studie zapsat do rezervy; konstatuje, že do vyhodnocení návrhů od architektů stále ještě není k dispozici žádný přehled celkových nákladů na tento projekt; odkazuje rovněž na další požadavky vznesené v různých usneseních Parlamentu, na které dosud neobdržel odpověď, jako např. možná spolupráce s jinými institucemi a možnými partnery, kteří by měli zájem; |
| --- | --- |

91.

pokud jde o Dům evropských dějin, rozhodl se částku 2,5 milionu EUR požadovanou na další studie zapsat do rezervy; konstatuje, že do vyhodnocení návrhů od architektů stále ještě není k dispozici žádný přehled celkových nákladů na tento projekt; odkazuje rovněž na další požadavky vznesené v různých usneseních Parlamentu, na které dosud neobdržel odpověď, jako např. možná spolupráce s jinými institucemi a možnými partnery, kteří by měli zájem;

| 92. | rozhodl se upravit výši prostředků u další skupiny bodů rozpočtu a vytvořit některé rezervy v rozpočtových bodech, u kterých je obtížné předem odhadnout přesnou výši potřebných prostředků a v průběhu roku mohou vyvstat dodatečné potřeby nebo se naopak může podařit prostředky ušetřit; |
| --- | --- |

92.

rozhodl se upravit výši prostředků u další skupiny bodů rozpočtu a vytvořit některé rezervy v rozpočtových bodech, u kterých je obtížné předem odhadnout přesnou výši potřebných prostředků a v průběhu roku mohou vyvstat dodatečné potřeby nebo se naopak může podařit prostředky ušetřit;

| 93. | připomíná, že ve fázi sestavování odhadu příjmů a výdajů a dohodovacího jednání mezi Rozpočtovým výborem a předsednictvem byla původní částka ve výši 1,2 milionu EUR, o níž se uvažovalo jako o prostředcích k financování rozhodnutí předsednictva zavést příspěvek na výkon funkce, snížena na 400 000 EUR; dále připomíná, že výdaje v rámci tohoto příspěvku na výkon funkce lze uhradit pouze po předložení podkladů plně prokazujících opodstatněnost daných nákladů; upozorňuje, že další zvýšení oproti rozpočtovému roku 2010 souvisejí především s potřebou doplnit zásobu reprezentačních předmětů pro útvary protokolu; soudí, že pokud bude tato zásoba doplněna letos, výdaje v tomto bodu bude pravděpodobně možno v příštích letech snížit; zdůrazňuje potřebu rozpočtové obezřetnosti, pokud jde o žádosti o služební cesty mezi pracovními místy Parlamentu a další služební cesty, a také nutnost se za současné hospodářské krize maximálně omezovat, pokud jde o výdaje na reprezentaci; vřele by proto uvítal, kdyby se v průběhu roku tyto výdaje oproti původním předpokladům snížily; |
| --- | --- |

93.

připomíná, že ve fázi sestavování odhadu příjmů a výdajů a dohodovacího jednání mezi Rozpočtovým výborem a předsednictvem byla původní částka ve výši 1,2 milionu EUR, o níž se uvažovalo jako o prostředcích k financování rozhodnutí předsednictva zavést příspěvek na výkon funkce, snížena na 400 000 EUR; dále připomíná, že výdaje v rámci tohoto příspěvku na výkon funkce lze uhradit pouze po předložení podkladů plně prokazujících opodstatněnost daných nákladů; upozorňuje, že další zvýšení oproti rozpočtovému roku 2010 souvisejí především s potřebou doplnit zásobu reprezentačních předmětů pro útvary protokolu; soudí, že pokud bude tato zásoba doplněna letos, výdaje v tomto bodu bude pravděpodobně možno v příštích letech snížit; zdůrazňuje potřebu rozpočtové obezřetnosti, pokud jde o žádosti o služební cesty mezi pracovními místy Parlamentu a další služební cesty, a také nutnost se za současné hospodářské krize maximálně omezovat, pokud jde o výdaje na reprezentaci; vřele by proto uvítal, kdyby se v průběhu roku tyto výdaje oproti původním předpokladům snížily;

Oddíl IV -
     
  Soudní dvůr

| 94. | rozhodl se vytvořit 29 nových míst z 39 požadovaných, zejména vzhledem k značnému nárůstu počtu věcí a z toho vyplývající pracovní zátěže, která vedla k žádosti o další právníky-lingvisty a překladatele (s tím souvisí 24 z vytvořených míst) a k omezenému množství dalších odůvodněných zvýšení; |
| --- | --- |

94.

rozhodl se vytvořit 29 nových míst z 39 požadovaných, zejména vzhledem k značnému nárůstu počtu věcí a z toho vyplývající pracovní zátěže, která vedla k žádosti o další právníky-lingvisty a překladatele (s tím souvisí 24 z vytvořených míst) a k omezenému množství dalších odůvodněných zvýšení;

| 95. | poznamenává, že během svého čtení Rada snížila prostředky v této položce způsobem, který patřičně nezohledňuje vysokou míru obsazenosti míst, které Soudní dvůr dosáhl v roce 2009 a během prvního pololetí roku 2010; rozhodl se proto, že 3 % snížení, které provedla Rada (a které je rovnocenné zvýšení míry standardního snížení z 2,5 % na 5,5 %), je třeba omezit na 1 %, aby bylo možné pokrýt nezbytné potřeby plánu pracovních míst a aby Soudní dvůr mohl řádně plnit své úkoly; |
| --- | --- |

95.

poznamenává, že během svého čtení Rada snížila prostředky v této položce způsobem, který patřičně nezohledňuje vysokou míru obsazenosti míst, které Soudní dvůr dosáhl v roce 2009 a během prvního pololetí roku 2010; rozhodl se proto, že 3 % snížení, které provedla Rada (a které je rovnocenné zvýšení míry standardního snížení z 2,5 % na 5,5 %), je třeba omezit na 1 %, aby bylo možné pokrýt nezbytné potřeby plánu pracovních míst a aby Soudní dvůr mohl řádně plnit své úkoly;

| 96. | zaujímá kompromisní postoj u různých položek podpůrných výdajů: přiděluje více prostředků než Rada, ale méně než návrh rozpočtu; výjimku činí u některých výdajů na oblast IT, kde je na základě doporučení externího auditu ve dvou položkách poskytnuta plná částka; |
| --- | --- |

96.

zaujímá kompromisní postoj u různých položek podpůrných výdajů: přiděluje více prostředků než Rada, ale méně než návrh rozpočtu; výjimku činí u některých výdajů na oblast IT, kde je na základě doporučení externího auditu ve dvou položkách poskytnuta plná částka;

Oddíl V -
     
  Účetní dvůr

| 97. | konstatuje, že návrh rozpočtu Účetního dvora změnila Rada pouze nepatrně a že celkově lze s výslednými částkami souhlasit; poznamenává, že po zvýšení stavu zaměstnanců v minulých dvou letech o 32 míst pro auditory Účetní dvůr sám omezil své potřeby a žádné další zaměstnance nepožadoval, ačkoli to původně měl v úmyslu; |
| --- | --- |

97.

konstatuje, že návrh rozpočtu Účetního dvora změnila Rada pouze nepatrně a že celkově lze s výslednými částkami souhlasit; poznamenává, že po zvýšení stavu zaměstnanců v minulých dvou letech o 32 míst pro auditory Účetní dvůr sám omezil své potřeby a žádné další zaměstnance nepožadoval, ačkoli to původně měl v úmyslu;

| 98. | vítá systematickou snahu Účetního dvora snižovat své náklady na administrativní podporu a provádět interní audity rozpočtu; rád by podrobněji prozkoumal, nakolik mohou jiné instituce využít znalostí a zkušeností Účetního dvora v této oblasti; |
| --- | --- |

98.

vítá systematickou snahu Účetního dvora snižovat své náklady na administrativní podporu a provádět interní audity rozpočtu; rád by podrobněji prozkoumal, nakolik mohou jiné instituce využít znalostí a zkušeností Účetního dvora v této oblasti;

Oddíl VI -
     
  Evropský hospodářský a sociální výbor

| 99. | rozhodl se zvolit kompromisní řešení, pokud jde o nová místa požadovaná v důsledku Lisabonské smlouvy, a to v intencích návrhu, s nímž přišlo již španělské předsednictví v létě: vytvořit 11 nových míst, která umožní zhostit se zvýšených pravomocí a zvládnout vyšší pracovní zátěž, a to v této skladbě: 6 míst AD 5, 3 dočasná místa AD 9 a 2 místa AST 3; |
| --- | --- |

99.

rozhodl se zvolit kompromisní řešení, pokud jde o nová místa požadovaná v důsledku Lisabonské smlouvy, a to v intencích návrhu, s nímž přišlo již španělské předsednictví v létě: vytvořit 11 nových míst, která umožní zhostit se zvýšených pravomocí a zvládnout vyšší pracovní zátěž, a to v této skladbě: 6 míst AD 5, 3 dočasná místa AD 9 a 2 místa AST 3;

| 100. | poznamenává, že účelem těchto míst je mj. zvýšit kapacitu výboru v oblastech konzultační práce, plánování a vztahů s občanskou společností a jejich přidělení je přijatelných kompromisem mezi původními požadavky výboru a návrhem rozpočtu schváleným Radou; |
| --- | --- |

100.

poznamenává, že účelem těchto míst je mj. zvýšit kapacitu výboru v oblastech konzultační práce, plánování a vztahů s občanskou společností a jejich přidělení je přijatelných kompromisem mezi původními požadavky výboru a návrhem rozpočtu schváleným Radou;

| 101. | se zřetelem k současné míře neobsazenosti míst a poté, co dal výboru možnost se k této otázce vyjádřit, se rozhodl uplatnit na platy 4,5 % míru standardního snížení namísto 5,5 % navrhovaných Radou, aby nebyl znemožněn efektivní nábor pracovníků na volná místa; |
| --- | --- |

101.

se zřetelem k současné míře neobsazenosti míst a poté, co dal výboru možnost se k této otázce vyjádřit, se rozhodl uplatnit na platy 4,5 % míru standardního snížení namísto 5,5 % navrhovaných Radou, aby nebyl znemožněn efektivní nábor pracovníků na volná místa;

| 102. | zdůrazňuje, že je třeba neprodleně uvést do praxe rozhodnutí výboru zavést zásadu proplácení jízdenek/letenek členů na základě skutečných nákladů a zrušit současný systém možné paušální úhrady; vítá toto zásadní rozhodnutí, poskytl prostředky na tuto změnu systému a bude tuto záležitost dále sledovat; |
| --- | --- |

102.

zdůrazňuje, že je třeba neprodleně uvést do praxe rozhodnutí výboru zavést zásadu proplácení jízdenek/letenek členů na základě skutečných nákladů a zrušit současný systém možné paušální úhrady; vítá toto zásadní rozhodnutí, poskytl prostředky na tuto změnu systému a bude tuto záležitost dále sledovat;

| 103. | oproti čtení Rady schvaluje omezené množství zvýšení u různých položek podpůrných výdajů, stále však dochází k úspoře prostředků oproti NR; |
| --- | --- |

103.

oproti čtení Rady schvaluje omezené množství zvýšení u různých položek podpůrných výdajů, stále však dochází k úspoře prostředků oproti NR;

Oddíl VII –
     
  Výbor regionů

| 104. | rozhodl se zvolit kompromisní řešení, pokud jde o nová místa požadovaná v důsledku Lisabonské smlouvy, a to v intencích návrhu, s nímž přišlo již španělské předsednictví v létě, tj. vytvořit 18 nových míst, která umožní zhostit se zvýšených pravomocí a zvládnout vyšší pracovní zátěž, a to v této skladbě: 2 místa AD 9, 5 míst AD 7, 7 míst AD 5, 2 místa AST 3 a 2 místa AST 1; |
| --- | --- |

104.

rozhodl se zvolit kompromisní řešení, pokud jde o nová místa požadovaná v důsledku Lisabonské smlouvy, a to v intencích návrhu, s nímž přišlo již španělské předsednictví v létě, tj. vytvořit 18 nových míst, která umožní zhostit se zvýšených pravomocí a zvládnout vyšší pracovní zátěž, a to v této skladbě: 2 místa AD 9, 5 míst AD 7, 7 míst AD 5, 2 místa AST 3 a 2 místa AST 1;

| 105. | poznamenává, že účelem těchto míst je mj. zvýšit kapacitu výboru v oblastech subsidiarity, územní soudržnosti, posouzení dopadu, konzultační práce a rozšířených meziregionálních aktivit; |
| --- | --- |

105.

poznamenává, že účelem těchto míst je mj. zvýšit kapacitu výboru v oblastech subsidiarity, územní soudržnosti, posouzení dopadu, konzultační práce a rozšířených meziregionálních aktivit;

| 106. | poté, co vyslechl argumenty Výboru, pokud jde o počet již přijatých pracovníků a míru neobsazených míst, se rozhodl zavést 5 % celkové standardní snížení výdajů; |
| --- | --- |

106.

poté, co vyslechl argumenty Výboru, pokud jde o počet již přijatých pracovníků a míru neobsazených míst, se rozhodl zavést 5 % celkové standardní snížení výdajů;

| 107. | u různých položek podpůrných výdajů zaujímá postoj, který je kompromisem mezi požadavky výboru a snížením prostředků, které provedla Rada; |
| --- | --- |

107.

u různých položek podpůrných výdajů zaujímá postoj, který je kompromisem mezi požadavky výboru a snížením prostředků, které provedla Rada;

Oddíl VIII –
     
  Evropský veřejný ochránce práv

| 108. | soudí, že NR této instituce je do značné míry uspokojivý, a také konstatuje, že v něm Rada provedla velmi málo změn; |
| --- | --- |

108.

soudí, že NR této instituce je do značné míry uspokojivý, a také konstatuje, že v něm Rada provedla velmi málo změn;

| 109. | zdůrazňuje však, že je zcela opačného mínění než Rada, pokud jde o vytvoření 1 dočasného místa bez jakýchkoli důsledků pro rozpočet, protože tytéž výdaje se nyní vyplácejí smluvním partnerům, a proto se rozhodl toto místo schválit; |
| --- | --- |

109.

zdůrazňuje však, že je zcela opačného mínění než Rada, pokud jde o vytvoření 1 dočasného místa bez jakýchkoli důsledků pro rozpočet, protože tytéž výdaje se nyní vyplácejí smluvním partnerům, a proto se rozhodl toto místo schválit;

Oddíl IX –
     
  Evropský inspektor ochrany údajů

| 110. | se zřetelem k úhrnné pracovní zátěži této instituce, která musí současně plnit povinnosti z dřívějšího období a nové povinnosti podle Lisabonské smlouvy, což vede k tomu, že dostává více žádostí o stanovisko k právním předpisům s důsledky z hlediska ochrany osobních údajů, se rozhodl vytvořit 2 nová místa pro rok 2011 (1 místo AD 6 a 1 místo AD 9); |
| --- | --- |

110.

se zřetelem k úhrnné pracovní zátěži této instituce, která musí současně plnit povinnosti z dřívějšího období a nové povinnosti podle Lisabonské smlouvy, což vede k tomu, že dostává více žádostí o stanovisko k právním předpisům s důsledky z hlediska ochrany osobních údajů, se rozhodl vytvořit 2 nová místa pro rok 2011 (1 místo AD 6 a 1 místo AD 9);

| 111. | ve věci zvýšení požadovaných v dalších položkách zaujal restriktivní přístup a žádá inspektora ochrany údajů, aby pokryl tyto potřeby interně, v rámci stávajících rozpočtových prostředků; |
| --- | --- |

111.

ve věci zvýšení požadovaných v dalších položkách zaujal restriktivní přístup a žádá inspektora ochrany údajů, aby pokryl tyto potřeby interně, v rámci stávajících rozpočtových prostředků;

*

* *

| 112. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi a ostatním orgánům a institucím, jichž se týká. |
| --- | --- |

112.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi a ostatním orgánům a institucím, jichž se týká.

---

(1)  Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.

(2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0086.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0205.

(6)  Úř. věst. C 27 E, 31.1.2008, s. 214.

(7)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0328.

(8)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0171.

(9)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0087.

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/162

---

Středa, 20. října 2010Zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň ***I

P7_TA(2010)0373

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 92/85/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň (KOM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD))

2012/C 70 E/26

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0637),

| — | s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 137 odst. 2 a čl. 141 odst. 3 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0340/2008), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 137 odst. 2 a čl. 141 odst. 3 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0340/2008),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3, čl. 153 odst. 2 a čl. 157 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3, čl. 153 odst. 2 a čl. 157 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 13. května 2009 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 13. května 2009 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu,

| — | s ohledem na články 37, 55 a čl. 175 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 37, 55 a čl. 175 jednacího řádu,

| — | s ohledem na první zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A6-0267/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na první zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A6-0267/2009),

| — | s ohledem na druhou zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0032/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na druhou zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0032/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 277, 17. 11. 2009, s. 102.

---

Středa, 20. října 2010P7_TC1-COD(2008)0193

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU, kterou se mění směrnice Rady 92/85/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň a kterou se zavádějí opatření na podporu zaměstnanců při dosahování rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 a na čl. 157 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V článku 153 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se stanoví, že za účelem dosažení cílů stanovených v článku 151 Smlouvy o fungování EU, Unie podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování pracovního prostředí tak, aby bylo chráněno zdraví a bezpečnost pracovníků, rovnosti příležitostí mezi muži a ženami na trhu práce a rovného zacházení na pracovišti. |
| --- | --- |

(1)

V článku 153 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se stanoví, že za účelem dosažení cílů stanovených v článku 151 Smlouvy o fungování EU, Unie podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování pracovního prostředí tak, aby bylo chráněno zdraví a bezpečnost pracovníků, rovnosti příležitostí mezi muži a ženami na trhu práce a rovného zacházení na pracovišti.

| (2) | V článku 157 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem přijímají opatření k uplatnění zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v otázkách práce a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

V článku 157 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem přijímají opatření k uplatnění zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v otázkách práce a zaměstnanosti.

| (3) | Vzhledem k tomu, že se tato směrnice netýká pouze ochrany zdraví a bezpečnosti těhotných zaměstnankyň, zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň, ale z povahy věci též otázek rovného zacházení, jako je právo na návrat na stejné nebo rovnocenné pracovní místo, pravidla týkající se výpovědi a práva vyplývající z pracovní smlouvy nebo pravidla lepší finanční podpory během mateřské dovolené, použijí se jako právní základ této směrnice článek 153 spolu s článkem 157 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k tomu, že se tato směrnice netýká pouze ochrany zdraví a bezpečnosti těhotných zaměstnankyň, zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň, ale z povahy věci též otázek rovného zacházení, jako je právo na návrat na stejné nebo rovnocenné pracovní místo, pravidla týkající se výpovědi a práva vyplývající z pracovní smlouvy nebo pravidla lepší finanční podpory během mateřské dovolené, použijí se jako právní základ této směrnice článek 153 spolu s článkem 157 Smlouvy o fungování EU.

| (4) | Rovnost žen a mužů je základní zásadou Evropské unie. Články 21 a 23 Listiny základních práv Evropské unie zakazují jakoukoli diskriminaci na základě pohlaví a požadují, aby rovnost žen a mužů byla zajištěna ve všech oblastech
  , včetně dosažení rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem
  . |
| --- | --- |

(4)

Rovnost žen a mužů je základní zásadou Evropské unie. Články 21 a 23 Listiny základních práv Evropské unie zakazují jakoukoli diskriminaci na základě pohlaví a požadují, aby rovnost žen a mužů byla zajištěna ve všech oblastech
  , včetně dosažení rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem
  .

| (5) | Podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii je podpora této rovnosti jedním ze základních cílů Unie. Rovněž podle článku 8 Smlouvy o fungování EU musí Unie při všech svých činnostech usilovat o odstranění nerovností a podporovat rovné zacházení pro muže a ženy. |
| --- | --- |

(5)

Podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii je podpora této rovnosti jedním ze základních cílů Unie. Rovněž podle článku 8 Smlouvy o fungování EU musí Unie při všech svých činnostech usilovat o odstranění nerovností a podporovat rovné zacházení pro muže a ženy.

| (6) | V rozsudku ze dne 26. února 2008 ve věci C-506/06 Mayr v.Flöckner (3) Soudní dvůr rozhodl, že pokud je zaměstnankyně znevýhodněna kvůli nepřítomnosti v souvislosti s umělým oplodněním, jedná se o přímou diskriminaci na základě pohlaví. |
| --- | --- |

(6)

V rozsudku ze dne 26. února 2008 ve věci C-506/06 Mayr v.Flöckner (3) Soudní dvůr rozhodl, že pokud je zaměstnankyně znevýhodněna kvůli nepřítomnosti v souvislosti s umělým oplodněním, jedná se o přímou diskriminaci na základě pohlaví.

| (7) | Nárok ženy na mateřské dovolené vrátit se po jejím skončení na stejné nebo rovnocenné pracovní místo stanoví článek 15 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (4). |
| --- | --- |

(7)

Nárok ženy na mateřské dovolené vrátit se po jejím skončení na stejné nebo rovnocenné pracovní místo stanoví článek 15 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (4).

| (8) | Směrnice Rady 92/85/EHS (5) provádí opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň. |
| --- | --- |

(8)

Směrnice Rady 92/85/EHS (5) provádí opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň.

| (9) | Cíle vymezené v závěrech předsednictví Evropské rady z 15. a 16. března 2002 v Barceloně, stanoví, že by členské státy měly odstraňovat překážky účasti žen na trhu práce a usilovat o to, aby do roku 2010 byla zajištěna zařízení pro péči o děti pro nejméně 90 % dětí ve věku od tří let do věku povinné školní docházky a pro nejméně 33 % dětí mladších tří let, přičemž tato zařízení by pro uvedené děti měla být stejně dostupná ve městech i na venkově. |
| --- | --- |

(9)

Cíle vymezené v závěrech předsednictví Evropské rady z 15. a 16. března 2002 v Barceloně, stanoví, že by členské státy měly odstraňovat překážky účasti žen na trhu práce a usilovat o to, aby do roku 2010 byla zajištěna zařízení pro péči o děti pro nejméně 90 % dětí ve věku od tří let do věku povinné školní docházky a pro nejméně 33 % dětí mladších tří let, přičemž tato zařízení by pro uvedené děti měla být stejně dostupná ve městech i na venkově.

| (10) | V globální strategii výživy kojenců a malých dětí Světové zdravotnické organizace ze dne 16. dubna 2002, schválené rezolucí č. 55.25, kterou podpořilo 55. Světové zdravotnické shromáždění, se uvádí, že optimální růst a vývoj dítěte je zaručen tehdy, pokud je v prvních šesti měsících života živeno výhradně mateřským mlékem. Členské státy by na základě této rezoluce měly podporovat poskytování dovolené za tímto účelem. |
| --- | --- |

(10)

V globální strategii výživy kojenců a malých dětí Světové zdravotnické organizace ze dne 16. dubna 2002, schválené rezolucí č. 55.25, kterou podpořilo 55. Světové zdravotnické shromáždění, se uvádí, že optimální růst a vývoj dítěte je zaručen tehdy, pokud je v prvních šesti měsících života živeno výhradně mateřským mlékem. Členské státy by na základě této rezoluce měly podporovat poskytování dovolené za tímto účelem.

| (11) | Jednou ze šesti priorit stanovených ve sdělení Komice ze dne 1. března 2006 nazvaném „Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů 2006–2010“ je docílit lepší rovnováhy mezi pracovním, soukromým a rodinným životem. Komise se v této souvislosti zavázala, že přezkoumá stávající právní předpisy v oblasti rovného postavení žen a mužů s cílem tyto předpisy případně modernizovat. Komise rovněž oznámila, že za účelem zlepšení řízení v oblasti rovného postavení žen a mužů „přezkoumá stávající právní předpisy EU v oblasti rovného postavení žen a mužů, které nebyly zahrnuty do přepracovaného projektu 2005, s cílem tyto předpisy případně aktualizovat, modernizovat a přepracovat“. Směrnice 92/85/EHS nebyla do projektu přepracování zahrnuta. |
| --- | --- |

(11)

Jednou ze šesti priorit stanovených ve sdělení Komice ze dne 1. března 2006 nazvaném „Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů 2006–2010“ je docílit lepší rovnováhy mezi pracovním, soukromým a rodinným životem. Komise se v této souvislosti zavázala, že přezkoumá stávající právní předpisy v oblasti rovného postavení žen a mužů s cílem tyto předpisy případně modernizovat. Komise rovněž oznámila, že za účelem zlepšení řízení v oblasti rovného postavení žen a mužů „přezkoumá stávající právní předpisy EU v oblasti rovného postavení žen a mužů, které nebyly zahrnuty do přepracovaného projektu 2005, s cílem tyto předpisy případně aktualizovat, modernizovat a přepracovat“. Směrnice 92/85/EHS nebyla do projektu přepracování zahrnuta.

| (12) | Komise ve svém sdělení ze dne 2. července 2008 nazvaném „Obnovená sociální agenda: Příležitosti, přístup a solidarity v Evropě v 21. století“ potvrdila nutnost zlepšit sladění soukromého a pracovního života. |
| --- | --- |

(12)

Komise ve svém sdělení ze dne 2. července 2008 nazvaném „Obnovená sociální agenda: Příležitosti, přístup a solidarity v Evropě v 21. století“ potvrdila nutnost zlepšit sladění soukromého a pracovního života.

| (13) | Všichni rodiče mají právo se starat o své děti. |
| --- | --- |

(13)

Všichni rodiče mají právo se starat o své děti.

| (14) | Ustanoveními této směrnice upravujícími mateřskou dovolenou by neměly být dotčeny další předpisy členských států o rodičovské dovolené a tato směrnice by tyto předpisy neměla porušovat. Mateřská, otcovská a rodičovská dovolená se navzájem doplňují a pokud jsou čerpány ve vzájemné návaznosti, mohou zajistit lepší dosažení rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem. |
| --- | --- |

(14)

Ustanoveními této směrnice upravujícími mateřskou dovolenou by neměly být dotčeny další předpisy členských států o rodičovské dovolené a tato směrnice by tyto předpisy neměla porušovat. Mateřská, otcovská a rodičovská dovolená se navzájem doplňují a pokud jsou čerpány ve vzájemné návaznosti, mohou zajistit lepší dosažení rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem.

| (15) | Zaměstnankyně, který si osvojil dítě, by měl mít stejná práva jako pokrevní rodič a měl by mít možnost čerpat mateřskou dovolenou za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(15)

Zaměstnankyně, který si osvojil dítě, by měl mít stejná práva jako pokrevní rodič a měl by mít možnost čerpat mateřskou dovolenou za stejných podmínek.

| (16) | Vzhledem ke zranitelnosti těhotných zaměstnankyň, zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň, je nezbytné, aby měly tyto zaměstnankyně nárok na mateřskou dovolenou po dobu nejméně
  dvaceti
  po sobě jdoucích týdnů, rozložených před porodem nebo po porodu, a povinnou mateřskou dovolenou v trvání nejméně šesti týdnů po porodu. |
| --- | --- |

(16)

Vzhledem ke zranitelnosti těhotných zaměstnankyň, zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň, je nezbytné, aby měly tyto zaměstnankyně nárok na mateřskou dovolenou po dobu nejméně
  dvaceti
  po sobě jdoucích týdnů, rozložených před porodem nebo po porodu, a povinnou mateřskou dovolenou v trvání nejméně šesti týdnů po porodu.

| (17) | Péče o zdravotně postižené děti představuje pro pracující matky zvláštní výzvu, kterou by měla společnost uznávat. Zvýšená zranitelnost pracujících matek zdravotně postižených dětí vyžaduje, aby měly nárok na dodatečnou mateřskou dovolenou, jejíž minimální dobu trvání by měla stanovit tato směrnice. |
| --- | --- |

(17)

Péče o zdravotně postižené děti představuje pro pracující matky zvláštní výzvu, kterou by měla společnost uznávat. Zvýšená zranitelnost pracujících matek zdravotně postižených dětí vyžaduje, aby měly nárok na dodatečnou mateřskou dovolenou, jejíž minimální dobu trvání by měla stanovit tato směrnice.

| (18) | Aby mohla být považována za mateřskou dovolenou ve smyslu této směrnice, je třeba, aby dovolená z rodinných důvodů poskytovaná na vnitrostátní úrovni překračovala dobu stanovenou ve směrnici Rady 96/34/ES ze dne 3. června 1996 o rámcové dohodě o rodičovské dovolené uzavřené mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS (6) měla by být odměňována v souladu s touto směrnicí a měly by se rovněž uplatňovat záruky, které stanoví tato směrnice, pokud jde o výpověď, návrat na stejné nebo rovnocenné pracovní místo a diskriminaci. |
| --- | --- |

(18)

Aby mohla být považována za mateřskou dovolenou ve smyslu této směrnice, je třeba, aby dovolená z rodinných důvodů poskytovaná na vnitrostátní úrovni překračovala dobu stanovenou ve směrnici Rady 96/34/ES ze dne 3. června 1996 o rámcové dohodě o rodičovské dovolené uzavřené mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS (6) měla by být odměňována v souladu s touto směrnicí a měly by se rovněž uplatňovat záruky, které stanoví tato směrnice, pokud jde o výpověď, návrat na stejné nebo rovnocenné pracovní místo a diskriminaci.

| (19) | Soudní dvůr ve své judikatuře mnohokrát uznal, že s ohledem na zásadu rovného zacházení je legitimní chránit ženu z důvodů jejího tělesného stavu během těhotenství a po něm. Navíc důsledně rozhodoval, že jakékoli nepříznivé zacházení spojené s těhotenstvím nebo mateřstvím představuje přímou diskriminaci na základě pohlaví. |
| --- | --- |

(19)

Soudní dvůr ve své judikatuře mnohokrát uznal, že s ohledem na zásadu rovného zacházení je legitimní chránit ženu z důvodů jejího tělesného stavu během těhotenství a po něm. Navíc důsledně rozhodoval, že jakékoli nepříznivé zacházení spojené s těhotenstvím nebo mateřstvím představuje přímou diskriminaci na základě pohlaví.

| (20) | Na základě zásady rovného zacházení Soud rovněž uznal ochranu práv žen vyplývajících z pracovní smlouvy, zejména pokud jde o jejich právo na návrat na stejné nebo rovnocenné pracovní místo s pracovními podmínkami, které nejsou méně příznivé, a na prospěch ze zlepšení pracovních podmínek, které byly zavedeny během jejich nepřítomnosti. |
| --- | --- |

(20)

Na základě zásady rovného zacházení Soud rovněž uznal ochranu práv žen vyplývajících z pracovní smlouvy, zejména pokud jde o jejich právo na návrat na stejné nebo rovnocenné pracovní místo s pracovními podmínkami, které nejsou méně příznivé, a na prospěch ze zlepšení pracovních podmínek, které byly zavedeny během jejich nepřítomnosti.

| (21) | „Rovnocenným“ pracovním místem by se mělo rozumět pracovní místo, které je stejné jako předchozí pracovní místo, a to z hlediska vyplácené odměny za práci i pracovních povinností, nebo není-li to možné, obdobné pracovní místo odpovídající kvalifikaci a stávajícímu platu zaměstnankyně. |
| --- | --- |

(21)

„Rovnocenným“ pracovním místem by se mělo rozumět pracovní místo, které je stejné jako předchozí pracovní místo, a to z hlediska vyplácené odměny za práci i pracovních povinností, nebo není-li to možné, obdobné pracovní místo odpovídající kvalifikaci a stávajícímu platu zaměstnankyně.

| (22) | Vzhledem k demografickému vývoji v Unii je nutné prostřednictvím cílených právních předpisů a opatření pro lepší dosažení rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem podporovat zvýšení porodnosti. |
| --- | --- |

(22)

Vzhledem k demografickému vývoji v Unii je nutné prostřednictvím cílených právních předpisů a opatření pro lepší dosažení rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem podporovat zvýšení porodnosti.

| (23) | Ženy by proto měly být chráněny před diskriminací na základě těhotenství nebo mateřské dovolené a měly by mít k dispozici odpovídající prostředky právní ochrany
  , aby byla zaručena jejich práva na důstojné pracovní podmínky a lepší dosažení rovnováhy mezi rodinným a pracovním životem
  . |
| --- | --- |

(23)

Ženy by proto měly být chráněny před diskriminací na základě těhotenství nebo mateřské dovolené a měly by mít k dispozici odpovídající prostředky právní ochrany
  , aby byla zaručena jejich práva na důstojné pracovní podmínky a lepší dosažení rovnováhy mezi rodinným a pracovním životem
  .

| (24) | V usnesení Rady a ministrů práce a sociálních věcí zasedajících v Radě o vyvážené účasti žen a mužů v rodinném a pracovním životě (7) ze dne 29. června 2000 byly členské státy vyzvány, aby v rámci svých příslušných právních řádů posoudily možnost poskytování individuálního a nepřenosného nároku na otcovskou dovolenou pracujícím mužům, aniž by tím byla dotčena jejich zaměstnanecká práva. |
| --- | --- |

(24)

V usnesení Rady a ministrů práce a sociálních věcí zasedajících v Radě o vyvážené účasti žen a mužů v rodinném a pracovním životě (7) ze dne 29. června 2000 byly členské státy vyzvány, aby v rámci svých příslušných právních řádů posoudily možnost poskytování individuálního a nepřenosného nároku na otcovskou dovolenou pracujícím mužům, aniž by tím byla dotčena jejich zaměstnanecká práva.

| (25) | S cílem pomoci zaměstnancům sladit pracovní a rodinný život je zcela nezbytné stanovit delší mateřskou a otcovskou dovolenou, a to i v případě osvojení dětí ve věku nižším než dvanáct měsíců. Zaměstnanci, kteří si osvojili dítě, by měli mít stejná práva jako pokrevní rodiče a měli by mít možnost čerpat mateřskou a otcovskou dovolenou za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(25)

S cílem pomoci zaměstnancům sladit pracovní a rodinný život je zcela nezbytné stanovit delší mateřskou a otcovskou dovolenou, a to i v případě osvojení dětí ve věku nižším než dvanáct měsíců. Zaměstnanci, kteří si osvojili dítě, by měli mít stejná práva jako pokrevní rodiče a měli by mít možnost čerpat mateřskou a otcovskou dovolenou za stejných podmínek.

| (26) | S cílem pomoci zaměstnancům sladit jejich pracovní a rodinný život a dosáhnout skutečné rovnosti žen a mužů je zásadní, aby byl mužům přiznán nárok na placenou otcovskou dovolenou, která by byla poskytována na stejném základě jako mateřská dovolená – vyjma doby jejího trvání – tak, aby byly postupně vytvořeny požadované podmínky. Stejný nárok by měly mít rovněž páry, které neuzavřely manželství. Členské státy se vyzývají, aby zvážily, zda by v rámci jejich příslušných právních řádů bylo možné přiznat pracujícím mužům nepřenosný individuální nárok na otcovskou dovolenou s plným zachováním jejich zaměstnaneckých práv. |
| --- | --- |

(26)

S cílem pomoci zaměstnancům sladit jejich pracovní a rodinný život a dosáhnout skutečné rovnosti žen a mužů je zásadní, aby byl mužům přiznán nárok na placenou otcovskou dovolenou, která by byla poskytována na stejném základě jako mateřská dovolená – vyjma doby jejího trvání – tak, aby byly postupně vytvořeny požadované podmínky. Stejný nárok by měly mít rovněž páry, které neuzavřely manželství. Členské státy se vyzývají, aby zvážily, zda by v rámci jejich příslušných právních řádů bylo možné přiznat pracujícím mužům nepřenosný individuální nárok na otcovskou dovolenou s plným zachováním jejich zaměstnaneckých práv.

| (27) | Vzhledem ke stárnutí obyvatelstva Unie a ke sdělení Komise ze dne 12. října 2006 s názvem „Demografická budoucnost Evropy – učiňme z problému výhodu“ je nezbytné zajistit veškeré podmínky pro účinnou ochranu mateřství a otcovství. |
| --- | --- |

(27)

Vzhledem ke stárnutí obyvatelstva Unie a ke sdělení Komise ze dne 12. října 2006 s názvem „Demografická budoucnost Evropy – učiňme z problému výhodu“ je nezbytné zajistit veškeré podmínky pro účinnou ochranu mateřství a otcovství.

| (28) | V zelené knize Komise s názvem „Nová mezigenerační solidarita jako odpověď na demografické změny“ se uvádí, že členské státy mají nízkou porodnost, která nestačí na obnovu obyvatelstva. Je proto nezbytné přijmout opatření na zlepšení podmínek na pracovišti pro zaměstnankyně před těhotenstvím, během něho a po něm. Proto by bylo vhodné čerpat z osvědčených postupů členských států, které si zachovávají vysokou úroveň porodnosti a zároveň umožňují ženám účastnit se i nadále trhu práce. |
| --- | --- |

(28)

V zelené knize Komise s názvem „Nová mezigenerační solidarita jako odpověď na demografické změny“ se uvádí, že členské státy mají nízkou porodnost, která nestačí na obnovu obyvatelstva. Je proto nezbytné přijmout opatření na zlepšení podmínek na pracovišti pro zaměstnankyně před těhotenstvím, během něho a po něm. Proto by bylo vhodné čerpat z osvědčených postupů členských států, které si zachovávají vysokou úroveň porodnosti a zároveň umožňují ženám účastnit se i nadále trhu práce.

| (29) | V závěrech Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele z prosince 2007 o vyvážených úlohách žen a mužů v oblasti zaměstnání, růstu a sociální soudržnosti Rada uznala, že sladění práce a rodinného a soukromého života je jednou z klíčových oblastí pro prosazování rovnosti žen a mužů na trhu práce. |
| --- | --- |

(29)

V závěrech Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele z prosince 2007 o vyvážených úlohách žen a mužů v oblasti zaměstnání, růstu a sociální soudržnosti Rada uznala, že sladění práce a rodinného a soukromého života je jednou z klíčových oblastí pro prosazování rovnosti žen a mužů na trhu práce.

| (30) | Touto směrnicí není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/73/ES ze dne 23. září 2002, kterou se mění směrnice 76/207/EHS o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a o pracovní podmínky (8), ve znění přepracovaném směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání. |
| --- | --- |

(30)

Touto směrnicí není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/73/ES ze dne 23. září 2002, kterou se mění směrnice 76/207/EHS o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a o pracovní podmínky (8), ve znění přepracovaném směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání.

| (31) | Ochrana bezpečnosti a zdraví těhotných zaměstnankyň, zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň by měla být zaručena a neměla by odporovat zásadám zakotveným ve směrnicích týkajících se rovného zacházení pro muže a ženy. |
| --- | --- |

(31)

Ochrana bezpečnosti a zdraví těhotných zaměstnankyň, zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň by měla být zaručena a neměla by odporovat zásadám zakotveným ve směrnicích týkajících se rovného zacházení pro muže a ženy.

| (32) | Ve snaze zlepšit účinnou ochranu těhotných zaměstnankyň, zaměstnankyň krátce po porodu a kojících zaměstnankyň by pravidla týkající se důkazního břemene měla být upravena pro případy, kdy se jedná o zjevné porušení práv podle této směrnice. Aby tato práva mohla být uplatňována účinně, mělo by v případě, že je poskytnut důkaz takového porušení, důkazní břemeno ležet na žalovaném. |
| --- | --- |

(32)

Ve snaze zlepšit účinnou ochranu těhotných zaměstnankyň, zaměstnankyň krátce po porodu a kojících zaměstnankyň by pravidla týkající se důkazního břemene měla být upravena pro případy, kdy se jedná o zjevné porušení práv podle této směrnice. Aby tato práva mohla být uplatňována účinně, mělo by v případě, že je poskytnut důkaz takového porušení, důkazní břemeno ležet na žalovaném.

| (33) | Opatření týkající se mateřské dovolené by se rovněž míjela účinkem, pokud by nebyla provázena zachováním všech práv vyplývajících z pracovní smlouvy včetně zachování nezkrácené odměny za práci nebo nároku na odpovídající dávku. |
| --- | --- |

(33)

Opatření týkající se mateřské dovolené by se rovněž míjela účinkem, pokud by nebyla provázena zachováním všech práv vyplývajících z pracovní smlouvy včetně zachování nezkrácené odměny za práci nebo nároku na odpovídající dávku.

| (34) | Účinné provádění zásady rovného zacházení vyžaduje přiměřenou soudní ochranu před pronásledováním. |
| --- | --- |

(34)

Účinné provádění zásady rovného zacházení vyžaduje přiměřenou soudní ochranu před pronásledováním.

| (35) | Členské státy by měly zavést účinné, přiměřené a odrazující sankce v případě jakéhokoli porušování povinností vyplývajících z této směrnice. |
| --- | --- |

(35)

Členské státy by měly zavést účinné, přiměřené a odrazující sankce v případě jakéhokoli porušování povinností vyplývajících z této směrnice.

| (36) | Členské státy jsou naléhavě vyzývány k tomu, aby ve svých právních řádech přijaly opatření, aby újma, kterou zaměstnankyně utrpí v důsledku porušení povinností podle této směrnice, byla skutečně a účinně odškodněna nebo nahrazena, způsobem, který uznají za vhodný, přičemž se tak musí stát odrazujícím a účinným způsobem přiměřeným utrpěné škodě. |
| --- | --- |

(36)

Členské státy jsou naléhavě vyzývány k tomu, aby ve svých právních řádech přijaly opatření, aby újma, kterou zaměstnankyně utrpí v důsledku porušení povinností podle této směrnice, byla skutečně a účinně odškodněna nebo nahrazena, způsobem, který uznají za vhodný, přičemž se tak musí stát odrazujícím a účinným způsobem přiměřeným utrpěné škodě.

| (37) | Zkušenosti ukazují, že ochrana proti porušení práv, jež zaručuje tato směrnice, by byla posílena, kdyby byl subjekt nebo subjekty pro rovné zacházení v jednotlivých členských státech pověřeny rozborem problémů, zkoumáním možných řešení a poskytováním praktické pomoci obětem. Tato směrnice by tudíž měla obsahovat ustanovení v tomto smyslu. |
| --- | --- |

(37)

Zkušenosti ukazují, že ochrana proti porušení práv, jež zaručuje tato směrnice, by byla posílena, kdyby byl subjekt nebo subjekty pro rovné zacházení v jednotlivých členských státech pověřeny rozborem problémů, zkoumáním možných řešení a poskytováním praktické pomoci obětem. Tato směrnice by tudíž měla obsahovat ustanovení v tomto smyslu.

| (38) | Oběti diskriminace by měly požívat přiměřené právní ochrany. V zájmu zajištění účinnější ochrany by rovněž mělo být možné, aby se řízení (pokud to členský stát považuje za vhodné) účastnily jménem oběti nebo za účelem její podpory sdružení, organizace a jiné právnické osoby, aniž tím budou dotčeny vnitrostátní procesní předpisy týkající se zastupování a obhajoby u soudu. |
| --- | --- |

(38)

Oběti diskriminace by měly požívat přiměřené právní ochrany. V zájmu zajištění účinnější ochrany by rovněž mělo být možné, aby se řízení (pokud to členský stát považuje za vhodné) účastnily jménem oběti nebo za účelem její podpory sdružení, organizace a jiné právnické osoby, aniž tím budou dotčeny vnitrostátní procesní předpisy týkající se zastupování a obhajoby u soudu.

| (39) | Je nezbytné, aby členské státy vybízely sociální partnery k aktivní účasti na zajištění lepší informovanosti dotčených osob a účinnějších opatření a aby tuto jejich účast podporovaly. Podporou dialogu s výše uvedenými subjekty by mohly členské státy získat větší zpětnou vazbu a náhled na uplatňování této směrnice v praxi a na problémy, jež mohou nastat, s cílem vymýtit diskriminaci. |
| --- | --- |

(39)

Je nezbytné, aby členské státy vybízely sociální partnery k aktivní účasti na zajištění lepší informovanosti dotčených osob a účinnějších opatření a aby tuto jejich účast podporovaly. Podporou dialogu s výše uvedenými subjekty by mohly členské státy získat větší zpětnou vazbu a náhled na uplatňování této směrnice v praxi a na problémy, jež mohou nastat, s cílem vymýtit diskriminaci.

| (40) | Tato směrnice stanoví minimální požadavky, a dává tak členským státům možnost zachovat nebo přijmout příznivější ustanovení. Prováděním této směrnice nesmí být odůvodňováno jakékoli zhoršení oproti stavu, který v členském státě existuje
  , zejména u právních předpisů členských států, které spojením rodičovské a mateřské dovolené přiznávají matkám nárok na nejméně dvacetitýdenní dovolenou rozdělenou na dobu před nebo po porodu a odměny za práci / dávek, jejichž výše odpovídá alespoň výši stanovené touto směrnicí. |
| --- | --- |

(40)

Tato směrnice stanoví minimální požadavky, a dává tak členským státům možnost zachovat nebo přijmout příznivější ustanovení. Prováděním této směrnice nesmí být odůvodňováno jakékoli zhoršení oproti stavu, který v členském státě existuje
  , zejména u právních předpisů členských států, které spojením rodičovské a mateřské dovolené přiznávají matkám nárok na nejméně dvacetitýdenní dovolenou rozdělenou na dobu před nebo po porodu a odměny za práci / dávek, jejichž výše odpovídá alespoň výši stanovené touto směrnicí.

| (41) | Členské státy by měly podporovat dialog se sociálními partnery a nevládními organizacemi za účelem získávání informací o různých formách diskriminace a boje proti ní. |
| --- | --- |

(41)

Členské státy by měly podporovat dialog se sociálními partnery a nevládními organizacemi za účelem získávání informací o různých formách diskriminace a boje proti ní.

| (42) | Jelikož cílů opatření, jež má být přijato, a to konkrétně zlepšení minimální úrovně ochrany těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň a zlepšení účinného provádění zásady rovného zacházení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože poskytují různou úroveň ochrany, a může jich tudíž být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je potřebné pro dosažení uvedených cílů, |
| --- | --- |

(42)

Jelikož cílů opatření, jež má být přijato, a to konkrétně zlepšení minimální úrovně ochrany těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zaměstnankyň a zlepšení účinného provádění zásady rovného zacházení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože poskytují různou úroveň ochrany, a může jich tudíž být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je potřebné pro dosažení uvedených cílů,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 92/85/EHS se mění takto:

| 1. | V článku 1 se vkládá nový odstavec, který zní:




  „1a.
     
  Účelem této směrnice je rovněž zlepšit pracovní podmínky těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu, aby zůstaly na trhu práce nebo se na něj vrátily, a zajistit lepší soulad mezi pracovním, soukromým a rodinným životem.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 1 se vkládá nový odstavec, který zní:

„1a.
     
  Účelem této směrnice je rovněž zlepšit pracovní podmínky těhotných zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu, aby zůstaly na trhu práce nebo se na něj vrátily, a zajistit lepší soulad mezi pracovním, soukromým a rodinným životem.“

| 2. | Článek 2 se nahrazuje tímto:



  „Článek 2


  Definice



  Pro účely této směrnice se rozumí:










  (a) | ‚těhotnou zaměstnankyní‘ těhotná zaměstnankyně pracující na základě jakéhokoli typu pracovní smlouvy, včetně domácí práce, která uvědomí svého zaměstnavatele o svém stavu v souladu s vnitrostátními právními přepisy nebo zvyklostmi; |
| --- | --- | --- |

2.

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

(a)

‚těhotnou zaměstnankyní‘ těhotná zaměstnankyně pracující na základě jakéhokoli typu pracovní smlouvy, včetně domácí práce, která uvědomí svého zaměstnavatele o svém stavu v souladu s vnitrostátními právními přepisy nebo zvyklostmi;

| (b) | ‚zaměstnankyní krátce po porodu‘ každá zaměstnankyně pracující na základě jakéhokoli typu pracovní smlouvy, včetně domácí práce, krátce po porodu ve smyslu vnitrostátních právních předpisů nebo zvyklostí, která uvědomí svého zaměstnavatele o svém stavu v souladu s uvedenými právními přepisy nebo zvyklostmi; pro účely této směrnice se definice vztahuje i na zaměstnankyně, které si v nedávné době osvojily dítě; |
| --- | --- |

(b)

‚zaměstnankyní krátce po porodu‘ každá zaměstnankyně pracující na základě jakéhokoli typu pracovní smlouvy, včetně domácí práce, krátce po porodu ve smyslu vnitrostátních právních předpisů nebo zvyklostí, která uvědomí svého zaměstnavatele o svém stavu v souladu s uvedenými právními přepisy nebo zvyklostmi; pro účely této směrnice se definice vztahuje i na zaměstnankyně, které si v nedávné době osvojily dítě;

| (c) | ‚kojící zaměstnankyní‘ každá kojící zaměstnankyně pracující na základě jakéhokoli typu pracovní smlouvy, včetně domácí práce, ve smyslu vnitrostátních právních předpisů nebo zvyklostí, která uvědomí svého zaměstnavatele o svém stavu v souladu s uvedenými právními přepisy nebo zvyklostmi.“ |
| --- | --- |

(c)

‚kojící zaměstnankyní‘ každá kojící zaměstnankyně pracující na základě jakéhokoli typu pracovní smlouvy, včetně domácí práce, ve smyslu vnitrostátních právních předpisů nebo zvyklostí, která uvědomí svého zaměstnavatele o svém stavu v souladu s uvedenými právními přepisy nebo zvyklostmi.“

| 3. | Článek 3 se nahrazuje tímto:



  „Článek 3


  Obecné zásady



  1.
     
  Komise po projednání s členskými státy a za pomoci Poradního výboru pro bezpečnost, hygienu a ochranu zdraví při práci vypracuje obecné zásady pro hodnocení chemických, fyzikálních a biologických činitelů a průmyslových postupů, které jsou považovány za rizikové pro reprodukční zdraví zaměstnanců obou pohlaví a pro zaměstnankyně ve smyslu článku 2. Tyto obecné zásady se přezkoumávají a pravidelně aktualizují nejméně každých pět let, počínaje rokem 2012.




  Obecné zásady uvedené v prvním pododstavci se vztahují také na pohyb a držení těla, duševní a tělesnou únavu a jiné druhy tělesné a duševní zátěže spojené s prací vykonávanou zaměstnankyněmi ve smyslu článku 2.




  2.
     
  Účelem obecných zásad uvedených v odstavci 1 je vytvořit návod pro hodnocení uvedené v čl. 4 odst. 1.




  K tomuto účelu členské státy upozorní všechny zaměstnavatele a všechny zaměstnance bez rozdílu pohlaví nebo jejich zástupce a sociální partnery v příslušných členských státech na tyto obecné zásady.“ |
| --- | --- |

3.

Článek 3 se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Obecné zásady

1.
     
  Komise po projednání s členskými státy a za pomoci Poradního výboru pro bezpečnost, hygienu a ochranu zdraví při práci vypracuje obecné zásady pro hodnocení chemických, fyzikálních a biologických činitelů a průmyslových postupů, které jsou považovány za rizikové pro reprodukční zdraví zaměstnanců obou pohlaví a pro zaměstnankyně ve smyslu článku 2. Tyto obecné zásady se přezkoumávají a pravidelně aktualizují nejméně každých pět let, počínaje rokem 2012.

Obecné zásady uvedené v prvním pododstavci se vztahují také na pohyb a držení těla, duševní a tělesnou únavu a jiné druhy tělesné a duševní zátěže spojené s prací vykonávanou zaměstnankyněmi ve smyslu článku 2.

2.
     
  Účelem obecných zásad uvedených v odstavci 1 je vytvořit návod pro hodnocení uvedené v čl. 4 odst. 1.

K tomuto účelu členské státy upozorní všechny zaměstnavatele a všechny zaměstnance bez rozdílu pohlaví nebo jejich zástupce a sociální partnery v příslušných členských státech na tyto obecné zásady.“

| 4. | Článek 4 se nahrazuje tímto:



  „Článek 4


  Hodnocení, informování a konzultace



  1.
     
  V hodnocení rizik provedeném podle směrnice 89/391/EHS zaměstnavatel uvede, jakým rizikům pro reprodukční zdraví jsou vystaveni muži a ženy, které zaměstnává. Pro všechny činnosti, které by mohly představovat zvláštní riziko expozice činitelům, postupům nebo pracovním podmínkám, jejichž nevyčerpávající seznam je uveden v příloze I, zhodnotí zaměstnavatel povahu, stupeň a trvání expozice v příslušném podniku nebo závodě, kterému jsou vystaveny zaměstnankyně ve smyslu článku 2 a zaměstnankyně, které by se mohly dostat do některé ze situací uvedených v článku 2, buď přímo nebo pomocí služeb provádějících ochranná opatření a opatření k prevenci rizik uvedených v článku 7 směrnice 89/391/EHS, s cílem:








  — | zhodnotit všechna rizika pro bezpečnost a zdraví a všechny možné účinky na těhotenství nebo kojení zaměstnankyň ve smyslu článku 2 této směrnice a zaměstnankyň, které by se mohly dostat do některé ze situací uvedených v článku 2 této směrnice, |
| --- | --- | --- |

4.

Článek 4 se nahrazuje tímto:

„Článek 4

Hodnocení, informování a konzultace

1.
     
  V hodnocení rizik provedeném podle směrnice 89/391/EHS zaměstnavatel uvede, jakým rizikům pro reprodukční zdraví jsou vystaveni muži a ženy, které zaměstnává. Pro všechny činnosti, které by mohly představovat zvláštní riziko expozice činitelům, postupům nebo pracovním podmínkám, jejichž nevyčerpávající seznam je uveden v příloze I, zhodnotí zaměstnavatel povahu, stupeň a trvání expozice v příslušném podniku nebo závodě, kterému jsou vystaveny zaměstnankyně ve smyslu článku 2 a zaměstnankyně, které by se mohly dostat do některé ze situací uvedených v článku 2, buď přímo nebo pomocí služeb provádějících ochranná opatření a opatření k prevenci rizik uvedených v článku 7 směrnice 89/391/EHS, s cílem:

—

zhodnotit všechna rizika pro bezpečnost a zdraví a všechny možné účinky na těhotenství nebo kojení zaměstnankyň ve smyslu článku 2 této směrnice a zaměstnankyň, které by se mohly dostat do některé ze situací uvedených v článku 2 této směrnice,

| — | rozhodnout, jaká opatření je třeba přijmout. |
| --- | --- |

—

rozhodnout, jaká opatření je třeba přijmout.

2.
     
  Aniž je dotčen článek 10 směrnice 89/391/EHS, jsou zaměstnankyně ve smyslu článku 2 této směrnice a zaměstnankyně, které by se mohly dostat do situací uvedených v článku 2 této směrnice v dotyčném podniku nebo závodě, nebo jejich zástupci a příslušní sociální partneři informováni o výsledcích hodnocení uvedeného v odstavci 1 a o všech opatřeních týkajících se zdraví a bezpečnosti při práci.

3.
     
  Přijmou se vhodná opatření pro to, aby zaměstnanci nebo jejich zástupci v dotyčných podnicích nebo závodech mohli sledovat uplatňování této směrnice nebo mohli být do jejího uplatňování zapojeni, zejména pokud jde o opatření, o nichž rozhoduje zaměstnavatel a která jsou uvedena v odstavci 1, přičemž není dotčena odpovědnost zaměstnavatele za stanovení těchto opatření.

4.
     
  V souladu s článkem 11 směrnice 89/391/EHS jsou se zaměstnanci nebo jejich zástupci projednávány záležitosti, na které se vztahuje tato směrnice, a jsou do těchto záležitostí zapojováni.“

| 5. | V článku 5 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:




  „2.
     
  Není-li úprava jejích pracovních podmínek nebo pracovní doby technicky nebo objektivně proveditelná, přijme zaměstnavatel nezbytná opatření k převedení zaměstnankyně na jiné pracovní místo.




  3.
     
  Není-li převedení na jiné pracovní místo technicky nebo objektivně proveditelné, je dotyčné zaměstnankyni přiznáno volno v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi na celé období nezbytné k ochraně její bezpečnosti nebo jejího zdraví.“ |
| --- | --- |

5.

V článku 5 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:

„2.
     
  Není-li úprava jejích pracovních podmínek nebo pracovní doby technicky nebo objektivně proveditelná, přijme zaměstnavatel nezbytná opatření k převedení zaměstnankyně na jiné pracovní místo.

3.
     
  Není-li převedení na jiné pracovní místo technicky nebo objektivně proveditelné, je dotyčné zaměstnankyni přiznáno volno v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi na celé období nezbytné k ochraně její bezpečnosti nebo jejího zdraví.“

| 6. | V článku 6 se vkládá nový bod, který zní:










  „3. | nesmějí těhotné zaměstnankyně navíc vykonávat takové činnosti, jako je převážení či přenášení a zdvihání těžkých břemen, ani činnosti, jež jsou nebezpečné nebo fyzicky náročné či představují riziko pro lidské zdraví.“ |
| --- | --- | --- |

6.

V článku 6 se vkládá nový bod, který zní:

„3.

nesmějí těhotné zaměstnankyně navíc vykonávat takové činnosti, jako je převážení či přenášení a zdvihání těžkých břemen, ani činnosti, jež jsou nebezpečné nebo fyzicky náročné či představují riziko pro lidské zdraví.“

| 7. | Článek 7 se nahrazuje tímto:



  „Článek 7


  Noční práce a práce přesčas



  1.
     
  Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že zaměstnankyně ve smyslu článku 2 nejsou povinny vykonávat noční práci a práci přesčas:










  (a) | po dobu deseti týdnů před plánovaným datem porodu; |
| --- | --- | --- |

7.

Článek 7 se nahrazuje tímto:

„Článek 7

Noční práce a práce přesčas

1.
     
  Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že zaměstnankyně ve smyslu článku 2 nejsou povinny vykonávat noční práci a práci přesčas:

(a)

po dobu deseti týdnů před plánovaným datem porodu;

| (b) | po dobu zbývajícího období těhotenství, pokud je to nutné pro zdraví matky nebo nenarozeného dítěte; |
| --- | --- |

(b)

po dobu zbývajícího období těhotenství, pokud je to nutné pro zdraví matky nebo nenarozeného dítěte;

| (c) | po celou dobu kojení. |
| --- | --- |

(c)

po celou dobu kojení.

2.
     
  Opatření uvedená v odstavci 1 musí zahrnout možnost, v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi:

| (a) | převedení na srovnatelnou práci ve dne, nebo |
| --- | --- |

(a)

převedení na srovnatelnou práci ve dne, nebo

| (b) | uvolnění z práce nebo prodloužení mateřské dovolené v případech, kdy toto převedení není technicky nebo objektivně proveditelné. |
| --- | --- |

(b)

uvolnění z práce nebo prodloužení mateřské dovolené v případech, kdy toto převedení není technicky nebo objektivně proveditelné.

3.
     
  Zaměstnankyně, která požaduje uvolnění z noční práce, informuje svého zaměstnavatele v souladu s pravidly stanovenými členskými státy a v případě uvedeném v odst. 1 písm. b) mu předloží lékařské potvrzení.

4.
     
  V případě rodin s jedním rodičem a rodičů těžce zdravotně postižených dětí může být doba uvedená v odstavci 1 prodloužena v souladu s postupy stanovenými členskými státy.“

| 8. | Článek 8 se nahrazuje tímto:
  „Článek 8


  Mateřská dovolená

  1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že zaměstnankyně ve smyslu článku 2 mají nárok na nepřetržité období nejméně
  dvaceti
  týdnů mateřské dovolené rozložené před porodem nebo po porodu.


  2.
     
  Pokud jde o poslední čtyři týdny období uvedeného v odstavci 1, lze vnitrostátní systém dovolené z rodinných důvodů považovat za mateřskou dovolenou ve smyslu této směrnice za předpokladu, že zaměstnankyním poskytuje celkovou ochranu ve smyslu článku 2 této směrnice, která odpovídá úrovni stanovené touto směrnicí. V uvedeném případě musí být celková doba poskytované dovolené delší než doba, kterou stanoví pro rodičovskou dovolenou směrnice Rady 96/34/ES ze dne 3. června 1996 o rámcové dohodě o rodičovské dovolené uzavřené mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS (9).




  Odměna nebo dávka za poslední čtyři týdny mateřské dovolené nesmí být nižší než dávky podle čl. 11 odst. 5, případně může odpovídat průměrné výši odměny nebo dávek za období 20 týdnů mateřské dovolené, která/é činí nejméně 75 % posledního měsíčního platu nebo průměrného měsíčního platu v souladu s vnitrostátními právními předpisy, a to v mezích případného stropu stanoveného vnitrostátními předpisy. Členské státy mohou určit, za jaké období se tento průměrný měsíční plat vypočítává.




  Pokud členský stát stanovil mateřskou dovolenou v délce alespoň 18 týdnů, může se rozhodnout pokrýt poslední dva týdny z otcovské dovolené, kterou lze v tomto členském státě čerpat, a to při stejné výši odměny za práci.


  3.   Mateřská dovolená uvedená v odstavci 1 zahrnuje povinnou
  plně placenou
  mateřskou dovolenou v rozsahu nejméně šesti týdnů po porodu
  , aniž jsou dotčeny stávající vnitrostátní právní předpisy stanovující povinnou mateřskou dovolenou před porodem
  .
  Šestitýdenní období povinné mateřské dovolené se vztahuje na všechny pracující ženy bez ohledu na počet dní odpracovaných před porodem.
  Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že zaměstnankyně ve smyslu článku 2 mají nárok si zvolit, kdy si vyberou nepovinnou část mateřské dovolené, zda před porodem, nebo po porodu
  , aniž jsou dotčeny stávající vnitrostátní právní předpisy nebo postupy stanovující maximální počet týdnů před porodem
  .


  4.
     
  Toto období může být v souladu s právními předpisy příslušného členského státu rozděleno mezi matku a otce v případě jejich souhlasu a na jejich žádost.




  5.
     
  V zájmu ochrany zdraví matky a dítěte přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění toho, aby se zaměstnankyně mohly sami svobodně a nenuceně rozhodnout, zda využijí nepovinné části mateřské dovolené před narozením dítěte či nikoliv.




  6.
     
  Nejpozději jeden měsíc před plánovaným začátkem mateřské dovolené musí zaměstnankyně uvést, kdy hodlá čerpat nepovinnou část této mateřské dovolené.




  7.
     
  V případě většího počtu narozených dětí se povinná část mateřské dovolené uvedená v odstavci 3 zvyšuje o jeden měsíc na každé další dítě, v souladu s vnitrostátními právními předpisy.


  8.   Část mateřské dovolené před narozením se prodlouží o období, jež uplyne mezi předpokládaným a skutečným datem porodu, aniž by byla zkrácena zbývající část dovolené.
  9.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily poskytnutí dodatečné
  plně placené dovolené
  v případě předčasného porodu, dětí hospitalizovaných při porodu,
  zdravotně
  postižených dětí
  , matek se zdravotním postižením
  a vícečetných porodů. Délka dodatečné dovolené by měla být přiměřená a umožňovat uspokojení zvláštních potřeb matky a dítěte či dětí.
  Celková doba trvání mateřské dovolené se v případě narození dítěte se zdravotním postižením prodlouží nejméně o osm týdnů po porodu. Členské státy zároveň zajistí dodatečnou dovolenou v délce šesti týdnů v případně narození mrtvého dítěte.


  10.   Členské státy zajistí, aby jakékoli období nemocenské dovolené z důvodu nemoci nebo komplikací v souvislosti s těhotenstvím, které nastane čtyři a více týdnů před porodem, nemělo dopad na dobu trvání mateřské dovolené.


  11.
     
  Členské státy chrání práva matky a otce tím, že zajistí zvláštní pracovní podmínky, aby tak napomohly rodičům dětí se zdravotním postižením.




  12.
     
  Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby byla poporodní deprese klasifikována jako závažná choroba, a podporují osvětové kampaně za účelem šíření příslušných informací o poporodní depresi a působení proti předsudkům a stigmatizaci, jež může být s tímto onemocněním dosud spojena. |
| --- | --- |

8.

Článek 8 se nahrazuje tímto:

„Článek 8

Mateřská dovolená

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že zaměstnankyně ve smyslu článku 2 mají nárok na nepřetržité období nejméně
  dvaceti
  týdnů mateřské dovolené rozložené před porodem nebo po porodu.

2.
     
  Pokud jde o poslední čtyři týdny období uvedeného v odstavci 1, lze vnitrostátní systém dovolené z rodinných důvodů považovat za mateřskou dovolenou ve smyslu této směrnice za předpokladu, že zaměstnankyním poskytuje celkovou ochranu ve smyslu článku 2 této směrnice, která odpovídá úrovni stanovené touto směrnicí. V uvedeném případě musí být celková doba poskytované dovolené delší než doba, kterou stanoví pro rodičovskou dovolenou směrnice Rady 96/34/ES ze dne 3. června 1996 o rámcové dohodě o rodičovské dovolené uzavřené mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS (9).

Odměna nebo dávka za poslední čtyři týdny mateřské dovolené nesmí být nižší než dávky podle čl. 11 odst. 5, případně může odpovídat průměrné výši odměny nebo dávek za období 20 týdnů mateřské dovolené, která/é činí nejméně 75 % posledního měsíčního platu nebo průměrného měsíčního platu v souladu s vnitrostátními právními předpisy, a to v mezích případného stropu stanoveného vnitrostátními předpisy. Členské státy mohou určit, za jaké období se tento průměrný měsíční plat vypočítává.

Pokud členský stát stanovil mateřskou dovolenou v délce alespoň 18 týdnů, může se rozhodnout pokrýt poslední dva týdny z otcovské dovolené, kterou lze v tomto členském státě čerpat, a to při stejné výši odměny za práci.

3.   Mateřská dovolená uvedená v odstavci 1 zahrnuje povinnou
  plně placenou
  mateřskou dovolenou v rozsahu nejméně šesti týdnů po porodu
  , aniž jsou dotčeny stávající vnitrostátní právní předpisy stanovující povinnou mateřskou dovolenou před porodem
  .
  Šestitýdenní období povinné mateřské dovolené se vztahuje na všechny pracující ženy bez ohledu na počet dní odpracovaných před porodem.
  Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že zaměstnankyně ve smyslu článku 2 mají nárok si zvolit, kdy si vyberou nepovinnou část mateřské dovolené, zda před porodem, nebo po porodu
  , aniž jsou dotčeny stávající vnitrostátní právní předpisy nebo postupy stanovující maximální počet týdnů před porodem
  .

4.
     
  Toto období může být v souladu s právními předpisy příslušného členského státu rozděleno mezi matku a otce v případě jejich souhlasu a na jejich žádost.

5.
     
  V zájmu ochrany zdraví matky a dítěte přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění toho, aby se zaměstnankyně mohly sami svobodně a nenuceně rozhodnout, zda využijí nepovinné části mateřské dovolené před narozením dítěte či nikoliv.

6.
     
  Nejpozději jeden měsíc před plánovaným začátkem mateřské dovolené musí zaměstnankyně uvést, kdy hodlá čerpat nepovinnou část této mateřské dovolené.

7.
     
  V případě většího počtu narozených dětí se povinná část mateřské dovolené uvedená v odstavci 3 zvyšuje o jeden měsíc na každé další dítě, v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

8.   Část mateřské dovolené před narozením se prodlouží o období, jež uplyne mezi předpokládaným a skutečným datem porodu, aniž by byla zkrácena zbývající část dovolené.

9.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily poskytnutí dodatečné
  plně placené dovolené
  v případě předčasného porodu, dětí hospitalizovaných při porodu,
  zdravotně
  postižených dětí
  , matek se zdravotním postižením
  a vícečetných porodů. Délka dodatečné dovolené by měla být přiměřená a umožňovat uspokojení zvláštních potřeb matky a dítěte či dětí.
  Celková doba trvání mateřské dovolené se v případě narození dítěte se zdravotním postižením prodlouží nejméně o osm týdnů po porodu. Členské státy zároveň zajistí dodatečnou dovolenou v délce šesti týdnů v případně narození mrtvého dítěte.

10.   Členské státy zajistí, aby jakékoli období nemocenské dovolené z důvodu nemoci nebo komplikací v souvislosti s těhotenstvím, které nastane čtyři a více týdnů před porodem, nemělo dopad na dobu trvání mateřské dovolené.

11.
     
  Členské státy chrání práva matky a otce tím, že zajistí zvláštní pracovní podmínky, aby tak napomohly rodičům dětí se zdravotním postižením.

12.
     
  Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby byla poporodní deprese klasifikována jako závažná choroba, a podporují osvětové kampaně za účelem šíření příslušných informací o poporodní depresi a působení proti předsudkům a stigmatizaci, jež může být s tímto onemocněním dosud spojena.

| 9. | Vkládají se nové články, které znějí:



  „Článek 8a


  Otcovská dovolená



  1.
     
  Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby zaměstnanci, jejichž životní partnerky v nedávné době porodily, měli nárok na nepřevoditelnou nepřetržitou placenou otcovskou dovolenou v délce nejméně dvou týdnů, která bude čerpána během mateřské dovolené po porodu manželky nebo živostní partnerky zaměstnance, a to za stejných podmínek, jaké platí pro mateřskou dovolenou, s výjimkou její doby trvání.




  Členské státy, které dosud nezavedly nepřevoditelnou placenou otcovskou dovolenou, na niž se, vyjma její doby trvání, vztahují stejné podmínky jako na mateřskou dovolenou a jež je povinně čerpána během mateřské dovolené po porodu manželky či životní partnerky zaměstnance po nepřetržitou dobu nejméně dvou týdnů, se důrazně vyzývají k tomu, aby tuto dovolenou zavedly a podpořily tak rovnocenné zapojení obou rodičů v zájmu vyvážení rodinných práv a povinností.




  2.
     
  Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že bude zaměstnanci, jehož životní partnerka právě porodila, poskytnuta v případě úmrtí nebo fyzické nezpůsobilosti matky zvláštní dovolená zahrnující nevyužitou část mateřské dovolené.



  Článek 8b


  Dovolená pro případ osvojení



  Členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby se ustanovení této směrnice týkající se mateřské a otcovské dovolené vztahovala i na případy osvojení dítěte mladšího 12 měsíců.“ |
| --- | --- |

9.

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 8a

Otcovská dovolená

1.
     
  Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby zaměstnanci, jejichž životní partnerky v nedávné době porodily, měli nárok na nepřevoditelnou nepřetržitou placenou otcovskou dovolenou v délce nejméně dvou týdnů, která bude čerpána během mateřské dovolené po porodu manželky nebo živostní partnerky zaměstnance, a to za stejných podmínek, jaké platí pro mateřskou dovolenou, s výjimkou její doby trvání.

Členské státy, které dosud nezavedly nepřevoditelnou placenou otcovskou dovolenou, na niž se, vyjma její doby trvání, vztahují stejné podmínky jako na mateřskou dovolenou a jež je povinně čerpána během mateřské dovolené po porodu manželky či životní partnerky zaměstnance po nepřetržitou dobu nejméně dvou týdnů, se důrazně vyzývají k tomu, aby tuto dovolenou zavedly a podpořily tak rovnocenné zapojení obou rodičů v zájmu vyvážení rodinných práv a povinností.

2.
     
  Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že bude zaměstnanci, jehož životní partnerka právě porodila, poskytnuta v případě úmrtí nebo fyzické nezpůsobilosti matky zvláštní dovolená zahrnující nevyužitou část mateřské dovolené.

Článek 8b

Dovolená pro případ osvojení

Členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby se ustanovení této směrnice týkající se mateřské a otcovské dovolené vztahovala i na případy osvojení dítěte mladšího 12 měsíců.“

| 10. | Článek 10 se nahrazuje tímto:
  „Článek 10


  Zákaz výpovědi

  K zaručení zaměstnankyním ve smyslu článku 2 výkon jejich práv na ochranu bezpečnosti a zdraví uznaných tímto článkem se stanoví, že:






  1. | členské státy přijmou nezbytná opatření k zákazu výpovědi a veškerých příprav na výpověď zaměstnankyním ve smyslu článku 2 po dobu od počátku jejich těhotenství až do
  nejméně šesti měsíců po skončení
  jejich mateřské dovolené uvedené v čl. 8 odst. 1, kromě výjimečných případů nesouvisejících s jejich stavem, které jsou dovoleny podle vnitrostátních právních předpisů nebo zvyklostí, a popřípadě za předpokladu, že k tomu dá příslušný orgán souhlas; |
| --- | --- | --- |

10.

Článek 10 se nahrazuje tímto:

„Článek 10

Zákaz výpovědi

K zaručení zaměstnankyním ve smyslu článku 2 výkon jejich práv na ochranu bezpečnosti a zdraví uznaných tímto článkem se stanoví, že:

1.

členské státy přijmou nezbytná opatření k zákazu výpovědi a veškerých příprav na výpověď zaměstnankyním ve smyslu článku 2 po dobu od počátku jejich těhotenství až do
  nejméně šesti měsíců po skončení
  jejich mateřské dovolené uvedené v čl. 8 odst. 1, kromě výjimečných případů nesouvisejících s jejich stavem, které jsou dovoleny podle vnitrostátních právních předpisů nebo zvyklostí, a popřípadě za předpokladu, že k tomu dá příslušný orgán souhlas;

| 2. | je-li zaměstnankyni ve smyslu článku 2 dána výpověď během doby uvedené v bodu 1, musí zaměstnavatel uvést náležité odůvodnění písemně. ▐ |
| --- | --- |

2.

je-li zaměstnankyni ve smyslu článku 2 dána výpověď během doby uvedené v bodu 1, musí zaměstnavatel uvést náležité odůvodnění písemně. ▐

| 3. | členské státy přijmou nezbytná opatření k ochraně zaměstnankyň ve smyslu článku 2 před následky výpovědi, která je na základě bodů 1 a 2 protiprávní; |
| --- | --- |

3.

členské státy přijmou nezbytná opatření k ochraně zaměstnankyň ve smyslu článku 2 před následky výpovědi, která je na základě bodů 1 a 2 protiprávní;

| 4. | členské státy přijmou nezbytná opatření k zákazu diskriminace těhotných žen na trhu práce tím, že vytvoří rovné příležitosti při přijímání zaměstnanců, pokud splňují všechny požadavky pro příslušné pracovní místo; |
| --- | --- |

4.

členské státy přijmou nezbytná opatření k zákazu diskriminace těhotných žen na trhu práce tím, že vytvoří rovné příležitosti při přijímání zaměstnanců, pokud splňují všechny požadavky pro příslušné pracovní místo;

| 5. | jakékoli méně příznivé zacházení se ženou spojené s těhotenstvím nebo mateřskou dovolenou ve smyslu článku 8 této směrnice představuje diskriminaci ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (10); |
| --- | --- |

5.

jakékoli méně příznivé zacházení se ženou spojené s těhotenstvím nebo mateřskou dovolenou ve smyslu článku 8 této směrnice představuje diskriminaci ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (10);

| 6. | členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby zaměstnanci na otcovské nebo společné mateřské dovolené požívali stejné ochrany před výpovědí, kterou bod 1 poskytuje zaměstnankyním ve smyslu článku 2; |
| --- | --- |

6.

členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby zaměstnanci na otcovské nebo společné mateřské dovolené požívali stejné ochrany před výpovědí, kterou bod 1 poskytuje zaměstnankyním ve smyslu článku 2;

| 7. | členské státy se vyzývají, aby přijaly opatření, která zajistí, že zaměstnankyně budou mít možnost pracovat na částečný pracovní úvazek po dobu nejvýše jednoho roku, přičemž budou požívat plné ochrany před výpovědí a plných práv na získání svého pracovního místa na plný pracovní úvazek a odměny za práci zpět po skončení tohoto období. |
| --- | --- |

7.

členské státy se vyzývají, aby přijaly opatření, která zajistí, že zaměstnankyně budou mít možnost pracovat na částečný pracovní úvazek po dobu nejvýše jednoho roku, přičemž budou požívat plné ochrany před výpovědí a plných práv na získání svého pracovního místa na plný pracovní úvazek a odměny za práci zpět po skončení tohoto období.

| 11. | Článek 11 se nahrazuje tímto:

  „Článek 11


  Práva vyplývající z pracovní smlouvy



  K zaručení zaměstnankyním ve smyslu článku 2 výkon jejich práv na ochranu bezpečnosti a zdraví uznaných tímto článkem se stanoví, že:










  1. | v případech uvedených v článcích 5, 6 a 7 musí být zaměstnankyním ve smyslu článku 2 zajištěna práva vyplývající z pracovní smlouvy, včetně zachování odměny za práci, nebo nároku na odpovídající dávky v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi práva; |
| --- | --- | --- |

11.

Článek 11 se nahrazuje tímto:

„Článek 11

Práva vyplývající z pracovní smlouvy

K zaručení zaměstnankyním ve smyslu článku 2 výkon jejich práv na ochranu bezpečnosti a zdraví uznaných tímto článkem se stanoví, že:

1.

v případech uvedených v článcích 5, 6 a 7 musí být zaměstnankyním ve smyslu článku 2 zajištěna práva vyplývající z pracovní smlouvy, včetně zachování odměny za práci, nebo nároku na odpovídající dávky v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi práva;

| 2. | zaměstnankyně
  ve smyslu článku 2,
  kterou její
  zaměstnavatel, jenž se domnívá, že
  nemůže
  pracovat, ačkoli zaměstnankyně v tomto smyslu
  nedodala
  žádné lékařské potvrzení, vyloučil z práce,
  může z vlastního podnětu navštívit lékaře. Pokud lékař potvrdí, že tato žena je schopna opět nastoupit do práce, musí ji zaměstnavatel buď nadále zaměstnávat, nebo jí
  je až do začátku mateřské dovolené ve smyslu čl. 8 odst. 3 vyplácena částka ve výši
  jejího
  celého platu; |
| --- | --- |

2.

zaměstnankyně
  ve smyslu článku 2,
  kterou její
  zaměstnavatel, jenž se domnívá, že
  nemůže
  pracovat, ačkoli zaměstnankyně v tomto smyslu
  nedodala
  žádné lékařské potvrzení, vyloučil z práce,
  může z vlastního podnětu navštívit lékaře. Pokud lékař potvrdí, že tato žena je schopna opět nastoupit do práce, musí ji zaměstnavatel buď nadále zaměstnávat, nebo jí
  je až do začátku mateřské dovolené ve smyslu čl. 8 odst. 3 vyplácena částka ve výši
  jejího
  celého platu;

| 3. | členské státy přijmou příslušná opatření, aby zajistily ochranu zdraví a bezpečnosti těhotných zaměstnankyň, pokud jde o ergonomické podmínky, pracovní dobu (včetně práce v noci a převodu na jinou práci) a náročnost práce, a aby zvýšily ochranu proti specifickým infekčním látkám a ionizačnímu záření; |
| --- | --- |

3.

členské státy přijmou příslušná opatření, aby zajistily ochranu zdraví a bezpečnosti těhotných zaměstnankyň, pokud jde o ergonomické podmínky, pracovní dobu (včetně práce v noci a převodu na jinou práci) a náročnost práce, a aby zvýšily ochranu proti specifickým infekčním látkám a ionizačnímu záření;

| 4. | v případě uvedeném v článku 8 musí být zajištěna:










  a) | práva zaměstnankyň ve smyslu článku 2 vyplývající z pracovní smlouvy, jiná než jsou práva uvedená v písmenu b) níže; |
| --- | --- | --- |

4.

v případě uvedeném v článku 8 musí být zajištěna:

a)

práva zaměstnankyň ve smyslu článku 2 vyplývající z pracovní smlouvy, jiná než jsou práva uvedená v písmenu b) níže;

| b) | zaměstnankyním ve smyslu článku 2 zachování odměny za práci nebo nároku na odpovídající dávky; |
| --- | --- |

b)

zaměstnankyním ve smyslu článku 2 zachování odměny za práci nebo nároku na odpovídající dávky;

| c) | právo zaměstnankyň na mateřské dovolené na případné automatické zvýšení platu, aniž by musely v souvislosti s tímto zvýšením platu dočasně ukončit svou mateřskou dovolenou; |
| --- | --- |

c)

právo zaměstnankyň na mateřské dovolené na případné automatické zvýšení platu, aniž by musely v souvislosti s tímto zvýšením platu dočasně ukončit svou mateřskou dovolenou;

| d) | zaměstnankyním ve smyslu článku 2 zajištěno právo vrátit se na svá pracovní místa nebo na
  rovnocenná
  místa za podmínek, které pro ně nejsou méně příznivé,
  při zachování stejných platových podmínek, profesní třídy a funkce, jaké měly před nástupem na mateřskou dovolenou,
  a na prospěch ze zlepšení pracovních podmínek, na které by měly během své nepřítomnosti nárok;
  ve výjimečných případech týkajících se restrukturalizace nebo rozsáhlé reorganizace výrobního procesu musí mít zaměstnankyně možnost projednat se zaměstnavatelem dopad těchto změn na jejich pracovní, a nepřímo i osobní situaci; |
| --- | --- |

d)

zaměstnankyním ve smyslu článku 2 zajištěno právo vrátit se na svá pracovní místa nebo na
  rovnocenná
  místa za podmínek, které pro ně nejsou méně příznivé,
  při zachování stejných platových podmínek, profesní třídy a funkce, jaké měly před nástupem na mateřskou dovolenou,
  a na prospěch ze zlepšení pracovních podmínek, na které by měly během své nepřítomnosti nárok;
  ve výjimečných případech týkajících se restrukturalizace nebo rozsáhlé reorganizace výrobního procesu musí mít zaměstnankyně možnost projednat se zaměstnavatelem dopad těchto změn na jejich pracovní, a nepřímo i osobní situaci;

| e) | zachování možnosti profesního postupu zaměstnankyň ve smyslu článku 2 prostřednictvím vzdělávání a trvalé odborné a doplňkové přípravy s cílem posílit jejich možnosti postupu v zaměstnání; |
| --- | --- |

e)

zachování možnosti profesního postupu zaměstnankyň ve smyslu článku 2 prostřednictvím vzdělávání a trvalé odborné a doplňkové přípravy s cílem posílit jejich možnosti postupu v zaměstnání;

| f) | doba mateřské dovolené nesmí narušit nárok zaměstnankyň na důchod a musí být započítávána do doby zaměstnání pro účely důchodového zabezpečení a zaměstnankyně nesmějí být proto, že jsou na mateřské dovolené, žádným způsobem znevýhodněny s ohledem na důchodové zabezpečení. |
| --- | --- |

f)

doba mateřské dovolené nesmí narušit nárok zaměstnankyň na důchod a musí být započítávána do doby zaměstnání pro účely důchodového zabezpečení a zaměstnankyně nesmějí být proto, že jsou na mateřské dovolené, žádným způsobem znevýhodněny s ohledem na důchodové zabezpečení.

| 5. | dávky uvedené v bodě 4 písm. b) se považují za
  odpovídající
  , jestliže zajišťují příjem rovnocenný poslednímu měsíčnímu platu nebo průměrnému měsíčnímu platu
  . Zaměstnankyním na mateřské dovolené je vyplácen nezkrácený plat a dávka je ve výši 100 % posledního měsíčního platu nebo průměrného měsíčního platu
  . Členské státy mohou určit, na základě jakého období se tento průměrný plat vypočítá; |
| --- | --- |

5.

dávky uvedené v bodě 4 písm. b) se považují za
  odpovídající
  , jestliže zajišťují příjem rovnocenný poslednímu měsíčnímu platu nebo průměrnému měsíčnímu platu
  . Zaměstnankyním na mateřské dovolené je vyplácen nezkrácený plat a dávka je ve výši 100 % posledního měsíčního platu nebo průměrného měsíčního platu
  . Členské státy mohou určit, na základě jakého období se tento průměrný plat vypočítá;

| 6. | dávky, které zaměstnankyně ve smyslu článku 2 obdrží, nesmí být nižší než dávky, které by zaměstnankyně ve smyslu článku 2 obdržela v případě přerušení své činnosti z důvodů souvisejících s jejím zdravotním stavem; |
| --- | --- |

6.

dávky, které zaměstnankyně ve smyslu článku 2 obdrží, nesmí být nižší než dávky, které by zaměstnankyně ve smyslu článku 2 obdržela v případě přerušení své činnosti z důvodů souvisejících s jejím zdravotním stavem;

| 7. | členské státy zajistí, aby zaměstnankyně na mateřské dovolené měly nárok na to, aby se jim automaticky zvýšil v příslušných případech plat, aniž by musely v souvislosti s tímto zvýšením platu dočasně ukončit svou mateřskou dovolenou; |
| --- | --- |

7.

členské státy zajistí, aby zaměstnankyně na mateřské dovolené měly nárok na to, aby se jim automaticky zvýšil v příslušných případech plat, aniž by musely v souvislosti s tímto zvýšením platu dočasně ukončit svou mateřskou dovolenou;

| 8. | členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že zaměstnankyně ve smyslu článku 2 mohou během mateřské dovolené nebo při návratu z mateřské dovolené ve smyslu článku 8 požádat o změnu délky a rozvržení pracovní doby a zaměstnavatelé měli povinnost tyto žádosti zvážit s ohledem na potřeby zaměstnavatelů a na potřeby zaměstnankyň; |
| --- | --- |

8.

členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že zaměstnankyně ve smyslu článku 2 mohou během mateřské dovolené nebo při návratu z mateřské dovolené ve smyslu článku 8 požádat o změnu délky a rozvržení pracovní doby a zaměstnavatelé měli povinnost tyto žádosti zvážit s ohledem na potřeby zaměstnavatelů a na potřeby zaměstnankyň;

| 9. | členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby podpořily zaměstnavatele a dialog mezi sociálními partnery s cílem umožnit opětovné začlenění zaměstnankyň po návratu z mateřské dovolené a jejich odbornou přípravu, a to v případě potřeby nebo na žádost zaměstnankyně a v souladu s vnitrostátními právními předpisy; |
| --- | --- |

9.

členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby podpořily zaměstnavatele a dialog mezi sociálními partnery s cílem umožnit opětovné začlenění zaměstnankyň po návratu z mateřské dovolené a jejich odbornou přípravu, a to v případě potřeby nebo na žádost zaměstnankyně a v souladu s vnitrostátními právními předpisy;

| 10. | zaměstnavatel zajistí, aby pracovní doba těhotných zaměstnankyň zohledňovala potřebu pravidelných a mimořádných lékařských kontrol; |
| --- | --- |

10.

zaměstnavatel zajistí, aby pracovní doba těhotných zaměstnankyň zohledňovala potřebu pravidelných a mimořádných lékařských kontrol;

| 11. | členské státy vyzvou zaměstnavatele, aby zřídili zařízení pro péči o děti určená dětem zaměstnanců, které jsou mladší tří let.“ |
| --- | --- |

11.

členské státy vyzvou zaměstnavatele, aby zřídili zařízení pro péči o děti určená dětem zaměstnanců, které jsou mladší tří let.“

| 12. | Vkládají se nové články, které znějí:



  „Článek 11a


  Přestávky na kojení



  1.
     
  Matce, která kojí své dítě, je za tímto účelem poskytována dvakrát denně v odlišných dobách přestávka, přičemž každá přestávka trvá hodinu, pokud nebyla se zaměstnavatelem dohodnuta jiná pravidla, a aniž by matka ztrácela výhody spojené se svým zaměstnáním.




  2.
     
  V případě více narozených dětí se přestávka uvedená v odstavci 1 prodlužuje o 30 minut na každé další dítě.




  3.
     
  V případě práce na částečný pracovní úvazek se přestávka uvedená v odstavci 1 zkrátí poměrně k příslušné obvyklé pracovní době, přičemž nemůže být kratší než 30 minut.




  4.
     
  V případě uvedeném v odstavci 3 se přestávka poskytuje na dobu nejvýše jedné hodiny, a případně druhá přestávka po nevyčerpanou dobu, pokud nebyla se zaměstnavatelem dohodnuta jiná pravidla.



  Článek 11b


  Předcházení diskriminaci a rovné příležitosti pro muže a ženy



  Členské státy přijmou v souladu s vnitrostátními tradicemi a zvyklostmi vhodná opatření, která podpoří dialog mezi sociálními partnery na příslušných úrovních s cílem uplatňovat účinná opatření chránící ženy před diskriminací z důvodu těhotenství, mateřství nebo osvojení.




  Členské státy podněcují zaměstnavatele prostřednictvím kolektivních smluv nebo zvyklostí k přijímání účinných opatření pro prevenci diskriminace žen, které jsou na dovolené z důvodu těhotenství, mateřství nebo osvojení.




  Při vypracovávání a provádění právních a správních předpisů, politik a činností v oblastech uvedených v této směrnici zohledňují členské státy aktivně cíl rovnosti mužů a žen.“


  ▐ |
| --- | --- |

12.

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 11a

Přestávky na kojení

1.
     
  Matce, která kojí své dítě, je za tímto účelem poskytována dvakrát denně v odlišných dobách přestávka, přičemž každá přestávka trvá hodinu, pokud nebyla se zaměstnavatelem dohodnuta jiná pravidla, a aniž by matka ztrácela výhody spojené se svým zaměstnáním.

2.
     
  V případě více narozených dětí se přestávka uvedená v odstavci 1 prodlužuje o 30 minut na každé další dítě.

3.
     
  V případě práce na částečný pracovní úvazek se přestávka uvedená v odstavci 1 zkrátí poměrně k příslušné obvyklé pracovní době, přičemž nemůže být kratší než 30 minut.

4.
     
  V případě uvedeném v odstavci 3 se přestávka poskytuje na dobu nejvýše jedné hodiny, a případně druhá přestávka po nevyčerpanou dobu, pokud nebyla se zaměstnavatelem dohodnuta jiná pravidla.

Článek 11b

Předcházení diskriminaci a rovné příležitosti pro muže a ženy

Členské státy přijmou v souladu s vnitrostátními tradicemi a zvyklostmi vhodná opatření, která podpoří dialog mezi sociálními partnery na příslušných úrovních s cílem uplatňovat účinná opatření chránící ženy před diskriminací z důvodu těhotenství, mateřství nebo osvojení.

Členské státy podněcují zaměstnavatele prostřednictvím kolektivních smluv nebo zvyklostí k přijímání účinných opatření pro prevenci diskriminace žen, které jsou na dovolené z důvodu těhotenství, mateřství nebo osvojení.

Při vypracovávání a provádění právních a správních předpisů, politik a činností v oblastech uvedených v této směrnici zohledňují členské státy aktivně cíl rovnosti mužů a žen.“

▐

| 13. | Vkládají se nové články, které znějí:

  „Článek 12a


  Ochrana před pronásledováním

  Členské státy zavedou ve svých vnitrostátních právních řádech nezbytná opatření na ochranu osob
  včetně svědků
  před jakýmkoli nepříznivým zacházením nebo nepříznivými následky, které jsou reakcí na žalobu, jež tyto osoby podaly, nebo na řízení, která zahájily, zaměřených na dodržování práv poskytovaných podle této směrnice.

  Článek 12b


  Sankce

  Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušování vnitrostátních předpisů přijatých v souladu s touto směrnicí a přijmou všechna nezbytná opatření pro zajištění jejich provádění. Tyto sankce, které mohou zahrnovat náhradu škody poškozenému, ▐ musí být účinné, přiměřené a odrazující.

  Článek12c


  Subjekt pro rovné zacházení

  Členské státy zajistí, aby subjekt nebo subjekty určené podle článku 20 směrnice 2006/54/ES, a pověřené podporou, rozborem, sledováním a prosazováním rovného zacházení se všemi osobami bez diskriminace na základě pohlaví byly rovněž příslušné pro otázky spadající do působnosti této směrnice, pokud se tyto otázky týkají především rovného zacházení a nikoli
  pouze
  zdraví a bezpečnosti zaměstnankyň.“ |
| --- | --- |

13.

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 12a

Ochrana před pronásledováním

Členské státy zavedou ve svých vnitrostátních právních řádech nezbytná opatření na ochranu osob
  včetně svědků
  před jakýmkoli nepříznivým zacházením nebo nepříznivými následky, které jsou reakcí na žalobu, jež tyto osoby podaly, nebo na řízení, která zahájily, zaměřených na dodržování práv poskytovaných podle této směrnice.

Článek 12b

Sankce

Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušování vnitrostátních předpisů přijatých v souladu s touto směrnicí a přijmou všechna nezbytná opatření pro zajištění jejich provádění. Tyto sankce, které mohou zahrnovat náhradu škody poškozenému, ▐ musí být účinné, přiměřené a odrazující.

Článek12c

Subjekt pro rovné zacházení

Členské státy zajistí, aby subjekt nebo subjekty určené podle článku 20 směrnice 2006/54/ES, a pověřené podporou, rozborem, sledováním a prosazováním rovného zacházení se všemi osobami bez diskriminace na základě pohlaví byly rovněž příslušné pro otázky spadající do působnosti této směrnice, pokud se tyto otázky týkají především rovného zacházení a nikoli
  pouze
  zdraví a bezpečnosti zaměstnankyň.“

Článek 2

1.   Členské státy mohou zavést nebo zachovat ustanovení, která jsou pro zaměstnankyně oproti ustanovením této směrnice příznivější.

2.
     
  Členské státy mohou přijmout preventivní a monitorovací opatření v zájmu ochrany a bezpečnosti těhotných zaměstnankyň a matek novorozenců při práci.

3.   Provádění této směrnice nesmí být v žádném případě důvodem pro snížení úrovně ochrany v oblastech upravených touto směrnicí.

4.
     
  Ustanovení této směrnice se převezmou do kolektivních smluv a pracovních smluv v členských státech.

Článek 3

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do ... (11). Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

2.   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

Článek 4

1.   Členské státy a vnitrostátní subjekty pro rovné zacházení sdělí Komisi do ... (12) a poté
  každé tři roky
  veškeré informace nezbytné k tomu, aby Komise vypracovala zprávu pro Evropský parlament a Radu o uplatňování směrnice 92/85/EHS, ve znění této směrnice.

2.   Zpráva Komise vezme podle potřeby v úvahu hlediska sociálních partnerů a příslušných nevládních organizací. V souladu se zásadou zohlednění rovnosti žen a mužů ve všech oblastech bude zpráva mimo jiné obsahovat posouzení dopadu přijatých opatření na ženy a muže.
  Tato zpráva zahrnuje také posouzení dopadu dodatečného prodloužení doby trvání mateřské dovolené a uplatňování otcovské dovolené, které bude na úrovni Unie zkoumat sociální a hospodářské účinky.
  S ohledem na získané informace zahrne zpráva, je-li to nezbytné, návrhy na přezkoumání a aktualizaci směrnice 92/85/EHS, ve znění této směrnice.

Článek 5

Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 6

Tato směrnice je určena členským státům.

V

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda / předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 102.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010.

2

(3)  
  [2008] Sb. rozh. I-01017.

3

[2008] Sb. rozh. I-01017.

(4)  

  Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 23.

4

Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 23.

(5)  Úř. věst. L 348, 28.11.1992, s. 1.

5

(6)  

  Úř. věst. L 145, 19.6.1996, s. 4.

6

Úř. věst. L 145, 19.6.1996, s. 4.

(7)  

  Úř. věst. C 218, 31.7.2000, s. 5.

7

Úř. věst. C 218, 31.7.2000, s. 5.

(8)  Úř. věst. L 269, 5.10.2002, s. 15.

8

(9)  

  Úř. věst. L 145, 19.6.1996, s. 4.“

9

Úř. věst. L 145, 19.6.1996, s. 4.“

(10)  Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 23.“

10

(11)  Dva roky po vstupu této směrnice v platnost.

11

(12)  
  Tři roky
  po vstupu této směrnice v platnost.

12

Tři roky

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/176 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/176

---

Středa, 20. října 2010Postup proti opožděným platbám v obchodních transakcích ***I

P7_TA(2010)0374

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (přepracované znění) (KOM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD))

2012/C 70 E/27

(Řádný legislativní postup – přepracované znění)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2009)0126), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2009)0126),

| — | s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0044/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0044/2009),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 17. prosince 2009 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 17. prosince 2009 (1),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (2),

| — | s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti ze dne 18. května 2010 pro Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů podle čl. 87 odst. 3 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti ze dne 18. května 2010 pro Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů podle čl. 87 odst. 3 jednacího řádu,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 29. září 2010 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 29. září 2010 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na články 87 a 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 87 a 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanoviska Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0136/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanoviska Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0136/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové označeny v návrhu a ve stanovisku poradní skupiny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení dřívějších aktů s výše uvedenými změnami, je návrh prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové označeny v návrhu a ve stanovisku poradní skupiny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení dřívějších aktů s výše uvedenými změnami, je návrh prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu,

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise a v níže uvedeném pozměněném znění; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise a v níže uvedeném pozměněném znění;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 42.

(2)  Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Středa, 20. října 2010P7_TC1-COD(2009)0054

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. října 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/.../EU o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (přepracované znění)

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnice 2011/7/EU.)

---

Čtvrtek, 21. října 2010

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/178 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/178

---

Čtvrtek, 21. října 2010Změna nástroje stability ***I

P7_TA(2010)0378

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1717/2006 o zřízení nástroje stability (KOM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD))

2012/C 70 E/28

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2009)0195), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2009)0195),

| — | s ohledem na čl. 251 odst. 2, čl. 179 odst. 1 a článek 181a Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0042/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 251 odst. 2, čl. 179 odst. 1 a článek 181a Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0042/2009),

| — | s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 209 odst. 1 a článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 209 odst. 1 a článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 20. května 2008 ve věci C-91/05 Komise v. Rada, kterým bylo zrušeno rozhodnutí Rady 2004/833/SZBP ze dne 2. prosince 2004 o provádění společné akce 2002/589/SZBP s ohledem na příspěvek Evropské unie Hospodářskému společenství států západní Afriky (ECOWAS) v rámci moratoria na ruční palné a lehké zbraně, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 20. května 2008 ve věci C-91/05 Komise v. Rada, kterým bylo zrušeno rozhodnutí Rady 2004/833/SZBP ze dne 2. prosince 2004 o provádění společné akce 2002/589/SZBP s ohledem na příspěvek Evropské unie Hospodářskému společenství států západní Afriky (ECOWAS) v rámci moratoria na ruční palné a lehké zbraně,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7-0066/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7-0066/2009),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

Čtvrtek, 21. října 2010P7_TC1-COD(2009)0058

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1717/2006 o zřízení nástroje stability

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 209 odst. 1 a článek 212 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (2) umožňuje Společenství reagovat na krizové situace nebo na hrozící krize konzistentním a soudržným způsobem s použitím jediného právního nástroje obsahujícího zjednodušené rozhodovací postupy. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (2) umožňuje Společenství reagovat na krizové situace nebo na hrozící krize konzistentním a soudržným způsobem s použitím jediného právního nástroje obsahujícího zjednodušené rozhodovací postupy.

| (2) | Z přezkumu podle článku 25 nařízení (ES) č. 1717/2006 vyplývá, že by bylo vhodné navrhnout některé úpravy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Z přezkumu podle článku 25 nařízení (ES) č. 1717/2006 vyplývá, že by bylo vhodné navrhnout některé úpravy tohoto nařízení.

| (3) | Je třeba uvést nařízení (ES) č. 1717/2006 v soulad s rozsudkem Soudního dvora Evropských společenství ze dne 20. května 2008 (3), podle kterého Společenství může provádět opatření pro boj proti šíření a nedovolenému používání ručních palných a lehkých zbraní a přístupu k nim v rámci politiky rozvojové spolupráce, a tedy podle nařízení (ES) č. 1717/2006. |
| --- | --- |

(3)

Je třeba uvést nařízení (ES) č. 1717/2006 v soulad s rozsudkem Soudního dvora Evropských společenství ze dne 20. května 2008 (3), podle kterého Společenství může provádět opatření pro boj proti šíření a nedovolenému používání ručních palných a lehkých zbraní a přístupu k nim v rámci politiky rozvojové spolupráce, a tedy podle nařízení (ES) č. 1717/2006.

| (4) | Umožnění účasti na zadávání zakázek nebo poskytování grantů podle čl. 4 bodu 3 nařízení (ES) č. 1717/2006 na celosvětovém základě, jak tomu již je u opatření podle článku 3, by mělo přispět k plnění cílů uvedených v čl. 4 bodu 3 tohoto nařízení a zlepšení konzistentnosti a rovněž by uvedlo ustanovení o účasti a pravidlech původu pro pomoc v krizových situacích v soulad s ustanoveními a pravidly týkajícími se připravenosti na krizi. |
| --- | --- |

(4)

Umožnění účasti na zadávání zakázek nebo poskytování grantů podle čl. 4 bodu 3 nařízení (ES) č. 1717/2006 na celosvětovém základě, jak tomu již je u opatření podle článku 3, by mělo přispět k plnění cílů uvedených v čl. 4 bodu 3 tohoto nařízení a zlepšení konzistentnosti a rovněž by uvedlo ustanovení o účasti a pravidlech původu pro pomoc v krizových situacích v soulad s ustanoveními a pravidly týkajícími se připravenosti na krizi.

| (5) | Komise by měla být oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o strategické dokumenty pro více zemí, tematické strategické dokumenty a víceleté orientační programy, neboť tyto dokumenty doplňují nařízení (ES) č. 1717/2006 a mají všeobecnou platnost. Je zejména důležité, aby Komise během přípravné fáze vedla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky.“ |
| --- | --- |

(5)

Komise by měla být oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o strategické dokumenty pro více zemí, tematické strategické dokumenty a víceleté orientační programy, neboť tyto dokumenty doplňují nařízení (ES) č. 1717/2006 a mají všeobecnou platnost. Je zejména důležité, aby Komise během přípravné fáze vedla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky.“

| (6) | Výše finančního krytí stanoveného v článku 24 nařízení (ES) č. 1717/2006 na opatření podle čl. 4 bodu 1 tohoto nařízení se ukázala jako nedostatečná a měla by být zvýšena. Toto nařízení se vztahuje na mnoho oblastí, nicméně i s využitím víceúčelových programů je vzhledem k omezeným finančním prostředků možné účinně vyřešit jen některé z nich. Uskutečňování účinných akcí v oblasti strategické infrastruktury, ohrožení veřejného zdraví a celosvětové reakce na nadregionální hrozby vyžaduje zásadní opatření, která budou mít skutečný význam a budou viditelná a důvěryhodná. Kromě toho provádění nadregionálních akcí doplňujících celostátní a regionální soubory opatření vyžaduje řádné financování, aby mělo patřičný dopad. Maximální procento z celkového finančního krytí přidělené na opatření podle čl. 4 bodu 1 tohoto nařízení by mělo být zvýšeno ze 7 % na 10 %, aby se cíle stanovené v čl. 4 bodu. 1 tohoto nařízení mohly dále plnit. |
| --- | --- |

(6)

Výše finančního krytí stanoveného v článku 24 nařízení (ES) č. 1717/2006 na opatření podle čl. 4 bodu 1 tohoto nařízení se ukázala jako nedostatečná a měla by být zvýšena. Toto nařízení se vztahuje na mnoho oblastí, nicméně i s využitím víceúčelových programů je vzhledem k omezeným finančním prostředků možné účinně vyřešit jen některé z nich. Uskutečňování účinných akcí v oblasti strategické infrastruktury, ohrožení veřejného zdraví a celosvětové reakce na nadregionální hrozby vyžaduje zásadní opatření, která budou mít skutečný význam a budou viditelná a důvěryhodná. Kromě toho provádění nadregionálních akcí doplňujících celostátní a regionální soubory opatření vyžaduje řádné financování, aby mělo patřičný dopad. Maximální procento z celkového finančního krytí přidělené na opatření podle čl. 4 bodu 1 tohoto nařízení by mělo být zvýšeno ze 7 % na 10 %, aby se cíle stanovené v čl. 4 bodu. 1 tohoto nařízení mohly dále plnit.

| (7) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto, z důvodu jeho rozsahu, jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je pro dosažení uvedených cílů nezbytné. |
| --- | --- |

(7)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto, z důvodu jeho rozsahu, jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je pro dosažení uvedených cílů nezbytné.

| (8) | Nařízení (ES) č. 1717/2006 by proto mělo být příslušným způsobem změněno, |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 1717/2006 by proto mělo být příslušným způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1717/2006 se mění takto:

| (1) | Ustanovení čl. 3 odst. 2 písm. i) se nahrazuje tímto:






  „i) | podporu opatření pro boj proti nedovolenému používání ručních palných a lehkých zbraní a jejich dostupnosti v rámci politik spolupráce Unie a jejích cílů; tato podpora může také zahrnovat průzkumy, pomoc obětem, zvyšování veřejné informovanosti a rozvoj právní a správní odbornosti a dobré praxe.“ |
| --- | --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 3 odst. 2 písm. i) se nahrazuje tímto:

„i)

podporu opatření pro boj proti nedovolenému používání ručních palných a lehkých zbraní a jejich dostupnosti v rámci politik spolupráce Unie a jejích cílů; tato podpora může také zahrnovat průzkumy, pomoc obětem, zvyšování veřejné informovanosti a rozvoj právní a správní odbornosti a dobré praxe.“

| (2) | Článek 4 se mění takto:






  a) | V
  bodu 1 písm. a) se
  první pododstavec
  nahrazuje tímto:






  „a) | posílení kapacit donucovacích orgánů a soudních a civilních orgánů, které zasahují v boji proti terorismu i organizované trestné činnosti, včetně nezákonného obchodování s lidmi, drogami, střelnými zbraněmi, ručními palnými a lehkými zbraněmi a výbušninami, a provádějí účinnou kontrolu nezákonného obchodu a tranzitu.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Článek 4 se mění takto:

a)

V
  bodu 1 písm. a) se
  první pododstavec
  nahrazuje tímto:

„a)

posílení kapacit donucovacích orgánů a soudních a civilních orgánů, které zasahují v boji proti terorismu i organizované trestné činnosti, včetně nezákonného obchodování s lidmi, drogami, střelnými zbraněmi, ručními palnými a lehkými zbraněmi a výbušninami, a provádějí účinnou kontrolu nezákonného obchodu a tranzitu.“

| b) | V bodu 3 prvním pododstavci se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „c) | rozvoj a organizaci občanské společnosti a její účast na politickém procesu, včetně opatření na posílení úlohy žen v těchto procesech a opatření na podporu nezávislých, pluralistických a profesionálních sdělovacích prostředků.“ |
| --- | --- | --- |

b)

V bodu 3 prvním pododstavci se doplňuje nové písmeno, které zní:

„c)

rozvoj a organizaci občanské společnosti a její účast na politickém procesu, včetně opatření na posílení úlohy žen v těchto procesech a opatření na podporu nezávislých, pluralistických a profesionálních sdělovacích prostředků.“

| c) | V bodu 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „Opatření podle tohoto bodu mohou být případně prováděna v rámci partnerství EU pro budování míru.“ |
| --- | --- |

c)

V bodu 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Opatření podle tohoto bodu mohou být případně prováděna v rámci partnerství EU pro budování míru.“

| (3) | V článku 6 se odstavce 3 a 4 nahrazují těmito:




  „3.
     
  Pokud je na určité mimořádné opatření pomoci vynakládáno více než 20 000 000 EUR, přijímá jej Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“




  4.
     
  Komise může přijmout dočasné programy reakce za účelem vytvoření nebo obnovení základních podmínek nezbytných pro účinné provádění politik Unie v oblasti vnější spolupráce. Dočasné programy reakce navazují na mimořádná opatření pomoci. Přijímá je Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“. |
| --- | --- |

(3)

V článku 6 se odstavce 3 a 4 nahrazují těmito:

„3.
     
  Pokud je na určité mimořádné opatření pomoci vynakládáno více než 20 000 000 EUR, přijímá jej Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“

4.
     
  Komise může přijmout dočasné programy reakce za účelem vytvoření nebo obnovení základních podmínek nezbytných pro účinné provádění politik Unie v oblasti vnější spolupráce. Dočasné programy reakce navazují na mimořádná opatření pomoci. Přijímá je Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“.

| (4) | Článek 7 se mění takto:










  a) | Odstavec 3 se nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Strategické dokumenty pro více zemí a tematické strategické dokumenty a jakýkoli přezkum nebo rozšíření těchto dokumentů přijímá Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s postupem stanoveným v článku 22 a s výhradou splnění podmínek článků 22a a 22b. Pokrývají počáteční období trvající nejvýše po dobu použitelnosti tohoto nařízení a jsou přezkoumávány v polovině období.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

Článek 7 se mění takto:

a)

Odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Strategické dokumenty pro více zemí a tematické strategické dokumenty a jakýkoli přezkum nebo rozšíření těchto dokumentů přijímá Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s postupem stanoveným v článku 22 a s výhradou splnění podmínek článků 22a a 22b. Pokrývají počáteční období trvající nejvýše po dobu použitelnosti tohoto nařízení a jsou přezkoumávány v polovině období.“;

| b) | Odstavec 7 se nahrazuje tímto:




  „7.
     
  Víceleté orientační programy a jakékoli jejich revize či rozšíření přijímá Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s postupem stanoveným v článku 22 a s výhradou splnění podmínek článků 22a a 22b. Ve vhodných případech se tvoří po konzultaci s dotyčnými partnerskými zeměmi nebo regiony.“. |
| --- | --- |

b)

Odstavec 7 se nahrazuje tímto:

„7.
     
  Víceleté orientační programy a jakékoli jejich revize či rozšíření přijímá Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s postupem stanoveným v článku 22 a s výhradou splnění podmínek článků 22a a 22b. Ve vhodných případech se tvoří po konzultaci s dotyčnými partnerskými zeměmi nebo regiony.“.

| (5) | Čl. 8 odst. 3 se nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Roční akční programy a jakékoli jejich revize nebo rozšíření budou přijímá Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“. |
| --- | --- |

(5)

Čl. 8 odst. 3 se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Roční akční programy a jakékoli jejich revize nebo rozšíření budou přijímá Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“.

| (6) | V článku 9 se odstavce 3 a 4 nahrazují těmito:




  „3.
     
  Pokud je na určité zvláštní opatření vynakládáno více než 5 000 000 EUR, přijímá jej Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.




  4.
     
  Komise informuje Evropský parlament a Radu do jednoho měsíce od přijetí zvláštního opatření, na něž bylo vynaloženo méně než 5 000 000 EUR.“. |
| --- | --- |

(6)

V článku 9 se odstavce 3 a 4 nahrazují těmito:

„3.
     
  Pokud je na určité zvláštní opatření vynakládáno více než 5 000 000 EUR, přijímá jej Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.

4.
     
  Komise informuje Evropský parlament a Radu do jednoho měsíce od přijetí zvláštního opatření, na něž bylo vynaloženo méně než 5 000 000 EUR.“.

| (7) | V článku 17 se odstavce 4 a 5 nahrazují těmito:
  „4.   V případě mimořádných opatření pomoci a programů prozatímní reakce podle článku 6 a v případě opatření přijatých k dosažení cílů stanovených v čl. 4 bodu 3 je účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů umožněna na celosvětovém základě.
  5.   V případě opatření přijatých k dosažení cílů stanovených v čl. 4 body 1 a 2 je účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů otevřena všem fyzickým a právnickým osobám z rozvojové nebo transformující se země podle definic OECD a jakýmkoliv dalším fyzickým a právnickým osobám z každé země způsobilé podle dané strategie a rozšiřují se na ně i pravidla původu.“ |
| --- | --- |

(7)

V článku 17 se odstavce 4 a 5 nahrazují těmito:

„4.   V případě mimořádných opatření pomoci a programů prozatímní reakce podle článku 6 a v případě opatření přijatých k dosažení cílů stanovených v čl. 4 bodu 3 je účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů umožněna na celosvětovém základě.

5.   V případě opatření přijatých k dosažení cílů stanovených v čl. 4 body 1 a 2 je účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů otevřena všem fyzickým a právnickým osobám z rozvojové nebo transformující se země podle definic OECD a jakýmkoliv dalším fyzickým a právnickým osobám z každé země způsobilé podle dané strategie a rozšiřují se na ně i pravidla původu.“

| (8) | Článek 21 se nahrazuje tímto:



  „Článek 21


  Hodnocení



  Komise pravidelně vyhodnocuje výsledky a účinnost politik a programů a efektivnost programování, aby zjistila, zda jsou plněny cíle, a aby mohla sestavit doporučení pro zlepšení dalších operací. Komise dále předloží Evropskému parlamentu a Radě k diskusi významné hodnotící zprávy. Tyto výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování prostředků.“. |
| --- | --- |

(8)

Článek 21 se nahrazuje tímto:

„Článek 21

Hodnocení

Komise pravidelně vyhodnocuje výsledky a účinnost politik a programů a efektivnost programování, aby zjistila, zda jsou plněny cíle, a aby mohla sestavit doporučení pro zlepšení dalších operací. Komise dále předloží Evropskému parlamentu a Radě k diskusi významné hodnotící zprávy. Tyto výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování prostředků.“.

| (9) | Článek 22 se nahrazuje tímto:



  „Článek 22


  Výkon přenesení pravomoci



  1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 3 a v čl. 7 odst. 7 je svěřena Komisi na dobu platnosti tohoto nařízení.




  2.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.




  3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřené Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 22b a 22c.“



  Článek 22a


  Zrušení přenesení pravomocí



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 3 a čl. 7 odst. 7 kdykoli zrušit.




  2.
     
  Orgán, který zahájí vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesenou pravomoc, o jejichž zrušení může být rozhodnuto, a možné důvody tohoto zrušení.




  3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku okamžitě nebo od následného data uvedeného v rozhodnutí. Rozhodnutím není dotčena účinnost aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti. Rozhodnuté se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.“



  Článek 22b


  Námitky proti aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou vyslovit námitky proti aktu v přenesené pravomoci do dvou měsíců ode dne oznámení.




  Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se lhůta prodlouží o dva měsíce.




  2.
     
  Pokud po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1 nevysloví Evropský parlament ani Rada k aktu v přenesené pravomoci námitky, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím stanovené lhůty, pokud Evropský parlament i Rada Komisi informovaly o svém úmyslu nevyslovit námitky.




  3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky k přijatému aktu v přenesené pravomoci ve lhůtě uvedené v odstavci 1, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vysloví k aktu v přenesené pravomoci námitky, uvede důvody pro vyslovení těchto námitek.“. |
| --- | --- |

(9)

Článek 22 se nahrazuje tímto:

„Článek 22

Výkon přenesení pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 3 a v čl. 7 odst. 7 je svěřena Komisi na dobu platnosti tohoto nařízení.

2.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.

3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřené Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 22b a 22c.“

Článek 22a

Zrušení přenesení pravomocí

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 3 a čl. 7 odst. 7 kdykoli zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájí vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesenou pravomoc, o jejichž zrušení může být rozhodnuto, a možné důvody tohoto zrušení.

3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku okamžitě nebo od následného data uvedeného v rozhodnutí. Rozhodnutím není dotčena účinnost aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti. Rozhodnuté se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.“

Článek 22b

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou vyslovit námitky proti aktu v přenesené pravomoci do dvou měsíců ode dne oznámení.

Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se lhůta prodlouží o dva měsíce.

2.
     
  Pokud po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1 nevysloví Evropský parlament ani Rada k aktu v přenesené pravomoci námitky, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím stanovené lhůty, pokud Evropský parlament i Rada Komisi informovaly o svém úmyslu nevyslovit námitky.

3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky k přijatému aktu v přenesené pravomoci ve lhůtě uvedené v odstavci 1, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vysloví k aktu v přenesené pravomoci námitky, uvede důvody pro vyslovení těchto námitek.“.

| (10) | Článek 24 se nahrazuje tímto:
  „Článek 24


  Finanční krytí

  Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2007–2013 se stanoví na 2062000000 EUR. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
  V období 2007–2013:






  a) | nejvýše 10 procent finančního krytí se přidělí na opatření podle čl. 4 bodu 1; |
| --- | --- | --- |

(10)

Článek 24 se nahrazuje tímto:

„Článek 24

Finanční krytí

Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2007–2013 se stanoví na 2062000000 EUR. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.

V období 2007–2013:

a)

nejvýše 10 procent finančního krytí se přidělí na opatření podle čl. 4 bodu 1;

| b) | nejvýše 15 procent finančního krytí se přidělí na opatření podle čl. 4 bodu 2; |
| --- | --- |

b)

nejvýše 15 procent finančního krytí se přidělí na opatření podle čl. 4 bodu 2;

| c) | nejvýše
  10 procent
  finančního krytí se přidělí na opatření podle čl. 4 bodu 3
  , je-li příslušná částka v souladu se stávajícím přezkumem partnerství EU pro budování míru a vnitřními zdroji
  .“. |
| --- | --- |

c)

nejvýše
  10 procent
  finančního krytí se přidělí na opatření podle čl. 4 bodu 3
  , je-li příslušná částka v souladu se stávajícím přezkumem partnerství EU pro budování míru a vnitřními zdroji
  .“.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne [...].

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010.

1

(2)  Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 1.

2

(3)  Věc C-91/05, Komise v. Rada.

3

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/183

---

Čtvrtek, 21. října 2010Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci ***I

P7_TA(2010)0379

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (KOM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD))

2012/C 70 E/29

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2009)0194),

| — | s ohledem na čl. 251 odst. 2, čl. 179 odst. 1 a čl. 181a první pododstavec Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0043/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 251 odst. 2, čl. 179 odst. 1 a čl. 181a první pododstavec Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0043/2009),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 209 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 209 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj a stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0078/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj a stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0078/2009),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

Čtvrtek, 21. října 2010P7_TC1-COD(2009)0060A

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci ▐

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o
  fungování Evropské unie
  , a zejména na
  čl. 209 odst. 1
  této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Za účelem zlepšení účinnosti a transparentnosti vnější pomoci Společenství byl v roce 2006 zřízen nový rámec, kterým se řídí plánování a poskytování pomoci a který zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) (2), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (3), nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 ze dne 21. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy (4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (5), nařízení Rady (Euratom) č. 300/2007 ze dne 19. února 2007, kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (6), nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (evropský nástroj pro demokracii a lidská práva) (7) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (8). |
| --- | --- |

(1)

Za účelem zlepšení účinnosti a transparentnosti vnější pomoci Společenství byl v roce 2006 zřízen nový rámec, kterým se řídí plánování a poskytování pomoci a který zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) (2), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (3), nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 ze dne 21. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy (4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (5), nařízení Rady (Euratom) č. 300/2007 ze dne 19. února 2007, kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (6), nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (evropský nástroj pro demokracii a lidská práva) (7) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (8).

| (2) | Z provádění nařízení
  (ES) č. 1905/2006
  vyplynul nesoulad, pokud jde o výjimku ze zásady nezpůsobilosti nákladů, jež souvisejí s daněmi, cly a dalšími poplatky, pro financování Unie. Z tohoto důvodu se navrhuje změna příslušných ustanovení
  tohoto
  nařízení ▐ za účelem
  jeho
  sladění s ostatními nástroji. |
| --- | --- |

(2)

Z provádění nařízení
  (ES) č. 1905/2006
  vyplynul nesoulad, pokud jde o výjimku ze zásady nezpůsobilosti nákladů, jež souvisejí s daněmi, cly a dalšími poplatky, pro financování Unie. Z tohoto důvodu se navrhuje změna příslušných ustanovení
  tohoto
  nařízení ▐ za účelem
  jeho
  sladění s ostatními nástroji.

| (3) | Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o zeměpisné strategické dokumenty, víceleté orientační programy, strategické dokumenty pro tematické programy a doprovodná opatření, neboť tyto dokumenty doplňují nařízení (ES) č. 1905/2006 a mají obecnou působnost. Je zejména důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze příslušné konzultace, včetně konzultací s odborníky. |
| --- | --- |

(3)

Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o zeměpisné strategické dokumenty, víceleté orientační programy, strategické dokumenty pro tematické programy a doprovodná opatření, neboť tyto dokumenty doplňují nařízení (ES) č. 1905/2006 a mají obecnou působnost. Je zejména důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze příslušné konzultace, včetně konzultací s odborníky.

| (4) | Toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaného cíle, v souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(4)

Toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaného cíle, v souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii.

| (5) | Nařízení (ES) č. 1905/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 1905/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1905/2006 se mění takto:

| (1) | V čl. 17 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 a za podmínek stanovených v článcích 35a a 35b stanoví další pokyny týkající se rozdělení celkové částky mezi příjemce.“ |
| --- | --- |

(1)

V čl. 17 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 a za podmínek stanovených v článcích 35a a 35b stanoví další pokyny týkající se rozdělení celkové částky mezi příjemce.“

| (2) | Článek 21 se nahrazuje tímto:



  „Článek 21


  Přijímání strategických dokumentů a víceletých orientačních programů



  Strategické dokumenty a víceleté orientační programy podle článků 19 a 20 a veškeré jejich změny na základě přezkumu podle čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 1, jakož i doprovodná opatření podle článku 17, přijímá Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 a za podmínek stanovených v článcích 35a a 35b.“ |
| --- | --- |

(2)

Článek 21 se nahrazuje tímto:

„Článek 21

Přijímání strategických dokumentů a víceletých orientačních programů

Strategické dokumenty a víceleté orientační programy podle článků 19 a 20 a veškeré jejich změny na základě přezkumu podle čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 1, jakož i doprovodná opatření podle článku 17, přijímá Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 a za podmínek stanovených v článcích 35a a 35b.“

| (3) | V článku 22 se odstavec 3 nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Komise přijímá roční akční programy s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“ |
| --- | --- |

(3)

V článku 22 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.
     
  Komise přijímá roční akční programy s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“

| (4) | V článku 23 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:




  „3.
     
  Pokud náklady na taková opatření přesahují částku 10 000 000 EUR, přijímá je Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady. Zvláštní opatření, jejichž hodnota nepřesahuje částku 10 000 000 EUR, zasílá Komise pro informaci Evropskému parlamentu a Radě do jednoho měsíce od přijetí svého rozhodnutí.




  4.
     
  Změny zvláštních opatření, jakými jsou například ty, kterými se provádějí technické úpravy, prodlužuje období provádění, mění přidělení položek v rámci předpokládaného rozpočtu nebo se zvyšuje či snižuje rozpočet o méně než 20 % původního rozpočtu, a to za předpokladu, že tyto změny neovlivňují prvotní cíle stanovené v rozhodnutí Komise, se do jednoho měsíce sdělují Evropskému parlamentu a Radě.“ |
| --- | --- |

(4)

V článku 23 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

„3.
     
  Pokud náklady na taková opatření přesahují částku 10 000 000 EUR, přijímá je Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady. Zvláštní opatření, jejichž hodnota nepřesahuje částku 10 000 000 EUR, zasílá Komise pro informaci Evropskému parlamentu a Radě do jednoho měsíce od přijetí svého rozhodnutí.

4.
     
  Změny zvláštních opatření, jakými jsou například ty, kterými se provádějí technické úpravy, prodlužuje období provádění, mění přidělení položek v rámci předpokládaného rozpočtu nebo se zvyšuje či snižuje rozpočet o méně než 20 % původního rozpočtu, a to za předpokladu, že tyto změny neovlivňují prvotní cíle stanovené v rozhodnutí Komise, se do jednoho měsíce sdělují Evropskému parlamentu a Radě.“

| (5) | V článku 25 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Pomoc Unie se zpravidla nepoužije k placení daní, cel nebo poplatků v zemích, které jsou příjemci pomoci.“ |
| --- | --- |

(5)

V článku 25 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Pomoc Unie se zpravidla nepoužije k placení daní, cel nebo poplatků v zemích, které jsou příjemci pomoci.“

| (6) | V článku 33 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:




  „1.
     
  Komise pravidelně sleduje a přezkoumává své programy a vyhodnocuje výsledky provádění zeměpisných a tematických politik a programů a odvětvových politik a efektivnost programování, ve vhodných případech prostřednictvím nezávislých externích hodnocení, aby se přesvědčila, zda jsou cíle plněny, a aby mohla sestavit doporučení pro zlepšení dalších operací. Návrhy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů a Rady na nezávislá vnější hodnocení budou řádně zohledněny. Zvláštní pozornost je věnována sociálním odvětvím a pokroku dosaženému při plnění rozvojových cílů tisíciletí.




  2.
     
  Komise zasílá své hodnotící zprávy pro informaci Evropskému parlamentu a Radě. Tyto výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování prostředků.“ |
| --- | --- |

(6)

V článku 33 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.
     
  Komise pravidelně sleduje a přezkoumává své programy a vyhodnocuje výsledky provádění zeměpisných a tematických politik a programů a odvětvových politik a efektivnost programování, ve vhodných případech prostřednictvím nezávislých externích hodnocení, aby se přesvědčila, zda jsou cíle plněny, a aby mohla sestavit doporučení pro zlepšení dalších operací. Návrhy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů a Rady na nezávislá vnější hodnocení budou řádně zohledněny. Zvláštní pozornost je věnována sociálním odvětvím a pokroku dosaženému při plnění rozvojových cílů tisíciletí.

2.
     
  Komise zasílá své hodnotící zprávy pro informaci Evropskému parlamentu a Radě. Tyto výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování prostředků.“

| (7) | Čl. 34 odst. 1 se nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Komise posoudí pokrok dosažený při provádění opatření přijatých podle tohoto nařízení a předloží Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu obsahující informace o provádění, výsledcích a pokud možno o hlavních výsledcích a dopadu pomoci. Tato zpráva se předkládá rovněž vnitrostátním parlamentům, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.“ |
| --- | --- |

(7)

Čl. 34 odst. 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Komise posoudí pokrok dosažený při provádění opatření přijatých podle tohoto nařízení a předloží Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu obsahující informace o provádění, výsledcích a pokud možno o hlavních výsledcích a dopadu pomoci. Tato zpráva se předkládá rovněž vnitrostátním parlamentům, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.“

| (8) | Článek 35 se nahrazuje tímto:



  „Článek 35


  Výkon přenesení pravomoci



  1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 17 odst. 2 a článku 21 je svěřena Komisi po dobu platnosti tohoto nařízení.




  2.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu i Radě.




  3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v článcích 35a a 35b.



  Článek 35a


  Zrušení přenesení pravomocí



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 17 odst. 2 a článku 21 kdykoli zrušit.




  2.
     
  Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.




  3.
     
  Rozhodnutím o zrušení ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.



  Článek 35b


  Námitky proti aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.




  Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.




  2.
     
  Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 proti aktu v přenesené pravomoci námitky nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den v něm uvedeným.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.




  3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky ve lhůtě uvedené v odstavci 1, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“ |
| --- | --- |

(8)

Článek 35 se nahrazuje tímto:

„Článek 35

Výkon přenesení pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 17 odst. 2 a článku 21 je svěřena Komisi po dobu platnosti tohoto nařízení.

2.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu i Radě.

3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v článcích 35a a 35b.

Článek 35a

Zrušení přenesení pravomocí

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 17 odst. 2 a článku 21 kdykoli zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.

3.
     
  Rozhodnutím o zrušení ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 35b

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.

Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

2.
     
  Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 proti aktu v přenesené pravomoci námitky nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den v něm uvedeným.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.

3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky ve lhůtě uvedené v odstavci 1, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“

Článek 2

▐

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem následujícím po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010.

1

(2)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82.

2

(3)  Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 405, 30.12.2006, s. 41.

4

(5)  Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 81, 22.3.2007, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 386, 29.12.2006, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.

8

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/188

---

Čtvrtek, 21. října 2010Zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě ***I

P7_TA(2010)0380

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (KOM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD))

2012/C 70 E/30

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2009)0194),

| — | s ohledem na čl. 251 odst. 2, čl. 179 odst. 1 a čl. 181a Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0158/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 251 odst. 2, čl. 179 odst. 1 a čl. 181a Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0158/2009),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3, čl. 209 odst. 1 a článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3, čl. 209 odst. 1 a článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7-0188/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7-0188/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

Čtvrtek, 21. října 2010P7_TC1-COD(2009)0060B

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) ▐ č. 1889/2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 209 odst. 1 a článek 212 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Za účelem zlepšení účinnosti a transparentnosti vnější pomoci Společenství byl v roce 2006 zřízen nový rámec, kterým se řídí plánování a poskytování pomoci. Tento rámec zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) (2), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (3), nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 ze dne 21. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy (4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (5), nařízení Rady (Euratom) č. 300/2007 ze dne 19. února 2007, kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (6), nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (evropský nástroj pro demokracii a lidská práva) (7) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006 kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (8). |
| --- | --- |

(1)

Za účelem zlepšení účinnosti a transparentnosti vnější pomoci Společenství byl v roce 2006 zřízen nový rámec, kterým se řídí plánování a poskytování pomoci. Tento rámec zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) (2), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (3), nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 ze dne 21. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy (4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (5), nařízení Rady (Euratom) č. 300/2007 ze dne 19. února 2007, kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (6), nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (evropský nástroj pro demokracii a lidská práva) (7) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006 kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (8).

| (2) | Z provádění těchto nařízení vyplynul nesoulad, pokud jde o výjimku ze zásady nezpůsobilosti nákladů, jež souvisejí s daněmi, cly a dalšími poplatky, pro financování Unie. Z tohoto důvodu se navrhuje změna příslušných ustanovení ▐ nařízení (ES) č. 1889/2006 za účelem jejich sladění s ostatními nástroji. |
| --- | --- |

(2)

Z provádění těchto nařízení vyplynul nesoulad, pokud jde o výjimku ze zásady nezpůsobilosti nákladů, jež souvisejí s daněmi, cly a dalšími poplatky, pro financování Unie. Z tohoto důvodu se navrhuje změna příslušných ustanovení ▐ nařízení (ES) č. 1889/2006 za účelem jejich sladění s ostatními nástroji.

| (3) | Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie pokud jde o strategické dokumenty, neboť tyto strategické dokumenty doplňují nařízení (ES) č. 1889/2006 a mají obecnou působnost. Je obzváště důležité, aby během přípravných prací Komise provedla nezbytné konzultace, včetně konzultací na expertní úrovni. |
| --- | --- |

(3)

Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie pokud jde o strategické dokumenty, neboť tyto strategické dokumenty doplňují nařízení (ES) č. 1889/2006 a mají obecnou působnost. Je obzváště důležité, aby během přípravných prací Komise provedla nezbytné konzultace, včetně konzultací na expertní úrovni.

| (4) | Toto nařízení nestanoví víc, než je nutné k dosažení sledovaného cíle, v souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

(4)

Toto nařízení nestanoví víc, než je nutné k dosažení sledovaného cíle, v souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

▐

Nařízení (ES) č. 1889/2006 se mění takto:

| (1) | V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Strategické dokumenty a jakékoli jejich revize nebo rozšíření přijímá Komise prostřednitcím aktů v přenesné pravomoci v souladu s článkem 17 a za podmínek stanovených v článcích 17a a 17b.“ |
| --- | --- |

(1)

V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.
     
  Strategické dokumenty a jakékoli jejich revize nebo rozšíření přijímá Komise prostřednitcím aktů v přenesné pravomoci v souladu s článkem 17 a za podmínek stanovených v článcích 17a a 17b.“

| (2) | V článku 6 se odstavec 3 nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Roční akční programy a jakékoli jejich revize nebo rozšíření budou přijímány Komisí s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“ |
| --- | --- |

(2)

V článku 6 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.
     
  Roční akční programy a jakékoli jejich revize nebo rozšíření budou přijímány Komisí s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“

| (3) | V článku 7 se odstavce 3 a 4 nahrazují těmito:




  „3.
     
  Pokud náklady na taková opatření dosáhnou nebo překročí 3 000 000 EUR, přijme je Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.




  4.
     
  U zvláštních opatření, která nedosáhnou 3 000 000 EUR, Komise zašle opatření do 10 pracovních dnů po přijetí rozhodnutí pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.“; |
| --- | --- |

(3)

V článku 7 se odstavce 3 a 4 nahrazují těmito:

„3.
     
  Pokud náklady na taková opatření dosáhnou nebo překročí 3 000 000 EUR, přijme je Komise s přihlédnutím ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.

4.
     
  U zvláštních opatření, která nedosáhnou 3 000 000 EUR, Komise zašle opatření do 10 pracovních dnů po přijetí rozhodnutí pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.“;

| (4) | V článku 9 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  O provedených opatřeních ad hoc informuje Komise pravidelně Evropský parlament a Radu.“; |
| --- | --- |

(4)

V článku 9 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  O provedených opatřeních ad hoc informuje Komise pravidelně Evropský parlament a Radu.“;

| (5) | V článku 13 nařízení se odstavec 6 nahrazuje tímto:
  „6.   Pomoc Unie se zpravidla nepoužije k placení daní, cel nebo poplatků v zemích, které jsou příjemci pomoci.“ |
| --- | --- |

(5)

V článku 13 nařízení se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Pomoc Unie se zpravidla nepoužije k placení daní, cel nebo poplatků v zemích, které jsou příjemci pomoci.“

| (6) | V článku 16 nařízení se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Komise zašle své hodnotící zprávy pro informaci Evropskému parlamentu a Radě. Výsledky poskytují zpětnou vazbu v souvislosti s návrhem programu a přidělením zdrojů“; |
| --- | --- |

(6)

V článku 16 nařízení se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Komise zašle své hodnotící zprávy pro informaci Evropskému parlamentu a Radě. Výsledky poskytují zpětnou vazbu v souvislosti s návrhem programu a přidělením zdrojů“;

| (7) | Článek 17 se nahrazuje tímto:



  „Článek 17


  Výkon přenesení pravomoci



  1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu platnosti tohoto nařízení.




  2.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.




  3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi s výhradou podmínek stanovených v článcích 17a a 17b.



  Článek 17a


  Zrušení přenesení pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 5 kdykoli zrušit.




  2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhého zákonodárce a Komisi a uvede pravomoc, jejíž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.




  3.
     
  Rozhodnutí o zrušení ukončí přenesení pravomocí uvedené v tomto rozhodnutí. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu datu, které je v něm upřesněno. Rozhodnutí nemá vliv na účinnost aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti. Rozhodnutí je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.



  Článek 17b


  Námitky proti aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.




  Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se lhůta prodlouží o dva měsíce.




  2.
     
  Pokud po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1 nevysloví Evropský parlament ani Rada k aktu v přenesené pravomoci námitku, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada Komisi informovaly o svém záměru nevyslovit námitky.




  3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada námitky proti aktu v přenesené pravomoci vysloví ve lhůtě uvedené v odstavci 1, tento akt v platnost nevstoupí. Orgán, který vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky, uvede důvody pro vyslovení těchto námitek.“ |
| --- | --- |

(7)

Článek 17 se nahrazuje tímto:

„Článek 17

Výkon přenesení pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu platnosti tohoto nařízení.

2.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.

3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi s výhradou podmínek stanovených v článcích 17a a 17b.

Článek 17a

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 5 kdykoli zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhého zákonodárce a Komisi a uvede pravomoc, jejíž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.

3.
     
  Rozhodnutí o zrušení ukončí přenesení pravomocí uvedené v tomto rozhodnutí. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu datu, které je v něm upřesněno. Rozhodnutí nemá vliv na účinnost aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti. Rozhodnutí je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 17b

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.

Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se lhůta prodlouží o dva měsíce.

2.
     
  Pokud po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1 nevysloví Evropský parlament ani Rada k aktu v přenesené pravomoci námitku, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada Komisi informovaly o svém záměru nevyslovit námitky.

3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada námitky proti aktu v přenesené pravomoci vysloví ve lhůtě uvedené v odstavci 1, tento akt v platnost nevstoupí. Orgán, který vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky, uvede důvody pro vyslovení těchto námitek.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem následujícím po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V dne ...

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010.

1

(2)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82.

2

(3)  Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 405, 30.12.2006, s. 41.

4

(5)  Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 81, 22.3.2007, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 386, 29.12.2006, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.

8

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/192

---

Čtvrtek, 21. října 2010Finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými zeměmi ***I

P7_TA(2010)0381

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy (KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD))

2012/C 70 E/31

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2009)0197), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2009)0197),

| — | s ohledem na článek 181a Smlouvy o ES, podle něhož Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0101/2009), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 181a Smlouvy o ES, podle něhož Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0101/2009),

| — | s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3, čl. 207 odst. 2 a čl. 209 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3, čl. 207 odst. 2 a čl. 209 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a na stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru (A7-0052/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a na stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru (A7-0052/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | domnívá se, že tento návrh je v souladu s víceletým finančním rámcem pro období 2007–2013; připomíná nicméně, že o ročních rozpočtových prostředcích pro období 2010–2013 rozhoduje rozpočtový orgán v rámci ročního rozpočtového postupu; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že tento návrh je v souladu s víceletým finančním rámcem pro období 2007–2013; připomíná nicméně, že o ročních rozpočtových prostředcích pro období 2010–2013 rozhoduje rozpočtový orgán v rámci ročního rozpočtového postupu;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

Čtvrtek, 21. října 2010P7_TC1-COD(2009)0059

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy

[Pozměňovací návrh 3, pokud není uvedeno jinak]

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 a čl. 209 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Od roku 2007 Společenství racionalizuje svou zeměpisnou spolupráci s rozvojovými zeměmi v Asii, Střední Asii a Latinské Americe a s Irákem, Íránem, Jemenem a Jižní Afrikou v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (2). |
| --- | --- |

(1)

Od roku 2007 Společenství racionalizuje svou zeměpisnou spolupráci s rozvojovými zeměmi v Asii, Střední Asii a Latinské Americe a s Irákem, Íránem, Jemenem a Jižní Afrikou v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (2).

| (2) | Hlavním a rámcovým cílem nařízení (ES) č. 1905/2006 je vymýcení chudoby prostřednictvím plnění rozvojových cílů tisíciletí. Oblast působnosti spolupráce pro zeměpisné programy s rozvojovými zeměmi, územími a oblastmi stanovená v tomto nařízení je mimoto podstatně omezena na finanční opatření splňující kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD). |
| --- | --- |

(2)

Hlavním a rámcovým cílem nařízení (ES) č. 1905/2006 je vymýcení chudoby prostřednictvím plnění rozvojových cílů tisíciletí. Oblast působnosti spolupráce pro zeměpisné programy s rozvojovými zeměmi, územími a oblastmi stanovená v tomto nařízení je mimoto podstatně omezena na finanční opatření splňující kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD).

| (3) | Je v zájmu
  Unie
  dále prohlubovat vztahy s dotyčnými rozvojovými zeměmi, jež jsou důležitými partnery ve dvoustranných vztazích i významnými aktéry na mnohostranných fórech a v rámci globálního řízení a u nichž má
  Unie
  strategický zájem na rozšiřování různorodých vazeb, zejména v oblasti hospodářských, obchodních, akademických a vědeckých výměn. Proto
  Unie
  potřebuje finanční nástroj umožňující financování takových opatření, která
  v zásadě
  nesplňují podmínky oficiální rozvojové pomoci
  podle kritérií stanovených OECD pro oficiální rozvojovou pomoc, která však mají rozhodující význam pro upevnění vztahů a významnou měrou přispívají k pokroku a rozvoji dotyčných rozvojových zemí
  . |
| --- | --- |

(3)

Je v zájmu
  Unie
  dále prohlubovat vztahy s dotyčnými rozvojovými zeměmi, jež jsou důležitými partnery ve dvoustranných vztazích i významnými aktéry na mnohostranných fórech a v rámci globálního řízení a u nichž má
  Unie
  strategický zájem na rozšiřování různorodých vazeb, zejména v oblasti hospodářských, obchodních, akademických a vědeckých výměn. Proto
  Unie
  potřebuje finanční nástroj umožňující financování takových opatření, která
  v zásadě
  nesplňují podmínky oficiální rozvojové pomoci
  podle kritérií stanovených OECD pro oficiální rozvojovou pomoc, která však mají rozhodující význam pro upevnění vztahů a významnou měrou přispívají k pokroku a rozvoji dotyčných rozvojových zemí
  .

| (4) | Za tímto účelem byly v rámci rozpočtových procesů v letech 2007 a 2008 a v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (finanční nařízení), stanoveny čtyři přípravné akce k zahájení rozšířené spolupráce: obchodní a vědecké výměny s Indií, obchodní a vědecké výměny s Čínou, spolupráce se zeměmi Asie se středními příjmy a spolupráce se zeměmi Latinské Ameriky se středními příjmy. Podle téhož článku finančního nařízení musí být legislativní proces navazující na přípravné akce ukončen před koncem třetího rozpočtového roku. |
| --- | --- |

(4)

Za tímto účelem byly v rámci rozpočtových procesů v letech 2007 a 2008 a v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (finanční nařízení), stanoveny čtyři přípravné akce k zahájení rozšířené spolupráce: obchodní a vědecké výměny s Indií, obchodní a vědecké výměny s Čínou, spolupráce se zeměmi Asie se středními příjmy a spolupráce se zeměmi Latinské Ameriky se středními příjmy. Podle téhož článku finančního nařízení musí být legislativní proces navazující na přípravné akce ukončen před koncem třetího rozpočtového roku.

| (5) | Cíle a ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 (4) jsou vhodné k provádění této posílené spolupráce se zeměmi, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1905/2006. Za tímto účelem je třeba rozšířit zeměpisnou oblast působnosti nařízení (ES) č. 1934/2006 a stanovit finanční krytí spolupráce s těmito rozvojovými zeměmi. |
| --- | --- |

(5)

Cíle a ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 (4) jsou vhodné k provádění této posílené spolupráce se zeměmi, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1905/2006. Za tímto účelem je třeba rozšířit zeměpisnou oblast působnosti nařízení (ES) č. 1934/2006 a stanovit finanční krytí spolupráce s těmito rozvojovými zeměmi.

| (6) | S rozšířením zeměpisné oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1934/2006 jsou dotyčné rozvojové země předmětem dvou odlišných finančních nástrojů pro vnější činnosti. Mělo by být zajištěno, aby oba finanční nástroje zůstaly jeden od druhého přísně odděleny. V rámci nařízení (ES) č. 1905/2006 budou financována taková opatření, která splňují kritéria stanovená OECD pro oficiální rozvojovou pomoc, zatímco nařízení (ES) č. 1934/2006 bude platit výlučně pro opatření, která tato kritéria v zásadě nesplňují. Kromě toho by mělo být zajištěno, že země, na které se dosud vztahovalo nařízení (ES) č. 1934/2006, jmenovitě průmyslové země a jiné země a území s vysokými příjmy, nebudou rozšířením zeměpisné oblasti nařízení působnosti znevýhodněny, zejména ne z finančního hlediska. |
| --- | --- |

(6)

S rozšířením zeměpisné oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1934/2006 jsou dotyčné rozvojové země předmětem dvou odlišných finančních nástrojů pro vnější činnosti. Mělo by být zajištěno, aby oba finanční nástroje zůstaly jeden od druhého přísně odděleny. V rámci nařízení (ES) č. 1905/2006 budou financována taková opatření, která splňují kritéria stanovená OECD pro oficiální rozvojovou pomoc, zatímco nařízení (ES) č. 1934/2006 bude platit výlučně pro opatření, která tato kritéria v zásadě nesplňují. Kromě toho by mělo být zajištěno, že země, na které se dosud vztahovalo nařízení (ES) č. 1934/2006, jmenovitě průmyslové země a jiné země a území s vysokými příjmy, nebudou rozšířením zeměpisné oblasti nařízení působnosti znevýhodněny, zejména ne z finančního hlediska.

| (7) | Vzhledem k tomu, že hospodářská krize vedla v celé Evropské unii k mimořádně napjatému stavu rozpočtu a že navrhované rozšíření se týká zemí, které mají v některých případech podobnou konkurenceschopnost jako Unie a dosáhly průměrné životní úrovně blížící se úrovni některých členských států, měla by spolupráce EU brát v úvahu úsilí, které vynaloží přijímající země, aby dodržely mezinárodní dohody Mezinárodní organizace práce (MOP) a aby se podílely na globálních cílech snižování emisí skleníkových plynů. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomu, že hospodářská krize vedla v celé Evropské unii k mimořádně napjatému stavu rozpočtu a že navrhované rozšíření se týká zemí, které mají v některých případech podobnou konkurenceschopnost jako Unie a dosáhly průměrné životní úrovně blížící se úrovni některých členských států, měla by spolupráce EU brát v úvahu úsilí, které vynaloží přijímající země, aby dodržely mezinárodní dohody Mezinárodní organizace práce (MOP) a aby se podílely na globálních cílech snižování emisí skleníkových plynů.

| (8) | Při kontrole provádění finančních nástrojů pro vnější činnosti byla zjištěna nejednotnost v ustanoveních, jimiž se náklady týkající se daní, cel a jiných poplatků vylučují jako nezpůsobilé. V zájmu jednotnosti se navrhuje uvést tato ustanovení do souladu s ostatními nástroji. |
| --- | --- |

(8)

Při kontrole provádění finančních nástrojů pro vnější činnosti byla zjištěna nejednotnost v ustanoveních, jimiž se náklady týkající se daní, cel a jiných poplatků vylučují jako nezpůsobilé. V zájmu jednotnosti se navrhuje uvést tato ustanovení do souladu s ostatními nástroji.

| (9) | Komise by měla být oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o víceleté programy spolupráce, neboť tyto programy doplňují nařízení (ES) č. 1934/2006 a mají obecnou působnost. Je zejména důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky. |
| --- | --- |

(9)

Komise by měla být oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o víceleté programy spolupráce, neboť tyto programy doplňují nařízení (ES) č. 1934/2006 a mají obecnou působnost. Je zejména důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky.

| (10) | Nařízení (ES) č. 1934/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(10)

Nařízení (ES) č. 1934/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1934/2006 se mění takto:

| (1) | Název nařízení se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

(1)

Název nařízení se nahrazuje tímto:

| (2) | Články 1 až 3 se nahrazují tímto:
  „Článek 1


  Cíl

  1.   
  Pro účely tohoto nařízení se průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy rozumějí země a území uvedené v příloze I tohoto nařízení a rozvojovými zeměmi se rozumějí země, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (5), a které jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení. Dále jsou uváděny jako ‚partnerské země‘.


  Financování
  Unie podle tohoto nařízení
  podporuje hospodářskou, finanční, technickou
  , kulturní a akademickou
  spolupráci
  v oblastech stanovených v článku 4
  , které spadají do jeho pravomoci, s
  partnerskými
  zeměmi.
  Toto nařízení slouží k financování opatření, která v zásadě nesplňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (dále jen ‚výbor OECD/DAC‘).


  2.   Hlavním cílem spolupráce s
  partnerskými
  zeměmi ▐ je konkrétně reagovat na potřebu posílit vazby a prohloubit jednání na dvoustranné, regionální nebo mnohostranné úrovni, a vytvořit tak příznivější
  a transparentnější
  prostředí pro rozvoj vztahů
  mezi Unií a partnerskými
  zeměmi
  v souladu se zásadami, jimiž se řídí vnější činnost Unie, jak je stanoveno ve Smlouvě. K těmto zásadám patří mimo jiné prosazování demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod, právního státu, důstojných pracovních podmínek, řádné správy věcí veřejných a ochrany životního prostředí, které mají přispět k pokroku a k procesu udržitelného rozvoje v partnerských zemích.



  Článek 2


  Oblast působnosti

  1.   ▐ Cílem spolupráce je jednat s
  partnerskými zeměmi za účelem posílení dialogu a vzájemného sbližování, sdílení a prosazování podobných politických, hospodářských a institucionálních struktur a hodnot. Unie se zaměří také na prohloubení spolupráce a výměn s tradičními nebo stále důležitějšími
  partnery ve dvoustranných vztazích i činiteli na mnohostranných fórech a v rámci globálního řízení. Spolupráce zahrnuje rovněž partnery, u nichž má
  Unie
  strategický zájem na rozšiřování vazeb
  a prosazování hodnot stanovených ve Smlouvě
  .
  2.   ▐ V řádně odůvodněných případech a za účelem
  zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie a
  posílení regionální spolupráce však může Komise při přijímání
  ročních
  akčních programů podle článku 6 rozhodnout, že země, které nejsou uvedeny v přílohách, jsou způsobilé
  pro opatření v rámci tohoto nařízení
  , pokud je projekt nebo program, jenž bude prováděn, regionální nebo přeshraniční povahy. Tato možnost
  je
  stanovena ve víceletých programech spolupráce podle článku 5.


  3.
     Komise mění seznamy uvedené v přílohách I a II v návaznosti na pravidelné přezkumy seznamu rozvojových zemí výborem OECD/DAC a o změnách informuje
  Evropský parlament a
  Radu.


  4.
     
  V případě financování z prostředků Unie podle tohoto nařízení se, je-li to vhodné, věnuje zvláštní pozornost dodržování základních pracovních norem Mezinárodní organizace práce ze strany partnerských zemí a jejich úsilí o snižování emisí skleníkových plynů.




  5.
     
  Pokud se jedná o země uvedené v příloze II tohoto nařízení, kontroluje se přísně soudržnost politik s opatřeními financovanými podle nařízení (ES) č. 1905/2006 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích

   (6)


  Článek 3


  Obecné zásady



  1.
     
  Evropská unie je založena na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu a snaží se prostřednictvím dialogu a spolupráce podporovat, rozvíjet a upevňovat oddanost těmto zásadám v partnerských zemích.



  2.
     
  Při provádění tohoto nařízení se při utváření spolupráce s partnerskými zeměmi, je-li to vhodné, uplatní diferencovaný přístup s ohledem na jejich konkrétní hospodářskou, sociální a politickou situaci, jakož i na zvláštní zájmy, strategie a priority Unie.




  3.
     
  Opatření financovaná podle tohoto nařízení jsou v souladu s oblastmi spolupráce stanovenými zejména v nástrojích, dohodách, prohlášeních a akčních plánech mezi Unií a partnerskými zeměmi, jakož i oblastmi zvláštních zájmů a priorit Unie a tyto oblasti zahrnují.




  4.
     
  Unie usiluje o zajištění soudržnosti opatření financovaných podle tohoto nařízení s jinými oblastmi své vnější činnosti a s jinými příslušnými politikami Unie, zejména s rozvojovou spoluprací. Tato soudržnost se zajišťuje při tvorbě politiky, strategickém plánování i plánování a provádění jednotlivých opatření.




  5.
     
  Opatření financovaná podle tohoto nařízení doplňují úsilí členských států a veřejných subjektů Unie v oblasti obchodních vztahů, kulturních, akademických a vědeckých výměn a přidávají jim hodnotu.




  6.
     
  Komise informuje Evropský parlament a pořádá s ním pravidelnou výměnu názorů. |
| --- | --- |

(2)

Články 1 až 3 se nahrazují tímto:

„Článek 1

Cíl

1.   
  Pro účely tohoto nařízení se průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy rozumějí země a území uvedené v příloze I tohoto nařízení a rozvojovými zeměmi se rozumějí země, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (5), a které jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení. Dále jsou uváděny jako ‚partnerské země‘.

Financování
  Unie podle tohoto nařízení
  podporuje hospodářskou, finanční, technickou
  , kulturní a akademickou
  spolupráci
  v oblastech stanovených v článku 4
  , které spadají do jeho pravomoci, s
  partnerskými
  zeměmi.
  Toto nařízení slouží k financování opatření, která v zásadě nesplňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (dále jen ‚výbor OECD/DAC‘).

2.   Hlavním cílem spolupráce s
  partnerskými
  zeměmi ▐ je konkrétně reagovat na potřebu posílit vazby a prohloubit jednání na dvoustranné, regionální nebo mnohostranné úrovni, a vytvořit tak příznivější
  a transparentnější
  prostředí pro rozvoj vztahů
  mezi Unií a partnerskými
  zeměmi
  v souladu se zásadami, jimiž se řídí vnější činnost Unie, jak je stanoveno ve Smlouvě. K těmto zásadám patří mimo jiné prosazování demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod, právního státu, důstojných pracovních podmínek, řádné správy věcí veřejných a ochrany životního prostředí, které mají přispět k pokroku a k procesu udržitelného rozvoje v partnerských zemích.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   ▐ Cílem spolupráce je jednat s
  partnerskými zeměmi za účelem posílení dialogu a vzájemného sbližování, sdílení a prosazování podobných politických, hospodářských a institucionálních struktur a hodnot. Unie se zaměří také na prohloubení spolupráce a výměn s tradičními nebo stále důležitějšími
  partnery ve dvoustranných vztazích i činiteli na mnohostranných fórech a v rámci globálního řízení. Spolupráce zahrnuje rovněž partnery, u nichž má
  Unie
  strategický zájem na rozšiřování vazeb
  a prosazování hodnot stanovených ve Smlouvě
  .

2.   ▐ V řádně odůvodněných případech a za účelem
  zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie a
  posílení regionální spolupráce však může Komise při přijímání
  ročních
  akčních programů podle článku 6 rozhodnout, že země, které nejsou uvedeny v přílohách, jsou způsobilé
  pro opatření v rámci tohoto nařízení
  , pokud je projekt nebo program, jenž bude prováděn, regionální nebo přeshraniční povahy. Tato možnost
  je
  stanovena ve víceletých programech spolupráce podle článku 5.

3.
     Komise mění seznamy uvedené v přílohách I a II v návaznosti na pravidelné přezkumy seznamu rozvojových zemí výborem OECD/DAC a o změnách informuje
  Evropský parlament a
  Radu.

4.
     
  V případě financování z prostředků Unie podle tohoto nařízení se, je-li to vhodné, věnuje zvláštní pozornost dodržování základních pracovních norem Mezinárodní organizace práce ze strany partnerských zemí a jejich úsilí o snižování emisí skleníkových plynů.

5.
     
  Pokud se jedná o země uvedené v příloze II tohoto nařízení, kontroluje se přísně soudržnost politik s opatřeními financovanými podle nařízení (ES) č. 1905/2006 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích

   (6)

Článek 3

Obecné zásady

1.
     
  Evropská unie je založena na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu a snaží se prostřednictvím dialogu a spolupráce podporovat, rozvíjet a upevňovat oddanost těmto zásadám v partnerských zemích.

2.
     
  Při provádění tohoto nařízení se při utváření spolupráce s partnerskými zeměmi, je-li to vhodné, uplatní diferencovaný přístup s ohledem na jejich konkrétní hospodářskou, sociální a politickou situaci, jakož i na zvláštní zájmy, strategie a priority Unie.

3.
     
  Opatření financovaná podle tohoto nařízení jsou v souladu s oblastmi spolupráce stanovenými zejména v nástrojích, dohodách, prohlášeních a akčních plánech mezi Unií a partnerskými zeměmi, jakož i oblastmi zvláštních zájmů a priorit Unie a tyto oblasti zahrnují.

4.
     
  Unie usiluje o zajištění soudržnosti opatření financovaných podle tohoto nařízení s jinými oblastmi své vnější činnosti a s jinými příslušnými politikami Unie, zejména s rozvojovou spoluprací. Tato soudržnost se zajišťuje při tvorbě politiky, strategickém plánování i plánování a provádění jednotlivých opatření.

5.
     
  Opatření financovaná podle tohoto nařízení doplňují úsilí členských států a veřejných subjektů Unie v oblasti obchodních vztahů, kulturních, akademických a vědeckých výměn a přidávají jim hodnotu.

6.
     
  Komise informuje Evropský parlament a pořádá s ním pravidelnou výměnu názorů.

| 3) | Článek 4 se mění takto:










  a) | návětí se nahrazuje tímto:




  „Financování Unií podporuje činnosti spolupráce v souladu s článkem 1 a je v souladu s celkovým účelem, oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení. Z prostředků Unie jsou v zásadě financovány činnosti, jež nesplňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc a jež mohou zahrnovat regionální rozměr, v těchto oblastech spolupráce:“; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 4 se mění takto:

a)

návětí se nahrazuje tímto:

„Financování Unií podporuje činnosti spolupráce v souladu s článkem 1 a je v souladu s celkovým účelem, oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení. Z prostředků Unie jsou v zásadě financovány činnosti, jež nesplňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc a jež mohou zahrnovat regionální rozměr, v těchto oblastech spolupráce:“;

| b) | body 1 až 5 se nahrazují tímto:










  „1. | podpora spolupráce, partnerství a společných podniků mezi hospodářskými, sociálními, kulturními, akademickými a vědeckými činiteli v Unii a v partnerských zemích; |
| --- | --- | --- |

b)

body 1 až 5 se nahrazují tímto:

„1.

podpora spolupráce, partnerství a společných podniků mezi hospodářskými, sociálními, kulturními, akademickými a vědeckými činiteli v Unii a v partnerských zemích;

| 2. | povzbuzení dvoustranného obchodu, investičních toků a hospodářských partnerství, včetně zaměření na malé a střední podniky; |
| --- | --- |

2.

povzbuzení dvoustranného obchodu, investičních toků a hospodářských partnerství, včetně zaměření na malé a střední podniky;

| 3. | podpora dialogu mezi politickými, ekonomickými, sociálními a kulturními činiteli a dalšími nevládními organizacemi v příslušných odvětvích v Unii a partnerských zemích; |
| --- | --- |

3.

podpora dialogu mezi politickými, ekonomickými, sociálními a kulturními činiteli a dalšími nevládními organizacemi v příslušných odvětvích v Unii a partnerských zemích;

| 4. | podpora mezilidských vazeb, programů vzdělávání a odborné přípravy a intelektuálních výměn a posilování vzájemného pochopení mezi kulturami, zejména na úrovni rodiny, včetně opatření, jejichž cílem je zajistit a zvýšit účast Unie na programu Erasmus Mundus a zajistit její účast na evropských veletrzích vzdělávání; |
| --- | --- |

4.

podpora mezilidských vazeb, programů vzdělávání a odborné přípravy a intelektuálních výměn a posilování vzájemného pochopení mezi kulturami, zejména na úrovni rodiny, včetně opatření, jejichž cílem je zajistit a zvýšit účast Unie na programu Erasmus Mundus a zajistit její účast na evropských veletrzích vzdělávání;

| 5. | podpora projektů spolupráce v oblastech, jako jsou výzkum, věda a technologie, sport a kultura, energetika (zejména energie z obnovitelných zdrojů), doprava, záležitosti životního prostředí (včetně změny klimatu), celní, finanční a právní záležitosti, záležitosti v oblasti lidských práv a jakékoli další oblasti společného zájmu Unie a partnerských zemí;“; |
| --- | --- |

5.

podpora projektů spolupráce v oblastech, jako jsou výzkum, věda a technologie, sport a kultura, energetika (zejména energie z obnovitelných zdrojů), doprava, záležitosti životního prostředí (včetně změny klimatu), celní, finanční a právní záležitosti, záležitosti v oblasti lidských práv a jakékoli další oblasti společného zájmu Unie a partnerských zemí;“;

| c) | bod 7 se nahrazuje tímto:










  „7. | podpora zvláštních iniciativ, včetně výzkumné práce, studií, pilotních režimů nebo společných projektů, které mají účinně a pružně reagovat na cíle spolupráce vyplývající z vývoje dvoustranných vztahů Unie s partnerskými zeměmi nebo jejichž cílem je poskytnout podnět k dalšímu prohlubování a rozšiřování těchto dvoustranných vztahů.“. |
| --- | --- | --- |

c)

bod 7 se nahrazuje tímto:

„7.

podpora zvláštních iniciativ, včetně výzkumné práce, studií, pilotních režimů nebo společných projektů, které mají účinně a pružně reagovat na cíle spolupráce vyplývající z vývoje dvoustranných vztahů Unie s partnerskými zeměmi nebo jejichž cílem je poskytnout podnět k dalšímu prohlubování a rozšiřování těchto dvoustranných vztahů.“.

| 4) | V článku 5 se odstavce 2 a 3 mění takto:




  „2.
     
  Víceleté programy spolupráce nezahrnují období delší, než je doba platnosti tohoto nařízení. Uvádějí zvláštní zájmy a priority Unie, obecné cíle a očekávané výsledky. Zejména s ohledem na program Erasmus Mundus usilují jednotlivé programy o co nejvyváženější zeměpisné pokrytí. Uvádějí rovněž oblasti zvolené pro financování Unií a vymezují orientační přidělení finančních prostředků, a to celkově, podle prioritních oblastí a podle partnerských zemí nebo skupiny partnerských zemí na dané období. Mohou být případně uvedeny ve formě rozpětí. Víceleté programy spolupráce jsou přezkoumávány v polovině období nebo příležitostně podle potřeby.




  3.
     
  Komise přijímá víceleté programy spolupráce a všechny jejich přezkumy prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14a a za podmínek uvedených v článku 14b a 14c.“. |
| --- | --- |

4)

V článku 5 se odstavce 2 a 3 mění takto:

„2.
     
  Víceleté programy spolupráce nezahrnují období delší, než je doba platnosti tohoto nařízení. Uvádějí zvláštní zájmy a priority Unie, obecné cíle a očekávané výsledky. Zejména s ohledem na program Erasmus Mundus usilují jednotlivé programy o co nejvyváženější zeměpisné pokrytí. Uvádějí rovněž oblasti zvolené pro financování Unií a vymezují orientační přidělení finančních prostředků, a to celkově, podle prioritních oblastí a podle partnerských zemí nebo skupiny partnerských zemí na dané období. Mohou být případně uvedeny ve formě rozpětí. Víceleté programy spolupráce jsou přezkoumávány v polovině období nebo příležitostně podle potřeby.

3.
     
  Komise přijímá víceleté programy spolupráce a všechny jejich přezkumy prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14a a za podmínek uvedených v článku 14b a 14c.“.

| 5) | Článek 6 se mění takto:










  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Komise přijímá roční akční programy na základě víceletých programů spolupráce podle článku 5 a předá je současně Evropskému parlamentu a Radě.“; |
| --- | --- | --- |

5)

Článek 6 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Komise přijímá roční akční programy na základě víceletých programů spolupráce podle článku 5 a předá je současně Evropskému parlamentu a Radě.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Komise přijímá roční akční programy s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady. Tento postup nemusí být použit pro změny akčních programů, jako jsou například změny, kterými se provádějí technické úpravy, prodlužuje prováděcí období, přerozdělují finanční prostředky mezi plánované operace v rámci předpokládaného rozpočtu nebo se zvyšuje či snižuje objem rozpočtu o méně než 20 % původního rozpočtu, jsou-li tyto změny v souladu s původními cíli stanovenými v akčních programech.“. |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Komise přijímá roční akční programy s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady. Tento postup nemusí být použit pro změny akčních programů, jako jsou například změny, kterými se provádějí technické úpravy, prodlužuje prováděcí období, přerozdělují finanční prostředky mezi plánované operace v rámci předpokládaného rozpočtu nebo se zvyšuje či snižuje objem rozpočtu o méně než 20 % původního rozpočtu, jsou-li tyto změny v souladu s původními cíli stanovenými v akčních programech.“.

| 6) | Článek 7 se mění takto:










  a) | písmena e) a f) se nahrazují tímto:










  „e) | společné orgány zřízené partnerskými zeměmi a regiony a Unií; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Článek 7 se mění takto:

a)

písmena e) a f) se nahrazují tímto:

„e)

společné orgány zřízené partnerskými zeměmi a regiony a Unií;

| f) | orgány a instituce Unie, pokud provádějí podpůrná opatření určená v článku 9;“; |
| --- | --- |

f)

orgány a instituce Unie, pokud provádějí podpůrná opatření určená v článku 9;“;

| b) | doplňují se nové odstavce, které znějí:




  „1a.
     
  Opatření, jež spadají do oblasti působnosti nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci (7), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (8) či nařízení (ES) č. 1905/2006 a jež jsou způsobilá pro financování podle uvedených nařízení, nejsou financována podle tohoto nařízení.




  1b.
     
  Finanční prostředky Společenství podle tohoto nařízení nesmí být použity k financování nákupu zbraní nebo střeliva a operací v souvislosti s vojenstvím nebo obranou. |
| --- | --- |

b)

doplňují se nové odstavce, které znějí:

„1a.
     
  Opatření, jež spadají do oblasti působnosti nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci (7), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (8) či nařízení (ES) č. 1905/2006 a jež jsou způsobilá pro financování podle uvedených nařízení, nejsou financována podle tohoto nařízení.

1b.
     
  Finanční prostředky Společenství podle tohoto nařízení nesmí být použity k financování nákupu zbraní nebo střeliva a operací v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.

| 7) | V čl. 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Financování
  Unie
  se v zásadě nepoužije na úhradu daní, cel nebo poplatků v partnerských zemích.“. |
| --- | --- |

7)

V čl. 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Financování
  Unie
  se v zásadě nepoužije na úhradu daní, cel nebo poplatků v partnerských zemích.“.

| 8) | Článek 9 se mění takto:










  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:



  „1.
     
  Finanční prostředky poskytnuté Unií mohou krýt výdaje související s přípravou, sledováním, monitorováním, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro provádění tohoto nařízení a dosažení jeho cílů, a jakékoli jiné výdaje na správní nebo technickou pomoc, které může Komise včetně svých delegací v partnerských zemích vynaložit na řízení operací financovaných podle tohoto nařízení.“; |
| --- | --- | --- |

8)

Článek 9 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Finanční prostředky poskytnuté Unií mohou krýt výdaje související s přípravou, sledováním, monitorováním, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro provádění tohoto nařízení a dosažení jeho cílů, a jakékoli jiné výdaje na správní nebo technickou pomoc, které může Komise včetně svých delegací v partnerských zemích vynaložit na řízení operací financovaných podle tohoto nařízení.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Komise přijímá podpůrná opatření, která nejsou zahrnuta ve víceletých programech spolupráce, a předá je současně Evropskému parlamentu a Radě.“. |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Komise přijímá podpůrná opatření, která nejsou zahrnuta ve víceletých programech spolupráce, a předá je současně Evropskému parlamentu a Radě.“.

| 9) | Článek 12 se mění takto:










  a) | název se nahrazuje tímto:




  „Ochrana finančních zájmů Unie“; |
| --- | --- | --- |

9)

Článek 12 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„Ochrana finančních zájmů Unie“;

| b) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Veškeré dohody vyplývající z tohoto nařízení obsahují ustanovení zajišťující ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména s ohledem na nesrovnalosti, podvody, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti, podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11) |
| --- | --- |

b)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Veškeré dohody vyplývající z tohoto nařízení obsahují ustanovení zajišťující ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména s ohledem na nesrovnalosti, podvody, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti, podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11)

| c) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Dohody výslovně poskytují Komisi a Účetnímu dvoru právo auditu všech dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie, a to na základě dokladů i na místě. Rovněž také výslovně opravňují Komisi k provádění kontrol a inspekcí na místě podle nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.“. |
| --- | --- |

c)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.
     
  Dohody výslovně poskytují Komisi a Účetnímu dvoru právo auditu všech dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie, a to na základě dokladů i na místě. Rovněž také výslovně opravňují Komisi k provádění kontrol a inspekcí na místě podle nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.“.

| 10) | Článek 13 se nahrazuje tímto:



  „Článek 13


  Hodnocení



  1.
     
  Komise pravidelně vyhodnocuje činnost a programy financované podle tohoto nařízení, popřípadě na žádost Evropského parlamentu či Rady i prostřednictvím nezávislých vnějších hodnocení, aby zjistila, zda jsou plněny cíle, a aby mohla sestavit doporučení pro zlepšení dalších operací. Výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování zdrojů.




  2.
     
  Komise zasílá hodnotící zprávy uvedené v odstavci 1 pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.




  3.
     
  Komise zapojí příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních činitelů, do fáze hodnocení spolupráce Unie uskutečňované podle tohoto nařízení.“.


  [Odstavec 2 odpovídá pozměňovacímu návrhu 5] |
| --- | --- |

10)

Článek 13 se nahrazuje tímto:

„Článek 13

Hodnocení

1.
     
  Komise pravidelně vyhodnocuje činnost a programy financované podle tohoto nařízení, popřípadě na žádost Evropského parlamentu či Rady i prostřednictvím nezávislých vnějších hodnocení, aby zjistila, zda jsou plněny cíle, a aby mohla sestavit doporučení pro zlepšení dalších operací. Výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování zdrojů.

2.
     
  Komise zasílá hodnotící zprávy uvedené v odstavci 1 pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.

3.
     
  Komise zapojí příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních činitelů, do fáze hodnocení spolupráce Unie uskutečňované podle tohoto nařízení.“.

| 11) | Článek 14 se nahrazuje tímto:



  „Článek 14


  Výroční zpráva



  Komise posoudí pokrok dosažený při provádění opatření podle tohoto nařízení a předloží Evropskému parlamentu a Radě podrobnou výroční zprávu o provádění tohoto nařízení. Zpráva bude obsahovat výsledky plnění rozpočtu a uvede všechny financované činnosti a programy a pokud možno i hlavní výsledky a dopad činností a programů v oblasti spolupráce.“. |
| --- | --- |

11)

Článek 14 se nahrazuje tímto:

„Článek 14

Výroční zpráva

Komise posoudí pokrok dosažený při provádění opatření podle tohoto nařízení a předloží Evropskému parlamentu a Radě podrobnou výroční zprávu o provádění tohoto nařízení. Zpráva bude obsahovat výsledky plnění rozpočtu a uvede všechny financované činnosti a programy a pokud možno i hlavní výsledky a dopad činností a programů v oblasti spolupráce.“.

| 12) | Vkládají se nové články, které znějí:



  „Článek 14a


  Výkon přenesení pravomoci



  1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 5 je svěřena Komisi na dobu platnosti tohoto nařízení.




  2.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.




  3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 14b a 14c.



  Článek 14b


  Zrušení přenesení pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článku 5 kdykoli zrušit.




  2.
     
  Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se pokusí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí informovat druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.




  3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.



  Článek 14c


  Námitky proti aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.




  Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.




  2.
     
  Pokud Evropský parlament ani Rada po uplynutí lhůty stanovené v odstavci 1 proti aktu v přenesené pravomoci námitky nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlament i Rada informují Komisi o tom, že nehodlají vznést žádné námitky.




  3.
     
  Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada ve lhůtě stanovené v odstavci 1 vysloví, námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“. |
| --- | --- |

12)

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 14a

Výkon přenesení pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 5 je svěřena Komisi na dobu platnosti tohoto nařízení.

2.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 14b a 14c.

Článek 14b

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článku 5 kdykoli zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se pokusí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí informovat druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.

3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 14c

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.

Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

2.
     
  Pokud Evropský parlament ani Rada po uplynutí lhůty stanovené v odstavci 1 proti aktu v přenesené pravomoci námitky nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlament i Rada informují Komisi o tom, že nehodlají vznést žádné námitky.

3.
     
  Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada ve lhůtě stanovené v odstavci 1 vysloví, námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“.

| 13) | Článek 15 se zrušuje. [Pozměňovací návrh 6] |
| --- | --- |

13)

Článek 15 se zrušuje. [Pozměňovací návrh 6]

| 14) | Článek 16 se nahrazuje tímto:
  „Článek 16


  Finanční ustanovení

  Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v letech 2007 až 2013 činí 172 milionů EUR pro země uvedené v příloze I a 176 milionů EUR pro země uvedené v příloze II.
  O výši ročních rozpočtových prostředků na období 2010–2013 rozhodne rozpočtový orgán v rámci ročního rozpočtového procesu. Komise poskytne rozpočtovému orgánu podrobné informace o všech rozpočtových položkách
  a
  ročních rozpočtových prostředcích, jež mají být použity na financování opatření podle tohoto nařízení. Tyto
  prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
  Přitom je také třeba zajistit, aby při uplatňování předloženého nařízení na partnerské země uvedené v příloze II nebyly znevýhodněny průmyslové a jiné země a území s vysokými příjmy uvedené v příloze I.




  Prostředky určené na použití podle nařízení (ES) č. 1905/2006 se pro tento účel nesmějí používat.
  “.
  [Pozměňovací návrh 1, odpovídající část] |
| --- | --- |

14)

Článek 16 se nahrazuje tímto:

„Článek 16

Finanční ustanovení

Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v letech 2007 až 2013 činí 172 milionů EUR pro země uvedené v příloze I a 176 milionů EUR pro země uvedené v příloze II.
  O výši ročních rozpočtových prostředků na období 2010–2013 rozhodne rozpočtový orgán v rámci ročního rozpočtového procesu. Komise poskytne rozpočtovému orgánu podrobné informace o všech rozpočtových položkách
  a
  ročních rozpočtových prostředcích, jež mají být použity na financování opatření podle tohoto nařízení. Tyto
  prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
  Přitom je také třeba zajistit, aby při uplatňování předloženého nařízení na partnerské země uvedené v příloze II nebyly znevýhodněny průmyslové a jiné země a území s vysokými příjmy uvedené v příloze I.

Prostředky určené na použití podle nařízení (ES) č. 1905/2006 se pro tento účel nesmějí používat.
  “.

| 15) | V příloze se název nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

15)

V příloze se název nahrazuje tímto:

| 16) | Doplňuje se nová příloha II, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

16)

Doplňuje se nová příloha II, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ...

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010.

1

(2)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.

2

(3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 405, 30.12.2006, s. 41.

4

(5)  

  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.

5

Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.

(6)  

  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 62.“.

6

Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 62.“.

(7)  

  Úř. věst. L 163, 2.7.1996. s. 1.

7

Úř. věst. L 163, 2.7.1996. s. 1.

(8)  

  Úř. věst. L 327, 24.11 2006, s. 1.“.

8

Úř. věst. L 327, 24.11 2006, s. 1.“.

(9)  

  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

9

Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

(10)  

  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

10

Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

(11)  

  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.“;

11

Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.“;

Čtvrtek, 21. října 2010PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA II

Seznam rozvojových zemí, na něž se vztahuje toto nařízení

Latinská Amerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Bolívie |
| --- | --- |

2.

Bolívie

| 3. | Brazílie |
| --- | --- |

3.

Brazílie

| 4. | Chile |
| --- | --- |

4.

Chile

| 5. | Kolumbie |
| --- | --- |

5.

Kolumbie

| 6. | Kostarika |
| --- | --- |

6.

Kostarika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvádor |
| --- | --- |

8.

Ekvádor

| 9. | Salvador |
| --- | --- |

9.

Salvador

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mexiko |
| --- | --- |

12.

Mexiko

| 13. | Nikaragua |
| --- | --- |

13.

Nikaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguay |
| --- | --- |

15.

Paraguay

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Asie

| 19. | Afghánistán |
| --- | --- |

19.

Afghánistán

| 20. | Bangladéš |
| --- | --- |

20.

Bangladéš

| 21. | Bhútán |
| --- | --- |

21.

Bhútán

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Čína |
| --- | --- |

23.

Čína

| 24. | Indie |
| --- | --- |

24.

Indie

| 25. | Indonésie PT. |
| --- | --- |

25.

Indonésie PT.

| 26. | Korejská lidově demokratická republika |
| --- | --- |

26.

Korejská lidově demokratická republika

| 27. | Laos |
| --- | --- |

27.

Laos

| 28. | Malajsie |
| --- | --- |

28.

Malajsie

| 29. | Maledivy |
| --- | --- |

29.

Maledivy

| 30. | Mongolsko |
| --- | --- |

30.

Mongolsko

| 31. | Myanmar/Barma |
| --- | --- |

31.

Myanmar/Barma

| 32. | Nepál |
| --- | --- |

32.

Nepál

| 33. | Pákistán |
| --- | --- |

33.

Pákistán

| 34. | Filipíny |
| --- | --- |

34.

Filipíny

| 35. | Srí Lanka |
| --- | --- |

35.

Srí Lanka

| 36. | Thajsko |
| --- | --- |

36.

Thajsko

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Střední Asie

| 38. | Kazachstán |
| --- | --- |

38.

Kazachstán

| 39. | Kyrgyzská republika |
| --- | --- |

39.

Kyrgyzská republika

| 40. | Tádžikistán |
| --- | --- |

40.

Tádžikistán

| 41. | Turkmenistán |
| --- | --- |

41.

Turkmenistán

| 42. | Uzbekistán |
| --- | --- |

42.

Uzbekistán

Střední východ

| 43. | Írán |
| --- | --- |

43.

Írán

| 44. | Irák |
| --- | --- |

44.

Irák

| 45. | Jemen |
| --- | --- |

45.

Jemen

Jihoafrická republika

| 46. | Jižní Afrika“ |
| --- | --- |

46.

Jižní Afrika“

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/203

---

Čtvrtek, 21. října 2010Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci ***I

P7_TA(2010)0382

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (KOM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD))

2012/C 70 E/32

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2010)0102),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a na čl. 209 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0079/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a na čl. 209 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0079/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněná stanoviska zaslaná předsedovi Parlamentu vnitrostátními parlamenty týkající se souladu návrhu aktu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněná stanoviska zaslaná předsedovi Parlamentu vnitrostátními parlamenty týkající se souladu návrhu aktu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0285/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0285/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | domnívá se, že návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady neposkytuje s ohledem na radikální snížení rezervy v rámci stropu okruhu 4 víceletého finančního rámce na období 2007–2013 dostatečný manévrovací prostor pro to, aby bylo možné řádně čelit případné krizi a reagovat na ni; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady neposkytuje s ohledem na radikální snížení rezervy v rámci stropu okruhu 4 víceletého finančního rámce na období 2007–2013 dostatečný manévrovací prostor pro to, aby bylo možné řádně čelit případné krizi a reagovat na ni;

| 3. | domnívá se, že navrhovaná opatření mohla být do víceletého finančního rámci začleněna dříve, vzhledem k tomu, že otázky související s obchodem s banány se řeší již delší dobu; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že navrhovaná opatření mohla být do víceletého finančního rámci začleněna dříve, vzhledem k tomu, že otázky související s obchodem s banány se řeší již delší dobu;

| 4. | znovu opakuje své přesvědčení, že žádný nový nástroj by neměl být financován prostřednictvím přesunů, protože tím by byly ohroženy stávající priority; |
| --- | --- |

4.

znovu opakuje své přesvědčení, že žádný nový nástroj by neměl být financován prostřednictvím přesunů, protože tím by byly ohroženy stávající priority;

| 5. | připomíná, že cílem nástroje pružnosti uvedeným v bodě 27 interinstitucionální dohody (dále jen „IID“) ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) je umožnit financování „přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích dostupných stropů“, a domnívá se, že opatření týkající se obchodu s banány představují doprovodná opatření spadající do této kategorie; |
| --- | --- |

5.

připomíná, že cílem nástroje pružnosti uvedeným v bodě 27 interinstitucionální dohody (dále jen „IID“) ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) je umožnit financování „přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích dostupných stropů“, a domnívá se, že opatření týkající se obchodu s banány představují doprovodná opatření spadající do této kategorie;

| 6. | domnívá se proto, že návrh není v souladu se stropem pro okruh 4 víceletého finančního rámce, a vyzývá k jeho revizi prostřednictvím všech prostředků stanovených v bodech 21 až 23 IID nebo jiných prostředků, například podle bodů 25 a 27 této dohody; |
| --- | --- |

6.

domnívá se proto, že návrh není v souladu se stropem pro okruh 4 víceletého finančního rámce, a vyzývá k jeho revizi prostřednictvím všech prostředků stanovených v bodech 21 až 23 IID nebo jiných prostředků, například podle bodů 25 a 27 této dohody;

| 7. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

8.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

Čtvrtek, 21. října 2010P7_TC1-COD(2010)0059

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 209 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem politiky Unie v oblasti rozvoje je snížení a posléze vymýcení chudoby. |
| --- | --- |

(1)

Cílem politiky Unie v oblasti rozvoje je snížení a posléze vymýcení chudoby.

| (2) | Unie
  se
  jakožto smluvní strana Světové obchodní organizace (WTO) zavázala k začlenění otázek spojených s obchodem do rozvojových strategií a k podpoře mezinárodního obchodu s cílem napomoci rozvoji,
  snížit a výhledově vymýtit chudobu
  v celém světě. |
| --- | --- |

(2)

Unie
  se
  jakožto smluvní strana Světové obchodní organizace (WTO) zavázala k začlenění otázek spojených s obchodem do rozvojových strategií a k podpoře mezinárodního obchodu s cílem napomoci rozvoji,
  snížit a výhledově vymýtit chudobu
  v celém světě.

| (3) | Unie podporuje skupinu afrických, karibských a tichomořských (AKT) států na jejich cestě ke snížení chudoby a k udržitelnému hospodářskému a sociálnímu rozvoji a uznává význam jejich komoditních odvětví. |
| --- | --- |

(3)

Unie podporuje skupinu afrických, karibských a tichomořských (AKT) států na jejich cestě ke snížení chudoby a k udržitelnému hospodářskému a sociálnímu rozvoji a uznává význam jejich komoditních odvětví.

| (4) | Unie je odhodlána podporovat hladké a postupné zapojení rozvojových zemí do světového hospodářství s ohledem na udržitelný rozvoj. Hlavní země AKT vyvážející banány mohou čelit problémům v souvislosti se změnami obchodních dohod, zejména v důsledku liberalizace
  celních sazeb
  doložky nejvyšších výhod v rámci WTO
  a bilaterálních nebo regionálních dohod, které již byly či mají být uzavřeny mezi Unií a zeměmi Latinské Ameriky.
  Z toho důvodu by nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (2), mělo být doplněno o program doprovodných opatření pro země AKT v odvětví pěstování banánů. |
| --- | --- |

(4)

Unie je odhodlána podporovat hladké a postupné zapojení rozvojových zemí do světového hospodářství s ohledem na udržitelný rozvoj. Hlavní země AKT vyvážející banány mohou čelit problémům v souvislosti se změnami obchodních dohod, zejména v důsledku liberalizace
  celních sazeb
  doložky nejvyšších výhod v rámci WTO
  a bilaterálních nebo regionálních dohod, které již byly či mají být uzavřeny mezi Unií a zeměmi Latinské Ameriky.
  Z toho důvodu by nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (2), mělo být doplněno o program doprovodných opatření pro země AKT v odvětví pěstování banánů.

| (5) | Opatření finanční pomoci, která by měla být v rámci tohoto programu přijata, by měla mít za cíl
  zlepšit životní úroveň a životní podmínky obyvatelstva v pěstitelských oblastech, které žije z hodnotového řetězce trhu s banány, zejména malých zemědělců a malých subjektů, zajistit dodržování zdravotních a bezpečnostních norem práce a norem v oblasti životního prostředí, zejména norem týkajících se používání pesticidů a expozice těmto látkám, a podpořit úpravu, případně – je-li to vhodné – restrukturalizaci
  oblastí závislých na vývozu banánů prostřednictvím odvětvově specifické rozpočtové podpory nebo odvětvově specifických intervencí. Tato opatření by měla mít za cíl zajistit politiky sociální stabilizace, hospodářskou diverzifikaci nebo investice do zlepšování konkurenceschopnosti, pokud jde o životaschopnou strategii, a měla by zohledňovat výsledky a zkušenosti získané prostřednictvím zvláštního systému pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2686/94 (3) a zvláštního rámce pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT v souladu s nařízením Rady (ES) č. 856/1999 (4) a. nařízením Komise (ES) č. 1609/1999 (5).
  Unie uznává význam podpory spravedlivějšího rozdělování příjmů v odvětví pěstování banánů. |
| --- | --- |

(5)

Opatření finanční pomoci, která by měla být v rámci tohoto programu přijata, by měla mít za cíl
  zlepšit životní úroveň a životní podmínky obyvatelstva v pěstitelských oblastech, které žije z hodnotového řetězce trhu s banány, zejména malých zemědělců a malých subjektů, zajistit dodržování zdravotních a bezpečnostních norem práce a norem v oblasti životního prostředí, zejména norem týkajících se používání pesticidů a expozice těmto látkám, a podpořit úpravu, případně – je-li to vhodné – restrukturalizaci
  oblastí závislých na vývozu banánů prostřednictvím odvětvově specifické rozpočtové podpory nebo odvětvově specifických intervencí. Tato opatření by měla mít za cíl zajistit politiky sociální stabilizace, hospodářskou diverzifikaci nebo investice do zlepšování konkurenceschopnosti, pokud jde o životaschopnou strategii, a měla by zohledňovat výsledky a zkušenosti získané prostřednictvím zvláštního systému pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2686/94 (3) a zvláštního rámce pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT v souladu s nařízením Rady (ES) č. 856/1999 (4) a. nařízením Komise (ES) č. 1609/1999 (5).
  Unie uznává význam podpory spravedlivějšího rozdělování příjmů v odvětví pěstování banánů.

| (6) | Tento program by měl doprovázet adaptační proces v zemích AKT, které vyvezly do Unie v posledních letech významné množství banánů a které budou zasaženy liberalizací v rámci WTO (6)

  či v důsledku dvoustranných nebo regionálních dohod, které již byly uzavřeny nebo se nyní uzavírají mezi Unií a některými zeměmi Latinské Ameriky
  . Program je postaven na zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT. Program je v souladu s mezinárodními povinnostmi Unie v rámci WTO a má
  za cíl restrukturalizaci a zlepšení konkurenceschopnosti
  , a tudíž dočasnou povahu, s ▐ dobou trvání čtyři roky (2010–2013). |
| --- | --- |

(6)

Tento program by měl doprovázet adaptační proces v zemích AKT, které vyvezly do Unie v posledních letech významné množství banánů a které budou zasaženy liberalizací v rámci WTO (6)

  či v důsledku dvoustranných nebo regionálních dohod, které již byly uzavřeny nebo se nyní uzavírají mezi Unií a některými zeměmi Latinské Ameriky
  . Program je postaven na zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT. Program je v souladu s mezinárodními povinnostmi Unie v rámci WTO a má
  za cíl restrukturalizaci a zlepšení konkurenceschopnosti
  , a tudíž dočasnou povahu, s ▐ dobou trvání čtyři roky (2010–2013).

| (7) | Ze závěrů sdělení Komise ze dne 17. března 2010 nazvaného „Dvouleté zprávy o zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT“ vyplývá, že minulé programy pomoci významně pomohly zemím AKT diverzifikovat hospodářství, ačkoli plný dopad nemůže být ještě vyčíslen a ačkoli udržitelnost vývozu banánů ze zemí AKT dosud není zajištěna. |
| --- | --- |

(7)

Ze závěrů sdělení Komise ze dne 17. března 2010 nazvaného „Dvouleté zprávy o zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT“ vyplývá, že minulé programy pomoci významně pomohly zemím AKT diverzifikovat hospodářství, ačkoli plný dopad nemůže být ještě vyčíslen a ačkoli udržitelnost vývozu banánů ze zemí AKT dosud není zajištěna.

| (8) | Komise vypracovala hodnocení programu zvláštního rámce pomoci, avšak neprovedla analýzu dopadu doprovodných opatření na trh s banány. |
| --- | --- |

(8)

Komise vypracovala hodnocení programu zvláštního rámce pomoci, avšak neprovedla analýzu dopadu doprovodných opatření na trh s banány.

| (9) | Komise by měla zajistit účinnou koordinaci tohoto programu s regionálními a celostátními orientačními programy v zemích, které jsou příjemci pomoci, zejména pokud jde o plnění hospodářských, zemědělských, sociálních a environmentálních cílů. |
| --- | --- |

(9)

Komise by měla zajistit účinnou koordinaci tohoto programu s regionálními a celostátními orientačními programy v zemích, které jsou příjemci pomoci, zejména pokud jde o plnění hospodářských, zemědělských, sociálních a environmentálních cílů.

| (10) | Téměř 2 % světového obchodu s banány jsou certifikována organizacemi producentů v oblasti spravedlivého obchodu. Minimální ceny spravedlivého obchodu se stanoví na základě výpočtu „udržitelných výrobních nákladů“ stanovených po konzultaci zúčastněných subjektů s cílem internalizovat náklady na uvedení produkce do souladu s důstojnými sociálními a environmentálními normami a dosáhnout přiměřeného zisku, díky němuž mohou producenti investovat do dlouhodobé stability své činnosti. |
| --- | --- |

(10)

Téměř 2 % světového obchodu s banány jsou certifikována organizacemi producentů v oblasti spravedlivého obchodu. Minimální ceny spravedlivého obchodu se stanoví na základě výpočtu „udržitelných výrobních nákladů“ stanovených po konzultaci zúčastněných subjektů s cílem internalizovat náklady na uvedení produkce do souladu s důstojnými sociálními a environmentálními normami a dosáhnout přiměřeného zisku, díky němuž mohou producenti investovat do dlouhodobé stability své činnosti.

| (11) | Aby se zabránilo vykořisťování místních pracovníků, činitelé výrobního řetezce v odvětví pěstování banánů by se měli dohodnout, aby zajistili spravedlivé rozdělování příjmů vytvářených v tomto odvětví. |
| --- | --- |

(11)

Aby se zabránilo vykořisťování místních pracovníků, činitelé výrobního řetezce v odvětví pěstování banánů by se měli dohodnout, aby zajistili spravedlivé rozdělování příjmů vytvářených v tomto odvětví.

| (12) | Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o zeměpisné strategické dokumenty, víceleté orientační programy, strategické dokumenty pro tematické programy a doprovodná opatření, neboť tyto dokumenty doplňují nařízení (ES) č. 1905/2006 a mají obecnou působnost. Je zejména důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze příslušné konzultace, včetně konzultací s odborníky. |
| --- | --- |

(12)

Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o zeměpisné strategické dokumenty, víceleté orientační programy, strategické dokumenty pro tematické programy a doprovodná opatření, neboť tyto dokumenty doplňují nařízení (ES) č. 1905/2006 a mají obecnou působnost. Je zejména důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze příslušné konzultace, včetně konzultací s odborníky.

| (13) | Nařízení (ES) č. 1905/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(13)

Nařízení (ES) č. 1905/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1905/2006 se mění takto:

| (1) | Článek 4 se nahrazuje tímto:

  „Článek 4


  Provádění pomoci Unie

  V souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení se pomoc Unie provádí prostřednictvím zeměpisných a tematických programů podle článků 5 až 16 a programů podle článků 17 a 17a.“ |
| --- | --- |

(1)

Článek 4 se nahrazuje tímto:

„Článek 4

Provádění pomoci Unie

V souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení se pomoc Unie provádí prostřednictvím zeměpisných a tematických programů podle článků 5 až 16 a programů podle článků 17 a 17a.“

| (2) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 17a


  Hlavní země AKT dodávající banány

  1.   Země AKT dodávající banány, jejichž seznam je uveden v příloze IIIa, mohou využít doprovodných opatření týkajících se banánů. Pomoc Unie ve prospěch těchto zemí má za cíl podpořit proces přizpůsobování
  následující po liberalizaci
  trhu Unie s banány v rámci Světové obchodní organizace.
  Pomoc Unie má za cíl zejména bojovat proti chudobě účinným zlepšováním životní úrovně a podmínek zemědělců a dotčených osob, případně malých subjektů, což zahrnuje dodržování pracovních a bezpečnostních norem, jakož i environmentálních norem, včetně používání pesticidů a expozice těmto látkám.
  Pomoc Unie zohlední politiky a strategie přizpůsobování jednotlivých zemí a
  jejich regionální situaci (blízkost nejvzdálenějších regionů Unie a zámořských zemí a území) a
  věnuje zvláštní pozornost těmto oblastem spolupráce:






  (a) | zvyšování konkurenceschopnosti odvětví vývozu banánů tam, kde jde o udržitelný proces, s ohledem na situaci jednotlivých účastníků řetězce; |
| --- | --- | --- |

(2)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 17a

Hlavní země AKT dodávající banány

1.   Země AKT dodávající banány, jejichž seznam je uveden v příloze IIIa, mohou využít doprovodných opatření týkajících se banánů. Pomoc Unie ve prospěch těchto zemí má za cíl podpořit proces přizpůsobování
  následující po liberalizaci
  trhu Unie s banány v rámci Světové obchodní organizace.
  Pomoc Unie má za cíl zejména bojovat proti chudobě účinným zlepšováním životní úrovně a podmínek zemědělců a dotčených osob, případně malých subjektů, což zahrnuje dodržování pracovních a bezpečnostních norem, jakož i environmentálních norem, včetně používání pesticidů a expozice těmto látkám.
  Pomoc Unie zohlední politiky a strategie přizpůsobování jednotlivých zemí a
  jejich regionální situaci (blízkost nejvzdálenějších regionů Unie a zámořských zemí a území) a
  věnuje zvláštní pozornost těmto oblastem spolupráce:

(a)

zvyšování konkurenceschopnosti odvětví vývozu banánů tam, kde jde o udržitelný proces, s ohledem na situaci jednotlivých účastníků řetězce;

| (b) | podpora hospodářské diverzifikace oblastí závislých na banánech
  v případech, kdy bude taková strategie udržitelná
  ; |
| --- | --- |

(b)

podpora hospodářské diverzifikace oblastí závislých na banánech
  v případech, kdy bude taková strategie udržitelná
  ;

| (c) | řešení širších dopadů procesu přizpůsobování, které se mohou týkat mimo jiné zaměstnanosti a sociálních služeb, využívání půdy a obnovy životního prostředí a makroekonomické stability. |
| --- | --- |

(c)

řešení širších dopadů procesu přizpůsobování, které se mohou týkat mimo jiné zaměstnanosti a sociálních služeb, využívání půdy a obnovy životního prostředí a makroekonomické stability.

2.   V rámci částky, na kterou odkazuje příloha IV, stanoví Komise nejvyšší dostupnou částku pro každou způsobilou zemi AKT dodávající banány
  uvedenou
  v odstavci 1
  ; tato částka zohledňuje následující objektivní a vyvážené ukazatele:

| (a) | za prvé
  obchod s banány s Unii, |
| --- | --- |

(a)

za prvé
  obchod s banány s Unii,

| (b) | za druhé
  význam vývozu banánů pro hospodářství dotčené země AKT a úroveň rozvoje dotčené země. |
| --- | --- |

(b)

za druhé
  význam vývozu banánů pro hospodářství dotčené země AKT a úroveň rozvoje dotčené země.

Posuzování kritérií pro přidělení částky vychází z
  reprezentativních
  údajů před rokem
  2010 a týká se období, které nemůže být delší než pět let, a ze studie Komise, která hodnotí dopady dohody uzavřené v rámci WTO na země AKT a dopady bilaterálních nebo regionálních dohod, které již byly či mají být uzavřeny mezi Unií a některými zeměmi Latinské Ameriky, jež jsou hlavními vývozci banánů.

3.   Komise přijme víceleté podpůrné strategie analogicky k článku 19 a v souladu s článkem 21. Zajistí, že tyto strategie doplní zeměpisné strategické dokumenty dotčené země a že tato doprovodná opatření týkající se banánů budou mít dočasnou povahu.

Víceleté
  podpůrné strategie
  pro doprovodná opatření v oblasti pěstování banánů zahrnují:

| a) | aktualizovaný environmentální profil příslušné země řádně zohledňující její odvětví pěstování banánů se zaměřením mimo jiné na pesticidy; |
| --- | --- |

a)

aktualizovaný environmentální profil příslušné země řádně zohledňující její odvětví pěstování banánů se zaměřením mimo jiné na pesticidy;

| b) | informace o výsledcích minulých podpůrných programů v tomto odvětví; |
| --- | --- |

b)

informace o výsledcích minulých podpůrných programů v tomto odvětví;

| c) | ukazatele pro hodnocení pokroku ve vztahu k podmínkám pro uvolnění prostředků, pokud je jako forma financování zvolena rozpočtová podpora; |
| --- | --- |

c)

ukazatele pro hodnocení pokroku ve vztahu k podmínkám pro uvolnění prostředků, pokud je jako forma financování zvolena rozpočtová podpora;

| d) | očekávané výsledky pomoci; |
| --- | --- |

d)

očekávané výsledky pomoci;

| e) | časový rozpis podpůrných aktivit a očekávaného uvolnění prostředků pro každou přijímající zemi; |
| --- | --- |

e)

časový rozpis podpůrných aktivit a očekávaného uvolnění prostředků pro každou přijímající zemi;

| f) | způsoby, jimiž bude dosažen a sledován pokrok, pokud jde o dodržování mezinárodně schválených klíčových pracovních norem MOP a příslušných úmluv v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a mezinárodně sjednaných klíčových environmentálních norem. |
| --- | --- |

f)

způsoby, jimiž bude dosažen a sledován pokrok, pokud jde o dodržování mezinárodně schválených klíčových pracovních norem MOP a příslušných úmluv v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a mezinárodně sjednaných klíčových environmentálních norem.

Osmnáct měsíců před ukončením programu se provede jeho vyhodnocení a hodnocení pokroku dosaženého dotčenými zeměmi. Toto hodnocení obsahuje případně doporučení týkající se opatření, která by měla být přijata, a jejich povahy.
  “

| (3) | Článek 21 se nahrazuje tímto:

  „Článek 21


  Přijímání strategických dokumentů a víceletých orientačních programů

  ‚Strategické dokumenty a víceleté orientační programy podle článků 19 a 20 a veškeré jejich změny na základě přezkumu podle čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 1, jakož i doprovodná opatření podle článků 17 a 17a přijímá Komise
  prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
  35
  a za podmínek stanovených v článcích 35a a 35b
  .‘ “ |
| --- | --- |

(3)

Článek 21 se nahrazuje tímto:

„Článek 21

Přijímání strategických dokumentů a víceletých orientačních programů

‚Strategické dokumenty a víceleté orientační programy podle článků 19 a 20 a veškeré jejich změny na základě přezkumu podle čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 1, jakož i doprovodná opatření podle článků 17 a 17a přijímá Komise
  prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
  35
  a za podmínek stanovených v článcích 35a a 35b
  .‘ “

| (4) | V článku 22 se odstavec 3 nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Komise přijímá roční akční programy a přihlíží přitom ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“ |
| --- | --- |

(4)

V článku 22 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.
     
  Komise přijímá roční akční programy a přihlíží přitom ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady.“

| (5) | V článku 23 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:




  „3.
     
  Pokud náklady na taková opatření přesahují částku 10 000 000 EUR, přijímá je Komise a přihlíží přitom ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady. Zvláštní opatření, jejichž hodnota nepřesahuje částku 10 000 000 EUR, zasílá Komise pro informaci Evropskému parlamentu a Radě do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí.




  4.
     
  Změny zvláštních opatření, jakými jsou například ty, kterými se provádějí technické úpravy, prodlužuje období provádění, mění přidělení prostředků v rámci předpokládaného rozpočtu nebo se zvyšuje či snižuje objem rozpočtu o méně než 20 % původního rozpočtu, a to za předpokladu, že tyto změny neovlivňují prvotní cíle stanovené v rozhodnutí Komise se do jednoho měsíce sdělují Evropskému parlamentu a Radě.“ |
| --- | --- |

(5)

V článku 23 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

„3.
     
  Pokud náklady na taková opatření přesahují částku 10 000 000 EUR, přijímá je Komise a přihlíží přitom ke stanoviskům Evropského parlamentu a Rady. Zvláštní opatření, jejichž hodnota nepřesahuje částku 10 000 000 EUR, zasílá Komise pro informaci Evropskému parlamentu a Radě do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí.

4.
     
  Změny zvláštních opatření, jakými jsou například ty, kterými se provádějí technické úpravy, prodlužuje období provádění, mění přidělení prostředků v rámci předpokládaného rozpočtu nebo se zvyšuje či snižuje objem rozpočtu o méně než 20 % původního rozpočtu, a to za předpokladu, že tyto změny neovlivňují prvotní cíle stanovené v rozhodnutí Komise se do jednoho měsíce sdělují Evropskému parlamentu a Radě.“

| (6) | V článku 25 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Pomoc Unie se v zásadě nepoužije na placení daní, cel nebo poplatků v zemích, které jsou příjemci pomoci.“ |
| --- | --- |

(6)

V článku 25 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Pomoc Unie se v zásadě nepoužije na placení daní, cel nebo poplatků v zemích, které jsou příjemci pomoci.“

| (7) | V článku 29 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Rozpočtové závazky se přijímají na základě rozhodnutí přijatých Komisí podle čl. 17a odst. 3, čl. 22 odst. 1, čl. 23 odst. 1 a čl. 26 odst. 1.“ |
| --- | --- |

(7)

V článku 29 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Rozpočtové závazky se přijímají na základě rozhodnutí přijatých Komisí podle čl. 17a odst. 3, čl. 22 odst. 1, čl. 23 odst. 1 a čl. 26 odst. 1.“

| (8) | V čl. 31 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
  „Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných v rámci tematického programu podle článků 11 až 16 a programů uvedených v článcích 17 a 17a je kromě fyzických nebo právnických osob způsobilých podle tematického programu nebo programů uvedených v článku 17 a 17a otevřena všem fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky rozvojové země uvedené na seznamu Výboru pro rozvojovou pomoc OECD a v příloze II, a všem právnickým osobám, které jsou v takové zemi usazeny. Komise zveřejňuje a aktualizuje přílohu II v souladu s pravidelnými revizemi seznamu příjemců pomoci vypracovanými Výborem pro rozvojovou pomoc OECD a uvědomí o tom Radu.“ |
| --- | --- |

(8)

V čl. 31 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných v rámci tematického programu podle článků 11 až 16 a programů uvedených v článcích 17 a 17a je kromě fyzických nebo právnických osob způsobilých podle tematického programu nebo programů uvedených v článku 17 a 17a otevřena všem fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky rozvojové země uvedené na seznamu Výboru pro rozvojovou pomoc OECD a v příloze II, a všem právnickým osobám, které jsou v takové zemi usazeny. Komise zveřejňuje a aktualizuje přílohu II v souladu s pravidelnými revizemi seznamu příjemců pomoci vypracovanými Výborem pro rozvojovou pomoc OECD a uvědomí o tom Radu.“

| (9) | V článku 33 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Komise zasílá své hodnotící zprávy pro informaci Evropskému parlamentu a Radě. Výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování prostředků.“ |
| --- | --- |

(9)

V článku 33 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Komise zasílá své hodnotící zprávy pro informaci Evropskému parlamentu a Radě. Výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování prostředků.“

| (10) | Článek 35 se nahrazuje tímto:



  „Článek 35


  Výkon přenesení pravomoci



  1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 17 odst. 2 a v článcích 17a a 21 je svěřena Komisi po dobu platnosti tohoto nařízení.




  2.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.




  3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v článcích 35a a 35b.



  Článek 35a


  Zrušení přenesení pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 17 odst. 2 a v článcích 17a a 21 kdykoli zrušit.




  2.
     
  Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit včas před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.




  3.
     
  Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinnosti okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.



  Článek 35b


  Námitky proti aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.




  Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.




  2.
     
  Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 proti aktu v přenesené pravomoci námitky nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm uvedeným.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.




  3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky ve lhůtě uvedené v odstavci 1, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“; |
| --- | --- |

(10)

Článek 35 se nahrazuje tímto:

„Článek 35

Výkon přenesení pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 17 odst. 2 a v článcích 17a a 21 je svěřena Komisi po dobu platnosti tohoto nařízení.

2.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v článcích 35a a 35b.

Článek 35a

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 17 odst. 2 a v článcích 17a a 21 kdykoli zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit včas před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.

3.
     
  Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinnosti okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 35b

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.

Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

2.
     
  Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 proti aktu v přenesené pravomoci námitky nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm uvedeným.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.

3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky ve lhůtě uvedené v odstavci 1, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“;

| (11) | V článku 38 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
  „1.   Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení na období 2007–2013 se stanoví na 17 087 000 000 EUR.
  2.   Orientační částky přidělené pro každý program uvedený v článcích 5 až 10, 11 až 16 a 17 a 17a jsou uvedeny v příloze IV. Tyto částky jsou stanoveny pro období let 2007–2013.“ |
| --- | --- |

(11)

V článku 38 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení na období 2007–2013 se stanoví na 17 087 000 000 EUR.

2.   Orientační částky přidělené pro každý program uvedený v článcích 5 až 10, 11 až 16 a 17 a 17a jsou uvedeny v příloze IV. Tyto částky jsou stanoveny pro období let 2007–2013.“

| (12) | Vkládá se příloha IIIa, jak je obsažena v příloze I k tomuto nařízení. |
| --- | --- |

(12)

Vkládá se příloha IIIa, jak je obsažena v příloze I k tomuto nařízení.

| (13) | Příloha IV se nahrazuje přílohou II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Příloha IV se nahrazuje přílohou II tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost [...] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda / předsedkyně

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010.

1

(2)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.

2

(3)  Úř. věst. L 286, 5.11.1994, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 108, 27.4.1999, s. 2.

4

(5)  Úř. věst. L 190, 23.7.1999, s. 14.

5

(6)  Ženevská dohoda o obchodu s banány, Úř. věst. L 141, 9.6.2010, s. 3.

6

Čtvrtek, 21. října 2010PŘÍLOHA I

„PŘÍLOHA IIIa

Hlavní země AKT dodávající banány

| 1. | Belize |
| --- | --- |

1.

Belize

| 2. | Kamerun |
| --- | --- |

2.

Kamerun

| 3. | Pobřeží slonoviny |
| --- | --- |

3.

Pobřeží slonoviny

| 4. | Dominika |
| --- | --- |

4.

Dominika

| 5. | Dominikánská republika |
| --- | --- |

5.

Dominikánská republika

| 6. | Ghana |
| --- | --- |

6.

Ghana

| 7. | Jamajka |
| --- | --- |

7.

Jamajka

| 8. | Svatá Lucie |
| --- | --- |

8.

Svatá Lucie

| 9. | Svatý Vincenc a Grenadiny |
| --- | --- |

9.

Svatý Vincenc a Grenadiny

| 10. | Surinam“ |
| --- | --- |

10.

Surinam“

Čtvrtek, 21. října 2010PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA IV

Orientační finanční příděly pro období let 2007 - 2013

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Celkem | 17 087 |
| Zeměpisné programy: | 10 057 |
| Latinská Amerika | 2 690 |
| Asie | 5 187 |
| Střední Asie | 719 |
| Střední východ | 481 |
| Jižní Afrika | 980 |
| Tematické programy: | 5 596 |
| Investice do lidí | 1 060 |
| Životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů | 804 |
| Nestátní subjekty a místní orgány v oblasti rozvoje | 1 639 |
| Zajišťování potravin | 1 709 |
| Migrace a azyl | 384 |
| Země AKT, jež jsou signatáři protokolu o cukru | 1 244 |
| Hlavní země akt dodávající banány | 190“ |

(v milionech EUR)

Celkem

17 087

Zeměpisné programy:

10 057

Latinská Amerika

2 690

Asie

5 187

Střední Asie

719

Střední východ

481

Jižní Afrika

980

Tematické programy:

5 596

Investice do lidí

1 060

Životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů

804

Nestátní subjekty a místní orgány v oblasti rozvoje

1 639

Zajišťování potravin

1 709

Migrace a azyl

384

Země AKT, jež jsou signatáři protokolu o cukru

1 244

Hlavní země akt dodávající banány

190“

---

| 8.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 70/211 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 70/211

---

Čtvrtek, 21. října 2010Uvádění země původu původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí ***I

P7_TA(2010)0383

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí (KOM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD))

2012/C 70 E/33

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2005)0661), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2005)0661),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nímž Komise předložila návrh Parlamentu (C7-0048/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nímž Komise předložila návrh Parlamentu (C7-0048/2010),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování EU,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0273/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0273/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

Čtvrtek, 21. října 2010P7_TC1-COD(2005)0254

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. října 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 o uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské Komise,

v souladu s řádným legislatvním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská unie neprovedla harmonizaci ustanovení nebo jednotných postupů pro označování původu v Unii, s výjimkou některých specifických případů v odvětví zemědělství. |
| --- | --- |

(1)

Evropská unie neprovedla harmonizaci ustanovení nebo jednotných postupů pro označování původu v Unii, s výjimkou některých specifických případů v odvětví zemědělství.

| (2) | Toto nařízení by se mělo vztahovat na dovážené průmyslové výrobky kromě produktů rybolovu a akvakultury, jak jsou definovány v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (2), a rovněž kromě potravin, jak jsou definovány v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (3). |
| --- | --- |

(2)

Toto nařízení by se mělo vztahovat na dovážené průmyslové výrobky kromě produktů rybolovu a akvakultury, jak jsou definovány v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (2), a rovněž kromě potravin, jak jsou definovány v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (3).

| (3) | V současné době řada společností v Unii již dobrovolně používá označování původu svých výrobků. |
| --- | --- |

(3)

V současné době řada společností v Unii již dobrovolně používá označování původu svých výrobků.

| (4) | Neexistence pravidel Unie a rozdíly mezi platnými systémy v členských státech pokud jde o uvádění země původu u některých výrobků vedlo k situaci, kdy v případě několika odvětví převažující část výrobků dovezených z třetích zemí a distribuovaných v rámci trhu Unie neuvádí žádné informace ohledně země původu, nebo jsou tyto informace zavádějící.
  Tyto nerovnováhy rovněž vedou k situaci, kdy dovoz ze třetích zemí je směrován k některým specifickým vstupním místům v Unii, které vývozci nejvíce vyhovují. |
| --- | --- |

(4)

Neexistence pravidel Unie a rozdíly mezi platnými systémy v členských státech pokud jde o uvádění země původu u některých výrobků vedlo k situaci, kdy v případě několika odvětví převažující část výrobků dovezených z třetích zemí a distribuovaných v rámci trhu Unie neuvádí žádné informace ohledně země původu, nebo jsou tyto informace zavádějící.
  Tyto nerovnováhy rovněž vedou k situaci, kdy dovoz ze třetích zemí je směrován k některým specifickým vstupním místům v Unii, které vývozci nejvíce vyhovují.

| (5) | Výsledky všeobecných konzultací Komise se zúčastněnými stranami (včetně průmyslu, dovozců, sdružení spotřebitelů, odborů) o možném vypracování nařízení EU o označování původu naznačují, že vnímání označování původu spotřebiteli v Unii jako důležité informace, pokud jde o bezpečnost a sociální a environmentální otázky, je obecně vysoké. |
| --- | --- |

(5)

Výsledky všeobecných konzultací Komise se zúčastněnými stranami (včetně průmyslu, dovozců, sdružení spotřebitelů, odborů) o možném vypracování nařízení EU o označování původu naznačují, že vnímání označování původu spotřebiteli v Unii jako důležité informace, pokud jde o bezpečnost a sociální a environmentální otázky, je obecně vysoké.

| (6) | Nařízení Unie o označování původu zboží vnímají evropští občané jako úzce spjaté s ochranou své bezpečnosti a svého zdraví. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Unie o označování původu zboží vnímají evropští občané jako úzce spjaté s ochranou své bezpečnosti a svého zdraví.

| (7) | V lisabonské agendě si EU stanovuje cíl upevnit hospodářství Unie mimo jiné na základě větší konkurenceschopnosti průmyslu Unie ve světové ekonomice a ve strategii EU 2020 se zavazuje vycházet z této potřeby větší konkurenceschopnosti; pro některé kategorie spotřebního zboží může konkurenceschopnost spočívat ve skutečnosti, že jeho výroba v EU je spojena s dobrou pověstí, pokud jde o kvalitu a dodržování přísných výrobních norem. |
| --- | --- |

(7)

V lisabonské agendě si EU stanovuje cíl upevnit hospodářství Unie mimo jiné na základě větší konkurenceschopnosti průmyslu Unie ve světové ekonomice a ve strategii EU 2020 se zavazuje vycházet z této potřeby větší konkurenceschopnosti; pro některé kategorie spotřebního zboží může konkurenceschopnost spočívat ve skutečnosti, že jeho výroba v EU je spojena s dobrou pověstí, pokud jde o kvalitu a dodržování přísných výrobních norem.

| (8) | Systém označování původu zboží Unie by posílil konkurenceschopnost firem Unie a celého hospodářství Unie tím, že by občanům a spotřebitelům umožnil přijímat informovaná rozhodnutí. |
| --- | --- |

(8)

Systém označování původu zboží Unie by posílil konkurenceschopnost firem Unie a celého hospodářství Unie tím, že by občanům a spotřebitelům umožnil přijímat informovaná rozhodnutí.

| (9) | Hospodářskou významnost označování původu výrobku pro rozhodování spotřebitele a pro obchod uznávají hlavní obchodní partneři, kteří přijali požadavky na povinné označování původu výrobku. Vývozci v Unii musejí dodržovat tyto požadavky a výrobky, které chtějí na tyto trhy vyvážet, musejí opatřit označením původu. |
| --- | --- |

(9)

Hospodářskou významnost označování původu výrobku pro rozhodování spotřebitele a pro obchod uznávají hlavní obchodní partneři, kteří přijali požadavky na povinné označování původu výrobku. Vývozci v Unii musejí dodržovat tyto požadavky a výrobky, které chtějí na tyto trhy vyvážet, musejí opatřit označením původu.

| (10) | V několika případech došlo k zdravotním a bezpečnostním incidentům v souvislosti se zbožím dováženým do EU ze třetích zemí. Jasné označení původu poskytne občanům EU více informací a větší kontrolu nad jejich volbou, a tak jim poskytne ochranu před nevědomým nákupem výrobků, jejichž kvalita může být pochybná. |
| --- | --- |

(10)

V několika případech došlo k zdravotním a bezpečnostním incidentům v souvislosti se zbožím dováženým do EU ze třetích zemí. Jasné označení původu poskytne občanům EU více informací a větší kontrolu nad jejich volbou, a tak jim poskytne ochranu před nevědomým nákupem výrobků, jejichž kvalita může být pochybná.

| (11) | Celní orgány členských států provádějí hraniční kontroly dodržování nařízení na základě jediného harmonizovaného postupu, tak aby nedocházelo k nadměrné administrativní zátěži. |
| --- | --- |

(11)

Celní orgány členských států provádějí hraniční kontroly dodržování nařízení na základě jediného harmonizovaného postupu, tak aby nedocházelo k nadměrné administrativní zátěži.

| (12) | Aby bylo toto nařízení účinné a vedlo pouze k mírné administrativní zátěži, zatímco by pro společnosti Unie zaručovalo co největší flexibilitu, mělo by být v souladu se systémy „made-in“ existujícími na celém světě. |
| --- | --- |

(12)

Aby bylo toto nařízení účinné a vedlo pouze k mírné administrativní zátěži, zatímco by pro společnosti Unie zaručovalo co největší flexibilitu, mělo by být v souladu se systémy „made-in“ existujícími na celém světě.

| (13) | Unie by měla mít možnost působit za stejných podmínek, jako obchodní partneři, a proto by měly být zavedeny rovnocenné právní předpisy, které současně přispějí k předcházení nepravdivým nebo zavádějícím tvrzením o původu u některého dováženého zboží. |
| --- | --- |

(13)

Unie by měla mít možnost působit za stejných podmínek, jako obchodní partneři, a proto by měly být zavedeny rovnocenné právní předpisy, které současně přispějí k předcházení nepravdivým nebo zavádějícím tvrzením o původu u některého dováženého zboží.

| (14) | Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES ze dne 11. května 2005 o nekalých obchodních praktikách vůči spotřebitelům na vnitřním trhu (4) mohou spotřebitelé přisuzovat informacím o zeměpisném původu zboží obchodní hodnotu. Podle této směrnice se případy, kdy se spotřebitel rozhodne koupit výrobek, který by si za jiných okolností nekoupil, na základě nesprávných nebo zavádějících informací pokud jde o zeměpisný původ, mohou považovat za nekalé obchodní praktiky. Tato směrnice také nestanoví povinné uvádění informací o zeměpisném původu zboží, ani nedefinuje pojem původ. |
| --- | --- |

(14)

Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES ze dne 11. května 2005 o nekalých obchodních praktikách vůči spotřebitelům na vnitřním trhu (4) mohou spotřebitelé přisuzovat informacím o zeměpisném původu zboží obchodní hodnotu. Podle této směrnice se případy, kdy se spotřebitel rozhodne koupit výrobek, který by si za jiných okolností nekoupil, na základě nesprávných nebo zavádějících informací pokud jde o zeměpisný původ, mohou považovat za nekalé obchodní praktiky. Tato směrnice také nestanoví povinné uvádění informací o zeměpisném původu zboží, ani nedefinuje pojem původ.

| (15) | Systém označování původu by umožnil spotřebitelům identifikovat výrobky spolu se sociálními, environmentálními a bezpečnostními standardy běžně spojenými se zemí původu. |
| --- | --- |

(15)

Systém označování původu by umožnil spotřebitelům identifikovat výrobky spolu se sociálními, environmentálními a bezpečnostními standardy běžně spojenými se zemí původu.

| (16) | Vytvořením společné definice původu pro účely označování, pravidel označování a společných pravidel kontrol by se stanovily rovné podmínky, spotřebitelům by se usnadnil výběr v rámci dotčených odvětví a přispělo by se ke snížení úrovně zavádějících tvrzení o původu. |
| --- | --- |

(16)

Vytvořením společné definice původu pro účely označování, pravidel označování a společných pravidel kontrol by se stanovily rovné podmínky, spotřebitelům by se usnadnil výběr v rámci dotčených odvětví a přispělo by se ke snížení úrovně zavádějících tvrzení o původu.

| (17). | Zavedení označování původu může přispět k tomu, aby byly náročné normy Unie prospěšné pro výrobní odvětví Unie, zejména pro malé a střední podniky
  , které často vkládají opravdové úsilí do zajištění kvality svých výrobků a které rovněž zachovávají tradiční a řemeslná zaměstnání a výrobní metody, jež jsou však rovněž do značné míry vystaveny celosvětové konkurenci, která nemá pravidla pro rozlišování mezi výrobními metodami.
  Pomůže to také zlepšit pověst výrobního odvětví Unie, která je poškozovaná nepřesnými tvrzeními o původu. Větší transparentnost a lepší informovanost spotřebitele o původu zboží přispějí k cílům lisabonské agendy
  a cílům strategie EU 2020
  . |
| --- | --- |

(17).

Zavedení označování původu může přispět k tomu, aby byly náročné normy Unie prospěšné pro výrobní odvětví Unie, zejména pro malé a střední podniky
  , které často vkládají opravdové úsilí do zajištění kvality svých výrobků a které rovněž zachovávají tradiční a řemeslná zaměstnání a výrobní metody, jež jsou však rovněž do značné míry vystaveny celosvětové konkurenci, která nemá pravidla pro rozlišování mezi výrobními metodami.
  Pomůže to také zlepšit pověst výrobního odvětví Unie, která je poškozovaná nepřesnými tvrzeními o původu. Větší transparentnost a lepší informovanost spotřebitele o původu zboží přispějí k cílům lisabonské agendy
  a cílům strategie EU 2020
  .

| (18) | Článek IX Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (GATT) stanovuje, že členové WTO mohou přijímat a uplatňovat zákony a právní předpisy týkající se označení původu dovozu, zejména s cílem chránit spotřebitele před podvodnými nebo zavádějícími označeními. |
| --- | --- |

(18)

Článek IX Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (GATT) stanovuje, že členové WTO mohou přijímat a uplatňovat zákony a právní předpisy týkající se označení původu dovozu, zejména s cílem chránit spotřebitele před podvodnými nebo zavádějícími označeními.

| (19) | Systém označování původu představuje také účinnou ochranu před paděláním a nekalou konkurencí, a podporuje tím účinnost nařízení Rady (ES) č. 1383/2003 ze dne 22. července 2003 o přijímání opatření celních orgánů proti zboží podezřelému z porušení určitých práv duševního vlastnictví a o opatřeních, která mají být přijata proti zboží, o kterém bylo zjištěno, že tato práva porušilo (5) (nařízení proti padělatelství), a zároveň představuje další nástroj k ochraně a zhodnocení produkce Unie. |
| --- | --- |

(19)

Systém označování původu představuje také účinnou ochranu před paděláním a nekalou konkurencí, a podporuje tím účinnost nařízení Rady (ES) č. 1383/2003 ze dne 22. července 2003 o přijímání opatření celních orgánů proti zboží podezřelému z porušení určitých práv duševního vlastnictví a o opatřeních, která mají být přijata proti zboží, o kterém bylo zjištěno, že tato práva porušilo (5) (nařízení proti padělatelství), a zároveň představuje další nástroj k ochraně a zhodnocení produkce Unie.

| (20) | Na základě dohod mezi Evropským společenstvím a, ▐ Tureckem a smluvními stranami Dohody o EHP je zapotřebí vyloučit výrobky s původem v těchto zemích z rozsahu působnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Na základě dohod mezi Evropským společenstvím a, ▐ Tureckem a smluvními stranami Dohody o EHP je zapotřebí vyloučit výrobky s původem v těchto zemích z rozsahu působnosti tohoto nařízení.

| (21) | Nepreferenční pravidla původu použitelná v Unii jsou stanovená v nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (6), a jejich prováděcí předpisy jsou stanovené v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (7). Pro určení původu dováženého zboží pro účely tohoto nařízení je vhodnější spoléhat se na tato pravidla původu. Použitím pojmu, se kterým jsou obchodní hospodářské subjekty a správy dobře obeznámeny, by se mělo usnadnit jeho zavedení a provedení. Nepreferenční pravidla původu by se měla používat pro všechny účely nepreferenční obchodní politiky. Je třeba se vyvarovat dvojích prohlášení a dokumentace. |
| --- | --- |

(21)

Nepreferenční pravidla původu použitelná v Unii jsou stanovená v nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (6), a jejich prováděcí předpisy jsou stanovené v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (7). Pro určení původu dováženého zboží pro účely tohoto nařízení je vhodnější spoléhat se na tato pravidla původu. Použitím pojmu, se kterým jsou obchodní hospodářské subjekty a správy dobře obeznámeny, by se mělo usnadnit jeho zavedení a provedení. Nepreferenční pravidla původu by se měla používat pro všechny účely nepreferenční obchodní politiky. Je třeba se vyvarovat dvojích prohlášení a dokumentace.

| (22) | Aby se omezily náklady výrobního odvětví, obchodu a administrativy, mělo by označování původu být povinné pro ta odvětví, u kterých Komise na základě předchozích konzultací zjistila přidanou hodnotu. ▐ Mělo by se ▐ zajistit osvobození určitých výrobků z technických ▐ důvodů, nebo kde označení původu není pro účely tohoto nařízení zapotřebí. Může tomu tak být zejména v případě, kdy by označení původu příslušné zboží poškodilo nebo s ohledem na určité suroviny. |
| --- | --- |

(22)

Aby se omezily náklady výrobního odvětví, obchodu a administrativy, mělo by označování původu být povinné pro ta odvětví, u kterých Komise na základě předchozích konzultací zjistila přidanou hodnotu. ▐ Mělo by se ▐ zajistit osvobození určitých výrobků z technických ▐ důvodů, nebo kde označení původu není pro účely tohoto nařízení zapotřebí. Může tomu tak být zejména v případě, kdy by označení původu příslušné zboží poškodilo nebo s ohledem na určité suroviny.

| (23) | Mělo by se zajistit, aby mohlo docházet k výměně údajů o původu zboží, které byly zjištěné a/nebo ověřené během kontrol příslušnými orgány, a rovněž s orgány a jinými osobami a organizacemi, o kterých členské státy předpokládají, že budou podle směrnice 2005/29/ES příslušnými orgány pro vymáhání. Je třeba zohlednit ustanovení o ochraně osobních údajů, o obchodním a průmyslovém tajemství a o služebním a správním tajemství. |
| --- | --- |

(23)

Mělo by se zajistit, aby mohlo docházet k výměně údajů o původu zboží, které byly zjištěné a/nebo ověřené během kontrol příslušnými orgány, a rovněž s orgány a jinými osobami a organizacemi, o kterých členské státy předpokládají, že budou podle směrnice 2005/29/ES příslušnými orgány pro vymáhání. Je třeba zohlednit ustanovení o ochraně osobních údajů, o obchodním a průmyslovém tajemství a o služebním a správním tajemství.

| (24) | V souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování Evropské unie se pravidla a obecné zásady týkající se mechanismů, s jejichž pomocí členské státy kontrolují výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi, stanoví předem formou nařízení přijatého řádným legislativním postupem. Do přijetí takového návrhu nařízení se nadále používá rozhodnutí
  Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8)

  , s výjimkou regulativního postupu s kontrolou, který se nepoužije
  . |
| --- | --- |

(24)

V souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování Evropské unie se pravidla a obecné zásady týkající se mechanismů, s jejichž pomocí členské státy kontrolují výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi, stanoví předem formou nařízení přijatého řádným legislativním postupem. Do přijetí takového návrhu nařízení se nadále používá rozhodnutí
  Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8)

  , s výjimkou regulativního postupu s kontrolou, který se nepoužije
  .

| (25) | Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU s cílem stanovit případy, v nichž je možné akceptovat označování obalů namísto označování samotného zboží, pokud zboží nelze nebo není vhodné označovat z technických důvodů, i opatření na stanovení dalších pravidel, jež mohou být požadována, pokud se zjistí, že zboží není v souladu s tímto nařízením, nebo k aktualizaci přílohy tohoto nařízení v případě změny posuzování, zda je označování původu v určitém konkrétním odvětví nutné. |
| --- | --- |

(25)

Komise by měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU s cílem stanovit případy, v nichž je možné akceptovat označování obalů namísto označování samotného zboží, pokud zboží nelze nebo není vhodné označovat z technických důvodů, i opatření na stanovení dalších pravidel, jež mohou být požadována, pokud se zjistí, že zboží není v souladu s tímto nařízením, nebo k aktualizaci přílohy tohoto nařízení v případě změny posuzování, zda je označování původu v určitém konkrétním odvětví nutné.

| (26) | Zboží by mělo být vyloučeno z působnosti tohoto nařízení v rámci omezení stanovených v souvislosti s osvobozením od cla v případě, že je dováženo v osobním zavazadle cestujících a určené pro jejich vlastní spotřebu a v případě, že neexistuje žádný náznak, že zboží je součástí obchodní dopravy. Mělo by se zajistit, aby i jiné případy, na které se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1186/2009 ze dne 16. listopadu 2009 o systému Společenství pro osvobození od cla (kodifikované znění) (9), mohly být prostřednictvím prováděcích předpisů vyloučeny z působnosti tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(26)

Zboží by mělo být vyloučeno z působnosti tohoto nařízení v rámci omezení stanovených v souvislosti s osvobozením od cla v případě, že je dováženo v osobním zavazadle cestujících a určené pro jejich vlastní spotřebu a v případě, že neexistuje žádný náznak, že zboží je součástí obchodní dopravy. Mělo by se zajistit, aby i jiné případy, na které se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1186/2009 ze dne 16. listopadu 2009 o systému Společenství pro osvobození od cla (kodifikované znění) (9), mohly být prostřednictvím prováděcích předpisů vyloučeny z působnosti tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Toto nařízení se použije na výrobky
  pro konečné spotřebitele
  kromě produktů rybolovu a akvakultury, jak jsou definovány v článku 1 nařízení (ES) č. 104/2000, a potravin, jak jsou definovány v článku 2 nařízení (ES) č. 178/2002.

2.   
  Výrobky pro konečné spotřebitele
  vyžadující označení původu,
  jsou výrobky
  , které
  jsou určeny konečným spotřebitelům a jsou uvedeny
  v příloze tohoto nařízení a které
  jsou dovezeny
  ze třetích zemích, kromě
  výrobků pocházejících
  z území
  Evropské unie
  , Turecka a států, jež jsou smluvními stranami Dohody o EHP.

Výrobky pro konečné spotřebitele mohou
  být
  osvobozeny
  od povinnosti označovat původ v případě, že z technických důvodů zboží nelze označit.

Výrobky, na něž se má vztahovat toto nařízení, jsou omezeny na výrobky pro konečné spotřebitele. Pokud to schválí Evropský parlament a Rada, může Komise rozsah působnosti tohoto nařízení rozšířit.

V případě textilu a textilních výrobků (kapitoly 50 až 63), obuvi, kamaší a podobných výrobků (kapitola 64), oděvů, oděvních doplňků a jiných výrobků z kožešin, umělých kožešin a výrobků z umělých kožešin (kódy KN 4303/4304), výrobků z kůže, sedlářských a řemenářských výrobků, cestovních potřeb, kabelek a podobných schránek, výrobků ze střev (jiných než z bourcového střeva) (kódy KN 4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107 až 4114 / 4302 13 / dříve 4302 19 (35, 80)) se „výrobkem pro konečného spotřebitele“ rozumí hotový výrobek nebo polotovar, který musí před uvedením na trh projít v Unii dalšími fázemi zpracování.

3.   Pojmy „původ“ a „pocházející z“ označují nepreferenční původ v souladu s články 22 až 26 celního kodexu Společenství.

4.   Pojmem „uvádění na trh“ se rozumí zpřístupnění jednotlivého výrobku určeného ke konečnému použití za úhradu nebo zdarma za účelem jeho distribuce a/nebo použití na trhu Unie.

5.   Pojmem „příslušné orgány“ se rozumí jakékoli orgány zapojené do kontroly zboží v okamžiku dovozu nebo v okamžiku uvedení tohoto zboží na trh.

6.   Toto nařízení se nevztahuje na zboží, které není obchodní povahy a které je dováženo v osobním zavazadle cestujících, v rámci omezení stanovených v souvislosti s osvobozením od cla a za podmínky, že neexistují žádné věcné náznaky, že zboží je součástí obchodní dopravy.

Může-li být dovážené zboží osvobozeno od dovozního cla podle nařízení (ES) č. 1186/2009 a neexistují-li žádné věcné náznaky, že zboží je součástí obchodní dopravy,
  je
  toto zboží také vyloučeno z oblasti působnosti tohoto nařízení.

▐

7.
     
  Toto nařízení musí být v souladu s již vytvořenými systémy „vyrobeno v“ na celém světě, aby byla zajištěna účinná regulace s mírnou administrativní zátěží a větší flexibilita z hlediska společností Unie.

Článek 2

Na dovoz nebo uvádění zboží na trh se vztahuje označování původu podle podmínek stanovených v tomto nařízení.

Článek 3

1.   Toto zboží musí uvádět označení země původu. Pokud je zboží balené, je nutné uvést označení
  rovněž
  zvlášť na obalu.

Komise může přijmout
  prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci
  opatření ▐, aby stanovila, v jakých případech lze uznat označení na obalu namísto označení na vlastním výrobku. Jedná se zejména o případy, kdy se zboží obvykle dostane ke konečnému spotřebiteli nebo uživateli ve svém obvyklém balení.
  Komise přijímá tato opatření i jakoukoli jejich revizi postupem stanoveným v článku 7.

2.   Slova „vyrobeno v“ spolu s názvem země původu označují původ zboží. Označení lze uvést v jakémkoli úředním jazyce Evropské unie, který je pro konečného spotřebitele v členském státě, kde bude zboží uvedeno na trh, snadno srozumitelný
  , nebo v anglickém jazyce s použitím slov „made in“ a anglického názvu země původu.

3.   Označení původu musí být čitelné a nesmazatelné, musí být viditelné během běžné manipulace, výrazně odlišné od ostatních údajů, a uvedeno způsobem, který není zavádějící ani nezpůsobí chybný dojem s ohledem na původ zboží.

V případě výrobků, které se prodávají v zemích, jejichž jazyk používá latinskou abecedu, nelze k označování používat jiná písmena než latinská.

4.   Zboží musí být při dovozu opatřeno požadovaným označením. Aniž jsou dotčena opatření přijatá podle čl. 5 odst. 3, označení se nesmí odstranit, ani se s ním nesmí manipulovat, dokud zboží nebude předáno konečnému spotřebiteli nebo uživateli.

Článek 4

1.
     Komise může přijmout prováděcí opatření v souladu s postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 zejména s cílem:

| — | určit podrobnou formu a způsob označení původu, |
| --- | --- |

—

určit podrobnou formu a způsob označení původu,

| — | vypracovat seznam pojmů ve všech oficiálních jazycích Evropské unie, které jasně vyjádří myšlenku, že zboží má původ v té zemi, která je uvedena v označení, |
| --- | --- |

—

vypracovat seznam pojmů ve všech oficiálních jazycích Evropské unie, které jasně vyjádří myšlenku, že zboží má původ v té zemi, která je uvedena v označení,

| — | určit případy, kdy společně užívané zkratky jasně vyjadřují zemi původu a lze je použít pro účely tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

určit případy, kdy společně užívané zkratky jasně vyjadřují zemi původu a lze je použít pro účely tohoto nařízení,

2.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci opatření, která jí umožní:

| — | určit případy, kdy zboží není možné z technických ▐ důvodů označit, |
| --- | --- |

—

určit případy, kdy zboží není možné z technických ▐ důvodů označit,

| — | stanovit ostatní pravidla, která lze požadovat v případě, že zboží není v souladu s tímto nařízením, |
| --- | --- |

—

stanovit ostatní pravidla, která lze požadovat v případě, že zboží není v souladu s tímto nařízením,

| — | aktualizovat přílohu tohoto nařízení, pokud se změní posouzení nezbytnosti označení původu pro určité odvětví. |
| --- | --- |

—

aktualizovat přílohu tohoto nařízení, pokud se změní posouzení nezbytnosti označení původu pro určité odvětví.

Komise přijímá tato opatření i jakoukoli jejich revizi postupem stanoveným v článku 7.

Článek 5

1.   Zboží není v souladu s tímto nařízením pokud:

| — | není opatřeno označením původu, |
| --- | --- |

—

není opatřeno označením původu,

| — | označení původu neodpovídá původu zboží, |
| --- | --- |

—

označení původu neodpovídá původu zboží,

| — | označení původu bylo změněno nebo odstraněno, nebo s ním bylo jiným způsobem manipulováno, kromě případů, kdy se podle odstavce 3 tohoto článku vyžadovala oprava. |
| --- | --- |

—

označení původu bylo změněno nebo odstraněno, nebo s ním bylo jiným způsobem manipulováno, kromě případů, kdy se podle odstavce 3 tohoto článku vyžadovala oprava.

2.   Komise může přijmout další prováděcí opatření v souladu s postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 pokud jde o prohlášení a doplňující dokumenty, které lze přijmout za účelem prokázání souladu s tímto nařízením.

3.
     
  Komise navrhuje společné minimální normy, pokud jde o sankce, které lze použít v případě porušení ustanovení tohoto nařízení.

4.   Členské státy stanoví
  na základě minimálních společných norem navrhovaných Komisí
  pravidla pro sankce ukládané za porušení ustanovení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro zajištění jejich provádění. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi nejpozději do devíti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost a veškeré následné změny, které se jich týkají, oznámí co nejdříve.
  Komise musí zajistit alespoň minimální úroveň harmonizace trestních systémů v jednotlivých členských státech, abychom se vyhnuli tomu, že tyto rozdíly povedou vývozce ze třetích zemí k upřednostňování některých vstupních míst do EU před jinými.

5.   Není-li zboží v souladu s tímto nařízením, členské státy kromě toho přijmou opatření, která jsou nezbytná k požádání majitele zboží nebo jakékoli jiné osoby odpovědné za zboží, aby v souladu s tímto nařízením a na vlastní náklady toto zboží označili.
  Členské státy informují Komisi ... (10) o těchto opatřeních nejpozději do devíti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost a oznámí jí veškeré jejich následné změny co nejdříve.

6.   Je-li to nezbytné pro účely účinného uplatňování tohoto nařízení, mohou si příslušné orgány vyměnit údaje, které získaly při kontrole souladu s tímto nařízením, a rovněž s orgány a jinými osobami nebo organizacemi, které byly členskými státy podle článku 11 směrnice 2005/29/ES za tímto účelem zmocněny.

Článek 6

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro označování původu (dále jen „výbor“).
  Tento výbor se skládá ze zástupců členských států, příslušných průmyslových odvětví a sdružení.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se
  články 3
  a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.

▐

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 7

Výkon přenesené pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 3 a čl. 4 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu uplatňování tohoto nařízení.

2.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

3.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřená Komisi a podléhá podmínkám stanoveným v článcích 8 a 9.

Článek 8

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článku 3 a čl. 4 odst. 2 kdykoli zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájil interní postup rozhodování, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí snaží informovat v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi o přenesených pravomocích, jež by mohly být zrušeny, včetně možných důvodů takového zrušení.

3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 9

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.

Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

2.
     
  Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.

3.
     
  Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje proti aktu v přenesené pravomoci námitky, je odůvodní.

Článek 10

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Články 2, 3 a 5 se použijí 12 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. V souladu s postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 může Komise prodloužit tuto lhůtu o dobu, kterou potřebují hospodářské subjekty k zavedení požadavků na označení původu stanovených v prováděcích předpisech, která však v žádném případě nemůže být kratší než šest měsíců.

Komise nejpozději ... (11) provede hodnocení účinku tohoto nařízení.

Použitelnost tohoto nařízení skončí ... (12). Jeden rok před uplynutím tohoto období rozhodnou Evropský parlament a Rada na základě návrhu Komise o prodloužení doby platnosti nařízení nebo o jeho změně.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne [...]

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010.

1

(2)  Úř. věst. L 17, 21.1.2000, s. 22.

2

(3)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 149, 11.6.2005, s. 22.

4

(5)  

  Úř. věst. L 196, 2.8.2003, s. 7.

5

Úř. věst. L 196, 2.8.2003, s. 7.

(6)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  Úř. věst. L 324, 10.12.2009, s. 23.

9

(10)  
  Devět měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

10

Devět měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(11)  Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

11

(12)  Pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost.

12

Čtvrtek, 21. října 2010PŘÍLOHA

Výrobky, na které se vztahuje toto nařízení, jsou označené kódy KN.

| Kód KN | Popis |
| --- | --- |
| 4011 92 00 | Nové gumové pneumatiky, typy používané pro zemědělská nebo lesnická vozidla a stroje (kromě pneumatik s hroty a trny apod.) |
| 4013 90 00 | Duše pneumatik (kromě typů používaných pro osobní automobily (včetně osobních dodávkových automobilů a závodních automobilů), autobusy, náklady automobily a jízdní kola) |
| 4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107 to 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80) | Poločiněné (crust) kůže a hotové kůže |
| 4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 31)
  8308 10(00) / 8308 90(00) / 9401 90 / 9403 90 | Podpatky, podrážky, pásy, části, syntetické materiály, ostatní |
| 4201 / 4202 / 4203 / 4204 / 4205 / 4206 | Sedlářské a řemenářské výrobky, cestovní potřeby, kabelky a podobné schránky, výrobky ze střev (jiných než z housenek bource morušového) |
| 4303 / 4304 | Oděvy, oděvní doplňky a jiné výrobky z kožešin, umělé kožešiny a výrobky z umělých kožešin |
| Kapitoly 50 - 63 | Textil a textilní výrobky |
| 6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406 | Obuv, kamaše a podobné výrobky |
| 6904 / 6905
  6907 / 6908 / 6911 / 6912 / 6913 / 6914 90 100 | Keramické výrobky |
| 7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 / 7013 21 99 /
  7013 22 10
  / 7013 31 10 / 7013 31 90 / 7013 91 10 / 7013 91 90 | Stolní, kuchyňské, toaletní, kancelářské skleněné výrobky, skleněné výrobky pro vnitřní výzdobu nebo pro podobné účely (jiné než zboží čísel 7010 nebo 7018) z olovnatého křišťálu
  nabíraného ručně |
| 7113 / 7114 / 7115 / 7116 | Šperky a klenoty a jejich části a součásti z drahých kovů nebo z kovů plátovaných drahými kovy; zlatnické nebo stříbrnické zboží a jejich části a součásti z drahých kovů nebo z kovů plátovaných drahými kovy; ostatní výrobky z drahých kovů nebo kovů plátovaných drahými kovy; výrobky z přírodních nebo uměle pěstovaných perel, drahokamů nebo polodrahokamů (přírodních, syntetických nebo rekonstituovaných) |
| 7318 | Šrouby a vruty, svorníky (maticové šrouby), matice, vrtule (do pražců), háky se závitem, nýty, závlačky, příčné klíny, podložky (včetně pružných podložek) a podobné výrobky ze železa nebo oceli |
| 8201 / 8202 / 8203 / 8205 / 8207 / 8208 / 8209 / 8211 / 8212 / 8213 / 8214 / 8215 | Nástroje a nářadí |
| 8302 20 00 | Rejdovací kolečka s úchytkami, z obecných kovů |
| 8481 | Kohouty, ventily a podobná zařízení pro potrubí, kotle, nádrže, vany nebo podobné výrobky, včetně redukčních ventilů a ventilů řízených termostatem |
| 9307 | Meče, kordy, tesáky, bodáky, kopí a podobné sečné a bodné zbraně, jejich části a součásti a jejich pochvy |
| Kapitola 94 | Nábytek, lůžkoviny, matrace, polštáře, svítidla a osvětlovací zařízení, světelné znaky a podobné výrobky, montované stavby |
| 9603 | Košťata, smetáčky, štětce, štětky, kartáče a kartáčky ▐, ruční mechanická košťata bez motoru, mopy a oprašovadla; připravené kartáčové svazečky k výrobě kartáčnických výrobků; malířské podložky a válečky; stěrky (jiné než stírací válečky) |

Kód KN

Popis

4011 92 00

Nové gumové pneumatiky, typy používané pro zemědělská nebo lesnická vozidla a stroje (kromě pneumatik s hroty a trny apod.)

4013 90 00

Duše pneumatik (kromě typů používaných pro osobní automobily (včetně osobních dodávkových automobilů a závodních automobilů), autobusy, náklady automobily a jízdní kola)

4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107 to 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80)

Poločiněné (crust) kůže a hotové kůže

4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 31)

8308 10(00) / 8308 90(00) / 9401 90 / 9403 90

Podpatky, podrážky, pásy, části, syntetické materiály, ostatní

4201 / 4202 / 4203 / 4204 / 4205 / 4206

Sedlářské a řemenářské výrobky, cestovní potřeby, kabelky a podobné schránky, výrobky ze střev (jiných než z housenek bource morušového)

4303 / 4304

Oděvy, oděvní doplňky a jiné výrobky z kožešin, umělé kožešiny a výrobky z umělých kožešin

Kapitoly 50 - 63

Textil a textilní výrobky

6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406

Obuv, kamaše a podobné výrobky

6904 / 6905
  6907 / 6908 / 6911 / 6912 / 6913 / 6914 90 100

Keramické výrobky

7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 / 7013 21 99 /
  7013 22 10
  / 7013 31 10 / 7013 31 90 / 7013 91 10 / 7013 91 90

Stolní, kuchyňské, toaletní, kancelářské skleněné výrobky, skleněné výrobky pro vnitřní výzdobu nebo pro podobné účely (jiné než zboží čísel 7010 nebo 7018) z olovnatého křišťálu
  nabíraného ručně

7113 / 7114 / 7115 / 7116

Šperky a klenoty a jejich části a součásti z drahých kovů nebo z kovů plátovaných drahými kovy; zlatnické nebo stříbrnické zboží a jejich části a součásti z drahých kovů nebo z kovů plátovaných drahými kovy; ostatní výrobky z drahých kovů nebo kovů plátovaných drahými kovy; výrobky z přírodních nebo uměle pěstovaných perel, drahokamů nebo polodrahokamů (přírodních, syntetických nebo rekonstituovaných)

7318

Šrouby a vruty, svorníky (maticové šrouby), matice, vrtule (do pražců), háky se závitem, nýty, závlačky, příčné klíny, podložky (včetně pružných podložek) a podobné výrobky ze železa nebo oceli

8201 / 8202 / 8203 / 8205 / 8207 / 8208 / 8209 / 8211 / 8212 / 8213 / 8214 / 8215

Nástroje a nářadí

8302 20 00

Rejdovací kolečka s úchytkami, z obecných kovů

8481

Kohouty, ventily a podobná zařízení pro potrubí, kotle, nádrže, vany nebo podobné výrobky, včetně redukčních ventilů a ventilů řízených termostatem

9307

Meče, kordy, tesáky, bodáky, kopí a podobné sečné a bodné zbraně, jejich části a součásti a jejich pochvy

Kapitola 94

Nábytek, lůžkoviny, matrace, polštáře, svítidla a osvětlovací zařízení, světelné znaky a podobné výrobky, montované stavby

9603

Košťata, smetáčky, štětce, štětky, kartáče a kartáčky ▐, ruční mechanická košťata bez motoru, mopy a oprašovadla; připravené kartáčové svazečky k výrobě kartáčnických výrobků; malířské podložky a válečky; stěrky (jiné než stírací válečky)

---