# Az Európai Unió C 99E/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2012.099.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 99E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. április 3. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2012.099.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 99E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. április 3.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. november 23–25-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 34 E, 2011.2.3.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2010. november 23., kedd |
| 2012/C 099E/01 | Az EKB 2009-es éves jelentéseAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az EKB 2009. évi éves jelentéséről (2010/2078(INI)) | 1 |
| 2012/C 099E/02 | Polgári-katonai együttműködés és polgári-katonai képességek kialakításaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása a polgári-katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről (2010/2071(INI)) | 7 |
| 2012/C 099E/03 | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2009-benAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2009. évi munkájáról (2010/2236(INI)) | 15 |
| 2012/C 099E/04 | A stockholmi programot végrehajtó cselekvési terv polgári jogi, kereskedelmi jogi, családjogi és nemzetközi magánjogi szempontjaiAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv polgári jogi, kereskedelmi jogi, családjogi és nemzetközi magánjogi aspektusairól (2010/2080(INI)) | 19 |
| | 2010. november 24., szerda |
| 2012/C 099E/05 | Hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás (ACTA)Az Európai Parlament 2010. november 24-i állásfoglalása A hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról (ACTA) | 27 |
| | 2010. november 25., csütörtök |
| 2012/C 099E/06 | 2011. évi költségvetésAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésről szóló, jelenleg zajló tárgyalásokról | 30 |
| 2012/C 099E/07 | Az emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokbanAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban (2009/2219(INI)) | 31 |
| 2012/C 099E/08 | Az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentésAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2010/2059(INI)) | 39 |
| 2012/C 099E/09 | Az európai ombudsman különjelentése az Európai Parlamentnek az Európai Bizottság 676/2008/RT panaszra adott ajánlástervezetét követően (az eljárási szabályzat 205. cikke (2) bekezdésének első része értelmében)Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az Európai Ombudsman által a 676/2008/RT számú panasz ügyében az Európai Bizottsághoz intézett ajánlástervezetet követően készített különjelentésről (2010/2086(INI)) | 43 |
| 2012/C 099E/10 | Az európai uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentés (2008)Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentésről (2008) (2010/2076(INI)) | 46 |
| 2012/C 099E/11 | Közszolgálati műsorszolgáltatás a digitális korszakban: a kettős rendszer jövőjeAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a közszolgálati műsorszolgáltatás a digitális korszakban: a kettős rendszer jövőjéről (2010/2028(INI)) | 50 |
| 2012/C 099E/12 | Az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 sz. határozatának 10. évfordulójaAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. évi 1325. számú határozata tizedik évfordulójáról | 56 |
| 2012/C 099E/13 | A méhészeti ágazat helyzeteAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a méhészeti ágazat helyzetéről | 60 |
| 2012/C 099E/14 | Új európai energiastratégia feléAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé (2010/2108(INI)) | 64 |
| 2012/C 099E/15 | A 2010. november 29. és december 10. között megrendezésre kerülő cancúni éghajlat-változási konferencia előkészítéseAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP16) | 77 |
| 2012/C 099E/16 | A nyugat-szaharai helyzetAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a nyugat-szaharai helyzetről | 87 |
| 2012/C 099E/17 | UkrajnaAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Ukrajnáról | 89 |
| 2012/C 099E/18 | Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozással kapcsolatos követelmények összefüggésébenAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelempolitikáról az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében (2010/2103(INI)) | 94 |
| 2012/C 099E/19 | Vállalati és szociális felelősség a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokbanAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról (2009/2201(INI)) | 101 |
| 2012/C 099E/20 | A horizontális együttműködési versenyszabályokAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a versenyre vonatkozó horizontális együttműködési szabályok felülvizsgálatáról | 112 |
| 2012/C 099E/21 | Irak – különösen a halálbüntetés (beleértve Tarik Aziz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Irakról: a halálbüntetésről (beleértve Tárik Azíz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokról | 115 |
| 2012/C 099E/22 | Tibet – arra vonatkozó tervek, hogy a kínait tegyék az oktatás fő nyelvévéAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Tibetről – arra vonatkozó tervekről, hogy a kínait tegyék az oktatás fő nyelvévé | 118 |
| 2012/C 099E/23 | Burma – választások tartása és Aung Szan Szú Kji ellenzéki vezető szabadon bocsátásaAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Burma – választások tartása és Aung Szan Szú Kji ellenzéki vezető szabadon bocsátása | 120 |
| 2012/C 099E/24 | A végbélrák elleni küzdelem az Európai UnióbanAz Európai Parlament 2010. november 25-i nyilatkozata a végbélrák elleni küzdelemről az Európai Unióban | 124 |
| 2012/C 099E/25 | Az asrafi táborAz Európai Parlament 2010 november 25-i nyilatkozata az asrafi táborról | 125 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. november 23–25-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 34 E, 2011.2.3.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2010. november 23., kedd

2012/C 099E/01

Az EKB 2009-es éves jelentéseAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az EKB 2009. évi éves jelentéséről (2010/2078(INI))

1

2012/C 099E/02

Polgári-katonai együttműködés és polgári-katonai képességek kialakításaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása a polgári-katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről (2010/2071(INI))

7

2012/C 099E/03

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2009-benAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2009. évi munkájáról (2010/2236(INI))

15

2012/C 099E/04

A stockholmi programot végrehajtó cselekvési terv polgári jogi, kereskedelmi jogi, családjogi és nemzetközi magánjogi szempontjaiAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv polgári jogi, kereskedelmi jogi, családjogi és nemzetközi magánjogi aspektusairól (2010/2080(INI))

19

2010. november 24., szerda

2012/C 099E/05

Hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás (ACTA)Az Európai Parlament 2010. november 24-i állásfoglalása A hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról (ACTA)

27

2010. november 25., csütörtök

2012/C 099E/06

2011. évi költségvetésAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésről szóló, jelenleg zajló tárgyalásokról

30

2012/C 099E/07

Az emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokbanAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban (2009/2219(INI))

31

2012/C 099E/08

Az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentésAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2010/2059(INI))

39

2012/C 099E/09

Az európai ombudsman különjelentése az Európai Parlamentnek az Európai Bizottság 676/2008/RT panaszra adott ajánlástervezetét követően (az eljárási szabályzat 205. cikke (2) bekezdésének első része értelmében)Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az Európai Ombudsman által a 676/2008/RT számú panasz ügyében az Európai Bizottsághoz intézett ajánlástervezetet követően készített különjelentésről (2010/2086(INI))

43

2012/C 099E/10

Az európai uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentés (2008)Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentésről (2008) (2010/2076(INI))

46

2012/C 099E/11

Közszolgálati műsorszolgáltatás a digitális korszakban: a kettős rendszer jövőjeAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a közszolgálati műsorszolgáltatás a digitális korszakban: a kettős rendszer jövőjéről (2010/2028(INI))

50

2012/C 099E/12

Az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 sz. határozatának 10. évfordulójaAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. évi 1325. számú határozata tizedik évfordulójáról

56

2012/C 099E/13

A méhészeti ágazat helyzeteAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a méhészeti ágazat helyzetéről

60

2012/C 099E/14

Új európai energiastratégia feléAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé (2010/2108(INI))

64

2012/C 099E/15

A 2010. november 29. és december 10. között megrendezésre kerülő cancúni éghajlat-változási konferencia előkészítéseAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP16)

77

2012/C 099E/16

A nyugat-szaharai helyzetAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a nyugat-szaharai helyzetről

87

2012/C 099E/17

UkrajnaAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Ukrajnáról

89

2012/C 099E/18

Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozással kapcsolatos követelmények összefüggésébenAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelempolitikáról az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében (2010/2103(INI))

94

2012/C 099E/19

Vállalati és szociális felelősség a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokbanAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról (2009/2201(INI))

101

2012/C 099E/20

A horizontális együttműködési versenyszabályokAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a versenyre vonatkozó horizontális együttműködési szabályok felülvizsgálatáról

112

2012/C 099E/21

Irak – különösen a halálbüntetés (beleértve Tarik Aziz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Irakról: a halálbüntetésről (beleértve Tárik Azíz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokról

115

2012/C 099E/22

Tibet – arra vonatkozó tervek, hogy a kínait tegyék az oktatás fő nyelvévéAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Tibetről – arra vonatkozó tervekről, hogy a kínait tegyék az oktatás fő nyelvévé

118

2012/C 099E/23

Burma – választások tartása és Aung Szan Szú Kji ellenzéki vezető szabadon bocsátásaAz Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Burma – választások tartása és Aung Szan Szú Kji ellenzéki vezető szabadon bocsátása

120

2012/C 099E/24

A végbélrák elleni küzdelem az Európai UnióbanAz Európai Parlament 2010. november 25-i nyilatkozata a végbélrák elleni küzdelemről az Európai Unióban

124

2012/C 099E/25

Az asrafi táborAz Európai Parlament 2010 november 25-i nyilatkozata az asrafi táborról

125

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2010. november 23., kedd |
| 2012/C 099E/26 | Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának felhasználása: Írország - 2009. novemberi áradásokAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD)) | 126 |
| MELLÉKLET | 127 |
| 2012/C 099E/27 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Noord Brabant és Zuid Holland, 18. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2009/027 NL/Noord Brabant és Zuid Holland referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD)) | 128 |
| MELLÉKLET | 130 |
| 2012/C 099E/28 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Drenthe, 18. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2009/030 NL/Drenthe referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD)) | 131 |
| MELLÉKLET | 133 |
| 2012/C 099E/29 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Limburg, 18. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2009/028 NL/Limburg referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD)) | 134 |
| MELLÉKLET | 136 |
| 2012/C 099E/30 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Gelderland és Overijssel, 18. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2009/029 NL/Gelderland és Overijssel referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD)) | 137 |
| MELLÉKLET | 139 |
| 2012/C 099E/31 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Noord Holland és Utrecht, 18. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2009/026 NL/Noord Holland és Utrecht referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD)) | 140 |
| MELLÉKLET | 142 |
| 2012/C 099E/32 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Noord Holland és Zuid Holland, 58. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 58. ágazatot érintő EGF/2009/024 NL/Noord Holland és Zuid Holland referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD)) | 143 |
| MELLÉKLET | 145 |
| 2012/C 099E/33 | A német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) a német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0183Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) a német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 147 |
| 2012/C 099E/34 | Az Egészségügyi Világszervezet által adott nemzetközi szabadnevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadása ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügyi Világszervezet által adott nemzetközi szabadnevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadásáról és a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD)) | 147 |
| P7_TC1-COD(2010)0214Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének az Egészségügyi Világszervezet által adott nemzetközi szabadnevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadása tekintetében történő módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 148 |
| 2012/C 099E/35 | AZ EK és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás ***Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújítására vonatkozó tanácsi határozattervezetről (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE)) | 148 |
| 2012/C 099E/36 | Tudományos és technológiai együttműködési megállapodás az EU és a Feröer szigetek kormánya között ***Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Feröer-szigetek kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről és a Feröer-szigeteknek az Unió kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2007–2013) való társulásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/37 | Az EK és Japán közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás ***Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/38 | Tudományos és technológiai együttműködési megállapodás az EK és Jordánia között ***Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE)) | 150 |
| 2012/C 099E/39 | Az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE)) | 151 |
| 2012/C 099E/40 | A közös hozzáadottértékadó-rendszer és a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama *Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama tekintetében a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvet módosító tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS)) | 152 |
| 2012/C 099E/41 | A Vizcayai-öbölben élő szardella állomány kezelésére és halászatára vonatkozó hosszú távú terv ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a Vizcayai-öbölben élő szardellaállományra és halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD)) | 154 |
| P7_TC1-COD(2009)0112Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra a Vizcayai-öbölben élő szardellaállományra és az állomány halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 155 |
| I. MELLÉKLET | 162 |
| II. MELLÉKLET | 165 |
| III. MELLÉKLET | 166 |
| 2012/C 099E/42 | A közönséges fattyúmakréla nyugati állományára és halászatára vonatkozó többéves terv ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és annak halászatára vonatkozó többéves tervről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD)) | 167 |
| P7_TC1-COD(2009)0057Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és az állomány halászatára vonatkozó többéves tervről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 168 |
| MELLÉKLET | 175 |
| 2012/C 099E/43 | Az érték szerinti szelektálás tilalma, valamint a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund területén folytatott, érdes lepényhalra és nagy rombuszhalra irányuló halászat korlátozása ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a 2187/2005/EK tanácsi rendeletnek az érték szerinti szelektálás tilalma, valamint a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund területén folytatott, érdes lepényhalra és nagy rombuszhalra irányuló halászat korlátozása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0175Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra a 2187/2005/EK rendeletnek az érték szerinti szelektálás tilalma, valamint a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund területén folytatott, érdes lepényhalra és nagy rombuszhalra irányuló halászat korlátozása tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 177 |
| 2012/C 099E/44 | Az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazása ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazásáról szóló 708/2007/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2009)0153Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazásáról szóló 708/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 178 |
| 2012/C 099E/45 | A versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatások *Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE)) | 178 |
| | 2010. november 24., szerda |
| 2012/C 099E/46 | 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet: III. szakasz – Bizottság – Európai Fejlesztési Alap: írországi áradások – Az ESZA 1. célkitűzésének (2000–2006) teljesítéseAz Európai Parlament 2010. november 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD)) | 185 |
| 2012/C 099E/47 | Az EK és Moldova közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv ***P7_TA(2010)0428Az Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Moldovai Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv aláírásáról szóló tanácsi határozattervezetről (10496/2010 – C7-0330/2010 - 2010/0102(NLE)) | 186 |
| 2012/C 099E/48 | Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexe ***IAz Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD)) | 187 |
| P7_TC1-COD(2008)0256Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 24-én került elfogadásra az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a betegek és a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 188 |
| 2012/C 099E/49 | Az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezése ***IAz Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2008)0255Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 24-én került elfogadásra az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 204 |
| 2012/C 099E/50 | Veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozása ***IAz Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) irányuló javaslatról (COM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD)) | 207 |
| P7_TC1-COD(2008)0240Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 24-én került elfogadásra egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 208 |
| MELLÉKLET | 209 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2010. november 23., kedd

2012/C 099E/26

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának felhasználása: Írország - 2009. novemberi áradásokAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD))

126

MELLÉKLET

127

2012/C 099E/27

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Noord Brabant és Zuid Holland, 18. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2009/027 NL/Noord Brabant és Zuid Holland referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD))

128

MELLÉKLET

130

2012/C 099E/28

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Drenthe, 18. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2009/030 NL/Drenthe referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD))

131

MELLÉKLET

133

2012/C 099E/29

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Limburg, 18. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2009/028 NL/Limburg referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD))

134

MELLÉKLET

136

2012/C 099E/30

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Gelderland és Overijssel, 18. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2009/029 NL/Gelderland és Overijssel referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD))

137

MELLÉKLET

139

2012/C 099E/31

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Noord Holland és Utrecht, 18. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2009/026 NL/Noord Holland és Utrecht referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD))

140

MELLÉKLET

142

2012/C 099E/32

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Noord Holland és Zuid Holland, 58. számú körzet/HollandiaAz Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 58. ágazatot érintő EGF/2009/024 NL/Noord Holland és Zuid Holland referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD))

143

MELLÉKLET

145

2012/C 099E/33

A német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) a német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0183Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) a német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

147

2012/C 099E/34

Az Egészségügyi Világszervezet által adott nemzetközi szabadnevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadása ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügyi Világszervezet által adott nemzetközi szabadnevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadásáról és a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD))

147

P7_TC1-COD(2010)0214Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének az Egészségügyi Világszervezet által adott nemzetközi szabadnevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadása tekintetében történő módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

148

2012/C 099E/35

AZ EK és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás ***Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújítására vonatkozó tanácsi határozattervezetről (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE))

148

2012/C 099E/36

Tudományos és technológiai együttműködési megállapodás az EU és a Feröer szigetek kormánya között ***Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Feröer-szigetek kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről és a Feröer-szigeteknek az Unió kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2007–2013) való társulásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE))

149

2012/C 099E/37

Az EK és Japán közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás ***Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE))

149

2012/C 099E/38

Tudományos és technológiai együttműködési megállapodás az EK és Jordánia között ***Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE))

150

2012/C 099E/39

Az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE))

151

2012/C 099E/40

A közös hozzáadottértékadó-rendszer és a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama *Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama tekintetében a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvet módosító tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS))

152

2012/C 099E/41

A Vizcayai-öbölben élő szardella állomány kezelésére és halászatára vonatkozó hosszú távú terv ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a Vizcayai-öbölben élő szardellaállományra és halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD))

154

P7_TC1-COD(2009)0112Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra a Vizcayai-öbölben élő szardellaállományra és az állomány halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

155

I. MELLÉKLET

162

II. MELLÉKLET

165

III. MELLÉKLET

166

2012/C 099E/42

A közönséges fattyúmakréla nyugati állományára és halászatára vonatkozó többéves terv ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és annak halászatára vonatkozó többéves tervről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD))

167

P7_TC1-COD(2009)0057Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és az állomány halászatára vonatkozó többéves tervről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

168

MELLÉKLET

175

2012/C 099E/43

Az érték szerinti szelektálás tilalma, valamint a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund területén folytatott, érdes lepényhalra és nagy rombuszhalra irányuló halászat korlátozása ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a 2187/2005/EK tanácsi rendeletnek az érték szerinti szelektálás tilalma, valamint a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund területén folytatott, érdes lepényhalra és nagy rombuszhalra irányuló halászat korlátozása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0175Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra a 2187/2005/EK rendeletnek az érték szerinti szelektálás tilalma, valamint a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund területén folytatott, érdes lepényhalra és nagy rombuszhalra irányuló halászat korlátozása tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

177

2012/C 099E/44

Az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazása ***IAz Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazásáról szóló 708/2007/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD))

177

P7_TC1-COD(2009)0153Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazásáról szóló 708/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

178

2012/C 099E/45

A versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatások *Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE))

178

2010. november 24., szerda

2012/C 099E/46

8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet: III. szakasz – Bizottság – Európai Fejlesztési Alap: írországi áradások – Az ESZA 1. célkitűzésének (2000–2006) teljesítéseAz Európai Parlament 2010. november 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD))

185

2012/C 099E/47

Az EK és Moldova közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv ***P7_TA(2010)0428Az Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Moldovai Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv aláírásáról szóló tanácsi határozattervezetről (10496/2010 – C7-0330/2010 - 2010/0102(NLE))

186

2012/C 099E/48

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexe ***IAz Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD))

187

P7_TC1-COD(2008)0256Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 24-én került elfogadásra az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a betegek és a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

188

2012/C 099E/49

Az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezése ***IAz Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD))

203

P7_TC1-COD(2008)0255Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 24-én került elfogadásra az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

204

2012/C 099E/50

Veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozása ***IAz Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) irányuló javaslatról (COM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD))

207

P7_TC1-COD(2008)0240Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 24-én került elfogadásra egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

208

MELLÉKLET

209

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2010–2011 2010. november 23–25-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 34 E, 2011.2.3. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2010. november 23., kedd

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/1

---

2010. november 23., keddAz EKB 2009-es éves jelentése

P7_TA(2010)0418

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az EKB 2009. évi éves jelentéséről (2010/2078(INI))

2012/C 99 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) 2009. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) 2009. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 284. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 284. cikkére,

| — | tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló, a Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 15. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló, a Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 15. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Unió harmadik szakaszában a demokratikus elszámoltathatóságról szóló 1998. április 2-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Unió harmadik szakaszában a demokratikus elszámoltathatóságról szóló 1998. április 2-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az euróövezetről szóló 2009. évi éves beszámolóra vonatkozó 2009. október 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0527) és a Bizottság e közleményt kísérő belső munkadokumentumára (SEC(2009)1313/2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezetről szóló 2009. évi éves beszámolóra vonatkozó 2009. október 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0527) és a Bizottság e közleményt kísérő belső munkadokumentumára (SEC(2009)1313/2),

| — | tekintettel a Jacques de Larosière elnökletével működő magas szintű munkacsoport 2009. február 25-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jacques de Larosière elnökletével működő magas szintű munkacsoport 2009. február 25-i jelentésére,

| — | tekintettel a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2009. szeptember 23-i bizottsági javaslatra (COM(2009)0499), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2009. szeptember 23-i bizottsági javaslatra (COM(2009)0499),

| — | tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi határozatra irányuló 2009. szeptember 23-i bizottsági javaslatra (COM(2009)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi határozatra irányuló 2009. szeptember 23-i bizottsági javaslatra (COM(2009)0500),

| — | tekintettel az EKB 2008. évi éves jelentésére vonatkozó 2010. március 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB 2008. évi éves jelentésére vonatkozó 2010. március 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a tízéves GMU-ról: a gazdasági és monetáris unió első tíz évéről és jövőbeni kihívásairól szóló 2008. november 18-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tízéves GMU-ról: a gazdasági és monetáris unió első tíz évéről és jövőbeni kihívásairól szóló 2008. november 18-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0314/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0314/2010),

| A. | mivel 2009-ben a Lehman Brothers összeomlását követően elmélyülő pénzügyi zűrzavar következtében az euróövezet reál-GDP-je 4,1 %-kal csökkent; mivel komoly eltérések vannak az euróövezet tagállamai között az ilyen jellegű összesített számadatok tekintetében, |
| --- | --- |

A.

mivel 2009-ben a Lehman Brothers összeomlását követően elmélyülő pénzügyi zűrzavar következtében az euróövezet reál-GDP-je 4,1 %-kal csökkent; mivel komoly eltérések vannak az euróövezet tagállamai között az ilyen jellegű összesített számadatok tekintetében,

| B. | mivel az átlagos éves infláció 0,3 %-os volt, és a közép- és hosszabb távú inflációs előrejelzések továbbra is megfeleltek az EKB által kitűzött célnak, vagyis annak, hogy az inflációs ráta 2 % alatt, de annak közelében maradjon, |
| --- | --- |

B.

mivel az átlagos éves infláció 0,3 %-os volt, és a közép- és hosszabb távú inflációs előrejelzések továbbra is megfeleltek az EKB által kitűzött célnak, vagyis annak, hogy az inflációs ráta 2 % alatt, de annak közelében maradjon,

| C. | mivel az euróövezetben az átlagos költségvetési hiány körülbelül 6,3 %-ra emelkedett, az államadósság GDP-hez viszonyított aránya pedig a GDP 69,4 %-áról (2008) 2009-re 78,7 %-ra nőtt, |
| --- | --- |

C.

mivel az euróövezetben az átlagos költségvetési hiány körülbelül 6,3 %-ra emelkedett, az államadósság GDP-hez viszonyított aránya pedig a GDP 69,4 %-áról (2008) 2009-re 78,7 %-ra nőtt,

| D. | mivel az eurónak az USA-dollárhoz viszonyított árfolyama a 2009. január 2-i 1,39 dollárról 2009 márciusának közepére 1,26 dollárra esett, 2009 decemberének elején elérte az 1,51 dolláros csúcsot, majd 2010-ben leértékelődött, 2010. június 2-án elérve az 1,19 dolláros minimumszintet, |
| --- | --- |

D.

mivel az eurónak az USA-dollárhoz viszonyított árfolyama a 2009. január 2-i 1,39 dollárról 2009 márciusának közepére 1,26 dollárra esett, 2009 decemberének elején elérte az 1,51 dolláros csúcsot, majd 2010-ben leértékelődött, 2010. június 2-án elérve az 1,19 dolláros minimumszintet,

| E. | mivel a kínai jüan euróhoz viszonyított árfolyamát a kínai hatóságok 2009 során rosszul igazították ki oly módon, hogy egy mesterségesen erős eurót viszonyítottak a kínai valutához, |
| --- | --- |

E.

mivel a kínai jüan euróhoz viszonyított árfolyamát a kínai hatóságok 2009 során rosszul igazították ki oly módon, hogy egy mesterségesen erős eurót viszonyítottak a kínai valutához,

| F. | mivel az EKB 1 %-ra mérsékelte a kamatlábakat, és jelentős, példátlan és nem szokványos intézkedésekkel támogatta a hitelezést; mivel az EKB mérlege 2009-ben jelentősen növekedett, |
| --- | --- |

F.

mivel az EKB 1 %-ra mérsékelte a kamatlábakat, és jelentős, példátlan és nem szokványos intézkedésekkel támogatta a hitelezést; mivel az EKB mérlege 2009-ben jelentősen növekedett,

| G. | mivel 2009 második felében az euróövezetben a gazdasági stabilizáció jelei mutatkoztak, és bár a negyedéves növekedési ráták továbbra is gyengék, pozitívba fordultak, noha ezek az összesített számadatok arra világítanak rá, hogy ez a tendencia nem mutatkozik valamennyi tagállamban, és vannak, amelyek ugyanezen időszak alatt recesszióban maradtak, |
| --- | --- |

G.

mivel 2009 második felében az euróövezetben a gazdasági stabilizáció jelei mutatkoztak, és bár a negyedéves növekedési ráták továbbra is gyengék, pozitívba fordultak, noha ezek az összesített számadatok arra világítanak rá, hogy ez a tendencia nem mutatkozik valamennyi tagállamban, és vannak, amelyek ugyanezen időszak alatt recesszióban maradtak,

| H. | mivel az EKB az euróövezet számos országában bekövetkezett államadóssági válságot megelőzően 2010-re 0,1 % és 1,5 % közötti reál-GDP-növekedésre számított az euróövezetben, |
| --- | --- |

H.

mivel az EKB az euróövezet számos országában bekövetkezett államadóssági válságot megelőzően 2010-re 0,1 % és 1,5 % közötti reál-GDP-növekedésre számított az euróövezetben,

Bevezetés

| 1. | üdvözli azt a tényt, hogy a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés uniós intézményi státuszt ad az EKB-nak, ami növeli a Parlament felelősségét, hiszen a Parlament az az elsődleges intézmény, amelyen keresztül az EKB elszámoltatható az európai állampolgárok felé; |
| --- | --- |

1.

üdvözli azt a tényt, hogy a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés uniós intézményi státuszt ad az EKB-nak, ami növeli a Parlament felelősségét, hiszen a Parlament az az elsődleges intézmény, amelyen keresztül az EKB elszámoltatható az európai állampolgárok felé;

| 2. | üdvözli a monetáris párbeszéd folytatását az új Európai Parlamenttel a 2009. júniusi választások után; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a monetáris párbeszéd folytatását az új Európai Parlamenttel a 2009. júniusi választások után;

| 3. | támogatja az euró Észtország általi, 2011. január 1-jei bevezetését; |
| --- | --- |

3.

támogatja az euró Észtország általi, 2011. január 1-jei bevezetését;

| 4. | kiemeli, hogy az aktuális piaci ártrendek esetében a monetáris politikai intézkedések csak egy tényezőt jelentenek a sok közül, és hogy az elmúlt évek során az egyes piacok spekulációs tendenciái és a természeti erőforrások növekvő és előre látható hiánya különleges szerepet játszottak az árak felhajtásában; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy az aktuális piaci ártrendek esetében a monetáris politikai intézkedések csak egy tényezőt jelentenek a sok közül, és hogy az elmúlt évek során az egyes piacok spekulációs tendenciái és a természeti erőforrások növekvő és előre látható hiánya különleges szerepet játszottak az árak felhajtásában;

| 5. | kiemeli, hogy ezek az egyensúlyhiányok jelentős mértékben megnehezítik az euróövezeten belül egy megfelelő monetáris politika kialakítását; ezért felszólítja a kormányokat, hogy koordinálják gazdaságpolitikájukat; |
| --- | --- |

5.

kiemeli, hogy ezek az egyensúlyhiányok jelentős mértékben megnehezítik az euróövezeten belül egy megfelelő monetáris politika kialakítását; ezért felszólítja a kormányokat, hogy koordinálják gazdaságpolitikájukat;

Gazdasági és pénzügyi stabilitás

| 6. | mélységes aggodalommal tölti el, hogy az euróövezet gazdaságai között továbbra is jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány mutatkozik; |
| --- | --- |

6.

mélységes aggodalommal tölti el, hogy az euróövezet gazdaságai között továbbra is jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány mutatkozik;

| 7. | úgy véli, hogy az euróövezet egyes országaiban felmerülő pénzügyi válság komoly probléma az euróövezet egésze számára, és az övezet működésének zavaraira enged következtetni; ez azt mutatja, hogy szükség van a reformra és a gazdaságpolitikák erőteljes összehangolására az euróövezeten belül; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az euróövezet egyes országaiban felmerülő pénzügyi válság komoly probléma az euróövezet egésze számára, és az övezet működésének zavaraira enged következtetni; ez azt mutatja, hogy szükség van a reformra és a gazdaságpolitikák erőteljes összehangolására az euróövezeten belül;

| 8. | sürgeti a Bizottságot és a Központi Bankot, hogy a Bázeli Bizottság Bázel III-ról szóló javaslatával összhangban dolgozzon ki javaslatokat az anticiklikus tőketartalékok bevezetésére vonatkozó kötelező szabályok megállapítására; kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a Központi Bankot, hogy törekedjenek a javaslatok következetes és gyors végrehajtására a Bázeli Bizottság javaslatainak G20-as szinten történő jóváhagyását követően; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a Bizottságot és a Központi Bankot, hogy a Bázeli Bizottság Bázel III-ról szóló javaslatával összhangban dolgozzon ki javaslatokat az anticiklikus tőketartalékok bevezetésére vonatkozó kötelező szabályok megállapítására; kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a Központi Bankot, hogy törekedjenek a javaslatok következetes és gyors végrehajtására a Bázeli Bizottság javaslatainak G20-as szinten történő jóváhagyását követően;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum elveit a múltban nem minden esetben tartották teljes mértékben tiszteletben; emlékeztet arra, hogy amennyiben a túlzott mértékben eladósodott államok szükségszerűen az államháztartási egyensúly visszaállítását és az eladósodottság enyhítését tűzik ki céljuknak, ez önmagában nem fogja megoldani az euróövezet és tágabb értelemben az uniós országok közötti gazdasági egyenlőtlenségek problémáját; ezért felszólít a Stabilitási és Növekedési Paktum korlátlan és egységesebb alkalmazására; úgy ítéli meg, hogy a Paktumot egy korai előrejelző rendszer kiépítésével kell kiegészíteni, amely felismeri a lehetséges veszteségeket, például egy „európai félév” formájában, nemcsak a felügyelet fokozása és a gazdaságpolitikák összehangolásának megerősítése érdekében, a pénzügyi konszolidáció biztosításáért, hanem a költségvetési dimenzión túlmenően egyéb makrogazdasági egyenlőtlenségekkel is foglalkozhassanak, és a végrehajtási eljárásokat is megszilárdíthassák; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum elveit a múltban nem minden esetben tartották teljes mértékben tiszteletben; emlékeztet arra, hogy amennyiben a túlzott mértékben eladósodott államok szükségszerűen az államháztartási egyensúly visszaállítását és az eladósodottság enyhítését tűzik ki céljuknak, ez önmagában nem fogja megoldani az euróövezet és tágabb értelemben az uniós országok közötti gazdasági egyenlőtlenségek problémáját; ezért felszólít a Stabilitási és Növekedési Paktum korlátlan és egységesebb alkalmazására; úgy ítéli meg, hogy a Paktumot egy korai előrejelző rendszer kiépítésével kell kiegészíteni, amely felismeri a lehetséges veszteségeket, például egy „európai félév” formájában, nemcsak a felügyelet fokozása és a gazdaságpolitikák összehangolásának megerősítése érdekében, a pénzügyi konszolidáció biztosításáért, hanem a költségvetési dimenzión túlmenően egyéb makrogazdasági egyenlőtlenségekkel is foglalkozhassanak, és a végrehajtási eljárásokat is megszilárdíthassák;

| 10. | úgy véli, hogy most kell lépéseket tenni annak érdekében, hogy a költségvetési hiányok fokozatos csökkentése megkezdődhessen, és hogy az európai államháztartásokba vetett bizalmat helyreállíthassák; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy most kell lépéseket tenni annak érdekében, hogy a költségvetési hiányok fokozatos csökkentése megkezdődhessen, és hogy az európai államháztartásokba vetett bizalmat helyreállíthassák;

| 11. | megjegyzi, hogy a monetáris unió megköveteli a gazdaságpolitikák erőteljes és megerősített összehangolását; sajnálatosnak tartja, hogy a gazdasági és monetáris unióban elsősorban a „monetáris” oldal kapott hangsúlyt; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a monetáris unió megköveteli a gazdaságpolitikák erőteljes és megerősített összehangolását; sajnálatosnak tartja, hogy a gazdasági és monetáris unióban elsősorban a „monetáris” oldal kapott hangsúlyt;

| 12. | úgy véli, hogy az euróövezetnek az államháztartással és a hiteles statisztikákhoz való hozzáféréssel kapcsolatos szabályait be nem tartó tagállamokat az intézkedések széles és növekvő körével kell a kötelezettségek szigorúbb betartására bírni; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az euróövezetnek az államháztartással és a hiteles statisztikákhoz való hozzáféréssel kapcsolatos szabályait be nem tartó tagállamokat az intézkedések széles és növekvő körével kell a kötelezettségek szigorúbb betartására bírni;

| 13. | úgy véli, hogy az előre meghatározott válságkezelési mechanizmus hiánya és egyes kormányok magatartása megnehezítette az euróövezet egyes tagállamaiban az államadóssági válság gyors megoldását, és gyengíti a gazdasági és monetáris unió képességét arra, hogy a jövőben esetlegesen előforduló hasonló helyzetekben gyorsan tudjon reagálni; ezért egy állandó válságkezelési keretrendszer létrehozására szólít fel; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az előre meghatározott válságkezelési mechanizmus hiánya és egyes kormányok magatartása megnehezítette az euróövezet egyes tagállamaiban az államadóssági válság gyors megoldását, és gyengíti a gazdasági és monetáris unió képességét arra, hogy a jövőben esetlegesen előforduló hasonló helyzetekben gyorsan tudjon reagálni; ezért egy állandó válságkezelési keretrendszer létrehozására szólít fel;

| 14. | sürgeti, hogy az uniós országoknak adósságválság esetén nyújtott minden pénzügyi támogatást úgy kell kialakítani, hogy az ösztönözze a kölcsönök visszafizetését, a költségvetés egyensúlyát és a gazdasági reformot, továbbá hangsúlyozza, hogy veszélyes, ha a kölcsönök pénzügyi hozzájárulásokká alakulnak át, miközben az országok arra kapnak ösztönzést, hogy kölcsönt vegyenek fel és eladósodjanak; |
| --- | --- |

14.

sürgeti, hogy az uniós országoknak adósságválság esetén nyújtott minden pénzügyi támogatást úgy kell kialakítani, hogy az ösztönözze a kölcsönök visszafizetését, a költségvetés egyensúlyát és a gazdasági reformot, továbbá hangsúlyozza, hogy veszélyes, ha a kölcsönök pénzügyi hozzájárulásokká alakulnak át, miközben az országok arra kapnak ösztönzést, hogy kölcsönt vegyenek fel és eladósodjanak;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a Stabilitási és Növekedési Paktum megszilárdítására, olyan konkrét célkitűzések felvételével, amelyek az európai gazdaságok közötti versenyképességbeli szakadékok áthidalására vonatkoznak, a munkahelyteremtő növekedés ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a Stabilitási és Növekedési Paktum megszilárdítására, olyan konkrét célkitűzések felvételével, amelyek az európai gazdaságok közötti versenyképességbeli szakadékok áthidalására vonatkoznak, a munkahelyteremtő növekedés ösztönzése érdekében;

| 16. | osztja az euró ellen irányuló esetleges spekulációval kapcsolatos aggodalmakat; |
| --- | --- |

16.

osztja az euró ellen irányuló esetleges spekulációval kapcsolatos aggodalmakat;

| 17. | azon az állásponton van, hogy a hitelnövekedés és a vagyoni eszközök árának növekedése az EU-ban és a tagállamokban a gazdasági és monetáris unió, és tágabb értelemben véve az EU pénzügyi stabilitásának hatékony ellenőrzéshez szükséges kulcsfontosságú mutatók; |
| --- | --- |

17.

azon az állásponton van, hogy a hitelnövekedés és a vagyoni eszközök árának növekedése az EU-ban és a tagállamokban a gazdasági és monetáris unió, és tágabb értelemben véve az EU pénzügyi stabilitásának hatékony ellenőrzéshez szükséges kulcsfontosságú mutatók;

| 18. | aggodalommal tölti el az euróövezet független kötvénypiacára nehezedő folyamatos nyomás, ami az árfolyamrés szélesedésében is tükröződik; úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi pénzügyi válság okozta pánikhullámok miatti biztonságra törekvés hatalmas károkkal és költséges negatív külső hatásokkal járt; |
| --- | --- |

18.

aggodalommal tölti el az euróövezet független kötvénypiacára nehezedő folyamatos nyomás, ami az árfolyamrés szélesedésében is tükröződik; úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi pénzügyi válság okozta pánikhullámok miatti biztonságra törekvés hatalmas károkkal és költséges negatív külső hatásokkal járt;

| 19. | kéri a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet időben történő végrehajtását, valamint üdvözli a Bizottság 2010. június 2-i, az említett rendelet módosítására irányuló javaslatát, ugyanakkor sürgeti a Bizottságot, hogy menjen ennél is tovább, és tegyen javaslatokat ezen ügynökségek működésének szigorúbb felügyeletére és egy európai hitelminősítő intézet létrehozására, a hitelminősítő intézeteket terhelő felelősség bővítésére, és mérje fel egy európai hitelminősítő intézet létrehozásának lehetőségét; hangsúlyozza azt a tényt, hogy a válság ideje alatt problematikusnak bizonyult az euróövezeti államadósságok minősítése; |
| --- | --- |

19.

kéri a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet időben történő végrehajtását, valamint üdvözli a Bizottság 2010. június 2-i, az említett rendelet módosítására irányuló javaslatát, ugyanakkor sürgeti a Bizottságot, hogy menjen ennél is tovább, és tegyen javaslatokat ezen ügynökségek működésének szigorúbb felügyeletére és egy európai hitelminősítő intézet létrehozására, a hitelminősítő intézeteket terhelő felelősség bővítésére, és mérje fel egy európai hitelminősítő intézet létrehozásának lehetőségét; hangsúlyozza azt a tényt, hogy a válság ideje alatt problematikusnak bizonyult az euróövezeti államadósságok minősítése;

Irányítás és döntéshozatal

| 20. | hangsúlyozza az EKB függetlenségét; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza az EKB függetlenségét;

| 21. | javasolja, hogy az EKB növelje munkájának átláthatóságát legitimitásának és kiszámíthatóságának javítása érdekében; az átláthatóságra szükség van továbbá a lekötött biztosítékok értékeléséhez alkalmazott belső modellek és a biztosítékként felajánlott egyes értékpapírokhoz rendelt értékek vonatkozásában is; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy az EKB növelje munkájának átláthatóságát legitimitásának és kiszámíthatóságának javítása érdekében; az átláthatóságra szükség van továbbá a lekötött biztosítékok értékeléséhez alkalmazott belső modellek és a biztosítékként felajánlott egyes értékpapírokhoz rendelt értékek vonatkozásában is;

| 22. | úgy véli, hogy tekintettel az EKB-nak a Lisszaboni Szerződés szerinti új jogi státuszára, az Igazgatóságnak a Tanács által javasolt tagjelöltjeit a megfelelő parlamenti bizottságnak meg kell hallgatnia, majd az Európai Parlamentnek is meg kell szavaznia; megjegyzi, továbbá, hogy a válság óta az EKB kulcsfontosságú szerepet tölt be, és ezért úgy véli, hogy egy ilyen jellegű szerephez a megerősített átláthatóságnak és elszámoltathatóságnak is hozzá kell tartoznia; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy tekintettel az EKB-nak a Lisszaboni Szerződés szerinti új jogi státuszára, az Igazgatóságnak a Tanács által javasolt tagjelöltjeit a megfelelő parlamenti bizottságnak meg kell hallgatnia, majd az Európai Parlamentnek is meg kell szavaznia; megjegyzi, továbbá, hogy a válság óta az EKB kulcsfontosságú szerepet tölt be, és ezért úgy véli, hogy egy ilyen jellegű szerephez a megerősített átláthatóságnak és elszámoltathatóságnak is hozzá kell tartoznia;

| 23. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés a jogi személyiséget az Eurogroup-ra ruházta át, és hogy az EKB részt vesz az Eurogroup ülésein; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés a jogi személyiséget az Eurogroup-ra ruházta át, és hogy az EKB részt vesz az Eurogroup ülésein;

| 24. | kiemeli az Európai Parlament eltökéltségét a monetáris párbeszéd folytatására, amely az EKB feletti demokratikus ellenőrzés fontos eleme; |
| --- | --- |

24.

kiemeli az Európai Parlament eltökéltségét a monetáris párbeszéd folytatására, amely az EKB feletti demokratikus ellenőrzés fontos eleme;

| 25. | üdvözli a javaslatot az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) létrehozására, ami lefedi majd a makroprudenciális felügyelet jelenlegi hiányosságait; felszólítja az EKB-t, hogy az ESRB hatékony működésének és elszámoltathatóságának biztosítása érdekében hozzon létre egyértelmű modelleket és meghatározásokat; hozzáteszi, hogy az ESRB-vel összefüggésben az EKB-ra háruló új feladatok semmilyen módon nem fogják korlátozni az EKB függetlenségét; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a javaslatot az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) létrehozására, ami lefedi majd a makroprudenciális felügyelet jelenlegi hiányosságait; felszólítja az EKB-t, hogy az ESRB hatékony működésének és elszámoltathatóságának biztosítása érdekében hozzon létre egyértelmű modelleket és meghatározásokat; hozzáteszi, hogy az ESRB-vel összefüggésben az EKB-ra háruló új feladatok semmilyen módon nem fogják korlátozni az EKB függetlenségét;

| 26. | megjegyzi, hogy az a felfogás, amely szerint az ESRB csak figyelmeztetéseket adhat ki és ajánlásokat tehet, tényleges végrehajtás nélkül, a hatékony megvalósítás és a felelősség szempontjából nem kielégítő; sajnálja, hogy az ESRB egyedül nem hirdetheti ki a vészhelyzetet; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy az a felfogás, amely szerint az ESRB csak figyelmeztetéseket adhat ki és ajánlásokat tehet, tényleges végrehajtás nélkül, a hatékony megvalósítás és a felelősség szempontjából nem kielégítő; sajnálja, hogy az ESRB egyedül nem hirdetheti ki a vészhelyzetet;

| 27. | üdvözli azt a javaslatot, hogy a monetáris párbeszédektől eltérő kereteken belül, az Európai Parlament előtt kerüljön sor az ESRB elnökének meghallgatására; |
| --- | --- |

27.

üdvözli azt a javaslatot, hogy a monetáris párbeszédektől eltérő kereteken belül, az Európai Parlament előtt kerüljön sor az ESRB elnökének meghallgatására;

A válságból való kilábalás

| 28. | úgy véli, hogy a gazdasági tevékenységnek a 2009 második felében történő újraéledése azoknak a rendkívüli intézkedéseknek köszönhető, amelyeket a kormányok és a központi bankok 2008 végét követően világszerte hoztak a banki kötelezettségvállalások iránti garanciavállalás, tőkeinjekció és eszköztámogatási rendszerek formájában; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a gazdasági tevékenységnek a 2009 második felében történő újraéledése azoknak a rendkívüli intézkedéseknek köszönhető, amelyeket a kormányok és a központi bankok 2008 végét követően világszerte hoztak a banki kötelezettségvállalások iránti garanciavállalás, tőkeinjekció és eszköztámogatási rendszerek formájában;

| 29. | megjegyzi, hogy az euróövezetben bekövetkezett pénzügyi válság egy eredetileg likviditási válságként jelentkező hitelválság; úgy véli, hogy egy ilyen helyzetet hosszú távon nem lehet pusztán a már erősen eladósodott országoknak nyújtott további hitelek és likviditási források, valamint a költségvetési konszolidációra vonatkozó tervek felgyorsításának együttesével megoldani; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy az euróövezetben bekövetkezett pénzügyi válság egy eredetileg likviditási válságként jelentkező hitelválság; úgy véli, hogy egy ilyen helyzetet hosszú távon nem lehet pusztán a már erősen eladósodott országoknak nyújtott további hitelek és likviditási források, valamint a költségvetési konszolidációra vonatkozó tervek felgyorsításának együttesével megoldani;

| 30. | úgy véli, továbbá, hogy a válság az utóbbi évek gazdaságpolitikájának egy olyan tendenciájára világított rá, amely a jelenlegi nagymértékű államadóssághoz és a magánszektor eladósodásához vezetett, és amelynek megszüntetése hosszú éveket vesz majd igénybe; úgy ítéli meg, hogy Európának egyes részei nehezebbnek fogják találni a válság következményeinek és fejleményeinek kezelését, a fenntartható gazdasági növekedés megvalósítását, az új innovációk és új munkahelyek létrehozását; hangsúlyozza a reformok szükségességét Európa-szerte; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, továbbá, hogy a válság az utóbbi évek gazdaságpolitikájának egy olyan tendenciájára világított rá, amely a jelenlegi nagymértékű államadóssághoz és a magánszektor eladósodásához vezetett, és amelynek megszüntetése hosszú éveket vesz majd igénybe; úgy ítéli meg, hogy Európának egyes részei nehezebbnek fogják találni a válság következményeinek és fejleményeinek kezelését, a fenntartható gazdasági növekedés megvalósítását, az új innovációk és új munkahelyek létrehozását; hangsúlyozza a reformok szükségességét Európa-szerte;

| 31. | emlékeztet arra, hogy a pénzügyi válság kitörése előtt az államháztartás adósságállományának GDP-hez viszonyított aránya az euróövezetben és az EU egészében, valamint a tagállamok többségében 1999 és 2007 között csökkent, ezzel szemben a háztartások és a vállalkozások adósságszintje, és a pénzügyi szektor tőkeáttétele ugyanezen időszak alatt jelentősen megnövekedett; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy a pénzügyi válság kitörése előtt az államháztartás adósságállományának GDP-hez viszonyított aránya az euróövezetben és az EU egészében, valamint a tagállamok többségében 1999 és 2007 között csökkent, ezzel szemben a háztartások és a vállalkozások adósságszintje, és a pénzügyi szektor tőkeáttétele ugyanezen időszak alatt jelentősen megnövekedett;

| 32. | emlékeztet arra, hogy számos tagállamban az államadósságok 2008 óta tartó óriási mértékű növekedését az idézte elő, hogy ezen országoknak azzal a többletadóssággal kellett szembesülniük, amelyet korábban a magánszektor adósságállományának fenntarthatatlan növekedése és a hatalmas pénzügyi buborék okozott; ezért úgy véli, hogy a jelenlegi válság egyértelművé tette, hogy a pénzügyi helyzet fenntarthatatlan, ha a magánszektor finanszírozása is fenntarthatatlan; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy számos tagállamban az államadósságok 2008 óta tartó óriási mértékű növekedését az idézte elő, hogy ezen országoknak azzal a többletadóssággal kellett szembesülniük, amelyet korábban a magánszektor adósságállományának fenntarthatatlan növekedése és a hatalmas pénzügyi buborék okozott; ezért úgy véli, hogy a jelenlegi válság egyértelművé tette, hogy a pénzügyi helyzet fenntarthatatlan, ha a magánszektor finanszírozása is fenntarthatatlan;

| 33. | megjegyzi, hogy a válság az azt követő mentőakciókkal és gazdaságserkentő csomagokkal együtt olyan – gyakran már régóta esedékes – nagy horderejű megszorító intézkedésekhez vezetett, amelyek ugyanakkor nagymértékben korlátozzák a kormányok cselekvési lehetőségeit; |
| --- | --- |

33.

megjegyzi, hogy a válság az azt követő mentőakciókkal és gazdaságserkentő csomagokkal együtt olyan – gyakran már régóta esedékes – nagy horderejű megszorító intézkedésekhez vezetett, amelyek ugyanakkor nagymértékben korlátozzák a kormányok cselekvési lehetőségeit;

| 34. | figyelmeztet arra, hogy ezeknek a megszorító csomagoknak nem szabad olyan intézkedésekhez vezetniük, amelyek súlyosan megzavarják a gazdasági fellendülést és a gazdasági irányítás újabb modelljét kívánják meg olyan eszközökkel és ütemtervvel együtt, amelyek egyensúlyt teremtenek az államháztartási konszolidáció folyamata és a munkahelyteremtésbe és a fenntartható fejlődésbe történő befektetésekkel kapcsolatos szükségletek figyelembevétele között; |
| --- | --- |

34.

figyelmeztet arra, hogy ezeknek a megszorító csomagoknak nem szabad olyan intézkedésekhez vezetniük, amelyek súlyosan megzavarják a gazdasági fellendülést és a gazdasági irányítás újabb modelljét kívánják meg olyan eszközökkel és ütemtervvel együtt, amelyek egyensúlyt teremtenek az államháztartási konszolidáció folyamata és a munkahelyteremtésbe és a fenntartható fejlődésbe történő befektetésekkel kapcsolatos szükségletek figyelembevétele között;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a reálgazdaságba áramló hitelek hiánya, konkrétan a kkv-kre vonatkozóan, a reálgazdaság leszűkült aktivitásából eredő alacsonyabb keresletnek és a bankok hitelnyújtási hajlandósága csökkenésének következménye; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a reálgazdaságba áramló hitelek hiánya, konkrétan a kkv-kre vonatkozóan, a reálgazdaság leszűkült aktivitásából eredő alacsonyabb keresletnek és a bankok hitelnyújtási hajlandósága csökkenésének következménye;

| 36. | hangsúlyozza, hogy számos tagállami bank túlzott mértékben támaszkodott az EKB által nyújtott likviditási eszközökre; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy számos tagállami bank túlzott mértékben támaszkodott az EKB által nyújtott likviditási eszközökre;

| 37. | megjegyzi, hogy az EKB által 2008 októbere óta bevezetett, a hitelezés támogatására irányuló nem szokványos intézkedések sikeresek a súlyosabb recesszió és a további pénzügyi zűrzavar elkerülése tekintetében; ismételten hangsúlyozza, hogy az ezen intézkedések megszüntetését megfelelően kell időzíteni, és a nemzeti kormányokkal és azok tevékenységeivel körültekintően össze kell hangolni, különös tekintettel arra, hogy sok tagállamban kollektív és folyamatos megszorító intézkedésekhez folyamodnak; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy az EKB által 2008 októbere óta bevezetett, a hitelezés támogatására irányuló nem szokványos intézkedések sikeresek a súlyosabb recesszió és a további pénzügyi zűrzavar elkerülése tekintetében; ismételten hangsúlyozza, hogy az ezen intézkedések megszüntetését megfelelően kell időzíteni, és a nemzeti kormányokkal és azok tevékenységeivel körültekintően össze kell hangolni, különös tekintettel arra, hogy sok tagállamban kollektív és folyamatos megszorító intézkedésekhez folyamodnak;

| 38. | aggodalmát fejezi ki azonban az EKB válságkezelő intézkedések leépítésére vonatkozó stratégiájának lehetséges aszimmetrikus hatása miatt, tekintettel az euróövezet tagállamai közötti, a gazdasági ciklus vonatkozásában fennálló jelentős különbségekre; |
| --- | --- |

38.

aggodalmát fejezi ki azonban az EKB válságkezelő intézkedések leépítésére vonatkozó stratégiájának lehetséges aszimmetrikus hatása miatt, tekintettel az euróövezet tagállamai közötti, a gazdasági ciklus vonatkozásában fennálló jelentős különbségekre;

| 39. | üdvözölné, ha az Európai Központi Bank a visszavásárlási megállapodásokkal összefüggésében lépéseket tenne az euróövezet országai államkötvényeinek értékpapírként való elfogadása felé, követve a Bank of England és a Federal Reserve Bank bevált gyakorlatát; |
| --- | --- |

39.

üdvözölné, ha az Európai Központi Bank a visszavásárlási megállapodásokkal összefüggésében lépéseket tenne az euróövezet országai államkötvényeinek értékpapírként való elfogadása felé, követve a Bank of England és a Federal Reserve Bank bevált gyakorlatát;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési hiányból való fokozatos kilábalás és az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága döntő fontosságú az euróövezet egészére nézve; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a költségvetési hiányból való fokozatos kilábalás és az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága döntő fontosságú az euróövezet egészére nézve;

| 41. | megjegyzi, hogy az Unióban számos javaslat születik a prudenciális rendszerek maradéktalan megvalósításáról, a válságkezelésről és az árnyékbankszektor szabályozásáról; |
| --- | --- |

41.

megjegyzi, hogy az Unióban számos javaslat születik a prudenciális rendszerek maradéktalan megvalósításáról, a válságkezelésről és az árnyékbankszektor szabályozásáról;

| 42. | osztja a jelenlegi szabályozói, prudenciális, könyvelési és adózási szabályok prociklikus vonatkozásaival kapcsolatos aggályokat, mivel azok felerősítik a piacgazdaság működéséhez hozzátartozó ingadozásokat; |
| --- | --- |

42.

osztja a jelenlegi szabályozói, prudenciális, könyvelési és adózási szabályok prociklikus vonatkozásaival kapcsolatos aggályokat, mivel azok felerősítik a piacgazdaság működéséhez hozzátartozó ingadozásokat;

| 43. | hangsúlyozza, hogy szükség van a bankok tőketartalékainak határozott növelésére és a tőke minőségének javítására, és üdvözli a Bázeli Bizottságnak az alapvető tőke szűkebb meghatározására és a tőkemegfelelési mutatók bevezetésére irányuló javaslatát; és felhívja a figyelmet a pénzügyi és a reálgazdaság közötti kapcsolatra, valamint arra a hatásra, amelyet az egyik szabályozása a másikra kifejt; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy szükség van a bankok tőketartalékainak határozott növelésére és a tőke minőségének javítására, és üdvözli a Bázeli Bizottságnak az alapvető tőke szűkebb meghatározására és a tőkemegfelelési mutatók bevezetésére irányuló javaslatát; és felhívja a figyelmet a pénzügyi és a reálgazdaság közötti kapcsolatra, valamint arra a hatásra, amelyet az egyik szabályozása a másikra kifejt;

| 44. | úgy véli, hogy a globális pénzügyi rendszert ellenállóbbá kell tenni, valamint hogy globális szinten le kell vonni a válság tanulságait, csökkenteni kell a rendszerszintű kockázatokat, meg kell küzdeni a pénzügyi buborékokkal, és javítani kell a kockázatkezelés minőségét és a pénzpiacok átláthatóságát, újólag megerősítve, hogy azok alapvető feladata a reálgazdaság finanszírozása; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a globális pénzügyi rendszert ellenállóbbá kell tenni, valamint hogy globális szinten le kell vonni a válság tanulságait, csökkenteni kell a rendszerszintű kockázatokat, meg kell küzdeni a pénzügyi buborékokkal, és javítani kell a kockázatkezelés minőségét és a pénzpiacok átláthatóságát, újólag megerősítve, hogy azok alapvető feladata a reálgazdaság finanszírozása;

A külső dimenzió

| 45. | megjegyzi, hogy az euró 2009 során státuszt nyert mint nemzetközi fizetőeszköz, de 2010-ben nagy nyomásnak van kitéve; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy az euró 2009 során státuszt nyert mint nemzetközi fizetőeszköz, de 2010-ben nagy nyomásnak van kitéve;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a nagyfokú árfolyam-ingadozás időszakában az euró – különösen az USA-dollárral és a kínai jüannal szemben – megerősödött, és kifejezi azon aggodalmát, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorolhat az euróövezet versenyképességére; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a nagyfokú árfolyam-ingadozás időszakában az euró – különösen az USA-dollárral és a kínai jüannal szemben – megerősödött, és kifejezi azon aggodalmát, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorolhat az euróövezet versenyképességére;

| 47. | elismeri, hogy az euró ereje egyrészt az Egyesült Államok gyenge gazdasági tevékenységének köszönhető, ahol a fizetési mérleg hiánya 2009-ben a GDP körülbelül 3 %-a alá csökkent, a szövetségi költségvetési hiány pedig a GDP körülbelül 10 %-ára nőtt a 2009-es adóévben, míg az euró esése, többek között, néhány súlyosan eladósodott uniós tagállamban nyilvánvalóan a globális piacok közötti bizalomhiányához kötődik; osztja az aggodalmakat a pénzvolumen egyesült államokbeli és kevésbé az EU-n belüli bővítésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

47.

elismeri, hogy az euró ereje egyrészt az Egyesült Államok gyenge gazdasági tevékenységének köszönhető, ahol a fizetési mérleg hiánya 2009-ben a GDP körülbelül 3 %-a alá csökkent, a szövetségi költségvetési hiány pedig a GDP körülbelül 10 %-ára nőtt a 2009-es adóévben, míg az euró esése, többek között, néhány súlyosan eladósodott uniós tagállamban nyilvánvalóan a globális piacok közötti bizalomhiányához kötődik; osztja az aggodalmakat a pénzvolumen egyesült államokbeli és kevésbé az EU-n belüli bővítésével kapcsolatban;

| 48. | aggodalmát fejezi ki az árfolyamingadozások hatása és a carry trade műveletek, valamint azoknak mind a globális pénzügyi stabilitásra, mind pedig a reálgazdaságra gyakorolt hatása miatt; |
| --- | --- |

48.

aggodalmát fejezi ki az árfolyamingadozások hatása és a carry trade műveletek, valamint azoknak mind a globális pénzügyi stabilitásra, mind pedig a reálgazdaságra gyakorolt hatása miatt;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válságra való tekintet nélkül az euróövezetet tovább kell bővíteni, de rámutat, hogy a maastrichti kritériumoknak való megfelelés az euróövezeti tagság előfeltételének tekintendő; üdvözli az euró gyors bevezetését azokban a tagállamokban, amelyek megfelelnek ezen kritériumoknak; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válságra való tekintet nélkül az euróövezetet tovább kell bővíteni, de rámutat, hogy a maastrichti kritériumoknak való megfelelés az euróövezeti tagság előfeltételének tekintendő; üdvözli az euró gyors bevezetését azokban a tagállamokban, amelyek megfelelnek ezen kritériumoknak;

| 50. | úgy véli, hogy az euró észtországi bevezetése jól mutatja, hogy az euró státusza az államadóssági válság ellenére is szilárd; úgy véli, hogy ez a státusz a tagállamokat az euróövezeti tagság felé való törekvésre fogja ösztönözni; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy az euró észtországi bevezetése jól mutatja, hogy az euró státusza az államadóssági válság ellenére is szilárd; úgy véli, hogy ez a státusz a tagállamokat az euróövezeti tagság felé való törekvésre fogja ösztönözni;

*

* *

| 51. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Eurócsoportnak és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

51.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Eurócsoportnak és az Európai Központi Banknak.

---

(1)  HL C 138., 1998. 5 4., 177. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0090.

(3)  HL C 16. E, 2010.1.22., 8. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/7

---

2010. november 23., keddPolgári-katonai együttműködés és polgári-katonai képességek kialakítása

P7_TA(2010)0419

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása a polgári-katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről (2010/2071(INI))

2012/C 99 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Egy biztonságos Európa egy jobb világban” című európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, „A biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, melyhez a 2008. december 11–12-i Európai Tanács is csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Egy biztonságos Európa egy jobb világban” című európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, „A biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, melyhez a 2008. december 11–12-i Európai Tanács is csatlakozott,

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonságpolitikájára, melyhez a 2010. március 25–26-i Európai Tanács is csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonságpolitikájára, melyhez a 2010. március 25–26-i Európai Tanács is csatlakozott,

| — | tekintettel a Tanács által 2010. április 26-án elfogadott, a KBVP-vel kapcsolatos következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2010. április 26-án elfogadott, a KBVP-vel kapcsolatos következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács által 2009. november 17-én elfogadott, az EBVP-vel kapcsolatos következtetésekre és „Az EBVP tíz éve – Kihívások és lehetőségek” című nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2009. november 17-én elfogadott, az EBVP-vel kapcsolatos következtetésekre és „Az EBVP tíz éve – Kihívások és lehetőségek” című nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 12-én elfogadott, az európai biztonság- és védelempolitika javításáról szóló nyilatkozatra, valamint a Tanács által 2008. december 11-én elfogadott, a képességek megerősítéséről szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 12-én elfogadott, az európai biztonság- és védelempolitika javításáról szóló nyilatkozatra, valamint a Tanács által 2008. december 11-én elfogadott, a képességek megerősítéséről szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2000. június 20-i Santa Maria de Feira-i Európai Tanács és a 2001. június 16-i göteborgi Európai Tanács elnökségi következtetéseire, az erőszakos konfliktusok megelőzésére irányuló, szintén 2001. június 16-án elfogadott európai uniós programra, a 2004. december 17-én az Európai Tanács által elfogadott 2008-as fő célkitűzésre, valamint a 2007. november 19-én a Tanács által elfogadott 2010-es polgári fő célkitűzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. június 20-i Santa Maria de Feira-i Európai Tanács és a 2001. június 16-i göteborgi Európai Tanács elnökségi következtetéseire, az erőszakos konfliktusok megelőzésére irányuló, szintén 2001. június 16-án elfogadott európai uniós programra, a 2004. december 17-én az Európai Tanács által elfogadott 2008-as fő célkitűzésre, valamint a 2007. november 19-én a Tanács által elfogadott 2010-es polgári fő célkitűzésre,

| — | tekintettel az 1999. december 11-i helsinki Európai Tanács elnökségi következtetéseire (2003-as fő célkitűzés) és a Tanács által 2004. május 17-én jóváhagyott 2010-es fő célkitűzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1999. december 11-i helsinki Európai Tanács elnökségi következtetéseire (2003-as fő célkitűzés) és a Tanács által 2004. május 17-én jóváhagyott 2010-es fő célkitűzésre,

| — | tekintettel a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) biztonság európai unióbeli növeléséről és az uniós CBRN cselekvési terv jóváhagyásáról szóló 2009. november 30-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) biztonság európai unióbeli növeléséről és az uniós CBRN cselekvési terv jóváhagyásáról szóló 2009. november 30-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „Az 1820. sz. ENSZ BT-határozattal megerősített 1325. sz. ENSZ BT-határozat végrehajtása az EBVP keretében” című 2008. december 3-i tanácsi dokumentumra, valamint az „Emberi jogok EBVP-be történő beépítése” című 2006. szeptember 14-i tanácsi dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az 1820. sz. ENSZ BT-határozattal megerősített 1325. sz. ENSZ BT-határozat végrehajtása az EBVP keretében” című 2008. december 3-i tanácsi dokumentumra, valamint az „Emberi jogok EBVP-be történő beépítése” című 2006. szeptember 14-i tanácsi dokumentumra,

| — | tekintettel a haiti földrengésről szóló 2010. február 10-i állásfoglalására (1), amely egy uniós polgári védelmi erő létrehozására szólít fel, |
| --- | --- |

—

tekintettel a haiti földrengésről szóló 2010. február 10-i állásfoglalására (1), amely egy uniós polgári védelmi erő létrehozására szólít fel,

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról szóló 2010. július 26-i tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról szóló 2010. július 26-i tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0308/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0308/2010),

Általános szempontok

| 1. | emlékeztet arra, hogy az EU elkötelezte magát amellett, hogy közös politikákat és fellépéseket határoz meg és folytat annak érdekében, hogy megelőzze a konfliktusokat, megszilárdítsa a konfliktusok utáni rehabilitációt és az ENSZ Alapokmányának elvei szerint megerősítse a nemzetközi biztonságot, valamint megszilárdítsa és támogassa a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat és a nemzetközi jog elveit, valamint hogy támogassa a természeti vagy ember okozta katasztrófákkal küzdő lakosságot; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az EU elkötelezte magát amellett, hogy közös politikákat és fellépéseket határoz meg és folytat annak érdekében, hogy megelőzze a konfliktusokat, megszilárdítsa a konfliktusok utáni rehabilitációt és az ENSZ Alapokmányának elvei szerint megerősítse a nemzetközi biztonságot, valamint megszilárdítsa és támogassa a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat és a nemzetközi jog elveit, valamint hogy támogassa a természeti vagy ember okozta katasztrófákkal küzdő lakosságot;

| 2. | rámutat, hogy a külső és belső biztonság egyre inkább összefonódik, és hogy a fenti célkitűzésekkel összhangban lévő válságkezelési, konfliktusmegelőzési és béketeremtő politikák és képességek kialakításával az EU saját polgárai biztonságának megőrzését is segíti; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a külső és belső biztonság egyre inkább összefonódik, és hogy a fenti célkitűzésekkel összhangban lévő válságkezelési, konfliktusmegelőzési és béketeremtő politikák és képességek kialakításával az EU saját polgárai biztonságának megőrzését is segíti;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EU – különösen polgári válságkezelése révén – jól láthatóan hozzájárul a globális biztonsághoz, tükrözve alapvető értékeit és elveit; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EU – különösen polgári válságkezelése révén – jól láthatóan hozzájárul a globális biztonsághoz, tükrözve alapvető értékeit és elveit;

| 4. | hangsúlyozza, hogy napjaink válságaira és biztonsági fenyegetéseire, többek között természeti katasztrófáira adott tényleges válaszoknak gyakran a polgári és a katonai képességekre egyaránt támaszkodniuk kell, és közöttük szorosabb együttműködést kell kialakítani; emlékeztet arra, hogy az EU átfogó megközelítésének, valamint együttes katonai és polgári válságkezelési képességének fejlesztése mindig is a KBVP fő jellemzője volt és annak központi hozzáadott értékét képezi; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a KBVP nem a rendelkezésre álló egyetlen eszköz, és a KBVP-missziókat a szélesebb körű uniós stratégia részeként kell használni; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy napjaink válságaira és biztonsági fenyegetéseire, többek között természeti katasztrófáira adott tényleges válaszoknak gyakran a polgári és a katonai képességekre egyaránt támaszkodniuk kell, és közöttük szorosabb együttműködést kell kialakítani; emlékeztet arra, hogy az EU átfogó megközelítésének, valamint együttes katonai és polgári válságkezelési képességének fejlesztése mindig is a KBVP fő jellemzője volt és annak központi hozzáadott értékét képezi; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a KBVP nem a rendelkezésre álló egyetlen eszköz, és a KBVP-missziókat a szélesebb körű uniós stratégia részeként kell használni;

| 5. | emlékeztet arra, hogy szükség van egy – a tagállamok közös kritériumok és közös időbeosztás szerint folytatott következetes és szigorú biztonsági és védelmi felülvizsgálatai alapján létrehozott – biztonságról és védelemről szóló uniós fehér könyve, mely az elérhető eszközökhöz és erőforrásokhoz mérten pontosabban meghatározná az Unió biztonsági és védelmi célkitűzéseit, érdekeit és szükségleteit; hangsúlyozza, hogy a fehér könyvnek meg kellene határoznia azokat a területeket és feltételeket is, amelyeken, illetve amelyek szerint a célkitűzések megvalósításának előmozdítása érdekében nagyobb polgári-katonai együttműködésre van szükség; az a véleménye, hogy az uniós fehér könyvnek a nagy megtakarítások megvalósítása érdekében konkrétan azonosítania kell az erőforrások uniós szintű összevonására kínálkozó lehetőségeket, valamint a nemzeti specializációkat és a képességek összehangolását, |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy szükség van egy – a tagállamok közös kritériumok és közös időbeosztás szerint folytatott következetes és szigorú biztonsági és védelmi felülvizsgálatai alapján létrehozott – biztonságról és védelemről szóló uniós fehér könyve, mely az elérhető eszközökhöz és erőforrásokhoz mérten pontosabban meghatározná az Unió biztonsági és védelmi célkitűzéseit, érdekeit és szükségleteit; hangsúlyozza, hogy a fehér könyvnek meg kellene határoznia azokat a területeket és feltételeket is, amelyeken, illetve amelyek szerint a célkitűzések megvalósításának előmozdítása érdekében nagyobb polgári-katonai együttműködésre van szükség; az a véleménye, hogy az uniós fehér könyvnek a nagy megtakarítások megvalósítása érdekében konkrétan azonosítania kell az erőforrások uniós szintű összevonására kínálkozó lehetőségeket, valamint a nemzeti specializációkat és a képességek összehangolását,

A polgári-katonai koordináció javítása

| 6. | hangsúlyozza, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozásának hozzá kell járulnia a polgári és katonai válságkezeléssel, konfliktusmegelőzéssel és béketeremtéssel kapcsolatos valóban átfogó európai megközelítés kialakításához, mialatt biztosítja az EU számára az ENSZ Alapokmányával összhangban lévő globális kötelezettségei teljesítéséhez megfelelő struktúrákat, személyzeti állományt és pénzügyi forrásokat; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozásának hozzá kell járulnia a polgári és katonai válságkezeléssel, konfliktusmegelőzéssel és béketeremtéssel kapcsolatos valóban átfogó európai megközelítés kialakításához, mialatt biztosítja az EU számára az ENSZ Alapokmányával összhangban lévő globális kötelezettségei teljesítéséhez megfelelő struktúrákat, személyzeti állományt és pénzügyi forrásokat;

| 7. | teljes mértékben támogatja a KBVP-struktúrák – többek között a Válságkezelési Tervezési Igazgatóság, a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat, az EU Katonai Törzse és a Helyzetelemző Központ – EKSZ-hez, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közvetlen fennhatósága alá és felelősségi körébe való átcsoportosítását; emlékeztet az alelnök/főképviselő annak biztosítására tett ígéretére, hogy szoros együttműködésben és összhangban fognak dolgozni az EKSZ-hez átcsoportosított, a válságkezelés, konfliktusmegelőzés és béketeremtés tervezésével és programozásával foglalkozó bizottsági részlegekkel; sürgeti, hogy az alelnök/főképviselő biztosítsa, hogy ezek a részlegek egyenlő alapokon dolgozzanak a KBVP-struktúrákkal; hangsúlyozza, hogy a stabilitási eszközből finanszírozott intézkedéseknek a KBVP tervezési és programozási struktúrái általi hivatalos vagy nem hivatalos ellenőrzése nem elfogadható, és kiemeli, hogy az átcsoportosított bizottsági részlegeket nem szabad lebontani; |
| --- | --- |

7.

teljes mértékben támogatja a KBVP-struktúrák – többek között a Válságkezelési Tervezési Igazgatóság, a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat, az EU Katonai Törzse és a Helyzetelemző Központ – EKSZ-hez, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közvetlen fennhatósága alá és felelősségi körébe való átcsoportosítását; emlékeztet az alelnök/főképviselő annak biztosítására tett ígéretére, hogy szoros együttműködésben és összhangban fognak dolgozni az EKSZ-hez átcsoportosított, a válságkezelés, konfliktusmegelőzés és béketeremtés tervezésével és programozásával foglalkozó bizottsági részlegekkel; sürgeti, hogy az alelnök/főképviselő biztosítsa, hogy ezek a részlegek egyenlő alapokon dolgozzanak a KBVP-struktúrákkal; hangsúlyozza, hogy a stabilitási eszközből finanszírozott intézkedéseknek a KBVP tervezési és programozási struktúrái általi hivatalos vagy nem hivatalos ellenőrzése nem elfogadható, és kiemeli, hogy az átcsoportosított bizottsági részlegeket nem szabad lebontani;

| 8. | az EU átfogó megközelítése érdekében szoros együttműködést ösztönöz az EKSZ és a Bizottságon belül maradó összes érintett részleg között, különös tekintettel a fejlesztéssel, humanitárius segítséggel, polgári védelemmel és közegészségüggyel foglalkozókra; hangsúlyozza, hogy közvetlen kapcsolatokra van szükség az EKSZ és a KBVP ügynökségei – nevezetesen az Európai Védelmi Ügynökség, az EU Biztonságpolitikai Kutatóintézete, az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola, valamint az EU Műholdközpontja – között; |
| --- | --- |

8.

az EU átfogó megközelítése érdekében szoros együttműködést ösztönöz az EKSZ és a Bizottságon belül maradó összes érintett részleg között, különös tekintettel a fejlesztéssel, humanitárius segítséggel, polgári védelemmel és közegészségüggyel foglalkozókra; hangsúlyozza, hogy közvetlen kapcsolatokra van szükség az EKSZ és a KBVP ügynökségei – nevezetesen az Európai Védelmi Ügynökség, az EU Biztonságpolitikai Kutatóintézete, az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola, valamint az EU Műholdközpontja – között;

| 9. | felhívja a figyelmet a Bizottságnak a polgári védelmi mechanizmus értelmében a katasztrófaelhárítási koordinációt elősegítő Megfigyelési és Tájékoztatási Központjára, és hangsúlyozza a Központ és az EKSZ közötti szoros együttműködés szükségességét, amelyről az alelnök/főképviselő bizottsági alelnöki minőségében gondoskodik; a katonai eszközök fejlettebb összehangolására és gyorsabb bevethetőségére szólít fel a katasztrófaelhárítás – különösen a légi szállítási képességek – tekintetében, a Haitiban történtek tanulságai alapján, a katasztrófaelhárítási műveletek főként polgári jellegének tiszteletben tartása mellett; ismételten felhív a polgári védelmi mechanizmus további fejlesztésére, kialakítandó a tagállamok által önkéntes alapon biztosított, összevont készültségi eszközöket az EU katasztrófakezelési fellépéseinek azonnali aktiválása érdekében; javasolja, hogy ezeket az eszközöket egy uniós polgári védelmi erő kijelölése révén koordinálják és vessék be, növelendő az uniós fellépések láthatóságát; emlékeztet ugyanakkor a tagállamok egyéni felelősségére a polgári védelmi és katasztrófakezelési intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet a Bizottságnak a polgári védelmi mechanizmus értelmében a katasztrófaelhárítási koordinációt elősegítő Megfigyelési és Tájékoztatási Központjára, és hangsúlyozza a Központ és az EKSZ közötti szoros együttműködés szükségességét, amelyről az alelnök/főképviselő bizottsági alelnöki minőségében gondoskodik; a katonai eszközök fejlettebb összehangolására és gyorsabb bevethetőségére szólít fel a katasztrófaelhárítás – különösen a légi szállítási képességek – tekintetében, a Haitiban történtek tanulságai alapján, a katasztrófaelhárítási műveletek főként polgári jellegének tiszteletben tartása mellett; ismételten felhív a polgári védelmi mechanizmus további fejlesztésére, kialakítandó a tagállamok által önkéntes alapon biztosított, összevont készültségi eszközöket az EU katasztrófakezelési fellépéseinek azonnali aktiválása érdekében; javasolja, hogy ezeket az eszközöket egy uniós polgári védelmi erő kijelölése révén koordinálják és vessék be, növelendő az uniós fellépések láthatóságát; emlékeztet ugyanakkor a tagállamok egyéni felelősségére a polgári védelmi és katasztrófakezelési intézkedések tekintetében;

| 10. | támogatja továbbá a tagállamok humanitárius ügynökségei és az ECHO Főigazgatóság közötti fejlettebb összehangolást a természeti vagy ember okozta katasztrófák utáni elhárító műveletek során; |
| --- | --- |

10.

támogatja továbbá a tagállamok humanitárius ügynökségei és az ECHO Főigazgatóság közötti fejlettebb összehangolást a természeti vagy ember okozta katasztrófák utáni elhárító műveletek során;

| 11. | felszólítja a Tanácsot, hogy azonnal fogadja el az EUSz. 42. cikke (7) bekezdésében felvázolt kölcsönös segítségnyújtási záradék, valamint az EUMSz. 222. cikkében felvázolt szolidaritási záradék érvényesítéséhez szükséges határozatokat, mely záradékoknak az EU átfogó megközelítését kell tükrözniük és a polgári-katonai erőforrásokra kell támaszkodniuk; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Tanácsot, hogy azonnal fogadja el az EUSz. 42. cikke (7) bekezdésében felvázolt kölcsönös segítségnyújtási záradék, valamint az EUMSz. 222. cikkében felvázolt szolidaritási záradék érvényesítéséhez szükséges határozatokat, mely záradékoknak az EU átfogó megközelítését kell tükrözniük és a polgári-katonai erőforrásokra kell támaszkodniuk;

| 12. | emlékeztet a Bizottság és a nem kormányzati szervezetek közötti béketeremtő partnerség sikeres kiépítésére, valamint arra, hogy létfontosságú a nem kormányzati szervezetek, a civil társadalmi szervezetek és a jövőbeli EKSZ közötti jó együttműködés; felszólítja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a nem kormányzati szervezetekkel folytatható együttműködés keretét és mozdítsa elő a nem állami szereplők alkalmazását az Unió konfliktusmegelőzési és válságkezelési tevékenységeiben például azáltal, hogy belefoglalja őket az EU képzési tevékenységébe; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet a Bizottság és a nem kormányzati szervezetek közötti béketeremtő partnerség sikeres kiépítésére, valamint arra, hogy létfontosságú a nem kormányzati szervezetek, a civil társadalmi szervezetek és a jövőbeli EKSZ közötti jó együttműködés; felszólítja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a nem kormányzati szervezetekkel folytatható együttműködés keretét és mozdítsa elő a nem állami szereplők alkalmazását az Unió konfliktusmegelőzési és válságkezelési tevékenységeiben például azáltal, hogy belefoglalja őket az EU képzési tevékenységébe;

Stratégiai szint

| 13. | politikai-stratégiai szinten üdvözli a polgári és katonai elemek integrációját a Válságkezelési Tervezési Igazgatóságba (CMPD) és úgy véli, hogy ez jó irányba tett előrelépés; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy megfelelő egyensúlyt kell teremteni a polgári és katonai stratégiai tervezési képességek között nem pusztán számbeli, hanem hierarchiai értelemben is, a rendelkezésre álló szinergiák teljes mértékű kihasználása érdekében; hangsúlyozza ugyanakkor a polgári és katonai szerepek közötti különbségek és egyedi célkitűzéseik megfelelő tiszteletben tartását, és az egyes műveletekhez esetenként rendelt emberi erőforrások megfelelő keverékének biztosítását; |
| --- | --- |

13.

politikai-stratégiai szinten üdvözli a polgári és katonai elemek integrációját a Válságkezelési Tervezési Igazgatóságba (CMPD) és úgy véli, hogy ez jó irányba tett előrelépés; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy megfelelő egyensúlyt kell teremteni a polgári és katonai stratégiai tervezési képességek között nem pusztán számbeli, hanem hierarchiai értelemben is, a rendelkezésre álló szinergiák teljes mértékű kihasználása érdekében; hangsúlyozza ugyanakkor a polgári és katonai szerepek közötti különbségek és egyedi célkitűzéseik megfelelő tiszteletben tartását, és az egyes műveletekhez esetenként rendelt emberi erőforrások megfelelő keverékének biztosítását;

| 14. | különösen sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy foglalkozzon a polgári missziótervezés és képességfejlesztés szakértői személyzetének hiányával és biztosítsa, hogy a CMPD-ben elegendő számú szakértő álljon rendelkezésre a polgári képességek valamennyi prioritást élvező területéről, nevezetesen a rendőrség, az igazságszolgáltatás, a polgári közigazgatás, valamint a polgári védelem és felügyelet, illetve az emberi jogok területéről; |
| --- | --- |

14.

különösen sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy foglalkozzon a polgári missziótervezés és képességfejlesztés szakértői személyzetének hiányával és biztosítsa, hogy a CMPD-ben elegendő számú szakértő álljon rendelkezésre a polgári képességek valamennyi prioritást élvező területéről, nevezetesen a rendőrség, az igazságszolgáltatás, a polgári közigazgatás, valamint a polgári védelem és felügyelet, illetve az emberi jogok területéről;

| 15. | hangsúlyozza annak szükségét, hogy a rutinszakaszokban az EU valamennyi érdekelt fele (EKSZ, de a Bizottság valamennyi érdekelt osztálya is: DG DEV, DG ECHO, DG SANCO) részvételével közös helyzetfelismerést alakítsanak ki, melyet valamennyi uniós regionális vagy országos stratégiai dokumentumnak is tükröznie kell; hangsúlyozza, hogy az újraszervezett uniós küldöttségek ebben a folyamatban kulcsfontosságú szerepet játszanak; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza annak szükségét, hogy a rutinszakaszokban az EU valamennyi érdekelt fele (EKSZ, de a Bizottság valamennyi érdekelt osztálya is: DG DEV, DG ECHO, DG SANCO) részvételével közös helyzetfelismerést alakítsanak ki, melyet valamennyi uniós regionális vagy országos stratégiai dokumentumnak is tükröznie kell; hangsúlyozza, hogy az újraszervezett uniós küldöttségek ebben a folyamatban kulcsfontosságú szerepet játszanak;

| 16. | az EU különmegbízottjainak – amennyiben jelen vannak a válságövezetben – a polgári-katonai összehangolási erőfeszítésekben betöltendő nagyobb szerepéért emel szót többek között a katonai fellépések szigorúbb politikai felügyeletének biztosítása végett; |
| --- | --- |

16.

az EU különmegbízottjainak – amennyiben jelen vannak a válságövezetben – a polgári-katonai összehangolási erőfeszítésekben betöltendő nagyobb szerepéért emel szót többek között a katonai fellépések szigorúbb politikai felügyeletének biztosítása végett;

Műveleti szint

| 17. | műveleti tervezési szinten felszólít a polgári tervezési képességeknek a polgári KBVP-küldetések törekvéseihez mért jelentős erősítésére, a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat (CPCC) személyi állomány tekintetében, illetve a stratégiai és műveleti szintek közötti jobb feladatmegosztással történő megszilárdítása révén; hangsúlyozza, hogy a feladatmegosztásnak kiegyensúlyozott és átfogó személyzeti stratégián kell alapulnia; úgy véli, hogy a polgári műveleti parancsnok hatásköre fényében ezt a funkciót az EKSZ hierarchiájának megfelelő (pl. magasabb) szintjén kell elhelyezni; |
| --- | --- |

17.

műveleti tervezési szinten felszólít a polgári tervezési képességeknek a polgári KBVP-küldetések törekvéseihez mért jelentős erősítésére, a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat (CPCC) személyi állomány tekintetében, illetve a stratégiai és műveleti szintek közötti jobb feladatmegosztással történő megszilárdítása révén; hangsúlyozza, hogy a feladatmegosztásnak kiegyensúlyozott és átfogó személyzeti stratégián kell alapulnia; úgy véli, hogy a polgári műveleti parancsnok hatásköre fényében ezt a funkciót az EKSZ hierarchiájának megfelelő (pl. magasabb) szintjén kell elhelyezni;

| 18. | ismételten felszólít egy állandó uniós műveleti főparancsnokság létrehozására, amely az EU katonai műveleteinek műveleti tervezéséért és végrehajtásáért lenne felelős és a hét főparancsnokságból egyet eseti jelleggel használó jelenlegi rendszer helyébe lépne; hangsúlyozza, hogy ez a lépés biztosítaná a következetes utasítási láncot és nagyban növelné az EU abbéli képességét, hogy gyors és következetes válaszokat adjon a válságokra (nevezetesen az EU intézményi memóriájának fejlesztése révén), valamint a költségeket is csökkentené; |
| --- | --- |

18.

ismételten felszólít egy állandó uniós műveleti főparancsnokság létrehozására, amely az EU katonai műveleteinek műveleti tervezéséért és végrehajtásáért lenne felelős és a hét főparancsnokságból egyet eseti jelleggel használó jelenlegi rendszer helyébe lépne; hangsúlyozza, hogy ez a lépés biztosítaná a következetes utasítási láncot és nagyban növelné az EU abbéli képességét, hogy gyors és következetes válaszokat adjon a válságokra (nevezetesen az EU intézményi memóriájának fejlesztése révén), valamint a költségeket is csökkentené;

| 19. | úgy véli, hogy a műveleti főparancsnokságot a polgári-katonai koordináció – többek között bizonyos funkciók megosztása – maximális hasznának elérése és a jobb gyakorlatok uniós tervezők körében való jobb előmozdítása érdekében a CPCC-én belül kell elhelyezni; ezen túlmenően javasolja, hogy a műveleti főparancsnokságot és a CPCC-t esetleg vonják egybe közös uniós „Válságkezelési Főparancsnoksággá”, mely valamennyi uniós polgári küldetés, katonai küldetés és biztonsági ágazati reform-küldetés műveleti tervezéséért és végrehajtásáért lenne felelős; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a műveleti főparancsnokságot a polgári-katonai koordináció – többek között bizonyos funkciók megosztása – maximális hasznának elérése és a jobb gyakorlatok uniós tervezők körében való jobb előmozdítása érdekében a CPCC-én belül kell elhelyezni; ezen túlmenően javasolja, hogy a műveleti főparancsnokságot és a CPCC-t esetleg vonják egybe közös uniós „Válságkezelési Főparancsnoksággá”, mely valamennyi uniós polgári küldetés, katonai küldetés és biztonsági ágazati reform-küldetés műveleti tervezéséért és végrehajtásáért lenne felelős;

| 20. | hangsúlyozza azonban, hogy megfelelően figyelembe kell venni a polgári és katonai tervezés közötti különbségeket és külön utasítási láncot kell fenntartani, melyben a polgári műveleti parancsnok és a katonai műveleti parancsnok megtartja saját hatásköreit és az EKSZ hierarchiájának azonos szintjét élvezi; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza azonban, hogy megfelelően figyelembe kell venni a polgári és katonai tervezés közötti különbségeket és külön utasítási láncot kell fenntartani, melyben a polgári műveleti parancsnok és a katonai műveleti parancsnok megtartja saját hatásköreit és az EKSZ hierarchiájának azonos szintjét élvezi;

Az EU polgári és katonai képességeinek fejlesztése

| 21. | rámutat, hogy mennyi kötelezettséget vállaltak a tagállamok a katonai és a polgári válságkezelési képességek fejlesztése tekintetében, a helsinki és Santa Maria de Feira-i Európai Tanácstól kezdve a képességek megerősítéséről szóló 2008 decemberi nyilatkozatig; sürgeti a tagállamokat és az alelnököt/főképviselőt, hogy biztosítsák e kötelezettségvállalások megfelelő végrehajtását, annak érdekében, hogy bezáruljon a tátongó szakadék a meglévő műveleti képességek és a kitűzött politikai célok között; |
| --- | --- |

21.

rámutat, hogy mennyi kötelezettséget vállaltak a tagállamok a katonai és a polgári válságkezelési képességek fejlesztése tekintetében, a helsinki és Santa Maria de Feira-i Európai Tanácstól kezdve a képességek megerősítéséről szóló 2008 decemberi nyilatkozatig; sürgeti a tagállamokat és az alelnököt/főképviselőt, hogy biztosítsák e kötelezettségvállalások megfelelő végrehajtását, annak érdekében, hogy bezáruljon a tátongó szakadék a meglévő műveleti képességek és a kitűzött politikai célok között;

| 22. | a 2010-es fő célkitűzések nyomon követésének összefüggésében felszólítja a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a képességek konkrét megvalósítására és a polgári-katonai összhang lehetőségével rendelkező – különösen a már meghatározott – területeire, annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb valódi haladást érjenek el; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a képességfejlesztést a KVBP-missziókra vonatkozó különleges követelményeknek kell irányítaniuk; üdvözli a katonai képességekre vonatkozó átfogó képességfejlesztési folyamatot (CCDP) az Európai Védelmi Ügynökségen (EDA) belül; ösztönzi az arra irányuló megbeszéléseket, hogy hogyan lehetne összekötni a két képességfejlesztési folyamatot a katonai és polgári fő célkitűzések megvalósítása értelmében; |
| --- | --- |

22.

a 2010-es fő célkitűzések nyomon követésének összefüggésében felszólítja a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a képességek konkrét megvalósítására és a polgári-katonai összhang lehetőségével rendelkező – különösen a már meghatározott – területeire, annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb valódi haladást érjenek el; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a képességfejlesztést a KVBP-missziókra vonatkozó különleges követelményeknek kell irányítaniuk; üdvözli a katonai képességekre vonatkozó átfogó képességfejlesztési folyamatot (CCDP) az Európai Védelmi Ügynökségen (EDA) belül; ösztönzi az arra irányuló megbeszéléseket, hogy hogyan lehetne összekötni a két képességfejlesztési folyamatot a katonai és polgári fő célkitűzések megvalósítása értelmében;

| 23. | üdvözli a Tanács múltban és jelenleg egymást váltó elnökségeinek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy elkezdjék azt a folyamatot, amely során a 42. cikk (6) bekezdésében felvázolt állandó strukturált együttműködés (PSC) természetét és hatókörét egyértelműsítik; felszólítja a Tanácsot, hogy az EU átfogó megközelítésének polgári-katonai jellegét figyelembe véve haladéktalanul szolgáljon a PSC egyértelmű értelmezésével, és javasoljon konkrét lépéseket, hogy tekintettel a jelenlegi pénzügyi válságra és az EU tagállamok honvédelmi költségvetésének csökkenésére hogyan lehet elindítani az állandó strukturált együttműködést; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Tanács múltban és jelenleg egymást váltó elnökségeinek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy elkezdjék azt a folyamatot, amely során a 42. cikk (6) bekezdésében felvázolt állandó strukturált együttműködés (PSC) természetét és hatókörét egyértelműsítik; felszólítja a Tanácsot, hogy az EU átfogó megközelítésének polgári-katonai jellegét figyelembe véve haladéktalanul szolgáljon a PSC egyértelmű értelmezésével, és javasoljon konkrét lépéseket, hogy tekintettel a jelenlegi pénzügyi válságra és az EU tagállamok honvédelmi költségvetésének csökkenésére hogyan lehet elindítani az állandó strukturált együttműködést;

A küldetések személyzeti állománya

| 24. | a politikai elkötelezettségek fényében felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen pótolják a krónikus hiányt a KBVP-küldetések polgári személyzetében, különösen a koszovói EULEX és az afganisztáni EUPOL küldetés tekintetében, különösen a küldetés polgári személyzetének bevetését elősegítő nemzeti stratégiák kialakítására irányuló munka fokozása révén; sürgeti az illetékes nemzeti hatóságokat, például a belügy- és igazságügyminisztériumokat, hogy e stratégiák részeként a védelmi minisztériumokkal szoros együttműködésben alakítsanak ki strukturáltabb megközelítést a polgári személyzet KBVP-küldetésekben való részvételére vonatkozó megfelelő feltételek meghatározásának feladatához, különös tekintettel a karrierlehetőségekre és a javadalmazásra; |
| --- | --- |

24.

a politikai elkötelezettségek fényében felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen pótolják a krónikus hiányt a KBVP-küldetések polgári személyzetében, különösen a koszovói EULEX és az afganisztáni EUPOL küldetés tekintetében, különösen a küldetés polgári személyzetének bevetését elősegítő nemzeti stratégiák kialakítására irányuló munka fokozása révén; sürgeti az illetékes nemzeti hatóságokat, például a belügy- és igazságügyminisztériumokat, hogy e stratégiák részeként a védelmi minisztériumokkal szoros együttműködésben alakítsanak ki strukturáltabb megközelítést a polgári személyzet KBVP-küldetésekben való részvételére vonatkozó megfelelő feltételek meghatározásának feladatához, különös tekintettel a karrierlehetőségekre és a javadalmazásra;

| 25. | ebben az összefüggésben felszólítja a tagállamokat különösen annak biztosítására, hogy rendőrségi és igazságszolgáltatási rendszereiken belül a KBVP-küldetésekben való részvétel jelentős előnynek számítson a szakmai előmenetel során, valamint hogy az e küldetéseknek polgári személyeket biztosító szolgálatok megfelelő kártérítésben részesüljenek az ideiglenes személyzeti hiány miatt; úgy véli, hogy a Tanácsnak biztosítania kell, hogy KBVP-küldetések személyzetének napidíját a kérdéses küldetés körülményeihez igazítsák; |
| --- | --- |

25.

ebben az összefüggésben felszólítja a tagállamokat különösen annak biztosítására, hogy rendőrségi és igazságszolgáltatási rendszereiken belül a KBVP-küldetésekben való részvétel jelentős előnynek számítson a szakmai előmenetel során, valamint hogy az e küldetéseknek polgári személyeket biztosító szolgálatok megfelelő kártérítésben részesüljenek az ideiglenes személyzeti hiány miatt; úgy véli, hogy a Tanácsnak biztosítania kell, hogy KBVP-küldetések személyzetének napidíját a kérdéses küldetés körülményeihez igazítsák;

| 26. | megismétli, hogy meg kell felelni az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1325. számú határozatának, mely valamennyi misszió tekintetében előírja a személyzeti állomány és a képzési megközelítés nemek szempontjából való kiegyensúlyozottságát, és a nemekre való összpontosítást valamennyi megvalósított fellépés során; hangsúlyozza, hogy a nők megfelelő száma a polgári vagy katonai missziókban elengedhetetlen feltétele e missziók sikerének, legyenek azok békefenntartó vagy katasztrófaelhárító műveletek; ugyanerre van szükség a diplomáciai közvetítés során is, amellyel biztosítható, hogy a nők igényeivel, jogaival és érdekeivel megfelelően foglalkozzanak, és hogy a nők rész vegyenek a misszió fellépéseiben és célkitűzéseiben; emlékeztet arra, hogy az 1325. számú határozatnak való megfelelés érdekében az EU tagállamainak nemzeti cselekvési terveket kell létrehozniuk; |
| --- | --- |

26.

megismétli, hogy meg kell felelni az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1325. számú határozatának, mely valamennyi misszió tekintetében előírja a személyzeti állomány és a képzési megközelítés nemek szempontjából való kiegyensúlyozottságát, és a nemekre való összpontosítást valamennyi megvalósított fellépés során; hangsúlyozza, hogy a nők megfelelő száma a polgári vagy katonai missziókban elengedhetetlen feltétele e missziók sikerének, legyenek azok békefenntartó vagy katasztrófaelhárító műveletek; ugyanerre van szükség a diplomáciai közvetítés során is, amellyel biztosítható, hogy a nők igényeivel, jogaival és érdekeivel megfelelően foglalkozzanak, és hogy a nők rész vegyenek a misszió fellépéseiben és célkitűzéseiben; emlékeztet arra, hogy az 1325. számú határozatnak való megfelelés érdekében az EU tagállamainak nemzeti cselekvési terveket kell létrehozniuk;

Képzés

| 27. | hangsúlyozza, hogy a bevetés előtt megfelelő képzést kell nyújtani, melynek során a polgári személyzet többek között katonai gyakorlatokon – beleértve a váratlan eseményekre felkészítő gyakorlatokat –, a katonai személyzet pedig polgári képzésen és/vagy gyakorlatokban is részt vehetne; nyomatékosan javasolja, hogy a tagállamok vezessenek listát a bevethető, megfelelő képességekkel rendelkező – különösen a küldetések katonai erőkkel együtt való végrehajtásban képzett – polgári személyekről; üdvözli a valamennyi bevethető polgári személyzet toborzására és képzésére külön fenntartott központi ügynökség néhány tagállam által alkalmazott gyakorlatát; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a bevetés előtt megfelelő képzést kell nyújtani, melynek során a polgári személyzet többek között katonai gyakorlatokon – beleértve a váratlan eseményekre felkészítő gyakorlatokat –, a katonai személyzet pedig polgári képzésen és/vagy gyakorlatokban is részt vehetne; nyomatékosan javasolja, hogy a tagállamok vezessenek listát a bevethető, megfelelő képességekkel rendelkező – különösen a küldetések katonai erőkkel együtt való végrehajtásban képzett – polgári személyekről; üdvözli a valamennyi bevethető polgári személyzet toborzására és képzésére külön fenntartott központi ügynökség néhány tagállam által alkalmazott gyakorlatát;

| 28. | támogatja, hogy a Tanács célnyilvántartó szoftverkörnyezetet fejleszt, hogy megkönnyítse a polgári küldetések személyzetének toborzását és képzését; |
| --- | --- |

28.

támogatja, hogy a Tanács célnyilvántartó szoftverkörnyezetet fejleszt, hogy megkönnyítse a polgári küldetések személyzetének toborzását és képzését;

| 29. | emlékeztet a Bizottság által finanszírozott Európai Képzési Csoportra, és hangsúlyozza, hogy az EKCS egyik tanulsága az, hogy a képzésbe való befektetésnek csak akkor van értelme, ha az de facto bevetéshez van kötve; üdvözli a Bizottság által annak biztosítására fektetett hangsúlyt, hogy a stabilitási eszközön keresztül finanszírozott jövőbeli polgári képzési projekt olyan szakértőket célozzon, akiket már kiválasztottak jövőbeli küldetések keretében való bevetésre; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet a Bizottság által finanszírozott Európai Képzési Csoportra, és hangsúlyozza, hogy az EKCS egyik tanulsága az, hogy a képzésbe való befektetésnek csak akkor van értelme, ha az de facto bevetéshez van kötve; üdvözli a Bizottság által annak biztosítására fektetett hangsúlyt, hogy a stabilitási eszközön keresztül finanszírozott jövőbeli polgári képzési projekt olyan szakértőket célozzon, akiket már kiválasztottak jövőbeli küldetések keretében való bevetésre;

| 30. | a Tanács 2008-as ajánlásaival összhangban hangsúlyozza, hogy az Európai Biztonsági és Védelmi Akadémiának (ESDC) az EKSZ létrehozása fényében fokozottabb szerepet kellene játszania a hatékony válságkezelés területével kapcsolatos kapacitásépítésben és képzésben; sürgeti a Tanácsot, hogy javítsa az ESDC képzés létesítményeit és személyzeti állományát, többek között azáltal, hogy állandó székhelyet biztosít számára, annak érdekében, hogy garantálhassa a fenntartható és hatékony képzést stratégiai, működési és taktikai szinten a tagállamok és az uniós intézmények polgári és katonai személyzete számára; felszólít, hogy hozzanak létre ösztöndíjakat a szükséges területekre szakosodni kívánó végzősök számára; |
| --- | --- |

30.

a Tanács 2008-as ajánlásaival összhangban hangsúlyozza, hogy az Európai Biztonsági és Védelmi Akadémiának (ESDC) az EKSZ létrehozása fényében fokozottabb szerepet kellene játszania a hatékony válságkezelés területével kapcsolatos kapacitásépítésben és képzésben; sürgeti a Tanácsot, hogy javítsa az ESDC képzés létesítményeit és személyzeti állományát, többek között azáltal, hogy állandó székhelyet biztosít számára, annak érdekében, hogy garantálhassa a fenntartható és hatékony képzést stratégiai, működési és taktikai szinten a tagállamok és az uniós intézmények polgári és katonai személyzete számára; felszólít, hogy hozzanak létre ösztöndíjakat a szükséges területekre szakosodni kívánó végzősök számára;

| 31. | előkészítő fellépést sürget a közvetítésre és a párbeszédre irányuló képzések kialakítására és hozzáférhetővé tételére az EKSZ létrehozásának fényében, összhangban az uniós közvetítés és a párbeszédkapacitások megerősítésével kapcsolatos stratégiával, amelyet a Tanács 2009-ben fogadott el; |
| --- | --- |

31.

előkészítő fellépést sürget a közvetítésre és a párbeszédre irányuló képzések kialakítására és hozzáférhetővé tételére az EKSZ létrehozásának fényében, összhangban az uniós közvetítés és a párbeszédkapacitások megerősítésével kapcsolatos stratégiával, amelyet a Tanács 2009-ben fogadott el;

Gyors finanszírozás

| 32. | támogatja a polgári küldetések finanszírozása biztosításának felgyorsítására, valamint a döntéshozatali eljárások és végrehajtási intézkedések egyszerűsítésére irányuló további erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a Bizottság illetékes osztályainak szorosan és egyenlő alapokon kell együttműködniük az EKSZ-en belüli válságkezelési struktúrákkal, hogy megoldható legyen a polgári küldetések gyors kezdőfinanszírozása; az átláthatóság érdekében szót emel amellett, hogy minden KBVP-misszió számára nyissanak külön költségvetési sort; |
| --- | --- |

32.

támogatja a polgári küldetések finanszírozása biztosításának felgyorsítására, valamint a döntéshozatali eljárások és végrehajtási intézkedések egyszerűsítésére irányuló további erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a Bizottság illetékes osztályainak szorosan és egyenlő alapokon kell együttműködniük az EKSZ-en belüli válságkezelési struktúrákkal, hogy megoldható legyen a polgári küldetések gyors kezdőfinanszírozása; az átláthatóság érdekében szót emel amellett, hogy minden KBVP-misszió számára nyissanak külön költségvetési sort;

| 33. | felszólítja a Tanácsot, hogy gyorsan hozza meg az indulási alap létrehozásához szükséges megfelelő döntéseket az EUSz. 41. cikkében vázolt módon, az Európai Parlament véleményének kikérése után; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a dolgok állásáról, amint elindult az alap működése; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Tanácsot, hogy gyorsan hozza meg az indulási alap létrehozásához szükséges megfelelő döntéseket az EUSz. 41. cikkében vázolt módon, az Európai Parlament véleményének kikérése után; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a dolgok állásáról, amint elindult az alap működése;

Válságkezelési eszközök

| 34. | üdvözli az Integrált Rendőri Egység (IPU) koncepciójának kifejlesztését, amely büntetés-végrehajtási feladatokat is ellátni képes robusztus, gyorsan bevethető, rugalmas és interoperábilis erőket jelent, melyek bizonyos körülmények között katonai művelet részeként és katonai parancsnokság alatt is bevethetők; tudomásul veszi, hogy e koncepciót sikeresen alkalmazták Bosznia-Hercegovinában az EUFOR Althea és Koszovóban az EULEX részeként; hangsúlyozza, hogy szükség van ilyen egységekre, amelyek különösen alkalmasak az instabil helyzetekben való beavatkozásra, különösen a katonai parancsnokságból a polgári parancsnokságba való átmenet során; javasolja, hogy a tagállamok fektessenek be az ilyen képességek fejlesztésébe; |
| --- | --- |

34.

üdvözli az Integrált Rendőri Egység (IPU) koncepciójának kifejlesztését, amely büntetés-végrehajtási feladatokat is ellátni képes robusztus, gyorsan bevethető, rugalmas és interoperábilis erőket jelent, melyek bizonyos körülmények között katonai művelet részeként és katonai parancsnokság alatt is bevethetők; tudomásul veszi, hogy e koncepciót sikeresen alkalmazták Bosznia-Hercegovinában az EUFOR Althea és Koszovóban az EULEX részeként; hangsúlyozza, hogy szükség van ilyen egységekre, amelyek különösen alkalmasak az instabil helyzetekben való beavatkozásra, különösen a katonai parancsnokságból a polgári parancsnokságba való átmenet során; javasolja, hogy a tagállamok fektessenek be az ilyen képességek fejlesztésébe;

| 35. | ebben az összefüggésben teljes mértékben támogatja az Európai Csendőri Erők (EGF) használatát, mely katonai vagy polgári parancsnokság alatt is működhet és kapacitást biztosít az expedíciós rendőri küldetések gyors bevetéséhez, továbbá rendkívül alkalmas eszköz többfajta hatékony válságkezelő művelet tekintetében, többek között a katasztrófa utáni stabilizációs küldetéseknél; felszólítja a katonai státuszú rendőri erőkkel rendelkező valamennyi tagállamot, hogy csatlakozzanak a kezdeményezéshez; |
| --- | --- |

35.

ebben az összefüggésben teljes mértékben támogatja az Európai Csendőri Erők (EGF) használatát, mely katonai vagy polgári parancsnokság alatt is működhet és kapacitást biztosít az expedíciós rendőri küldetések gyors bevetéséhez, továbbá rendkívül alkalmas eszköz többfajta hatékony válságkezelő művelet tekintetében, többek között a katasztrófa utáni stabilizációs küldetéseknél; felszólítja a katonai státuszú rendőri erőkkel rendelkező valamennyi tagállamot, hogy csatlakozzanak a kezdeményezéshez;

| 36. | üdvözli polgári reagáló csoportok (CRT) gyors értékelő kapacitást biztosító szakértői körének kialakítása terén elért haladást, de hangsúlyozza, hogy el kell érni e jegyzékek további bővítését; hangsúlyozza a korai értékelés és tényfeltárás képességének jelentőségét annak biztosításában, hogy az EU a rendelkezésre álló legmegfelelőbb eszközzel válaszoljon a válságokra; |
| --- | --- |

36.

üdvözli polgári reagáló csoportok (CRT) gyors értékelő kapacitást biztosító szakértői körének kialakítása terén elért haladást, de hangsúlyozza, hogy el kell érni e jegyzékek további bővítését; hangsúlyozza a korai értékelés és tényfeltárás képességének jelentőségét annak biztosításában, hogy az EU a rendelkezésre álló legmegfelelőbb eszközzel válaszoljon a válságokra;

| 37. | hangsúlyozza, hogy válsághelyzetben az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy a válság első óráiban multidiszciplináris csapatokat vessen be, melyek az EKSZ és a Bizottság valamennyi polgári, katonai és polgári-katonai szakértőjéből állnának; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy válsághelyzetben az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy a válság első óráiban multidiszciplináris csapatokat vessen be, melyek az EKSZ és a Bizottság valamennyi polgári, katonai és polgári-katonai szakértőjéből állnának;

| 38. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy nyújtsák be a KBVP-missziókkal kapcsolatos közös álláspontjukat az EUSz 43. cikkének megfelelően és azt, hogy azt miképpen fogják kezelni a létrehozott polgári-katonai együttműködés összefüggésében; ebben az összefüggésben ösztönzi őket, hogy gyorsítsák a biztonsági ágazati reform szakértői körének létrehozását, hogy ezzel e területen fokozzák az EU kapacitását; |
| --- | --- |

38.

felszólítja az alelnököt/főképviselőt, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy nyújtsák be a KBVP-missziókkal kapcsolatos közös álláspontjukat az EUSz 43. cikkének megfelelően és azt, hogy azt miképpen fogják kezelni a létrehozott polgári-katonai együttműködés összefüggésében; ebben az összefüggésben ösztönzi őket, hogy gyorsítsák a biztonsági ágazati reform szakértői körének létrehozását, hogy ezzel e területen fokozzák az EU kapacitását;

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy optimális módon használják a meglévő eszközöket és alkalmazzanak hatáselemzési mechanizmusokat, mielőtt új, ambiciózus célokat tűznének ki; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat, hogy optimális módon használják a meglévő eszközöket és alkalmazzanak hatáselemzési mechanizmusokat, mielőtt új, ambiciózus célokat tűznének ki;

| 40. | meggyőződése, hogy az EU harcoló csoportjai a válságkezelő műveletek megfelelő eszközei; ismételten felszólítja a Tanácsot, hogy fokozza e csoportok használhatóságát és rugalmasságát; felszólít továbbá a csoportok polgári-katonai humanitárius mentőműveletekben való használhatóságának javítására, teljes mértékben megfelelve a katonai és polgári erőforrásoknak a katasztrófa idején végrehajtott mentőműveletek keretében történő bevetéséről szóló oslói iránymutatásoknak; |
| --- | --- |

40.

meggyőződése, hogy az EU harcoló csoportjai a válságkezelő műveletek megfelelő eszközei; ismételten felszólítja a Tanácsot, hogy fokozza e csoportok használhatóságát és rugalmasságát; felszólít továbbá a csoportok polgári-katonai humanitárius mentőműveletekben való használhatóságának javítására, teljes mértékben megfelelve a katonai és polgári erőforrásoknak a katasztrófa idején végrehajtott mentőműveletek keretében történő bevetéséről szóló oslói iránymutatásoknak;

| 41. | sürgeti a tagállamokat, hogy állapodjanak meg a harcoló csoportok használatához kapcsolódó közös költségek (a költségeket az Athena-mechanizmuson keresztül finanszírozzák) fogalmának kiterjesztéséről vagy a harcoló csoportok által elvégzett válságkezelő műveletek teljes költségének közös finanszírozásáról; úgy véli, hogy erre a megállapodásra szükség van ahhoz, hogy a harcoló csoportok használata politikailag és gazdaságilag elfogadható legyen, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a készültségben lévő tagállamokra nehéz költségvetési helyzetben ne nehezedjen aránytalan teher; e tekintetben emlékeztet arra, hogy 2009 novemberében a Tanács felkérte a Tanács Főtitkárságát (CGS), hogy dolgozzon ki ötleteket a katonai fellépések finanszírozására, hogy azokat 2010-ben magas szinten meg lehessen tárgyalni, de eleddig nem jegyeztek fel előrelépést e tekintetben; |
| --- | --- |

41.

sürgeti a tagállamokat, hogy állapodjanak meg a harcoló csoportok használatához kapcsolódó közös költségek (a költségeket az Athena-mechanizmuson keresztül finanszírozzák) fogalmának kiterjesztéséről vagy a harcoló csoportok által elvégzett válságkezelő műveletek teljes költségének közös finanszírozásáról; úgy véli, hogy erre a megállapodásra szükség van ahhoz, hogy a harcoló csoportok használata politikailag és gazdaságilag elfogadható legyen, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a készültségben lévő tagállamokra nehéz költségvetési helyzetben ne nehezedjen aránytalan teher; e tekintetben emlékeztet arra, hogy 2009 novemberében a Tanács felkérte a Tanács Főtitkárságát (CGS), hogy dolgozzon ki ötleteket a katonai fellépések finanszírozására, hogy azokat 2010-ben magas szinten meg lehessen tárgyalni, de eleddig nem jegyeztek fel előrelépést e tekintetben;

| 42. | felszólítja a tagállamokat, hogy a harcoló csoportokat tekintsék hosszú távú partnerségnek és készültségi időszakuk lejártával ne oszlassák fel őket, hogy a létrehozásukba fektetett erőforrások ne vesszenek el; felszólít arra, hogy a harcoló csoportokat polgári bevetésekkel párhuzamos működésre is képezzék ki; javasolja, hogy szerkezetükön – különösen az IPU-kon – belül akár polgári egységek vagy szakértők is legyenek; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a tagállamokat, hogy a harcoló csoportokat tekintsék hosszú távú partnerségnek és készültségi időszakuk lejártával ne oszlassák fel őket, hogy a létrehozásukba fektetett erőforrások ne vesszenek el; felszólít arra, hogy a harcoló csoportokat polgári bevetésekkel párhuzamos működésre is képezzék ki; javasolja, hogy szerkezetükön – különösen az IPU-kon – belül akár polgári egységek vagy szakértők is legyenek;

Az átfogó válságkezelés eszközeinek biztosítása

| 43. | felszólítja a tagállamokat, hogy foglalkozzanak behatóbban a kettős felhasználású képességek – különös tekintettel a közlekedési képességekre, valamint a képzés és a gyakorlat interoperabilitásának biztosítására – polgári és katonai KBVP-küldetésekhez való kifejlesztésével, használják ki jobban a meglévő megközelítéseket és képességeket és szükség esetén kapcsolják össze a polgári és a katonai képességfejlesztési eljárásokat; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a tagállamokat, hogy foglalkozzanak behatóbban a kettős felhasználású képességek – különös tekintettel a közlekedési képességekre, valamint a képzés és a gyakorlat interoperabilitásának biztosítására – polgári és katonai KBVP-küldetésekhez való kifejlesztésével, használják ki jobban a meglévő megközelítéseket és képességeket és szükség esetén kapcsolják össze a polgári és a katonai képességfejlesztési eljárásokat;

Kutatás és technológia

| 44. | hangsúlyozza, hogy az EU katonai és polgári személyzete egyre inkább egymással fog dolgozni és nagyrészt azonos fenyegetésekkel – például rögtönzött robbanószerkezetekkel – néznek szembe, és például a stratégiai és taktikai szállítás, a logisztikai támogatás, a kommunikációs és információszerző és értékelőrendszerek, az orvosi támogatás, a biztonság és haderővédelem, a térkihasználási képességek és a személyzet nélküli járművek területén hasonló képességekre van szükségük; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az EU katonai és polgári személyzete egyre inkább egymással fog dolgozni és nagyrészt azonos fenyegetésekkel – például rögtönzött robbanószerkezetekkel – néznek szembe, és például a stratégiai és taktikai szállítás, a logisztikai támogatás, a kommunikációs és információszerző és értékelőrendszerek, az orvosi támogatás, a biztonság és haderővédelem, a térkihasználási képességek és a személyzet nélküli járművek területén hasonló képességekre van szükségük;

| 45. | hangsúlyozza ezért, hogy koordinálni és ösztönözni kell a kettős felhasználású technológiákba és képességekbe való befektetést, hogy a képességbeli hiányosságokat gyorsan megszüntethessük, elkerülhessük a munka felesleges megkettőzését, összhangot teremtsünk és támogassuk a szabványosítást; emlékeztet arra, hogy ebben az összefüggésben az Európai Védelmi Ügynökségnek kulcsszerepet kell kapnia a képességek területén a szükségletek azonosításának folyamatában és e képességek Unión belüli és annak tagjai közötti megosztási, gyűjtési vagy megszerzési módjainak kijelölésében annak érdekében, hogy bevethető eszközöket használjanak a KBVP fellépései eredményes és biztonságos levezényléséhez és végrehajtásához; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza ezért, hogy koordinálni és ösztönözni kell a kettős felhasználású technológiákba és képességekbe való befektetést, hogy a képességbeli hiányosságokat gyorsan megszüntethessük, elkerülhessük a munka felesleges megkettőzését, összhangot teremtsünk és támogassuk a szabványosítást; emlékeztet arra, hogy ebben az összefüggésben az Európai Védelmi Ügynökségnek kulcsszerepet kell kapnia a képességek területén a szükségletek azonosításának folyamatában és e képességek Unión belüli és annak tagjai közötti megosztási, gyűjtési vagy megszerzési módjainak kijelölésében annak érdekében, hogy bevethető eszközöket használjanak a KBVP fellépései eredményes és biztonságos levezényléséhez és végrehajtásához;

| 46. | ebben az összefüggésben támogatja a védelmi és biztonsági kutatások európai együttműködési keretének létrehozását, hogy a kutatási keretprogram keretében biztosítható legyen a K+T befektetések és a polgári biztonság megerősítésébe tett bizottsági kutatási befektetések közötti komplementaritás és szinergia, például a helyzetismeret, a pilóta nélküli légi járművek, a tengeri felügyelet, a kémiai, biológiai, radioaktív, nukleáris és robbanószerkezetek (CBRNE) felfedezése és az ellenük való védelem, a rögtönzött robbanószerkezetek elleni harc, a kommunikáció, az információszerzés, az adatértékelés és -átvitel, valamint a számítógépes biztonság területén; |
| --- | --- |

46.

ebben az összefüggésben támogatja a védelmi és biztonsági kutatások európai együttműködési keretének létrehozását, hogy a kutatási keretprogram keretében biztosítható legyen a K+T befektetések és a polgári biztonság megerősítésébe tett bizottsági kutatási befektetések közötti komplementaritás és szinergia, például a helyzetismeret, a pilóta nélküli légi járművek, a tengeri felügyelet, a kémiai, biológiai, radioaktív, nukleáris és robbanószerkezetek (CBRNE) felfedezése és az ellenük való védelem, a rögtönzött robbanószerkezetek elleni harc, a kommunikáció, az információszerzés, az adatértékelés és -átvitel, valamint a számítógépes biztonság területén;

| 47. | megjegyzi azonban, hogy ennek az együttműködésnek nem szabad meghaladnia a békefenntartással, a konfliktusmegelőzéssel, a nemzetközi biztonság megerősítésével és a válságkezeléssel, valamint a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos polgári-katonai együttműködéshez szükséges szintet; |
| --- | --- |

47.

megjegyzi azonban, hogy ennek az együttműködésnek nem szabad meghaladnia a békefenntartással, a konfliktusmegelőzéssel, a nemzetközi biztonság megerősítésével és a válságkezeléssel, valamint a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos polgári-katonai együttműködéshez szükséges szintet;

| 48. | üdvözli az EU védelmi minisztereinek a 2010. szeptember 23–24-i genti nemhivatalos találkozón folytatott nyílt vitáját és az EDA szerepével kapcsolatos, az EUSz 42. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelést; |
| --- | --- |

48.

üdvözli az EU védelmi minisztereinek a 2010. szeptember 23–24-i genti nemhivatalos találkozón folytatott nyílt vitáját és az EDA szerepével kapcsolatos, az EUSz 42. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelést;

Berendezés gyors biztosítása

| 49. | további erőfeszítéseket ösztönöz annak biztosítása érdekében, hogy a gyors – polgári vagy katonai – válságkezelő tevékenységekhez szükséges berendezések azonnal rendelkezésre álljanak; üdvözli a polgári KBVP-küldetések készletnyilvántartó rendszerére irányuló folyamatos munkát; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy végezzen átfogó költség-haszon elemzést, hogy a szükséges berendezések valamennyi fajtája tekintetében optimális megoldásokat lehessen választani; úgy véli, hogy a berendezés típusától függően meg kell találni az uniós szintű tárolás, a keretszerződések és a tagállamok virtuális berendezéskészleteinek megfelelő kombinációját; |
| --- | --- |

49.

további erőfeszítéseket ösztönöz annak biztosítása érdekében, hogy a gyors – polgári vagy katonai – válságkezelő tevékenységekhez szükséges berendezések azonnal rendelkezésre álljanak; üdvözli a polgári KBVP-küldetések készletnyilvántartó rendszerére irányuló folyamatos munkát; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy végezzen átfogó költség-haszon elemzést, hogy a szükséges berendezések valamennyi fajtája tekintetében optimális megoldásokat lehessen választani; úgy véli, hogy a berendezés típusától függően meg kell találni az uniós szintű tárolás, a keretszerződések és a tagállamok virtuális berendezéskészleteinek megfelelő kombinációját;

| 50. | ebben az összefüggésben üdvözli, hogy Bosznia-Hercegovinában ideiglenes raktárt alakítottak a polgári berendezéseknek, és az állandó raktár létrehozásában való gyors előrehaladásra szólít fel annak érdekében, hogy az EU jobban felkészülhessen a polgári válságkezelésre; |
| --- | --- |

50.

ebben az összefüggésben üdvözli, hogy Bosznia-Hercegovinában ideiglenes raktárt alakítottak a polgári berendezéseknek, és az állandó raktár létrehozásában való gyors előrehaladásra szólít fel annak érdekében, hogy az EU jobban felkészülhessen a polgári válságkezelésre;

Multinacionális együttműködés

| 51. | ösztönzi az eszközök összevonásának és megosztásnak területén való további haladást, mivel ez a képességnövelés költséghatékony módja és a költségvetési megszorítások idején különösen aktuális; különösen üdvözli a stratégiai légi szállítási képességek hiányosságainak kezelésére irányuló tevékenységeket, nevezetesen azt, hogy néhány tagállamban megalakult az európai légi szállítási parancsnokság, valamint az európai légi szállítási flotta-kezdeményezést; ösztönzi az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy kövessék az Európai Védelmi Ügynökség ajánlásait és fokozzák az azon területek meghatározására irányuló munkát, amelyeken az összevonásra és megosztásra vonatkozó elvek alkalmazhatók, többek között a képzés és a küldetéstámogatás területein; üdvözli ebben a tekintetben a többnemzetiségű, polgári és katonai célokra egyaránt bevethető helikopteralakulat létrehozására irányuló, az EATC keretében kidolgozott javaslatot; |
| --- | --- |

51.

ösztönzi az eszközök összevonásának és megosztásnak területén való további haladást, mivel ez a képességnövelés költséghatékony módja és a költségvetési megszorítások idején különösen aktuális; különösen üdvözli a stratégiai légi szállítási képességek hiányosságainak kezelésére irányuló tevékenységeket, nevezetesen azt, hogy néhány tagállamban megalakult az európai légi szállítási parancsnokság, valamint az európai légi szállítási flotta-kezdeményezést; ösztönzi az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy kövessék az Európai Védelmi Ügynökség ajánlásait és fokozzák az azon területek meghatározására irányuló munkát, amelyeken az összevonásra és megosztásra vonatkozó elvek alkalmazhatók, többek között a képzés és a küldetéstámogatás területein; üdvözli ebben a tekintetben a többnemzetiségű, polgári és katonai célokra egyaránt bevethető helikopteralakulat létrehozására irányuló, az EATC keretében kidolgozott javaslatot;

Partnerségek

EU–ENSZ

| 52. | emlékeztet arra, hogy az elsősorban az ENSZ Biztonsági Tanácsának felelőssége a nemzetközi béke és biztonság fenntartása; hangsúlyozza ezért, hogy szoros együttműködésre van szükség az EU és az ENSZ között a polgári és katonai válságkezelés területén, és különösen a humanitárius mentőműveletek során, ha az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Irodájáé (OCHA) a vezető szerep; felszólít arra, hogy ezt az együttműködést különösen azokon a színtereken erősítsék meg, ahol az egyik szervezet váltja a másikat, különösen a vegyes koszovói tapasztalatok fényében; |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy az elsősorban az ENSZ Biztonsági Tanácsának felelőssége a nemzetközi béke és biztonság fenntartása; hangsúlyozza ezért, hogy szoros együttműködésre van szükség az EU és az ENSZ között a polgári és katonai válságkezelés területén, és különösen a humanitárius mentőműveletek során, ha az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Irodájáé (OCHA) a vezető szerep; felszólít arra, hogy ezt az együttműködést különösen azokon a színtereken erősítsék meg, ahol az egyik szervezet váltja a másikat, különösen a vegyes koszovói tapasztalatok fényében;

| 53. | sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy megfelelően hozzájáruljanak az ENSZ-küldetésekhez és ezt a hozzájárulást összehangolt módon tegyék; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy folyamatosan vizsgálják annak a lehetőségeit, hogy az EU egésze hogyan tudna jobban hozzájárulni az ENSZ által vezetett erőfeszítésekhez, például gyorsreagálású „összekötő” vagy „látóhatáron túli” műveletek indítása vagy az ENSZ egy nagyobb küldetése uniós részegységének biztosítása révén; |
| --- | --- |

53.

sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy megfelelően hozzájáruljanak az ENSZ-küldetésekhez és ezt a hozzájárulást összehangolt módon tegyék; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy folyamatosan vizsgálják annak a lehetőségeit, hogy az EU egésze hogyan tudna jobban hozzájárulni az ENSZ által vezetett erőfeszítésekhez, például gyorsreagálású „összekötő” vagy „látóhatáron túli” műveletek indítása vagy az ENSZ egy nagyobb küldetése uniós részegységének biztosítása révén;

| 54. | az ENSZ szervezetein keresztül végrehajtott uniós támogatás jobb nyomon követésére szólít fel az Európai Számvevőszék 15/2009 különjelentésének megfelelően; |
| --- | --- |

54.

az ENSZ szervezetein keresztül végrehajtott uniós támogatás jobb nyomon követésére szólít fel az Európai Számvevőszék 15/2009 különjelentésének megfelelően;

EU–NATO

| 55. | rámutat, hogy mivel a 28 NATO-tag közül 21 egyben uniós tagállam is, ezért a katonai képességek bevetésében történő párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében létfontosságú a szoros együttműködés az EU és a NATO között, ha a két szervezet ugyanazon az ügyön dolgozik, a döntéshozatali autonómia elvének sérelme nélkül és néhány uniós tagállam semlegességének megfelelő figyelembe vétele mellett; megismétli, hogy sürgősen megoldást kell találni a EU–NATO együttműködést akadályozó politikai problémákra, és felszólít a „Berlin plusz” megállapodások teljes és hatékonyabb végrehajtására, annak érdekében, hogy a két szervezet a jelenlegi és jövőbeli válságok esetén hatékonyan tudjon beavatkozni; |
| --- | --- |

55.

rámutat, hogy mivel a 28 NATO-tag közül 21 egyben uniós tagállam is, ezért a katonai képességek bevetésében történő párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében létfontosságú a szoros együttműködés az EU és a NATO között, ha a két szervezet ugyanazon az ügyön dolgozik, a döntéshozatali autonómia elvének sérelme nélkül és néhány uniós tagállam semlegességének megfelelő figyelembe vétele mellett; megismétli, hogy sürgősen megoldást kell találni a EU–NATO együttműködést akadályozó politikai problémákra, és felszólít a „Berlin plusz” megállapodások teljes és hatékonyabb végrehajtására, annak érdekében, hogy a két szervezet a jelenlegi és jövőbeli válságok esetén hatékonyan tudjon beavatkozni;

| 56. | kiemeli, hogy közös fellépések levezénylése esetén ugyanolyan átláthatóságot és részvételt kell biztosítani azoknak, akik tagjai a NATO-nak, de nem tagjai az EU-nak, valamint azoknak, akik tagjai az EU-nak de nem tagjai a NATO-nak, ahogy azt a NATO 2020-jelentés (Albright-jelentés) harmadik fejezetében is hangsúlyozták; |
| --- | --- |

56.

kiemeli, hogy közös fellépések levezénylése esetén ugyanolyan átláthatóságot és részvételt kell biztosítani azoknak, akik tagjai a NATO-nak, de nem tagjai az EU-nak, valamint azoknak, akik tagjai az EU-nak de nem tagjai a NATO-nak, ahogy azt a NATO 2020-jelentés (Albright-jelentés) harmadik fejezetében is hangsúlyozták;

| 57. | felszólítja a NATO-tagsággal rendelkező tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a NATO új stratégiai koncepciója nem vezet párhuzamos erőfeszítésekhez a polgári képességek területén, ami tovább terhelné a már amúgy is szűk forrásokat; meggyőződése, hogy inkább a NATO-nak más nemzetközi szervezetek (tehát az EU vagy az ENSZ) polgári képességeire is támaszkodnia kell; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a NATO-tagsággal rendelkező tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a NATO új stratégiai koncepciója nem vezet párhuzamos erőfeszítésekhez a polgári képességek területén, ami tovább terhelné a már amúgy is szűk forrásokat; meggyőződése, hogy inkább a NATO-nak más nemzetközi szervezetek (tehát az EU vagy az ENSZ) polgári képességeire is támaszkodnia kell;

| 58. | ismételten megerősíti támogatását a képességfejlesztésben való szorosabb EU–NATO együttműködést, valamint a NATO-szabványoknak való lehető legjobb megfelelést illetően; további haladást ösztönöz a közös erőfeszítésekben, hogy foglalkozni lehessen a szállító helikopterek hiányával; üdvözli a CBRN-katasztrófák, rögtönzött robbanószerkezetek elhárítására és az orvosi támogatás biztosítására irányuló uniós és NATO-tevékenységek összehangolásával kapcsolatos kezdeményezéseket, mivel ezek a polgári és a katonai küldetések során is fontosak; |
| --- | --- |

58.

ismételten megerősíti támogatását a képességfejlesztésben való szorosabb EU–NATO együttműködést, valamint a NATO-szabványoknak való lehető legjobb megfelelést illetően; további haladást ösztönöz a közös erőfeszítésekben, hogy foglalkozni lehessen a szállító helikopterek hiányával; üdvözli a CBRN-katasztrófák, rögtönzött robbanószerkezetek elhárítására és az orvosi támogatás biztosítására irányuló uniós és NATO-tevékenységek összehangolásával kapcsolatos kezdeményezéseket, mivel ezek a polgári és a katonai küldetések során is fontosak;

EU–EBESZ–Afrikai Unió

| 59. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és az EBESZ-nek, valamint az EU-nak és az AU-nak szorosabban együtt kell működnie saját operatív területeiken, javítván a korai figyelmeztetést és biztosítván a legjobb gyakorlatok és a szakértelem egymással való megosztását a válságkezelés területén; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak és az EBESZ-nek, valamint az EU-nak és az AU-nak szorosabban együtt kell működnie saját operatív területeiken, javítván a korai figyelmeztetést és biztosítván a legjobb gyakorlatok és a szakértelem egymással való megosztását a válságkezelés területén;

*

* *

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésének, valamint az Egyesült Nemzetek és a NATO főtitkárának. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésének, valamint az Egyesült Nemzetek és a NATO főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0015.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0061.

(3)  HL L 201., 2010.8.3., 30. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/15

---

2010. november 23., keddAz AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2009-ben

P7_TA(2010)0425

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2009. évi munkájáról (2010/2236(INI))

2012/C 99 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (1) (cotonoui partnerségi megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (1) (cotonoui partnerségi megállapodás),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés (KPK) 2003. április 3-án elfogadott, a legutóbb 2008. november 28-án Port Moresbyben (Pápua Új-Guineában) módosított eljárási szabályzatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés (KPK) 2003. április 3-án elfogadott, a legutóbb 2008. november 28-án Port Moresbyben (Pápua Új-Guineában) módosított eljárási szabályzatára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló, 2005. december 20-án aláírt európai konszenzusra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló, 2005. december 20-án aláírt európai konszenzusra (3),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a fejlesztésbarát gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM) szóló, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2007. november 22-én Kigaliban (Ruanda) elfogadott Kigali Nyilatkozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésbarát gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM) szóló, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2007. november 22-én Kigaliban (Ruanda) elfogadott Kigali Nyilatkozatra (5),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2009. december 3-án Luandában (Angola) elfogadott, az AKCS–EU partnerségi megállapodás (cotonoui partnerségi megállapodás) második felülvizsgálatára vonatkozó Luandai Nyilatkozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2009. december 3-án Luandában (Angola) elfogadott, az AKCS–EU partnerségi megállapodás (cotonoui partnerségi megállapodás) második felülvizsgálatára vonatkozó Luandai Nyilatkozatra (6),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés karib-tengeri regionális ülésén Georgetownban (Guyana) 2009. február 26-án elfogadott, Georgetowni Kiáltványra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés karib-tengeri regionális ülésén Georgetownban (Guyana) 2009. február 26-án elfogadott, Georgetowni Kiáltványra (7),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés nyugat-afrikai regionális ülésén Ouagadougouban (Burkina Faso) 2009. október 30-án elfogadott, Ouagadougoui Kiáltványra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés nyugat-afrikai regionális ülésén Ouagadougouban (Burkina Faso) 2009. október 30-án elfogadott, Ouagadougoui Kiáltványra (8),

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos 2007. december 18-i európai konszenzusra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos 2007. december 18-i európai konszenzusra (9),

| — | tekintettel a KPK 2009-ben elfogadott alábbi állásfoglalásaira: |
| --- | --- |

—

tekintettel a KPK 2009-ben elfogadott alábbi állásfoglalásaira:

| — | az etnikai, kulturális és vallási sokszínűség demokratikus összeegyeztetése előtt álló kihívásokról az AKCS- és az uniós országokban (10), |
| --- | --- |

—

az etnikai, kulturális és vallási sokszínűség demokratikus összeegyeztetése előtt álló kihívásokról az AKCS- és az uniós országokban (10),

| — | gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) és azok AKCS-államokra gyakorolt hatásáról (11), |
| --- | --- |

—

gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) és azok AKCS-államokra gyakorolt hatásáról (11),

| — | az éghajlatváltozás társadalmi és környezeti következményeiről az AKCS-országokban (12), |
| --- | --- |

—

az éghajlatváltozás társadalmi és környezeti következményeiről az AKCS-országokban (12),

| — | a cotonoui partnerségi megállapodás által az élelmiszer- és pénzügyi válság AKCS-országokban történő kezelésében betöltött szerepről (13), |
| --- | --- |

—

a cotonoui partnerségi megállapodás által az élelmiszer- és pénzügyi válság AKCS-országokban történő kezelésében betöltött szerepről (13),

| — | a béke, a biztonság és a kormányzati rendszer megteremtéséről és előmozdításáról Szomáliában (14), |
| --- | --- |

—

a béke, a biztonság és a kormányzati rendszer megteremtéséről és előmozdításáról Szomáliában (14),

| — | a globális kormányzásról és a nemzetközi intézmények reformjáról (15), |
| --- | --- |

—

a globális kormányzásról és a nemzetközi intézmények reformjáról (15),

| — | a pénzügyi válság AKCS-államokra gyakorolt hatásáról (16), |
| --- | --- |

—

a pénzügyi válság AKCS-államokra gyakorolt hatásáról (16),

| — | a fiatalok társadalmi és kulturális integrációjáról és részvételéről (17), |
| --- | --- |

—

a fiatalok társadalmi és kulturális integrációjáról és részvételéről (17),

| — | az éghajlatváltozásról (18), |
| --- | --- |

—

az éghajlatváltozásról (18),

| — | a madagaszkári helyzetről (19), |
| --- | --- |

—

a madagaszkári helyzetről (19),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0315/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0315/2010),

| A. | mivel a KPK tagjai aggodalmukat fejezték ki a GPM-mel kapcsolatos tárgyaláson a 2009. áprilisi prágai (Csehország) és 2009. decemberi luandai (Angola) rendes ülésvitáikon tapasztalt legutóbbi fejlemények miatt; |
| --- | --- |

A.

mivel a KPK tagjai aggodalmukat fejezték ki a GPM-mel kapcsolatos tárgyaláson a 2009. áprilisi prágai (Csehország) és 2009. decemberi luandai (Angola) rendes ülésvitáikon tapasztalt legutóbbi fejlemények miatt;

| B. | mivel elfogadták a fenti 1905/2006/EK rendeletet, amely az AKCS-országokra is alkalmazandó tematikus programokról, valamint a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országokra vonatkozó kísérő intézkedések programjáról rendelkezik; |
| --- | --- |

B.

mivel elfogadták a fenti 1905/2006/EK rendeletet, amely az AKCS-országokra is alkalmazandó tematikus programokról, valamint a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országokra vonatkozó kísérő intézkedések programjáról rendelkezik;

| C. | mivel a fejlesztési és humanitárius támogatásért felelős biztos a KPK wiesbadeni (Németország) 2007. júniusi ülésén olyan vállalást tett, hogy az AKCS-országok országos és regionális stratégiai dokumentumait (2008–2013) a parlamentek általi demokratikus vizsgálatnak vetik alá; üdvözölve e vállalás teljesítését; |
| --- | --- |

C.

mivel a fejlesztési és humanitárius támogatásért felelős biztos a KPK wiesbadeni (Németország) 2007. júniusi ülésén olyan vállalást tett, hogy az AKCS-országok országos és regionális stratégiai dokumentumait (2008–2013) a parlamentek általi demokratikus vizsgálatnak vetik alá; üdvözölve e vállalás teljesítését;

| D. | mivel a 2010-re tervezett cotonoui partnerségi megállapodás felülvizsgálata értékes lehetőséget biztosít a KPK szerepe és regionális dimenziója megerősítésére, valamint parlamenti vizsgálat kialakítására az AKCS-régiókban; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2010-re tervezett cotonoui partnerségi megállapodás felülvizsgálata értékes lehetőséget biztosít a KPK szerepe és regionális dimenziója megerősítésére, valamint parlamenti vizsgálat kialakítására az AKCS-régiókban;

| E. | mivel a Guyanában és Burkina Fasóban 2009-ben tartott két AKCS regionális ülés jelentős sikert hozott és a fenti georgetowni és ouagadougoui kiáltványok elfogadását eredményezte; |
| --- | --- |

E.

mivel a Guyanában és Burkina Fasóban 2009-ben tartott két AKCS regionális ülés jelentős sikert hozott és a fenti georgetowni és ouagadougoui kiáltványok elfogadását eredményezte;

| F. | mivel a helyzet Nigerben, Guineában és Madagaszkárban 2009-ben romlott és mindhárom országban a parlamenti demokrácia leépüléséhez, valamint a képviselőik megfigyelőkké való lefokozásához vezetett a KPK 18. luandai ülésén; |
| --- | --- |

F.

mivel a helyzet Nigerben, Guineában és Madagaszkárban 2009-ben romlott és mindhárom országban a parlamenti demokrácia leépüléséhez, valamint a képviselőik megfigyelőkké való lefokozásához vezetett a KPK 18. luandai ülésén;

| G. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaságban zajló konfliktus súlyos, ismételt emberi jogi jogsértésekhez vezetett; mivel hatékony humanitárius támogatásra és nagyobb kötelezettségvállalásra van szükség a nemzetközi közösség részéről; |
| --- | --- |

G.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaságban zajló konfliktus súlyos, ismételt emberi jogi jogsértésekhez vezetett; mivel hatékony humanitárius támogatásra és nagyobb kötelezettségvállalásra van szükség a nemzetközi közösség részéről;

| H. | tekintettel a Pánafrikai Parlament (PAP) munkájára és az Európai Parlament és a PAP közötti hivatalos kapcsolatok kialakítására, valamint az Európai Parlament Pánafrikai Parlamenttel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségének létrehozására; |
| --- | --- |

H.

tekintettel a Pánafrikai Parlament (PAP) munkájára és az Európai Parlament és a PAP közötti hivatalos kapcsolatok kialakítására, valamint az Európai Parlament Pánafrikai Parlamenttel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségének létrehozására;

| 1. | üdvözli, hogy 2009-ben a KPK továbbra is biztosította keretet biztosított az Európai Unió és az AKCS-országok közötti nyílt, demokratikus és mély párbeszédhez, és kéri a politikai párbeszéd erősítését; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy 2009-ben a KPK továbbra is biztosította keretet biztosított az Európai Unió és az AKCS-országok közötti nyílt, demokratikus és mély párbeszédhez, és kéri a politikai párbeszéd erősítését;

| 2. | üdvözli az új kereskedelmi biztosnak a több AKCS-ország és -régió azon kérésére adott pozitív válaszát, hogy vizsgálja felül a GPM-tárgyalások során felmerült, vitatott kérdéseket a Bizottság elnöke által kiadott nyilatkozatokkal összhangban; hangsúlyozza a GPM-ekkel kapcsolatos tárgyalások és végrehajtásuk alapos parlamenti nyomon követésének szükségességét; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az új kereskedelmi biztosnak a több AKCS-ország és -régió azon kérésére adott pozitív válaszát, hogy vizsgálja felül a GPM-tárgyalások során felmerült, vitatott kérdéseket a Bizottság elnöke által kiadott nyilatkozatokkal összhangban; hangsúlyozza a GPM-ekkel kapcsolatos tárgyalások és végrehajtásuk alapos parlamenti nyomon követésének szükségességét;

| 3. | hangsúlyozza különösen az AKCS nemzeti parlamentek, valamint a helyi hatóságok és nem állami szervek kulcsfontosságú szerepét, amelyet az országos és regionális stratégiai dokumentumok nyomon követésében és kezelésében, illetve az Európai Fejlesztési Alap (EFA) végrehajtásában játszanak, és felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa részvételüket; hangsúlyozza, hogy alapos parlamenti vizsgálatra van szükség a GPM-ekről szóló tárgyalások során; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza különösen az AKCS nemzeti parlamentek, valamint a helyi hatóságok és nem állami szervek kulcsfontosságú szerepét, amelyet az országos és regionális stratégiai dokumentumok nyomon követésében és kezelésében, illetve az Európai Fejlesztési Alap (EFA) végrehajtásában játszanak, és felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa részvételüket; hangsúlyozza, hogy alapos parlamenti vizsgálatra van szükség a GPM-ekről szóló tárgyalások során;

| 4. | felhívja az AKCS-országok parlamentjeit, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy kormányaik és a Bizottság vonják be őket az EU és országaik közötti (2008–2013-as időszak alatti) együttműködéssel kapcsolatos országos és regionális stratégiai dokumentumok készítésének és végrehajtásának folyamatába, valamint biztosítsák az GPM-tárgyalásokban való teljes körű részvételüket; |
| --- | --- |

4.

felhívja az AKCS-országok parlamentjeit, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy kormányaik és a Bizottság vonják be őket az EU és országaik közötti (2008–2013-as időszak alatti) együttműködéssel kapcsolatos országos és regionális stratégiai dokumentumok készítésének és végrehajtásának folyamatába, valamint biztosítsák az GPM-tárgyalásokban való teljes körű részvételüket;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy az AKCS-országok parlamentjeit lássa el valamennyi rendelkezésre álló információval és nyújtson nekik segítséget a demokratikus vizsgálat gyakorlásában, különösen a kapacitásépítés révén és elsősorban a GPM-ekről folyó tárgyalások és a GPM-ek végrehajtása során; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy az AKCS-országok parlamentjeit lássa el valamennyi rendelkezésre álló információval és nyújtson nekik segítséget a demokratikus vizsgálat gyakorlásában, különösen a kapacitásépítés révén és elsősorban a GPM-ekről folyó tárgyalások és a GPM-ek végrehajtása során;

| 6. | felhívja a figyelmet a KPK jelenlegi pénzügyi válság következményeivel kapcsolatos aggodalmaira, valamint a pénzügyi válság AKCS-országokra gyakorolt hatásáról szóló állásfoglalás elfogadására Luandában, továbbá az annak hatásairól és a válság AKCS-országokban folyó megoldásáról szóló állásfoglalásokra; ösztönzi a KPK-t, hogy továbbra is összpontosítson e területre és vizsgálja meg a fejlesztés finanszírozásának további innovatív forrásait, mint például a nemzetközi pénzügyi tranzakciókra kivetett adót; továbbá felhívja a KPK-t, hogy foglalkozzon az adóparadicsomok megszüntetésének kérdésével; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet a KPK jelenlegi pénzügyi válság következményeivel kapcsolatos aggodalmaira, valamint a pénzügyi válság AKCS-országokra gyakorolt hatásáról szóló állásfoglalás elfogadására Luandában, továbbá az annak hatásairól és a válság AKCS-országokban folyó megoldásáról szóló állásfoglalásokra; ösztönzi a KPK-t, hogy továbbra is összpontosítson e területre és vizsgálja meg a fejlesztés finanszírozásának további innovatív forrásait, mint például a nemzetközi pénzügyi tranzakciókra kivetett adót; továbbá felhívja a KPK-t, hogy foglalkozzon az adóparadicsomok megszüntetésének kérdésével;

| 7. | üdvözli a fejlesztési és humanitárius támogatásért felelős biztosnak a KPK fent említett, kigali ülésén tett vállalását, hogy az AKCS-országok országos és regionális stratégiai dokumentumait (2008–2013) a parlamentek általi demokratikus vizsgálatnak vetik alá; hasonlóképpen üdvözli azt a munkát, amelyet egyes AKCS-parlamentek már elvégeztek az ilyen dokumentumok vizsgálata során, valamint azt, hogy a KPK a félidős felülvizsgálat előtt megvizsgálta a regionális stratégiai dokumentumokat, és felszólít, hogy ennek eredményét kellőképpen vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a fejlesztési és humanitárius támogatásért felelős biztosnak a KPK fent említett, kigali ülésén tett vállalását, hogy az AKCS-országok országos és regionális stratégiai dokumentumait (2008–2013) a parlamentek általi demokratikus vizsgálatnak vetik alá; hasonlóképpen üdvözli azt a munkát, amelyet egyes AKCS-parlamentek már elvégeztek az ilyen dokumentumok vizsgálata során, valamint azt, hogy a KPK a félidős felülvizsgálat előtt megvizsgálta a regionális stratégiai dokumentumokat, és felszólít, hogy ennek eredményét kellőképpen vegyék figyelembe;

| 8. | e tekintetben felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy a parlamenteket szorosan vonják be a demokratikus folyamatba, valamint a nemzeti fejlesztési stratégiákba; hangsúlyozza kulcsfontosságú szerepüket, amelyet a fejlesztési politikák kialakításában, nyomon követésében és ellenőrzésében játszanak; |
| --- | --- |

8.

e tekintetben felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy a parlamenteket szorosan vonják be a demokratikus folyamatba, valamint a nemzeti fejlesztési stratégiákba; hangsúlyozza kulcsfontosságú szerepüket, amelyet a fejlesztési politikák kialakításában, nyomon követésében és ellenőrzésében játszanak;

| 9. | megerősíti álláspontját, miszerint az uniós költségvetésnek az Európai Fejlesztési Alapra (EFA) is ki kellene terjednie a fejlesztési együttműködési politika következetességének, átláthatóságának és hatékonyságának javítása és demokratikus felügyeletének biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az EFA uniós költségvetésbe történő beépítése megfelelő válasz az egymást követő EFA-k végrehajtását és ratifikálását érintő nehézségekre is; |
| --- | --- |

9.

megerősíti álláspontját, miszerint az uniós költségvetésnek az Európai Fejlesztési Alapra (EFA) is ki kellene terjednie a fejlesztési együttműködési politika következetességének, átláthatóságának és hatékonyságának javítása és demokratikus felügyeletének biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az EFA uniós költségvetésbe történő beépítése megfelelő válasz az egymást követő EFA-k végrehajtását és ratifikálását érintő nehézségekre is;

| 10. | felhívja a parlamenteket, hogy gyakoroljanak szigorú felügyeletet az EFA felett; kiemeli a KPK e vitában elfoglalt kulcsfontosságú álláspontját, és felhívja azt, valamint az AKCS-országok parlamentjeit, hogy vegyenek benne aktívan részt, különösen a felülvizsgált cotonoui partnerségi megállapodás ratifikálásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

10.

felhívja a parlamenteket, hogy gyakoroljanak szigorú felügyeletet az EFA felett; kiemeli a KPK e vitában elfoglalt kulcsfontosságú álláspontját, és felhívja azt, valamint az AKCS-országok parlamentjeit, hogy vegyenek benne aktívan részt, különösen a felülvizsgált cotonoui partnerségi megállapodás ratifikálásával kapcsolatban;

| 11. | üdvözli a KPK egyre inkább parlamenti és ezáltal politikai jellegét, valamint a tagjai által játszott egyre aktívabb szerepet és vitáinak egyre magasabb színvonalát, amelyek elősegítik az AKCS–EU-partnerséghez történő alapvetően fontos hozzájárulását; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a KPK egyre inkább parlamenti és ezáltal politikai jellegét, valamint a tagjai által játszott egyre aktívabb szerepet és vitáinak egyre magasabb színvonalát, amelyek elősegítik az AKCS–EU-partnerséghez történő alapvetően fontos hozzájárulását;

| 12. | úgy véli, hogy e megerősített párbeszéd kiemelkedő példái voltak a KPK társelnökeinek a nigeri helyzetről szóló, 2009. december 2-i luandai nyilatkozata és a madagaszkári helyzetről szóló fent említett állásfoglalás; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy e megerősített párbeszéd kiemelkedő példái voltak a KPK társelnökeinek a nigeri helyzetről szóló, 2009. december 2-i luandai nyilatkozata és a madagaszkári helyzetről szóló fent említett állásfoglalás;

| 13. | felhívja a KPK-t, hogy folytassa a szudáni, madagaszkári, nigeri és Guinea Conakry-i helyzet nyomon követését; |
| --- | --- |

13.

felhívja a KPK-t, hogy folytassa a szudáni, madagaszkári, nigeri és Guinea Conakry-i helyzet nyomon követését;

| 14. | felhívja a KPK-t, hogy továbbra is foglalkozzon a szomáliai helyzettel, amely veszélyezteti a szomáliai emberek életét, veszélyt jelent a régió biztonságára, és felhívja az EU-t, hogy tartsa fenn a jogállamiság elvének előmozdítása, a régió stabilitásának visszaállítása és a kalózkodás elleni küzdelem terén tett kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

14.

felhívja a KPK-t, hogy továbbra is foglalkozzon a szomáliai helyzettel, amely veszélyezteti a szomáliai emberek életét, veszélyt jelent a régió biztonságára, és felhívja az EU-t, hogy tartsa fenn a jogállamiság elvének előmozdítása, a régió stabilitásának visszaállítása és a kalózkodás elleni küzdelem terén tett kötelezettségvállalásait;

| 15. | felhívja a KPK-t, hogy továbbra is járuljon hozzá a nemzetközi közösség azon erőfeszítéseihez, amelyek révén növelik a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részét érintő konfliktusok ismertségét, előmozdítják a válság tárgyaláson alapuló politikai megoldását és támogatnak minden olyan intézkedést, amelyet a tárgyalásalapú megoldás részeként javasolnak; |
| --- | --- |

15.

felhívja a KPK-t, hogy továbbra is járuljon hozzá a nemzetközi közösség azon erőfeszítéseihez, amelyek révén növelik a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részét érintő konfliktusok ismertségét, előmozdítják a válság tárgyaláson alapuló politikai megoldását és támogatnak minden olyan intézkedést, amelyet a tárgyalásalapú megoldás részeként javasolnak;

| 16. | felhívja a KPK-t, hogy folytasson és mélyítsen el párbeszédet a PAP-pal és a regionális szervezetek parlamentjeivel, mivel a regionális integráció fontos a béke és az AKCS-országok fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

16.

felhívja a KPK-t, hogy folytasson és mélyítsen el párbeszédet a PAP-pal és a regionális szervezetek parlamentjeivel, mivel a regionális integráció fontos a béke és az AKCS-országok fejlődése szempontjából;

| 17. | sajnálattal tölti el, hogy a KPK-val nem konzultáltak megfelelően a közös EU–Afrika stratégia kidolgozása során, és reméli, hogy a közgyűlés aktívan részt fog venni e stratégia végrehajtásában; |
| --- | --- |

17.

sajnálattal tölti el, hogy a KPK-val nem konzultáltak megfelelően a közös EU–Afrika stratégia kidolgozása során, és reméli, hogy a közgyűlés aktívan részt fog venni e stratégia végrehajtásában;

| 18. | üdvözli, hogy a cotonoui partnerségi megállapodásban és a KPK eljárási szabályzatában előírt további regionális üléseket 2009-ben megtartották; úgy véli, hogy ezen ülések hiteles eszmecserére adhatnak alapot regionális kérdésekben, köztük a konfliktusrendezés és -megelőzés, a regionális kohézió, az emberi jogok, környezetvédelmi kérdések és a GPM-tárgyalások terén; gratulál a Guyanában és Burkina Fasóban tartott, két egymást követő, rendkívül sikeres ülés szervezőinek; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a cotonoui partnerségi megállapodásban és a KPK eljárási szabályzatában előírt további regionális üléseket 2009-ben megtartották; úgy véli, hogy ezen ülések hiteles eszmecserére adhatnak alapot regionális kérdésekben, köztük a konfliktusrendezés és -megelőzés, a regionális kohézió, az emberi jogok, környezetvédelmi kérdések és a GPM-tárgyalások terén; gratulál a Guyanában és Burkina Fasóban tartott, két egymást követő, rendkívül sikeres ülés szervezőinek;

| 19. | felhívja a KPK-t, hogy regionális ülésein biztosítsa a GPM-tárgyalások szigorú nyomon követését; |
| --- | --- |

19.

felhívja a KPK-t, hogy regionális ülésein biztosítsa a GPM-tárgyalások szigorú nyomon követését;

| 20. | sajnálja, hogy a Tanács figyelmen kívül hagyta az Európai Parlament többszöri felszólítását, nevezetesen a KPK luandai ülésén, hogy a cotonoui partnerségi megállapodás felülvizsgálatába foglaljanak bele egy erősebb záradékot a megkülönböztetésmentességről; |
| --- | --- |

20.

sajnálja, hogy a Tanács figyelmen kívül hagyta az Európai Parlament többszöri felszólítását, nevezetesen a KPK luandai ülésén, hogy a cotonoui partnerségi megállapodás felülvizsgálatába foglaljanak bele egy erősebb záradékot a megkülönböztetésmentességről;

| 21. | újólag hangsúlyozza, hogy a törvényes demokratikus kormányzás megszilárdítása és a KPK-ban folyó politikai párbeszéd elmélyítése az emberi jogok és a megkülönböztetésmentesség egyetemességének elvén nyugszik; |
| --- | --- |

21.

újólag hangsúlyozza, hogy a törvényes demokratikus kormányzás megszilárdítása és a KPK-ban folyó politikai párbeszéd elmélyítése az emberi jogok és a megkülönböztetésmentesség egyetemességének elvén nyugszik;

| 22. | ösztönzi a KPK-t, hogy erősítse meg Politikai Bizottságának szerepét annak érdekében, hogy a közgyűlés az emberi jogok tiszteletben tartásával, a társadalom demokratizálásával, valamint a konfliktusmegelőzéssel és -rendezéssel kapcsolatos kérdések hiteles vitafórumává váljon az AKCS–EU-partnerségben; |
| --- | --- |

22.

ösztönzi a KPK-t, hogy erősítse meg Politikai Bizottságának szerepét annak érdekében, hogy a közgyűlés az emberi jogok tiszteletben tartásával, a társadalom demokratizálásával, valamint a konfliktusmegelőzéssel és -rendezéssel kapcsolatos kérdések hiteles vitafórumává váljon az AKCS–EU-partnerségben;

| 23. | üdvözli továbbá a KPK Politikai Bizottságának Luandában elfogadott jelentését a globális kormányzásról, amely a világ pénzügyi intézményeinek alapos reformjára szólított fel; |
| --- | --- |

23.

üdvözli továbbá a KPK Politikai Bizottságának Luandában elfogadott jelentését a globális kormányzásról, amely a világ pénzügyi intézményeinek alapos reformjára szólított fel;

| 24. | tudomásul veszi a KPK Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságának abbéli szándékát, hogy tovább dolgozik a GPM-eken és a válságból való kilábalás lehetőségein; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi a KPK Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságának abbéli szándékát, hogy tovább dolgozik a GPM-eken és a válságból való kilábalás lehetőségein;

| 25. | kiemeli a KPK Szociális és Környezetvédelmi Bizottságának munkáját a gyermekmunkáról szóló jelentés vonatkozásában, és azon szándékát, hogy elemzéseket és vitákat szervezzen az AKCS-országok környezetvédelmével és társadalmi helyzetével kapcsolatosan; |
| --- | --- |

25.

kiemeli a KPK Szociális és Környezetvédelmi Bizottságának munkáját a gyermekmunkáról szóló jelentés vonatkozásában, és azon szándékát, hogy elemzéseket és vitákat szervezzen az AKCS-országok környezetvédelmével és társadalmi helyzetével kapcsolatosan;

| 26. | üdvözli továbbá a 2009-ben az éghajlatváltozásról elfogadott jelentéseket és állásfoglalásokat, amelyek lehetővé tették, hogy a KPK véleménye a koppenhágai csúcstalálkozón kifejezésre juthasson; |
| --- | --- |

26.

üdvözli továbbá a 2009-ben az éghajlatváltozásról elfogadott jelentéseket és állásfoglalásokat, amelyek lehetővé tették, hogy a KPK véleménye a koppenhágai csúcstalálkozón kifejezésre juthasson;

| 27. | üdvözli, hogy a nem állami szereplők egyre nagyobb számban képviseltetik magukat a KPK ülésein, ahogyan azt a fent említett, a jelenlegi nemzetközi válságról szóló Part Moresby nyilatkozat elfogadásához vezető vita, illetve a gazdasági partnerek GPM-ekről szóló jelentése is mutatja, amelyet a ljubljanai közös parlamenti közgyűlésen nyújtottak be; |
| --- | --- |

27.

üdvözli, hogy a nem állami szereplők egyre nagyobb számban képviseltetik magukat a KPK ülésein, ahogyan azt a fent említett, a jelenlegi nemzetközi válságról szóló Part Moresby nyilatkozat elfogadásához vezető vita, illetve a gazdasági partnerek GPM-ekről szóló jelentése is mutatja, amelyet a ljubljanai közös parlamenti közgyűlésen nyújtottak be;

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az AKCS-Tanácsnak, a KPK Elnökségének, valamint Csehország és Angola kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az AKCS-Tanácsnak, a KPK Elnökségének, valamint Csehország és Angola kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(2)  HL C 231., 2003.9.26., 68. o.

(3)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(4)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o. (a 2009. október 14-i 960/2009/EK bizottsági határozattal (HL L 270., 2009.10.15., 8. o.) módosított rendelet.

(5)  HL C 58., 2008.3.1., 44. o.

(6)  HL C 68., 2010.3.18., 43. o.

(7)  AP/100.509.

(8)  AP/100.607.

(9)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a az Európai Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat: „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus” (HL C 25., 2008.1.30., 1. o.).

(10)  HL C 221., 2009.9.14., 19. o.

(11)  HL C 221., 2009.9.14., 24. o.

(12)  HL C 221., 2009.9.14., 31. o.

(13)  HL C 221., 2009.9.14., 38. o.

(14)  HL C 221., 2009.9.14., 43. o.

(15)  HL C 68., 2010.3.18., 20. o.

(16)  HL C 68., 2010.3.18., 24. o.

(17)  HL C 68., 2010.3.18., 29. o.

(18)  HL C 68., 2010.3.18., 36. o.

(19)  HL C 68., 2010.3.18., 40. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/19

---

2010. november 23., keddA stockholmi programot végrehajtó cselekvési terv polgári jogi, kereskedelmi jogi, családjogi és nemzetközi magánjogi szempontjai

P7_TA(2010)0426

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv polgári jogi, kereskedelmi jogi, családjogi és nemzetközi magánjogi aspektusairól (2010/2080(INI))

2012/C 99 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. és 81. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. és 81. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság 2009. június 10-i„A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában” című közleményére (COM(2009)0262), amely vázolja a Bizottságnak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos prioritásait 2010–2014-re vonatkozólag, továbbá a hágai program és cselekvési terv értékelésére (COM(2009)0263) és az ahhoz tartozó végrehajtási eredménytáblára (SEC(2009)0765), valamint a nemzeti parlamentek, a civil társadalom és az EU-ügynökségek és -szervek hozzájárulásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2009. június 10-i„A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában” című közleményére (COM(2009)0262), amely vázolja a Bizottságnak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos prioritásait 2010–2014-re vonatkozólag, továbbá a hágai program és cselekvési terv értékelésére (COM(2009)0263) és az ahhoz tartozó végrehajtási eredménytáblára (SEC(2009)0765), valamint a nemzeti parlamentek, a civil társadalom és az EU-ügynökségek és -szervek hozzájárulásaira,

| — | tekintettel a Tanács elnökségének „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” (17024/09) című, 2009. december 2-i dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács elnökségének „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” (17024/09) című, 2009. december 2-i dokumentumára,

| — | tekintettel a stockholmi programról szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a stockholmi programról szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési tervről szóló, 2010. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési tervről szóló, 2010. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0171),

| — | tekintettel „Az igazságügyi képzésről – Stockholmi Program” című, 2010. június 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az igazságügyi képzésről – Stockholmi Program” című, 2010. június 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0252/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0252/2010),

| A. | mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

A.

mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartozik;

| B. | mivel az EUMSz. 67. cikke hangsúlyozza az eltérő jogrendszerek és jogi hagyományok, valamint a jogérvényesítés különböző lehetőségeinek tiszteletben tartását, amit elsősorban a kölcsönös elismerés alapelve mozdít elő; mivel ehhez kölcsönös bizalomra van szükség, és a kölcsönös bizalmat az eltérő jogi hagyományok és módszerek alaposabb ismerete erősíti; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSz. 67. cikke hangsúlyozza az eltérő jogrendszerek és jogi hagyományok, valamint a jogérvényesítés különböző lehetőségeinek tiszteletben tartását, amit elsősorban a kölcsönös elismerés alapelve mozdít elő; mivel ehhez kölcsönös bizalomra van szükség, és a kölcsönös bizalmat az eltérő jogi hagyományok és módszerek alaposabb ismerete erősíti;

| C. | mivel a kormányok között létrejött nemzetközi magánjogi megállapodásokra építve, illetve ezeket bővítve, óriási előrelépés történt a polgári jog területén amióta az Unió a bel- és igazságügyi kérdésekben hatáskörre tett szert, illetve létrejött a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség; mivel a Bizottság most olyan nagyra törő tervet javasol, amely választ kínál a Parlament közelmúltban megfogalmazott számos követelésére; |
| --- | --- |

C.

mivel a kormányok között létrejött nemzetközi magánjogi megállapodásokra építve, illetve ezeket bővítve, óriási előrelépés történt a polgári jog területén amióta az Unió a bel- és igazságügyi kérdésekben hatáskörre tett szert, illetve létrejött a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség; mivel a Bizottság most olyan nagyra törő tervet javasol, amely választ kínál a Parlament közelmúltban megfogalmazott számos követelésére;

| D. | mivel látva ezt a nagyszabású tervet és az EU által e területen elért jelentős haladást, ideje egyet hátralépni és átgondolni, hogy mi is történik a polgári jog terén elsősorban tekintettel arra, hogy az egységes piacon jogaikat és szabadságjogaikat gyakorló polgárok és vállalkozások valódi érdekei alapján, stratégiával bíró és kevésbé felaprózott megközelítés kerüljön elfogadásra, valamint figyelembe véve a megosztott hatáskörbe tartozó területekre vonatkozó jogalkotás nehézségeit, amely területeken harmonizációra csak nagyon ritkán van lehetőség, és ahol az átfedéseket kerülni kell, valamint élesen eltérő jogi megközelítéseket és alkotmányos hagyományokat kell következetesen betartani és összeegyeztetni, de ugyanakkor az Unió e területtel kapcsolatos megközelítéséről is határozottabb fogalmat kell alkotni, hogy jobban megérthessük, mit is szeretnénk elérni és hogy egy átfogó terv részeként hogyan oldhatjuk meg leghatékonyabban az előttünk álló problémákat; mivel alapvető fontosságú elsősorban a már bevezetett intézkedések működőképességének biztosítására összpontosítani és megerősíteni az eddig elért haladást; |
| --- | --- |

D.

mivel látva ezt a nagyszabású tervet és az EU által e területen elért jelentős haladást, ideje egyet hátralépni és átgondolni, hogy mi is történik a polgári jog terén elsősorban tekintettel arra, hogy az egységes piacon jogaikat és szabadságjogaikat gyakorló polgárok és vállalkozások valódi érdekei alapján, stratégiával bíró és kevésbé felaprózott megközelítés kerüljön elfogadásra, valamint figyelembe véve a megosztott hatáskörbe tartozó területekre vonatkozó jogalkotás nehézségeit, amely területeken harmonizációra csak nagyon ritkán van lehetőség, és ahol az átfedéseket kerülni kell, valamint élesen eltérő jogi megközelítéseket és alkotmányos hagyományokat kell következetesen betartani és összeegyeztetni, de ugyanakkor az Unió e területtel kapcsolatos megközelítéséről is határozottabb fogalmat kell alkotni, hogy jobban megérthessük, mit is szeretnénk elérni és hogy egy átfogó terv részeként hogyan oldhatjuk meg leghatékonyabban az előttünk álló problémákat; mivel alapvető fontosságú elsősorban a már bevezetett intézkedések működőképességének biztosítására összpontosítani és megerősíteni az eddig elért haladást;

| E. | mivel visszatekintve arra, hogy mit értünk el eddig a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, először is a rohamos léptekkel fejlődő nemzetközi magánjogra vonatkozó szabályok harmonizációját kell megemlíteni; mivel a nemzetközi magánjog a lehető legjobb eszköz a különböző jogi rendszerek kölcsönös elismerésére és tiszteletben tartására, és mivel a közpolitikára vonatkozó záradékok jelentik a nemzeti alkotmányos követelmények utolsó védvonalát; |
| --- | --- |

E.

mivel visszatekintve arra, hogy mit értünk el eddig a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, először is a rohamos léptekkel fejlődő nemzetközi magánjogra vonatkozó szabályok harmonizációját kell megemlíteni; mivel a nemzetközi magánjog a lehető legjobb eszköz a különböző jogi rendszerek kölcsönös elismerésére és tiszteletben tartására, és mivel a közpolitikára vonatkozó záradékok jelentik a nemzeti alkotmányos követelmények utolsó védvonalát;

| F. | mivel a következő lépés a harmonizáció és a szabályok egymáshoz közelítése olyan területeken – például fogyasztóvédelem –, ahol az egységesítés kifejezetten kívánatos, sőt elengedhetetlen, de a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség ezt csak korlátozott mértékben biztosítja; |
| --- | --- |

F.

mivel a következő lépés a harmonizáció és a szabályok egymáshoz közelítése olyan területeken – például fogyasztóvédelem –, ahol az egységesítés kifejezetten kívánatos, sőt elengedhetetlen, de a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség ezt csak korlátozott mértékben biztosítja;

| G. | mivel az elkövetkezendő években az európai szerződésjog megalkotása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség számára az egyik legfontosabb kezdeményezés lesz, amelynek következtében létrejöhet az úgy nevezett opcionális 28. polgári jogi rendszer, amely az egyes területekre vonatkozó jogi szabályozás hagyományos harmonizációjának alternatívája lehet; |
| --- | --- |

G.

mivel az elkövetkezendő években az európai szerződésjog megalkotása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség számára az egyik legfontosabb kezdeményezés lesz, amelynek következtében létrejöhet az úgy nevezett opcionális 28. polgári jogi rendszer, amely az egyes területekre vonatkozó jogi szabályozás hagyományos harmonizációjának alternatívája lehet;

| H. | mivel, végezetül az eljárásjog területén léteznek önálló eszközök és fellépések; a határokon átnyúló viták rendezésének kulcsát több szempontból is az e területeken hozott intézkedések jelentik, mivel az anyagi jog harmonizációjától függetlenül a polgárok és vállalkozások általában a nemzeti eljárásjog támasztotta akadályokkal szembesülnek; |
| --- | --- |

H.

mivel, végezetül az eljárásjog területén léteznek önálló eszközök és fellépések; a határokon átnyúló viták rendezésének kulcsát több szempontból is az e területeken hozott intézkedések jelentik, mivel az anyagi jog harmonizációjától függetlenül a polgárok és vállalkozások általában a nemzeti eljárásjog támasztotta akadályokkal szembesülnek;

| I. | mivel az Unión belül egymás mellett létező különböző jogrendszerekre különleges adottságként kellene tekinteni, amelyekből a világ jogrendszerei merítettek ihletet; ugyanakkor, a jogrendszerek közötti eltérések nem akadályozhatják az európai jog fejlődését; mivel a jogrendszerek közötti egyértelmű és fogalmi eltérés önmagában véve nem okoz problémát; mivel, ugyanakkor, az állampolgárok számára ezen eltérésből eredő hátrányos jogkövetkezményeket kezelni kell; mivel a szabályozói verseny fogalmát, vagy a konvergencia esetében az alulról építkező megközelítést kellene alkalmazni a különböző jogrendszerek közötti gazdasági és intellektuális kommunikáció ösztönzése révén; mivel a jogrendszereink közötti különbségek megértésére és kezelésére vonatkozó képességünk kizárólag az európai igazságügyi kultúrából fakadhat, amelyet a következőknek kell táplálniuk: az ismeretek megosztása és a kommunikáció, az összehasonlító jog tanulmányozása, továbbá az egyetemi szintű jogi oktatás, a bírák képzéseken való részvétele és a szakmai fejlődés – amint azt a Parlament 2010. június 17-i állásfoglalásában is kifejtette –, ideértve a nyelvi akadályok leküzdését is; mivel annak ellenére, hogy ehhez sok időre lesz szükség, már most mérlegelni és tervezni kell; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unión belül egymás mellett létező különböző jogrendszerekre különleges adottságként kellene tekinteni, amelyekből a világ jogrendszerei merítettek ihletet; ugyanakkor, a jogrendszerek közötti eltérések nem akadályozhatják az európai jog fejlődését; mivel a jogrendszerek közötti egyértelmű és fogalmi eltérés önmagában véve nem okoz problémát; mivel, ugyanakkor, az állampolgárok számára ezen eltérésből eredő hátrányos jogkövetkezményeket kezelni kell; mivel a szabályozói verseny fogalmát, vagy a konvergencia esetében az alulról építkező megközelítést kellene alkalmazni a különböző jogrendszerek közötti gazdasági és intellektuális kommunikáció ösztönzése révén; mivel a jogrendszereink közötti különbségek megértésére és kezelésére vonatkozó képességünk kizárólag az európai igazságügyi kultúrából fakadhat, amelyet a következőknek kell táplálniuk: az ismeretek megosztása és a kommunikáció, az összehasonlító jog tanulmányozása, továbbá az egyetemi szintű jogi oktatás, a bírák képzéseken való részvétele és a szakmai fejlődés – amint azt a Parlament 2010. június 17-i állásfoglalásában is kifejtette –, ideértve a nyelvi akadályok leküzdését is; mivel annak ellenére, hogy ehhez sok időre lesz szükség, már most mérlegelni és tervezni kell;

| J. | mivel mindeközben fokozottabb párbeszéd és szakmai kapcsolattartás ösztönzését és előmozdítását tartaná kívánatosnak európai szinten az oktatás, valamint a gyakorló ügyvédek, ügyfeleik és a piac egészének szükségletei szerint meghatározandó programok terén szükséges változások elősegítésére; mivel a Bizottság közeljövőben közzéteendő, valamennyi jogi szakma európai képzésére vonatkozó cselekvési tervről szóló közleményének figyelembe kell vennie a tanítás különböző hagyományait és módszereit, illetve a különféle földrajzi és szakmai területen tevékenykedő gyakorló ügyvédek különböző igényeit is, miközben elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

J.

mivel mindeközben fokozottabb párbeszéd és szakmai kapcsolattartás ösztönzését és előmozdítását tartaná kívánatosnak európai szinten az oktatás, valamint a gyakorló ügyvédek, ügyfeleik és a piac egészének szükségletei szerint meghatározandó programok terén szükséges változások elősegítésére; mivel a Bizottság közeljövőben közzéteendő, valamennyi jogi szakma európai képzésére vonatkozó cselekvési tervről szóló közleményének figyelembe kell vennie a tanítás különböző hagyományait és módszereit, illetve a különféle földrajzi és szakmai területen tevékenykedő gyakorló ügyvédek különböző igényeit is, miközben elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét;

| K. | mivel alapvető fontosságú, hogy az európai igazságügyi kultúra kiépítéséből ne maradjanak ki a gyakorló ügyvédek; mivel, bár magától értetődő, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamok és a nemzeti szakmai szervek felelnek továbbra is minden tagállamban a jogi szakemberek és ügyfeleik igényeinek leginkább megfelelő képzések meghatározásáért, valamint hogy ezen igényeket a legjobban a nemzeti szakmai szervek tudják felismerni, mivel közelebb vannak a gyakorló ügyvédekhez és ahhoz a piachoz, amelyen az ügyvédek működnek, illetve e szervek európai szinten is kulcsszerepet játszanak; mivel elengedhetetlen a meglévő szerkezetek, különösen az egyetemek és a szakmai szervezetek bevonása és alapul vétele; mivel a jogi oktatás, az ügyvédképzés és az egyetemi tantervek alapos és átfogó felülvizsgálata szükséges; mivel komolyan mérlegelni kell, hogy az Unió hogyan segítheti ezt a leghatékonyabban és hogyan ösztönözheti az illetékes nemzeti hatóságokat a projektért való felelősségvállalásban; |
| --- | --- |

K.

mivel alapvető fontosságú, hogy az európai igazságügyi kultúra kiépítéséből ne maradjanak ki a gyakorló ügyvédek; mivel, bár magától értetődő, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamok és a nemzeti szakmai szervek felelnek továbbra is minden tagállamban a jogi szakemberek és ügyfeleik igényeinek leginkább megfelelő képzések meghatározásáért, valamint hogy ezen igényeket a legjobban a nemzeti szakmai szervek tudják felismerni, mivel közelebb vannak a gyakorló ügyvédekhez és ahhoz a piachoz, amelyen az ügyvédek működnek, illetve e szervek európai szinten is kulcsszerepet játszanak; mivel elengedhetetlen a meglévő szerkezetek, különösen az egyetemek és a szakmai szervezetek bevonása és alapul vétele; mivel a jogi oktatás, az ügyvédképzés és az egyetemi tantervek alapos és átfogó felülvizsgálata szükséges; mivel komolyan mérlegelni kell, hogy az Unió hogyan segítheti ezt a leghatékonyabban és hogyan ösztönözheti az illetékes nemzeti hatóságokat a projektért való felelősségvállalásban;

| L. | mivel ez jelenti Európa lényegét és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség előtt álló kihívásokat, és nem úgy kell rá tekinteni, mint ami a valódi európai jogi kultúra fejlődésével és tanításával ellentétes; |
| --- | --- |

L.

mivel ez jelenti Európa lényegét és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség előtt álló kihívásokat, és nem úgy kell rá tekinteni, mint ami a valódi európai jogi kultúra fejlődésével és tanításával ellentétes;

| M. | mivel a Lisszaboni Szerződés preambulumában kimondott szándék, „hogy megteremtik az Európa népei közötti mind szorosabb egység alapjait”, az Európai Unió, az uniós jogszabályok és az Unió polgárai közötti vélt vagy valós távolság csökkentését feltételezi; |
| --- | --- |

M.

mivel a Lisszaboni Szerződés preambulumában kimondott szándék, „hogy megteremtik az Európa népei közötti mind szorosabb egység alapjait”, az Európai Unió, az uniós jogszabályok és az Unió polgárai közötti vélt vagy valós távolság csökkentését feltételezi;

| N. | mivel az uniós jogszabályoknak a polgárok érdekeit kell szolgálniuk különösen a családjog és a családi állapot terén; |
| --- | --- |

N.

mivel az uniós jogszabályoknak a polgárok érdekeit kell szolgálniuk különösen a családjog és a családi állapot terén;

| O. | mivel a Bizottság köteles meggyőződni arról, hogy a stockholmi cselekvési terv valóban tükrözi az egyes állampolgárok és vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások Európa iránti fokozott igényeit (a mobilitás, a foglalkoztatási jogok, a vállalkozások igényei és az egyenlő esélyek terén), miközben előmozdítja a jogbiztonságot és a gyors és hatékony igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság köteles meggyőződni arról, hogy a stockholmi cselekvési terv valóban tükrözi az egyes állampolgárok és vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások Európa iránti fokozott igényeit (a mobilitás, a foglalkoztatási jogok, a vállalkozások igényei és az egyenlő esélyek terén), miközben előmozdítja a jogbiztonságot és a gyors és hatékony igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést;

| P. | mivel e tekintetben folyamatosan növekvő figyelmet kell fordítani az igazságszolgáltatás működése és az igazságszolgáltatási rendszer egyszerűsítésére, és egyértelműbb és jobban hozzáférhető eljárásokat kell biztosítani, szem előtt tartva a költségtakarékosságot, különösen a jelenlegi gazdasági helyzetben; |
| --- | --- |

P.

mivel e tekintetben folyamatosan növekvő figyelmet kell fordítani az igazságszolgáltatás működése és az igazságszolgáltatási rendszer egyszerűsítésére, és egyértelműbb és jobban hozzáférhető eljárásokat kell biztosítani, szem előtt tartva a költségtakarékosságot, különösen a jelenlegi gazdasági helyzetben;

| Q. | mivel az elmúlt időszakban az országokon átnyúló vonatkozással bíró családjog igen kényes témájával kapcsolatos uniós kezdeményezések a részes felek autonómiájára helyezték a hangsúlyt, és ez – amennyiben nincsenek egyértelmű korlátozások – azzal a kockázattal jár, hogy megnyílik az ajtó a fórumok közötti válogatás elfogadhatatlan gyakorlata előtt, |
| --- | --- |

Q.

mivel az elmúlt időszakban az országokon átnyúló vonatkozással bíró családjog igen kényes témájával kapcsolatos uniós kezdeményezések a részes felek autonómiájára helyezték a hangsúlyt, és ez – amennyiben nincsenek egyértelmű korlátozások – azzal a kockázattal jár, hogy megnyílik az ajtó a fórumok közötti válogatás elfogadhatatlan gyakorlata előtt,

| 1. | elismerését fejezi ki a Bizottságnak a beterjesztett cselekvési terv miatt; |
| --- | --- |

1.

elismerését fejezi ki a Bizottságnak a beterjesztett cselekvési terv miatt;

| 2. | mégis úgy véli, hogy megérett az idő arra, hogy elgondolkozzunk a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövőjéről, és felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen széles körű vitát, amelybe bevonja az összes érintettet különös tekintettel a bírókra és a gyakorló ügyvédekre; |
| --- | --- |

2.

mégis úgy véli, hogy megérett az idő arra, hogy elgondolkozzunk a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövőjéről, és felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen széles körű vitát, amelybe bevonja az összes érintettet különös tekintettel a bírókra és a gyakorló ügyvédekre;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy utólagos hatásvizsgálat segítségével sürgősen tekintse át a polgári és a családjog területén már elfogadott intézkedéseket, értékelve azok hatékonyságát, és megállapítva, hogy a kitűzött célok elérése és az állampolgárok, a vállalatok és a gyakorló ügyvédek igényeinek kielégítése tekintetében milyen mértékben bizonyultak sikeresnek; úgy véli, hogy ugyanakkor egy, a nemzeti igazságügyi minisztériumokra, a jogi szakmára, a vállalati közösségre és a fogyasztói szervezetekre kiterjedő felmérést is kellene készíteni annak megállapítására, hogy a polgári ügyekben történő igazságügyi együttműködés terén mely területeken szükségesek és kívánatosak új intézkedések; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy utólagos hatásvizsgálat segítségével sürgősen tekintse át a polgári és a családjog területén már elfogadott intézkedéseket, értékelve azok hatékonyságát, és megállapítva, hogy a kitűzött célok elérése és az állampolgárok, a vállalatok és a gyakorló ügyvédek igényeinek kielégítése tekintetében milyen mértékben bizonyultak sikeresnek; úgy véli, hogy ugyanakkor egy, a nemzeti igazságügyi minisztériumokra, a jogi szakmára, a vállalati közösségre és a fogyasztói szervezetekre kiterjedő felmérést is kellene készíteni annak megállapítására, hogy a polgári ügyekben történő igazságügyi együttműködés terén mely területeken szükségesek és kívánatosak új intézkedések;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy a Parlamenttel konzultálva, cselekedjen az igazságügyi képzésről szóló, 2010. június 17-i állásfoglalásának megfelelően; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy a Parlamenttel konzultálva, cselekedjen az igazságügyi képzésről szóló, 2010. június 17-i állásfoglalásának megfelelően;

| 5. | újólag hangsúlyozza, hogy elsősorban a jogi oktatáson és képzésen keresztül minden eszközt meg kell ragadni az európai igazságügyi kultúra fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

5.

újólag hangsúlyozza, hogy elsősorban a jogi oktatáson és képzésen keresztül minden eszközt meg kell ragadni az európai igazságügyi kultúra fejlesztése érdekében;

| 6. | javasolja, hogy a cselekvési tervben javasolt, az Erasmushoz hasonló csereprogramok mellett több olyan kezdeményezést is hozzanak létre, amelyek a nemzeti és európai bíróságok közötti vertikális és horizontális kommunikációt mozdítják elő; felhívja a figyelmet arra, hogy a Parlamentnek olyan tanulmányt kell megrendelnie, amely áttekintést nyújt igazságszolgáltatásban dolgozók részére szervezett nemzeti képzési programokról és iskolákról azzal a céllal, hogy meghatározzák a legjobb gyakorlatokat ebben az ágazatban; |
| --- | --- |

6.

javasolja, hogy a cselekvési tervben javasolt, az Erasmushoz hasonló csereprogramok mellett több olyan kezdeményezést is hozzanak létre, amelyek a nemzeti és európai bíróságok közötti vertikális és horizontális kommunikációt mozdítják elő; felhívja a figyelmet arra, hogy a Parlamentnek olyan tanulmányt kell megrendelnie, amely áttekintést nyújt igazságszolgáltatásban dolgozók részére szervezett nemzeti képzési programokról és iskolákról azzal a céllal, hogy meghatározzák a legjobb gyakorlatokat ebben az ágazatban;

| 7. | megjegyzi, hogy a létező nemzeti képzési intézmények és hálózatok lehetnek a közös európai igazságügyi kultúra létrehozásának eszközei, mivel ezek állnak az uniós jogszabályok tagállamokbeli végrehajtásának „frontvonalában”, és közvetlen kapcsolatuk van a nemzeti bíróságokkal és igazságszolgáltatással, valamint alaposan ismerik a nemzeti jogi kultúrákat és szükségleteket; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a létező nemzeti képzési intézmények és hálózatok lehetnek a közös európai igazságügyi kultúra létrehozásának eszközei, mivel ezek állnak az uniós jogszabályok tagállamokbeli végrehajtásának „frontvonalában”, és közvetlen kapcsolatuk van a nemzeti bíróságokkal és igazságszolgáltatással, valamint alaposan ismerik a nemzeti jogi kultúrákat és szükségleteket;

| 8. | úgy véli, hogy első lépésként olyan rendszeres fórumot kellene létrehozni, ahol olyan jogi területeken tevékenykedő bírók, amelyekben gyakoriak a határokon átnyúló ügyek (például tengerészet, kereskedelem, családjog és személyi sérülések) szenioritásuktól függetlenül folytathatnának eszmecseréket a közelmúlt vitás jogi kérdéseiről és problémáiról ösztönözve az eszmecseréket, a kapcsolatépítést, kommunikációs és együttműködési csatornákat építve, valamint erősítve egymás megértését és a kölcsönös bizalmat; úgy véli, hogy ehhez további támogatást nyújthat az egyetemek és gyakorló ügyvédek részvétele; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy első lépésként olyan rendszeres fórumot kellene létrehozni, ahol olyan jogi területeken tevékenykedő bírók, amelyekben gyakoriak a határokon átnyúló ügyek (például tengerészet, kereskedelem, családjog és személyi sérülések) szenioritásuktól függetlenül folytathatnának eszmecseréket a közelmúlt vitás jogi kérdéseiről és problémáiról ösztönözve az eszmecseréket, a kapcsolatépítést, kommunikációs és együttműködési csatornákat építve, valamint erősítve egymás megértését és a kölcsönös bizalmat; úgy véli, hogy ehhez további támogatást nyújthat az egyetemek és gyakorló ügyvédek részvétele;

| 9. | úgy véli, hogy a Bizottságnak támogatnia kellene az Európai Ügyvédi Kamarák és Jogi Társaságok Tanácsában (CCBE) az európai jogi szakmai szervek között folyó hatékony párbeszédet és kommunikációt; úgy véli, hogy ez alapjául szolgálhatna a szakmai szervek további, határokon átnyúló képzését biztosító kezdeményezéseknek, amelyek megvalósítása más európai felekkel, például az Európai Jogi Akadémiával (ERA) együttműködve történne; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a Bizottságnak támogatnia kellene az Európai Ügyvédi Kamarák és Jogi Társaságok Tanácsában (CCBE) az európai jogi szakmai szervek között folyó hatékony párbeszédet és kommunikációt; úgy véli, hogy ez alapjául szolgálhatna a szakmai szervek további, határokon átnyúló képzését biztosító kezdeményezéseknek, amelyek megvalósítása más európai felekkel, például az Európai Jogi Akadémiával (ERA) együttműködve történne;

| 10. | nagyra értékeli, hogy a Bizottság bőkezűen támogatta az országokon átnyúló jogi képzéssel kapcsolatos projekteket a polgári jog területén, ám kifogásolja, hogy a támogatáshoz nagyon nehezen lehet hozzáférni, illetve hatékonyan felhasználni, főként a jelenlegi rendszer rugalmatlanságából eredően; ezen felül megjegyzi, hogy problémák merültek fel a társfinanszírozott képzési programok során felmerült költségek térítésekor, valamint azt, hogy ilyen programok szervezésénél ez, az érintett szakmai szervezet számára a Bizottság által előírt követelmények miatt, hatalmas összegek hosszú időszakra történő lekötését jelenti; kéri ezért a Bizottságot, hogy rugalmasabban és új szemszögből közelítsen e kérdéshez annak érdekében, hogy a forráshiányos szervezetek is részt vehessenek a képzési programokban; |
| --- | --- |

10.

nagyra értékeli, hogy a Bizottság bőkezűen támogatta az országokon átnyúló jogi képzéssel kapcsolatos projekteket a polgári jog területén, ám kifogásolja, hogy a támogatáshoz nagyon nehezen lehet hozzáférni, illetve hatékonyan felhasználni, főként a jelenlegi rendszer rugalmatlanságából eredően; ezen felül megjegyzi, hogy problémák merültek fel a társfinanszírozott képzési programok során felmerült költségek térítésekor, valamint azt, hogy ilyen programok szervezésénél ez, az érintett szakmai szervezet számára a Bizottság által előírt követelmények miatt, hatalmas összegek hosszú időszakra történő lekötését jelenti; kéri ezért a Bizottságot, hogy rugalmasabban és új szemszögből közelítsen e kérdéshez annak érdekében, hogy a forráshiányos szervezetek is részt vehessenek a képzési programokban;

| 11. | megállapítja, hogy kirekesztő hatással bír az, hogy az uniós jogszabályokat különálló tantárgyként oktatják a jogi és bíróképzésben; ezért javasolja, hogy az oktatási és képzési tervek eleve terjedjenek ki az egyes területekre vonatkozó uniós jogszabályokra is; úgy véli, hogy az összehasonlító jognak az egyetemi tantervek kulcsfontosságú elemévé kellene válnia; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy kirekesztő hatással bír az, hogy az uniós jogszabályokat különálló tantárgyként oktatják a jogi és bíróképzésben; ezért javasolja, hogy az oktatási és képzési tervek eleve terjedjenek ki az egyes területekre vonatkozó uniós jogszabályokra is; úgy véli, hogy az összehasonlító jognak az egyetemi tantervek kulcsfontosságú elemévé kellene válnia;

| 12. | figyelembe véve, hogy az oktatás és a képzés elsősorban a tagállamok hatáskörébe tartozik, felszólítja a Bizottságot, hogy e célok megvalósítása érdekében kezdeményezzen párbeszédet a jogi oktatásért felelős összes érintettel; javasolja, hogy hosszú távon az ügyvédektől követeljék meg legalább még egy uniós nyelv középfokú ismeretét; úgy véli, hogy e célt közvetlenül elő lehetne mozdítani, ha több támogatást biztosítanának és a diákokat arra ösztönöznék, hogy jogi tanulmányaik részeként ERASMUS-típusú programokban vegyenek részt; |
| --- | --- |

12.

figyelembe véve, hogy az oktatás és a képzés elsősorban a tagállamok hatáskörébe tartozik, felszólítja a Bizottságot, hogy e célok megvalósítása érdekében kezdeményezzen párbeszédet a jogi oktatásért felelős összes érintettel; javasolja, hogy hosszú távon az ügyvédektől követeljék meg legalább még egy uniós nyelv középfokú ismeretét; úgy véli, hogy e célt közvetlenül elő lehetne mozdítani, ha több támogatást biztosítanának és a diákokat arra ösztönöznék, hogy jogi tanulmányaik részeként ERASMUS-típusú programokban vegyenek részt;

| 13. | szem előtt tartva a stockholmi programnak azon nagyratörő célját, hogy 2014 előtt az európai együttműködésben részt vevő bírák, ügyészek, bírósági alkalmazottak és egyéb szakemberek fele számára európai képzési rendszereket nyújtson, valamint figyelembe véve azon felhívását, hogy a már meglévő képzési intézményeket kell kiaknázni, rámutat arra, hogy az Európai Unió legfelsőbb bíróságai elnökei hálózata, a bírói tanácsok európai hálózata, az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége, és az európai legfőbb ügyészek Eurojustice hálózata, valamint a bírósági tisztviselők és a jogi szakemberek nagyban hozzájárulhatnak a bírói kar szakmai képzésének koordinálásához és a más tagállamok jogrendszerére irányuló kölcsönös megértés előmozdításához, valamint könnyebbé tehetnék a határokon átnyúló viták és problémák megoldását, ezért úgy véli, hogy tevékenységüket meg kell könnyíteni és elegendő finanszírozást kell számukra biztosítani; úgy véli továbbá, hogy ennek egy teljességében finanszírozott európai jogi képzés tervéhez kell vezetnie, amelyet a fent említett jogi hálózatokkal együttműködve alakítanának ki, elkerülve a programok és struktúrák szükségtelen párhuzamosságait, és amely az Európai Igazságügyi Képzési Hálózatból és az Európai Jogi Akadémiából álló Európai Igazságügyi Akadémia létrehozásához vezet; |
| --- | --- |

13.

szem előtt tartva a stockholmi programnak azon nagyratörő célját, hogy 2014 előtt az európai együttműködésben részt vevő bírák, ügyészek, bírósági alkalmazottak és egyéb szakemberek fele számára európai képzési rendszereket nyújtson, valamint figyelembe véve azon felhívását, hogy a már meglévő képzési intézményeket kell kiaknázni, rámutat arra, hogy az Európai Unió legfelsőbb bíróságai elnökei hálózata, a bírói tanácsok európai hálózata, az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége, és az európai legfőbb ügyészek Eurojustice hálózata, valamint a bírósági tisztviselők és a jogi szakemberek nagyban hozzájárulhatnak a bírói kar szakmai képzésének koordinálásához és a más tagállamok jogrendszerére irányuló kölcsönös megértés előmozdításához, valamint könnyebbé tehetnék a határokon átnyúló viták és problémák megoldását, ezért úgy véli, hogy tevékenységüket meg kell könnyíteni és elegendő finanszírozást kell számukra biztosítani; úgy véli továbbá, hogy ennek egy teljességében finanszírozott európai jogi képzés tervéhez kell vezetnie, amelyet a fent említett jogi hálózatokkal együttműködve alakítanának ki, elkerülve a programok és struktúrák szükségtelen párhuzamosságait, és amely az Európai Igazságügyi Képzési Hálózatból és az Európai Jogi Akadémiából álló Európai Igazságügyi Akadémia létrehozásához vezet;

| 14. | úgy véli, hogy az uniós jogszabályok, de különösen a polgári és a családjog területén kialakítandó jogszabályok megalkotásakor a nemzeti és uniós bíráknak beleszólási lehetőséget kell biztosítani a javasolt intézkedések tisztán technikai jellegű szempontjai tekintetében annak érdekében, hogy a nemzeti bírák a jövőbeli jogszabályokat minimális nehézségek árán hajthassák végre, illetve alkalmazhassák; úgy véli, ez, elősegítheti a bírák közötti további kapcsolatépítést és ezáltal új kommunikációs csatornák alakulhatnak ki; pozitívan üdvözli a nemzeti bíráktól a jogalkotási eljárások folyamán kapott jelzéseket; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az uniós jogszabályok, de különösen a polgári és a családjog területén kialakítandó jogszabályok megalkotásakor a nemzeti és uniós bíráknak beleszólási lehetőséget kell biztosítani a javasolt intézkedések tisztán technikai jellegű szempontjai tekintetében annak érdekében, hogy a nemzeti bírák a jövőbeli jogszabályokat minimális nehézségek árán hajthassák végre, illetve alkalmazhassák; úgy véli, ez, elősegítheti a bírák közötti további kapcsolatépítést és ezáltal új kommunikációs csatornák alakulhatnak ki; pozitívan üdvözli a nemzeti bíráktól a jogalkotási eljárások folyamán kapott jelzéseket;

| 15. | úgy véli, hogy a Bizottságnak elsőbbségben kellene részesítenie a nemzeti eljárásjog különbözőségei (pl. az elévülési időszakok eltérő hossza és a bíróságok külföldi joghoz való viszonya) okozta problémák megoldását; tekintettel a kérdés rendkívüli jelentőségére javasolja, hogy a Bizottságnak a polgári eljárásjogra vonatkozó jelenlegi uniós szabályozás határokon átnyúló működéséről szóló jelentése elkészítésének dátumát 2013-ról 2011 végére hozzák előre; sürgeti a Bizottságot, hogy adjon választ 2007. február 1-jei állásfoglalására (3) oly módon, hogy a személyi sérülésekkel és halálos balesetekkel kapcsolatos, határokon átnyúló vitáknál alkalmazandó közös elévülési időre mielőbb javaslatot terjeszt elő; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a Bizottságnak elsőbbségben kellene részesítenie a nemzeti eljárásjog különbözőségei (pl. az elévülési időszakok eltérő hossza és a bíróságok külföldi joghoz való viszonya) okozta problémák megoldását; tekintettel a kérdés rendkívüli jelentőségére javasolja, hogy a Bizottságnak a polgári eljárásjogra vonatkozó jelenlegi uniós szabályozás határokon átnyúló működéséről szóló jelentése elkészítésének dátumát 2013-ról 2011 végére hozzák előre; sürgeti a Bizottságot, hogy adjon választ 2007. február 1-jei állásfoglalására (3) oly módon, hogy a személyi sérülésekkel és halálos balesetekkel kapcsolatos, határokon átnyúló vitáknál alkalmazandó közös elévülési időre mielőbb javaslatot terjeszt elő;

| 16. | üdvözli a fogyasztók és a vállalkozások részére kialakítandó európai szerződésjog irányába tett előrelépések szakpolitikai választási lehetőségeiről szóló, 2010. július 1-jei zöld könyvet (COM(2010)0348), és támogatja a Bizottságnak a szerződő felek által önkéntesen alkalmazható európai szerződésjoggal kapcsolatos eszközre irányuló nagyratörő kezdeményezését; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a fogyasztók és a vállalkozások részére kialakítandó európai szerződésjog irányába tett előrelépések szakpolitikai választási lehetőségeiről szóló, 2010. július 1-jei zöld könyvet (COM(2010)0348), és támogatja a Bizottságnak a szerződő felek által önkéntesen alkalmazható európai szerződésjoggal kapcsolatos eszközre irányuló nagyratörő kezdeményezését;

| 17. | hangsúlyozza a határokon átnyúló igazságszolgáltatás jelentőségét az olyan csalások és tisztességtelen üzleti gyakorlatok eseteinek megoldásában, amelyek egy tagállamból kiindulva egy másik tagállamban céloznak meg magánszemélyeket, nem kormányzati szervezeteket, illetve kis- és középvállalkozásokat; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a határokon átnyúló igazságszolgáltatás jelentőségét az olyan csalások és tisztességtelen üzleti gyakorlatok eseteinek megoldásában, amelyek egy tagállamból kiindulva egy másik tagállamban céloznak meg magánszemélyeket, nem kormányzati szervezeteket, illetve kis- és középvállalkozásokat;

| 18. | felhívja a figyelmet a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről szóló, 2009. március 10-i parlamenti állásfoglalásra (4), és intézkedések megtételére sürgeti a Bizottságot a bizonyításfelvétel terén a tagállamok bíróságai közötti együttműködés javítására, valamint az 1206/2001/EK rendelet hatékonyságának növelésére, különösképpen a bíróságok és a gyakorló ügyvédek jobb tájékoztatásának biztosításával és az információs technológia, valamint a video-konferencia módszerének gyakoribb alkalmazásával; úgy véli, szükség lenne egy biztonságos e-mail küldő és fogadó rendszer kialakítására, és hogy az ilyen jellegű kérdésekkel az európai e-igazságügyi stratégiának kellene foglalkoznia; |
| --- | --- |

18.

felhívja a figyelmet a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről szóló, 2009. március 10-i parlamenti állásfoglalásra (4), és intézkedések megtételére sürgeti a Bizottságot a bizonyításfelvétel terén a tagállamok bíróságai közötti együttműködés javítására, valamint az 1206/2001/EK rendelet hatékonyságának növelésére, különösképpen a bíróságok és a gyakorló ügyvédek jobb tájékoztatásának biztosításával és az információs technológia, valamint a video-konferencia módszerének gyakoribb alkalmazásával; úgy véli, szükség lenne egy biztonságos e-mail küldő és fogadó rendszer kialakítására, és hogy az ilyen jellegű kérdésekkel az európai e-igazságügyi stratégiának kellene foglalkoznia;

| 19. | üdvözli, hogy a cselekvési terv az adósok vagyonának átláthatóságára vonatkozó ítéletek végrehajtásának hatékonyságát javító rendeletre, valamint a bankszámlaletiltásra vonatkozó, hasonló rendeletre irányuló jogalkotási kezdeményezést javasol; hangsúlyozza azonban mindkét javaslat kiegészítő jellegét, és azt, hogy ezeket minél hamarabb elő kell terjeszteni; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy a cselekvési terv az adósok vagyonának átláthatóságára vonatkozó ítéletek végrehajtásának hatékonyságát javító rendeletre, valamint a bankszámlaletiltásra vonatkozó, hasonló rendeletre irányuló jogalkotási kezdeményezést javasol; hangsúlyozza azonban mindkét javaslat kiegészítő jellegét, és azt, hogy ezeket minél hamarabb elő kell terjeszteni;

| 20. | úgy véli, hogy a gazdasági visszaesés fényében egyre fontosabbá válnak az ilyen kezdeményezések; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a gazdasági visszaesés fényében egyre fontosabbá válnak az ilyen kezdeményezések;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb tegyen előrelépéseket e kezdeményezések tekintetében, különös figyelmet szentelve egy olyan önálló európai megoldás lehetőségére, hogy a határokon átnyúló ügyekben az eszközöket befagyasszák és/vagy nyilvánosságra hozzák; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb tegyen előrelépéseket e kezdeményezések tekintetében, különös figyelmet szentelve egy olyan önálló európai megoldás lehetőségére, hogy a határokon átnyúló ügyekben az eszközöket befagyasszák és/vagy nyilvánosságra hozzák;

| 22. | hangsúlyozza, hogy e területnek fontos pénzügyi és a megítélést érintő következményei vannak; ennek megfelelően bátorítja az alternatív vitarendezési mechanizmusok megelőzés céljából történő igénybevételét; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy e területnek fontos pénzügyi és a megítélést érintő következményei vannak; ennek megfelelően bátorítja az alternatív vitarendezési mechanizmusok megelőzés céljából történő igénybevételét;

| 23. | úgy véli, a jogi rendelkezések e jelentésben meghatározott módszerek általi megerősítése mindenképpen a gazdasági és szakmai kapcsolatok fejlődéséhez és megerősítéséhez vezet, hozzájárulva ezáltal a valódi egységes piac kialakításához; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, a jogi rendelkezések e jelentésben meghatározott módszerek általi megerősítése mindenképpen a gazdasági és szakmai kapcsolatok fejlődéséhez és megerősítéséhez vezet, hozzájárulva ezáltal a valódi egységes piac kialakításához;

| 24. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az uniós jogszabályok (eljárási szempontból) egységesebb alkalmazására, összpontosítva az Unió hatásköreinek – így az adózás, a vám, a kereskedelem és a fogyasztóvédelem – területén alkalmazandó szabványosított szabályokra és közigazgatási eljárásokra, az EU Szerződésekben megállapított korlátozások függvényében, az egységes piac és a verseny szabadságának megfelelő működése érdekében; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az uniós jogszabályok (eljárási szempontból) egységesebb alkalmazására, összpontosítva az Unió hatásköreinek – így az adózás, a vám, a kereskedelem és a fogyasztóvédelem – területén alkalmazandó szabványosított szabályokra és közigazgatási eljárásokra, az EU Szerződésekben megállapított korlátozások függvényében, az egységes piac és a verseny szabadságának megfelelő működése érdekében;

| 25. | kijelenti, hogy a stockholmi program célja a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása, amely garantálja a polgárok alapvető jogait, közöttük a vállalkozás szabadságához való jogot annak érdekében, hogy a gazdaság minden ágazatában kialakuljon a vállalkozói szellem; |
| --- | --- |

25.

kijelenti, hogy a stockholmi program célja a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása, amely garantálja a polgárok alapvető jogait, közöttük a vállalkozás szabadságához való jogot annak érdekében, hogy a gazdaság minden ágazatában kialakuljon a vállalkozói szellem;

| 26. | határozottan támogatja a Bizottság olyan jogi szabályozás elfogadására irányuló célkitűzését, amely – különösen a kis- és középvállalkozások számára – csökkenti az üzleti és ügyleti költségeket; |
| --- | --- |

26.

határozottan támogatja a Bizottság olyan jogi szabályozás elfogadására irányuló célkitűzését, amely – különösen a kis- és középvállalkozások számára – csökkenti az üzleti és ügyleti költségeket;

| 27. | bátorítja a Bizottság és a tagállamok közös kezdeményezéseit, amelyek célja, hogy a felesleges bürokratikus formaságok megszüntetése révén érzékelhetően csökkenjenek az adminisztratív, pénzügyi és szabályozói terhek, így támogatva a kis- és középvállalkozások határokon átnyúló működését; üdvözli a késedelmes fizetésről szóló irányelv közelgő felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

27.

bátorítja a Bizottság és a tagállamok közös kezdeményezéseit, amelyek célja, hogy a felesleges bürokratikus formaságok megszüntetése révén érzékelhetően csökkenjenek az adminisztratív, pénzügyi és szabályozói terhek, így támogatva a kis- és középvállalkozások határokon átnyúló működését; üdvözli a késedelmes fizetésről szóló irányelv közelgő felülvizsgálatát;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az egységes piac megfelelő működése erősíti a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés európai térségét, és hozzájárul a szociális piacgazdaság európai modelljének megerősítéséhez; elismeri továbbá, hogy a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés európai térségének létrehozása megerősíti majd az egységes piacot és különösen a fogyasztóvédelmet; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az egységes piac megfelelő működése erősíti a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés európai térségét, és hozzájárul a szociális piacgazdaság európai modelljének megerősítéséhez; elismeri továbbá, hogy a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés európai térségének létrehozása megerősíti majd az egységes piacot és különösen a fogyasztóvédelmet;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 12. cikke – általános alkalmazású rendelkezésként – megerősíti, hogy a fogyasztóvédelmi következményeket figyelembe kell venni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor; hangsúlyozza a javaslat tárgyát képező, a fogyasztók jogairól szóló új irányelv, valamint a szervezett utazási formákról szóló irányelv, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló irányelv közeljövőben történő korszerűsítésének jelentőségét; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 12. cikke – általános alkalmazású rendelkezésként – megerősíti, hogy a fogyasztóvédelmi következményeket figyelembe kell venni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor; hangsúlyozza a javaslat tárgyát képező, a fogyasztók jogairól szóló új irányelv, valamint a szervezett utazási formákról szóló irányelv, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló irányelv közeljövőben történő korszerűsítésének jelentőségét;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy mind jogalkotási, mind nem jogalkotási eszközök révén biztosítsa a legutóbb a 2010-es úgynevezett „digitális menetrendben” meghatározott e-kereskedelem előtt álló valamennyi akadály felszámolását; sürgeti, hogy találjanak gyors megoldást a fogyasztók on-line vásárlásaival kapcsolatos, határokon átnyúló kereskedelmi problémákra, különös tekintettel a kifizetésekre és a határon átnyúló szállításokra; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a fogyasztók és az üzleti világ bizalmát a határokon átnyúló e-kereskedelemben, többek között a számítástechnikai bűnözés és a hamisítás elleni küzdelem megerősítése révén; kéri egy uniós fogyasztói jogi charta kidolgozását az on-line szolgáltatások és az e-kereskedelem terén; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy mind jogalkotási, mind nem jogalkotási eszközök révén biztosítsa a legutóbb a 2010-es úgynevezett „digitális menetrendben” meghatározott e-kereskedelem előtt álló valamennyi akadály felszámolását; sürgeti, hogy találjanak gyors megoldást a fogyasztók on-line vásárlásaival kapcsolatos, határokon átnyúló kereskedelmi problémákra, különös tekintettel a kifizetésekre és a határon átnyúló szállításokra; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a fogyasztók és az üzleti világ bizalmát a határokon átnyúló e-kereskedelemben, többek között a számítástechnikai bűnözés és a hamisítás elleni küzdelem megerősítése révén; kéri egy uniós fogyasztói jogi charta kidolgozását az on-line szolgáltatások és az e-kereskedelem terén;

| 31. | ismételten kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy az Európai Parlament a Lisszaboni Szerződés szövegének és szellemének tiszteletben tartása érdekében a tárgyalások minden fázisában teljes körű tájékoztatást kapjon az ACTA-val kapcsolatos fejleményekről, valamint azt, hogy szolgáljon további biztosítékokkal arra vonatkozólag, hogy az ACTA nem fogja módosítani a szellemi tulajdonjogok és az alapvető jogok érvényesítésével kapcsolatos uniós vívmányokat; kéri a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt azon harmadik országokkal, különösen a feltörekvő országokkal, amelyek nem vesznek részt az ACTA-ról szóló tárgyalásokon; |
| --- | --- |

31.

ismételten kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy az Európai Parlament a Lisszaboni Szerződés szövegének és szellemének tiszteletben tartása érdekében a tárgyalások minden fázisában teljes körű tájékoztatást kapjon az ACTA-val kapcsolatos fejleményekről, valamint azt, hogy szolgáljon további biztosítékokkal arra vonatkozólag, hogy az ACTA nem fogja módosítani a szellemi tulajdonjogok és az alapvető jogok érvényesítésével kapcsolatos uniós vívmányokat; kéri a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt azon harmadik országokkal, különösen a feltörekvő országokkal, amelyek nem vesznek részt az ACTA-ról szóló tárgyalásokon;

| 32. | felhívja a figyelmet a nem uniós országokba irányuló/onnan induló kereskedelem jogi bizonytalanságával és azzal a kérdéssel összefüggő problémákra, hogy melyik állam bírósága illetékes egy adott vita rendezésében; megjegyzi, hogy bár igenis léteznek a nemzetközi magánjog elvei, gyakorlatba való átültetésük számos problémát vet fel elsősorban a fogyasztók és a kisvállalkozások számára, akik és amelyek gyakran nincsenek tisztában saját jogaikkal; emellett kiemeli a globalizáció következtében kialakuló, valamint az internetes tranzakciók fejlődéséből fakadó új jogi kihívásokat; hangsúlyozza a koherens megközelítés nemzetközi szinten történő elfogadásának szükségességét annak érdekében, hogy ez a helyzet ne érintse hátrányosan a fogyasztókat és a kisvállalkozásokat; |
| --- | --- |

32.

felhívja a figyelmet a nem uniós országokba irányuló/onnan induló kereskedelem jogi bizonytalanságával és azzal a kérdéssel összefüggő problémákra, hogy melyik állam bírósága illetékes egy adott vita rendezésében; megjegyzi, hogy bár igenis léteznek a nemzetközi magánjog elvei, gyakorlatba való átültetésük számos problémát vet fel elsősorban a fogyasztók és a kisvállalkozások számára, akik és amelyek gyakran nincsenek tisztában saját jogaikkal; emellett kiemeli a globalizáció következtében kialakuló, valamint az internetes tranzakciók fejlődéséből fakadó új jogi kihívásokat; hangsúlyozza a koherens megközelítés nemzetközi szinten történő elfogadásának szükségességét annak érdekében, hogy ez a helyzet ne érintse hátrányosan a fogyasztókat és a kisvállalkozásokat;

| 33. | a nemzetközi magánjog által érintett társasági jog terén felhívja a Bizottság figyelmét a társaságok létesítő okirat szerinti székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2009. március 10-i állásfoglalásra (2008/2196(INI)), a vállalati jog terén a közelmúltban megfigyelt fejleményekről és kilátásokról szóló, 2006. július 4-i állásfoglalásra, valamint az európai magánvállalatról és a társasági jogról szóló tizennegyedik irányelvről (a társaság székhelyének áthelyezése) szóló, 2007. október 25-i parlamenti állásfoglalásra és az Európai Bíróság ítéleteire a Daily Mail and General Trust, a Centros, az Überseering, az Inspire Art, a SERVIC Systems és a Cartesio ügyekben; |
| --- | --- |

33.

a nemzetközi magánjog által érintett társasági jog terén felhívja a Bizottság figyelmét a társaságok létesítő okirat szerinti székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2009. március 10-i állásfoglalásra (2008/2196(INI)), a vállalati jog terén a közelmúltban megfigyelt fejleményekről és kilátásokról szóló, 2006. július 4-i állásfoglalásra, valamint az európai magánvállalatról és a társasági jogról szóló tizennegyedik irányelvről (a társaság székhelyének áthelyezése) szóló, 2007. október 25-i parlamenti állásfoglalásra és az Európai Bíróság ítéleteire a Daily Mail and General Trust, a Centros, az Überseering, az Inspire Art, a SERVIC Systems és a Cartesio ügyekben;

| 34. | figyelembe veszi a Cartesio-ügyben hozott döntést, amely szerint – azon vállalatok egységes uniós jogi meghatározása hiányában, amelyek egyetlen olyan összekötő tényező alapján élvezik a letelepedés jogát, amely a nemzeti jogot határozza meg a vállalatra nézve alkalmazandó jognak – a kérdés, hogy az EUMSz. 49. cikke alkalmazandó-e egy olyan vállalat esetében, mely a cikkben lefektetett alapvető szabadságjogra kíván támaszkodni, alapvető fontosságú, és az uniós jog jelenlegi állása alapján csak az alkalmazandó nemzeti jog alapján válaszolható meg; megjegyzi továbbá, hogy a vállalati jog területén a Szerződésben előírt, jogszabályokkal és intézkedésekkel megvalósított előrelépések még nem tisztázták a különböző tagállamok jogszabályaiban lévő különbségeket, és ennek megfelelően még nem törölték el ezeket a különbségeket; megjegyzi, hogy ez az uniós jogban lévő hézagokat bizonyítja; megismétli a joghézag felszámolására irányuló felhívását; |
| --- | --- |

34.

figyelembe veszi a Cartesio-ügyben hozott döntést, amely szerint – azon vállalatok egységes uniós jogi meghatározása hiányában, amelyek egyetlen olyan összekötő tényező alapján élvezik a letelepedés jogát, amely a nemzeti jogot határozza meg a vállalatra nézve alkalmazandó jognak – a kérdés, hogy az EUMSz. 49. cikke alkalmazandó-e egy olyan vállalat esetében, mely a cikkben lefektetett alapvető szabadságjogra kíván támaszkodni, alapvető fontosságú, és az uniós jog jelenlegi állása alapján csak az alkalmazandó nemzeti jog alapján válaszolható meg; megjegyzi továbbá, hogy a vállalati jog területén a Szerződésben előírt, jogszabályokkal és intézkedésekkel megvalósított előrelépések még nem tisztázták a különböző tagállamok jogszabályaiban lévő különbségeket, és ennek megfelelően még nem törölték el ezeket a különbségeket; megjegyzi, hogy ez az uniós jogban lévő hézagokat bizonyítja; megismétli a joghézag felszámolására irányuló felhívását;

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy a Hágai Konferencián törekedjen minden lehetséges eszközzel a nemzetközi határozatokról szóló egyezmény tervének újjáélesztésére; úgy véli, a Bizottság a széleskörű konzultációkat kezdhet, és egyben tájékoztatja és bevonja a Parlamentet abba a kérdésbe, hogy a 44/2001/EK rendelet (5) rendelkezései visszaható hatásúak legyenek-e azért, hogy más országokat, különösképpen az Egyesült Államokat a tárgyalások újrafelvételére ösztönözzék; meggondolatlannak és elhamarkodottnak ítéli a szóban forgó rendelet visszaható hatásának mérlegelését mindaddig, amíg Hágában nem válik teljesen egyértelművé a tárgyalások újrafelvételére irányuló törekvések sikertelensége, illetve amíg a tanulmányokból és konzultációkból egyértelműen ki nem derül, hogy ez a lépés pozitív haszonnal és előnyökkel járhat az uniós polgárok, vállalkozások és a gyakorló ügyvédek számára; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a Bizottságot, hogy a Hágai Konferencián törekedjen minden lehetséges eszközzel a nemzetközi határozatokról szóló egyezmény tervének újjáélesztésére; úgy véli, a Bizottság a széleskörű konzultációkat kezdhet, és egyben tájékoztatja és bevonja a Parlamentet abba a kérdésbe, hogy a 44/2001/EK rendelet (5) rendelkezései visszaható hatásúak legyenek-e azért, hogy más országokat, különösképpen az Egyesült Államokat a tárgyalások újrafelvételére ösztönözzék; meggondolatlannak és elhamarkodottnak ítéli a szóban forgó rendelet visszaható hatásának mérlegelését mindaddig, amíg Hágában nem válik teljesen egyértelművé a tárgyalások újrafelvételére irányuló törekvések sikertelensége, illetve amíg a tanulmányokból és konzultációkból egyértelműen ki nem derül, hogy ez a lépés pozitív haszonnal és előnyökkel járhat az uniós polgárok, vállalkozások és a gyakorló ügyvédek számára;

| 36. | felszólítja a jogi biztost annak biztosítására, hogy a jövőben a Parlament megfigyelője és az illetékes parlamenti bizottság számára rendszeresen kiadott nyilatkozatok által szorosabban bevonják a Parlamentet a Bizottság és a Tanács Hágai Konferencián folytatott tevékenységeibe; e tekintetben emlékezteti a Bizottságot a Frattini biztos által 2006 szeptemberében a Parlament előtt kifejtett intézményi kötelezettségekre, amelyek szerint a Bizottság teljes mértékben együttműködik a Parlamenttel a Hágai Konferencián végzett munkája során; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a jogi biztost annak biztosítására, hogy a jövőben a Parlament megfigyelője és az illetékes parlamenti bizottság számára rendszeresen kiadott nyilatkozatok által szorosabban bevonják a Parlamentet a Bizottság és a Tanács Hágai Konferencián folytatott tevékenységeibe; e tekintetben emlékezteti a Bizottságot a Frattini biztos által 2006 szeptemberében a Parlament előtt kifejtett intézményi kötelezettségekre, amelyek szerint a Bizottság teljes mértékben együttműködik a Parlamenttel a Hágai Konferencián végzett munkája során;

| 37. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy maradéktalanul lássa el feladatait a Hágai Konferencia munkája során; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a gyermekek védelméről szóló, 1996. október 19-i Hágai Egyezmény EU általi ratifikálásának biztosítására; |
| --- | --- |

37.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy maradéktalanul lássa el feladatait a Hágai Konferencia munkája során; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a gyermekek védelméről szóló, 1996. október 19-i Hágai Egyezmény EU általi ratifikálásának biztosítására;

| 38. | úgy határoz, hogy a Hágai Konferencia munkájával foglalkozó parlamentközi fórumot hoz létre; úgy véli, kizárólag példaként említve, hogy a Hágai Konferencia által hirdetett, a szerződéses kapcsolatban álló felek autonómiája világszerte olyan komoly következményekkel jár a kötelező érvényű jogszabályok elkerülése szempontjából, hogy az ügyet világszerte demokratikus fórumokon kell megvitatni és megvizsgálni; |
| --- | --- |

38.

úgy határoz, hogy a Hágai Konferencia munkájával foglalkozó parlamentközi fórumot hoz létre; úgy véli, kizárólag példaként említve, hogy a Hágai Konferencia által hirdetett, a szerződéses kapcsolatban álló felek autonómiája világszerte olyan komoly következményekkel jár a kötelező érvényű jogszabályok elkerülése szempontjából, hogy az ügyet világszerte demokratikus fórumokon kell megvitatni és megvizsgálni;

| 39. | megállapítja, hogy a Bizottság döntőbírósági munkacsoportot állított fel; nem javasolja, hogy a Bizottság az Európai Parlament teljes bevonása mellett nyílt konzultációk nélkül bármilyen jogalkotási kezdeményezést elfogadjon ezen a területen; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az illetékes parlamenti bizottság egy képviselője meghívást kapjon az összes ilyen jellegű munkacsoportba, és úgy véli, az Európai Parlamentnek meg kellene adni a jogot arra, hogy a Bizottság kezdeményezői jogkörének csökkentése nélkül tagot, illetve tagokat jelöljön a munkacsoportokba a Parlament valódi képviseletének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy a Bizottság döntőbírósági munkacsoportot állított fel; nem javasolja, hogy a Bizottság az Európai Parlament teljes bevonása mellett nyílt konzultációk nélkül bármilyen jogalkotási kezdeményezést elfogadjon ezen a területen; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az illetékes parlamenti bizottság egy képviselője meghívást kapjon az összes ilyen jellegű munkacsoportba, és úgy véli, az Európai Parlamentnek meg kellene adni a jogot arra, hogy a Bizottság kezdeményezői jogkörének csökkentése nélkül tagot, illetve tagokat jelöljön a munkacsoportokba a Parlament valódi képviseletének biztosítása érdekében;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti közigazgatási szervek által kibocsátott hivatalos dokumentumok kölcsönös elismerésére van szükség; üdvözli a Bizottság azon törekvéseit, hogy feljogosítsa a polgárokat a szabad mozgás jogának gyakorlására, és határozottan támogatja az anyakönyvi okmányok joghatásainak kölcsönös elismerésére irányuló terveket; további erőfeszítéseket sürget a szabad mozgás jogát gyakorló állampolgárok előtti akadályok leküzdése érdekében, különös tekintettel az őket megillető társadalombiztosítási juttatásokra és a helyhatósági választásokon történő jogaik gyakorlására; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti közigazgatási szervek által kibocsátott hivatalos dokumentumok kölcsönös elismerésére van szükség; üdvözli a Bizottság azon törekvéseit, hogy feljogosítsa a polgárokat a szabad mozgás jogának gyakorlására, és határozottan támogatja az anyakönyvi okmányok joghatásainak kölcsönös elismerésére irányuló terveket; további erőfeszítéseket sürget a szabad mozgás jogát gyakorló állampolgárok előtti akadályok leküzdése érdekében, különös tekintettel az őket megillető társadalombiztosítási juttatásokra és a helyhatósági választásokon történő jogaik gyakorlására;

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 285 E., 2010.10.21., 12. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0242.

(3)  HL C 250 E., 2007.10.25., 99. o.

(4)  HL C 87 E., 2010.4.1., 21. o.

(5)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 12., 2001.1.16., 1. o.).

---

2010. november 24., szerda

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/27

---

2010. november 24., szerdaHamisítás elleni kereskedelmi megállapodás (ACTA)

P7_TA(2010)0432

Az Európai Parlament 2010. november 24-i állásfoglalása A hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról (ACTA)

2012/C 99 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 207. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 207. és 218. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról (ACTA) szóló tárgyalások átláthatóságáról és aktuális állásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról (ACTA) szóló tárgyalások átláthatóságáról és aktuális állásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokra vonatkozó keretmegállapodás felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 20-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokra vonatkozó keretmegállapodás felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 20-i határozatára,

| — | tekintettel a 2010. október 20-i plenáris ülésen a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról folytatott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. október 20-i plenáris ülésen a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról folytatott vitára,

| — | tekintettel a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás 2010. október 2-i tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás 2010. október 2-i tervezetére,

| — | tekintettel az európai ombudsman az ACTA dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatosan benyújtott 90/2009/(JD)OV panaszra vonatkozó határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman az ACTA dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatosan benyújtott 90/2009/(JD)OV panaszra vonatkozó határozatára,

| — | tekintettel az 1383/2003/EK tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1383/2003/EK tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra(2003/C 321/01), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra(2003/C 321/01),

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól (TRIPS) szóló megállapodására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól (TRIPS) szóló megállapodására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a hamisítás elleni küzdelem kulcsfontosságú az EU politikai stratégiájában az igazságosság, a gyártóink számára biztosítandó egyenlő feltételek, az állampolgárok foglalkoztatottságának fenntartása és a jogállamiság tiszteletben tartása érdekében, |
| --- | --- |

A.

mivel a hamisítás elleni küzdelem kulcsfontosságú az EU politikai stratégiájában az igazságosság, a gyártóink számára biztosítandó egyenlő feltételek, az állampolgárok foglalkoztatottságának fenntartása és a jogállamiság tiszteletben tartása érdekében,

| B. | mivel a világszintű problémát jelentő hamisítás elleni küzdelem nagyobb hatékonysága érdekében szorosabb nemzetközi együttműködésre van szükség a nagy globális szereplők között, |
| --- | --- |

B.

mivel a világszintű problémát jelentő hamisítás elleni küzdelem nagyobb hatékonysága érdekében szorosabb nemzetközi együttműködésre van szükség a nagy globális szereplők között,

| C. | mivel más globális szereplők folyamatos ellenállása miatt, számtalan kísérlet ellenére sem sikerült – továbbra is az EU egyik legfontosabb célkitűzését jelentő – többoldalú megközelítést kialakítani, és mivel éppen ezért úgy tűnik, hogy a nemzetközi szintű konkrét aggályok kezeléséhez egy többoldalú megállapodás lenne a legjobb megoldás, |
| --- | --- |

C.

mivel más globális szereplők folyamatos ellenállása miatt, számtalan kísérlet ellenére sem sikerült – továbbra is az EU egyik legfontosabb célkitűzését jelentő – többoldalú megközelítést kialakítani, és mivel éppen ezért úgy tűnik, hogy a nemzetközi szintű konkrét aggályok kezeléséhez egy többoldalú megállapodás lenne a legjobb megoldás,

| D. | mivel, mint ahogy a Bizottság több ízben is kijelentette, az ACTA kizárólag a végrehajtási intézkedésekre vonatkozik és nem tartalmaz az alapvető szellemi tulajdonjogok megváltoztatására vonatkozó rendelkezéseket sem az EU-ra, sem az ACTA egyéb feleire nézve, ugyanakkor elsőként, átfogó nemzetközi keretet biztosít a felek szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos szabálysértések elleni hatékony küzdelmének támogatásához, valamint következtetésképpen nem változtat a közösségi vívmányokon, |
| --- | --- |

D.

mivel, mint ahogy a Bizottság több ízben is kijelentette, az ACTA kizárólag a végrehajtási intézkedésekre vonatkozik és nem tartalmaz az alapvető szellemi tulajdonjogok megváltoztatására vonatkozó rendelkezéseket sem az EU-ra, sem az ACTA egyéb feleire nézve, ugyanakkor elsőként, átfogó nemzetközi keretet biztosít a felek szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos szabálysértések elleni hatékony küzdelmének támogatásához, valamint következtetésképpen nem változtat a közösségi vívmányokon,

| E. | mivel, számos területen, ideértve a digitális szektorral és a határoknál történő kötelező intézkedések hatáskörével kapcsolatos rendelkezéseket, az ACTA hatásköre meghaladja a TRIPs hatáskörét, fokozottabb védelmet biztosítva ezáltal a jogtulajdonosok számára, |
| --- | --- |

E.

mivel, számos területen, ideértve a digitális szektorral és a határoknál történő kötelező intézkedések hatáskörével kapcsolatos rendelkezéseket, az ACTA hatásköre meghaladja a TRIPs hatáskörét, fokozottabb védelmet biztosítva ezáltal a jogtulajdonosok számára,

| F. | mivel, a parlament határozott felszólítása után jelentősen javult az ACTA tárgyalások átláthatósága és mivel a Parlament az új-zélandi tárgyalási forduló során teljes tájékoztatást kapott a tárgyalások menetéről; és mivel az utolsó japán forduló lezárása után egy héttel tudomást szerzett a megtárgyalt szövegről, |
| --- | --- |

F.

mivel, a parlament határozott felszólítása után jelentősen javult az ACTA tárgyalások átláthatósága és mivel a Parlament az új-zélandi tárgyalási forduló során teljes tájékoztatást kapott a tárgyalások menetéről; és mivel az utolsó japán forduló lezárása után egy héttel tudomást szerzett a megtárgyalt szövegről,

| G. | mivel az egyeztetett szöveg tartalmazza a Parlament által az utóbbi hónapokban kifejezésre jutatott főbb aggályokat az olyan kérdések miatt, mint az alapvető jogok, a magánélet és az adatvédelem tiszteletben tartása, a szabad internet fontos szerepének tiszteletben tartása, a szolgáltatók szerepének szavatolása és a gyógyszerekhez való hozzáférés biztosítása – a megállapodás bevezetésébe foglalt a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló, 2001. november 14-én elfogadott dohai nyilatkozatra történő hivatkozással, |
| --- | --- |

G.

mivel az egyeztetett szöveg tartalmazza a Parlament által az utóbbi hónapokban kifejezésre jutatott főbb aggályokat az olyan kérdések miatt, mint az alapvető jogok, a magánélet és az adatvédelem tiszteletben tartása, a szabad internet fontos szerepének tiszteletben tartása, a szolgáltatók szerepének szavatolása és a gyógyszerekhez való hozzáférés biztosítása – a megállapodás bevezetésébe foglalt a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló, 2001. november 14-én elfogadott dohai nyilatkozatra történő hivatkozással,

| H. | mivel a Bizottság többször is kifejtette annak fontosságát, hogy a földrajzi jelzések oltalma megerősítésre kerüljön; mivel a felek megállapodtak, hogy a földrajzi jelzések megerősítése meghatározásra kerül az ACTA-ban, |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság többször is kifejtette annak fontosságát, hogy a földrajzi jelzések oltalma megerősítésre kerüljön; mivel a felek megállapodtak, hogy a földrajzi jelzések megerősítése meghatározásra kerül az ACTA-ban,

| I. | mivel a „Szerződések őreként” a Bizottságnak kötelessége, hogy elősegítse a közösségi vívmányok érvényesítését az európai uniós jogalkotást érintő nemzetközi megállapodásokról szóló tárgyalások során és mivel a Bizottság vállalta, hogy azonnali és teljes körű tájékoztatást nyújt a Parlament számára a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások minden szakaszában, |
| --- | --- |

I.

mivel a „Szerződések őreként” a Bizottságnak kötelessége, hogy elősegítse a közösségi vívmányok érvényesítését az európai uniós jogalkotást érintő nemzetközi megállapodásokról szóló tárgyalások során és mivel a Bizottság vállalta, hogy azonnali és teljes körű tájékoztatást nyújt a Parlament számára a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások minden szakaszában,

| J. | mivel különösen fontos annak biztosítása, hogy a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartását érvényre juttató intézkedések kialakítására oly módon kerüljön sor, hogy az ne akadályozza az innovációt vagy a versenyt, ne ássa alá a szellemi tulajdonjogok korlátozásait és a személyes adatok védelmét, ne korlátozza az információ szabad áramlását, és ne terhelje fölöslegesen a legális kereskedelmet, |
| --- | --- |

J.

mivel különösen fontos annak biztosítása, hogy a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartását érvényre juttató intézkedések kialakítására oly módon kerüljön sor, hogy az ne akadályozza az innovációt vagy a versenyt, ne ássa alá a szellemi tulajdonjogok korlátozásait és a személyes adatok védelmét, ne korlátozza az információ szabad áramlását, és ne terhelje fölöslegesen a legális kereskedelmet,

| K. | mivel a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodással kapcsoltban az Európai Unió által elért megállapodásnak minden esetben meg kell felelnie a közösségi vívmányoknak, különösen a magánélet védelme és az adatvédelem kapcsán az EU-ra rótt jogi kötelezettségek tekintetében, a 95/46/EK irányelv, a 2002/58/EK irányelvben, valamint az Európai Emberi Jogi Bíróság és az Európai Bíróság joggyakorlatában meghatározottakkal összhangban, |
| --- | --- |

K.

mivel a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodással kapcsoltban az Európai Unió által elért megállapodásnak minden esetben meg kell felelnie a közösségi vívmányoknak, különösen a magánélet védelme és az adatvédelem kapcsán az EU-ra rótt jogi kötelezettségek tekintetében, a 95/46/EK irányelv, a 2002/58/EK irányelvben, valamint az Európai Emberi Jogi Bíróság és az Európai Bíróság joggyakorlatában meghatározottakkal összhangban,

| L. | mivel a Lisszaboni Szerződés 2009. decemberi hatálybalépésének eredményeképpen a Parlamentnek jóvá kell hagynia az ACTA szövegét, mielőtt az az EU-ban hatályba lépne, |
| --- | --- |

L.

mivel a Lisszaboni Szerződés 2009. decemberi hatálybalépésének eredményeképpen a Parlamentnek jóvá kell hagynia az ACTA szövegét, mielőtt az az EU-ban hatályba lépne,

| 1. | üdvözli a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás 2010. október 2-i tervezetének a tárgyalások tokiói fordulója utáni nyilvánosságra hozását és elvárja a Bizottságtól, hogy tájékoztassa a Parlamentet és a nyilvánosságot az ACTA végleges szövegéről a 2010. november 30-tóldecember 3-ig Sydneyben tartandó technikai tárgyalást követően; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás 2010. október 2-i tervezetének a tárgyalások tokiói fordulója utáni nyilvánosságra hozását és elvárja a Bizottságtól, hogy tájékoztassa a Parlamentet és a nyilvánosságot az ACTA végleges szövegéről a 2010. november 30-tóldecember 3-ig Sydneyben tartandó technikai tárgyalást követően;

| 2. | ismételten kijelenti, hogy a hamisítás elleni küzdelem elsődleges fontosságú az általa követetett belső és nemzetközi politikai stratégiában és a nemzetközi együttműködés kulcsfontosságú e cél elérése érdekében; |
| --- | --- |

2.

ismételten kijelenti, hogy a hamisítás elleni küzdelem elsődleges fontosságú az általa követetett belső és nemzetközi politikai stratégiában és a nemzetközi együttműködés kulcsfontosságú e cél elérése érdekében;

| 3. | teljes mértékben tudatában van annak, hogy a tárgyalt megállapodás nem fogja megoldani a hamisítás összetett és többdimenziós problémáját, ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy az jó irányba vezető lépést jelent; |
| --- | --- |

3.

teljes mértékben tudatában van annak, hogy a tárgyalt megállapodás nem fogja megoldani a hamisítás összetett és többdimenziós problémáját, ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy az jó irányba vezető lépést jelent;

| 4. | üdvözli a Bizottság ismételt kijelentéseit, mely szerint az ACTA rendelkezéseinek végrehajtása – különösen a szerzői jogokra vonatkozó végrehajtási eljárások a digitális környezetben – teljes mértékben összhangban lesz a közösségi vívmányokkal, és hogy sem a személyes vizsgálatok, sem az úgynevezett „három csapás” eljárást nem fogja bevezetni ez a szerződés; rámutat, hogy az ACTA aláírói – különösen az EU – esetében a szerződés nem rendelheti el a „három csapás”, vagy bármilyen hasonló rendszer bevezetését; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottság ismételt kijelentéseit, mely szerint az ACTA rendelkezéseinek végrehajtása – különösen a szerzői jogokra vonatkozó végrehajtási eljárások a digitális környezetben – teljes mértékben összhangban lesz a közösségi vívmányokkal, és hogy sem a személyes vizsgálatok, sem az úgynevezett „három csapás” eljárást nem fogja bevezetni ez a szerződés; rámutat, hogy az ACTA aláírói – különösen az EU – esetében a szerződés nem rendelheti el a „három csapás”, vagy bármilyen hasonló rendszer bevezetését;

| 5. | üdvözli azt a tényt, hogy a kialakítás alatt álló szövegtervezet 2010. október 2-i formája a preambulumban megerősíti, hogy az ACTA célja egy olyan hatékony és megfelelő eszköz biztosítása a szellemi tulajdonjogok érvényre juttatásához, amely kiegészíti a TRIPS-megállapodást és figyelembe veszi az ACTA részes feleinek jogrendszere- és gyakorlata között fennálló különbségeket; kitart a mellett, hogy az ACTA 2010. október 2-i, kialakítás alatt álló szövegtervezete a Világkereskedelmi Szervezet által annak Dohában (Katar) megrendezésre került 4. miniszteri konferenciáján 2001. november 14-én elfogadott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelemmel kapcsolatos vonatkozásairól (TRIPs) és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozatában lefektetett elvekből építkezik, és ezért az ACTA végrehajtásának összhangban kell lennie ezekkel az elvekkel; |
| --- | --- |

5.

üdvözli azt a tényt, hogy a kialakítás alatt álló szövegtervezet 2010. október 2-i formája a preambulumban megerősíti, hogy az ACTA célja egy olyan hatékony és megfelelő eszköz biztosítása a szellemi tulajdonjogok érvényre juttatásához, amely kiegészíti a TRIPS-megállapodást és figyelembe veszi az ACTA részes feleinek jogrendszere- és gyakorlata között fennálló különbségeket; kitart a mellett, hogy az ACTA 2010. október 2-i, kialakítás alatt álló szövegtervezete a Világkereskedelmi Szervezet által annak Dohában (Katar) megrendezésre került 4. miniszteri konferenciáján 2001. november 14-én elfogadott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelemmel kapcsolatos vonatkozásairól (TRIPs) és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozatában lefektetett elvekből építkezik, és ezért az ACTA végrehajtásának összhangban kell lennie ezekkel az elvekkel;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az ACTA nem fogja megváltozatni az EU-vívmányokat a szellemi tulajdonjogok érvényre juttatása tekintetében, mivel az uniós jog már most is lényegesen fejlettebb, mint a jelenlegi nemzetközi normák, és ezért ez lehetőséget jelent a területen bevált gyakorlatok és irányelvek megosztására; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az ACTA nem fogja megváltozatni az EU-vívmányokat a szellemi tulajdonjogok érvényre juttatása tekintetében, mivel az uniós jog már most is lényegesen fejlettebb, mint a jelenlegi nemzetközi normák, és ezért ez lehetőséget jelent a területen bevált gyakorlatok és irányelvek megosztására;

| 7. | az ACTA-t hatékony eszköznek tartja a meglévő normák hatékonyabbá tételéhez, amely ezáltal előnyösen érinti az uniós exportot és védi a jogtulajdonosokat a globális piacon való működésük során, ahol szerzői jogaikat, védjegyeiket, szabadalmaikat, formatervezési mintaoltalmaikat és földrajzi jelzéseiket jelenleg rendszeresen és széleskörűen megsértik; |
| --- | --- |

7.

az ACTA-t hatékony eszköznek tartja a meglévő normák hatékonyabbá tételéhez, amely ezáltal előnyösen érinti az uniós exportot és védi a jogtulajdonosokat a globális piacon való működésük során, ahol szerzői jogaikat, védjegyeiket, szabadalmaikat, formatervezési mintaoltalmaikat és földrajzi jelzéseiket jelenleg rendszeresen és széleskörűen megsértik;

| 8. | hangsúlyozza a földrajzi jelzések védelmének fontosságát az európai vállalatok és az uniós foglalkoztatás szempontjából; elismeri a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az földrajzi jelzéseket az ACTA hatályának körébe foglalják; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a földrajzi jelzések védelmének fontosságát az európai vállalatok és az uniós foglalkoztatás szempontjából; elismeri a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az földrajzi jelzéseket az ACTA hatályának körébe foglalják;

| 9. | sajnálatosnak tartja, hogy a szerződés 1.X. cikke nem definiálja a „hamisított földrajzi jelzés” fogalmát, mivel ennek hiánya zavart kelthet, illetve legalábbis megnehezíti a közigazgatási és igazságügyi hatóságok feladatát az ACTA értelmezése és végrehajtása során; |
| --- | --- |

9.

sajnálatosnak tartja, hogy a szerződés 1.X. cikke nem definiálja a „hamisított földrajzi jelzés” fogalmát, mivel ennek hiánya zavart kelthet, illetve legalábbis megnehezíti a közigazgatási és igazságügyi hatóságok feladatát az ACTA értelmezése és végrehajtása során;

| 10. | üdvözli a feltételes módot a 2.14. cikk 3 bekezdésében („Each party may provide criminal procedures and penalties [...]”); |
| --- | --- |

10.

üdvözli a feltételes módot a 2.14. cikk 3 bekezdésében („Each party may provide criminal procedures and penalties [...]”);

| 11. | üdvözli a tényt, hogy miután az EU ragaszkodott hozzá, a felek megegyeztek benne, hogy a „camcording” (moziban történő kézikamerázás) kriminalizációja választható legyen (2.14. cikk (3) bekezdése és 2.15. cikk); |
| --- | --- |

11.

üdvözli a tényt, hogy miután az EU ragaszkodott hozzá, a felek megegyeztek benne, hogy a „camcording” (moziban történő kézikamerázás) kriminalizációja választható legyen (2.14. cikk (3) bekezdése és 2.15. cikk);

| 12. | üdvözli azt a tényt, hogy az ACTA-ban való tagság nem zártkörű, és hogy további fejlődő és feltörekvő országok is csatlakozhatnak hozzá, ezáltal elősegítve a szellemi tulajdonjogok széles körű védelmét és világszerte fokozva a hamisítás elleni küzdelmet; úgy véli, hogy a jövőben az ACTA akár multilaterális szintre is emelkedhet; |
| --- | --- |

12.

üdvözli azt a tényt, hogy az ACTA-ban való tagság nem zártkörű, és hogy további fejlődő és feltörekvő országok is csatlakozhatnak hozzá, ezáltal elősegítve a szellemi tulajdonjogok széles körű védelmét és világszerte fokozva a hamisítás elleni küzdelmet; úgy véli, hogy a jövőben az ACTA akár multilaterális szintre is emelkedhet;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság által az ACTA-bizottság részeként hozott bármilyen határozatnak a közösségi vívmányokon belül kell maradnia, és nem változtathatja meg egyoldalú módon az ACTA tartalmát; ezért úgy véli, hogy az ACTA megváltoztatására irányuló minden javaslatot el kell fogadnia a Parlamentnek és a Tanácsnak, összhangban az EUMSz. 207. és 218. cikkével; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság által az ACTA-bizottság részeként hozott bármilyen határozatnak a közösségi vívmányokon belül kell maradnia, és nem változtathatja meg egyoldalú módon az ACTA tartalmát; ezért úgy véli, hogy az ACTA megváltoztatására irányuló minden javaslatot el kell fogadnia a Parlamentnek és a Tanácsnak, összhangban az EUMSz. 207. és 218. cikkével;

| 14. | felszólítja a Bizottságot annak megerősítésére, hogy az ACTA végrehajtása nem lesz hatással az alapjogokra és az adatvédelemre, a szellemi tulajdonjogokat érvényre juttató intézkedések összehangolására irányuló jelenlegi uniós erőfeszítésekre, illetve az e- kereskedelemre; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot annak megerősítésére, hogy az ACTA végrehajtása nem lesz hatással az alapjogokra és az adatvédelemre, a szellemi tulajdonjogokat érvényre juttató intézkedések összehangolására irányuló jelenlegi uniós erőfeszítésekre, illetve az e- kereskedelemre;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az ACTA-tárgyalásokban részt vevő államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az ACTA-tárgyalásokban részt vevő államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

2010. november 25., csütörtök

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/30

---

2010. november 25., csütörtök2011. évi költségvetés

P7_TA(2010)0433

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésről szóló, jelenleg zajló tárgyalásokról

2012/C 99 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310–325. cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310–325. cikkeire,

| — | tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetére, amelyet a Bizottság 2010. április 27-én terjesztett elő (COM(2010)0300) és a Bizottság által 2010. szeptember 15-én, 2010. október 11-én, illetve 2010. október 20-án előterjesztett 1., 2. és 3. sz. módosító indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetére, amelyet a Bizottság 2010. április 27-én terjesztett elő (COM(2010)0300) és a Bizottság által 2010. szeptember 15-én, 2010. október 11-én, illetve 2010. október 20-án előterjesztett 1., 2. és 3. sz. módosító indítványra,

| — | tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezetéről szóló, a Tanács által 2010. augusztus 12-én elfogadott álláspontra (12699/2010 – C7-0202/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezetéről szóló, a Tanács által 2010. augusztus 12-én elfogadott álláspontra (12699/2010 – C7-0202/2010),

| — | tekintettel 2010. október 20-i állásfoglalására az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – összes szakasz (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. október 20-i állásfoglalására az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – összes szakasz (1),

| — | tekintettel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2010. március 3-án előterjesztett bizottsági javaslatra (COM(2010)0072), valamint az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről szóló intézményközi megállapodás tervezetével kapcsolatos, szintén 2010. március 3-án benyújtott bizottsági dokumentumra (COM(2010)0073), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2010. március 3-án előterjesztett bizottsági javaslatra (COM(2010)0072), valamint az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről szóló intézményközi megállapodás tervezetével kapcsolatos, szintén 2010. március 3-án benyújtott bizottsági dokumentumra (COM(2010)0073),

| — | tekintettel a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetéshez fűzött 2010. április 8-i, 3. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2010)0149 és a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetéshez fűzött 2010. október 20-i, 10. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2010)0598), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetéshez fűzött 2010. április 8-i, 3. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2010)0149 és a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetéshez fűzött 2010. október 20-i, 10. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2010)0598),

| — | tekintettel a rugalmassági eszköz igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra, amelyet a Bizottság 2010. április 8-án terjesztett elő (COM(2010)0150), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rugalmassági eszköz igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra, amelyet a Bizottság 2010. április 8-án terjesztett elő (COM(2010)0150),

| — | tekintettel a Tanács által 2010. szeptember 13-án megállapított, a 3/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontra (13472/2010 – C7-0263/2010) és a Parlament 2010. október 20-i állásfoglalására az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2010. szeptember 13-án megállapított, a 3/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontra (13472/2010 – C7-0263/2010) és a Parlament 2010. október 20-i állásfoglalására az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (2),

| — | tekintettel 2010. szeptember 22-i állásfoglalására a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. szeptember 22-i állásfoglalására a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (3),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak jövőjéről szóló, 2007. március 29-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak jövőjéről szóló, 2007. március 29-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78. cikkére,

| A. | mivel a költségvetési tervezetről szóló tanácsi álláspont a kifizetési előirányzatokat a 2010-es költségvetéshez képest 2,91 %-os növekedésnek megfelelő összegre korlátozta, |
| --- | --- |

A.

mivel a költségvetési tervezetről szóló tanácsi álláspont a kifizetési előirányzatokat a 2010-es költségvetéshez képest 2,91 %-os növekedésnek megfelelő összegre korlátozta,

| B. | mivel a Parlament a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseinek végrehajtására irányuló és költségvetési módosításokkal megtámogatott „hétpontos stratégiát” fogadott el, ugyanakkor hajlandónak mutatkozott arra, hogy a kifizetések szintjét átfogó megállapodás keretében megerősítse, |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseinek végrehajtására irányuló és költségvetési módosításokkal megtámogatott „hétpontos stratégiát” fogadott el, ugyanakkor hajlandónak mutatkozott arra, hogy a kifizetések szintjét átfogó megállapodás keretében megerősítse,

| C. | mivel 2010. november 15-én a Parlament és a Tanács részvételével ülésező egyeztető bizottságnak nem sikerült megállapodásra jutnia a 2011-es évre vonatkozó költségvetés közös szövege tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel 2010. november 15-én a Parlament és a Tanács részvételével ülésező egyeztető bizottságnak nem sikerült megállapodásra jutnia a 2011-es évre vonatkozó költségvetés közös szövege tekintetében,

| 1. | készen áll arra, hogy rövid időn belül megállapodásra jusson a 2011-es költségvetés és a kapcsolódó részek tekintetében, feltéve hogy a Bizottság és a Tanács teljesíti az alábbi feltételeket:






  a) | megállapodás olyan valódi rugalmassági mechanizmusokkal kapcsolatban, amelyek megfelelnek a Parlament által, valamint a Tanács által minősített többséggel meghatározandó, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban foglalt, a felülvizsgálatokra vonatkozó jelenlegi elveknek, lehetővé téve a Lisszaboni Szerződés által az EU-ra ruházott új hatáskörökből és az Európa 2020 projektből származó politikák 2011-ben és az azt követő években történő megfelelő jövőbeli finanszírozását, |
| --- | --- | --- |

1.

készen áll arra, hogy rövid időn belül megállapodásra jusson a 2011-es költségvetés és a kapcsolódó részek tekintetében, feltéve hogy a Bizottság és a Tanács teljesíti az alábbi feltételeket:

a)

megállapodás olyan valódi rugalmassági mechanizmusokkal kapcsolatban, amelyek megfelelnek a Parlament által, valamint a Tanács által minősített többséggel meghatározandó, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban foglalt, a felülvizsgálatokra vonatkozó jelenlegi elveknek, lehetővé téve a Lisszaboni Szerződés által az EU-ra ruházott új hatáskörökből és az Európa 2020 projektből származó politikák 2011-ben és az azt követő években történő megfelelő jövőbeli finanszírozását,

| b) | kötelezettségvállalás a Bizottság részéről, amelynek értelmében 2011. július 1. előtt az EUMSz. 311. cikkén alapuló érdemi javaslatokat terjeszt elő az EU új saját forrásairól, és kötelezettségvállalás a Tanács részéről, amelynek értelmében e javaslatokat megvitatja a Parlamenttel a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalási folyamat keretében, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló 3. sz. nyilatkozatával összhangban, |
| --- | --- |

b)

kötelezettségvállalás a Bizottság részéről, amelynek értelmében 2011. július 1. előtt az EUMSz. 311. cikkén alapuló érdemi javaslatokat terjeszt elő az EU új saját forrásairól, és kötelezettségvállalás a Tanács részéről, amelynek értelmében e javaslatokat megvitatja a Parlamenttel a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalási folyamat keretében, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló 3. sz. nyilatkozatával összhangban,

| c) | megállapodás a három intézmény között a közösen végzendő munka módszereiről, amelyek között szerepel a parlamenti képviselők megfelelő üléseken történő részvétele révén a Parlament részvétele a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalási folyamatban, valamint a Parlament, a Tanács és a Bizottság között tartandó, elnöki szintű tanácskozások az EUMSz. 324. cikke és 312. cikke (5) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

megállapodás a három intézmény között a közösen végzendő munka módszereiről, amelyek között szerepel a parlamenti képviselők megfelelő üléseken történő részvétele révén a Parlament részvétele a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalási folyamatban, valamint a Parlament, a Tanács és a Bizottság között tartandó, elnöki szintű tanácskozások az EUMSz. 324. cikke és 312. cikke (5) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően;

| 2. | üdvözli a Bizottságnak az európai hozzáadott értékkel és a Lisszaboni Szerződés uniós költségvetéssel kapcsolatos következményeivel, valamint a saját forrásokra vonatkozó pontos ütemtervvel kapcsolatos kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottságnak az európai hozzáadott értékkel és a Lisszaboni Szerződés uniós költségvetéssel kapcsolatos következményeivel, valamint a saját forrásokra vonatkozó pontos ütemtervvel kapcsolatos kötelezettségvállalásait;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0372.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0371.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0328.

(4)  HL C 27. E, 2008.1.31., 214. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/31

---

2010. november 25., csütörtökAz emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban

P7_TA(2010)0434

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban (2009/2219(INI))

2012/C 99 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153., 191., 207. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153., 191., 207. és 218. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29., 31. és 32. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29., 31. és 32. cikkére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948) és az ENSZ más emberi jogi okmányaira, különösen a polgári és politikai (1966), valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányaira (1966), a faji megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezményre (1965), a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (1979) és a gyermek jogairól szóló egyezményre (1989), az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra, valamint az ENSZ 2010. szeptember 20–22-én New Yorkban tartott millenniumi csúcsának záródokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948) és az ENSZ más emberi jogi okmányaira, különösen a polgári és politikai (1966), valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányaira (1966), a faji megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló egyezményre (1965), a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (1979) és a gyermek jogairól szóló egyezményre (1989), az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra, valamint az ENSZ 2010. szeptember 20–22-én New Yorkban tartott millenniumi csúcsának záródokumentumára,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó Marrakechi Egyezményre, valamint a 2001 novemberében Dohában megrendezett negyedik miniszteri konferencián elfogadott nyilatkozatra, különösen annak (31) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó Marrakechi Egyezményre, valamint a 2001 novemberében Dohában megrendezett negyedik miniszteri konferencián elfogadott nyilatkozatra, különösen annak (31) bekezdésére,

| — | tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletének a Közösség és harmadik országok között létrejövő megállapodásokba való foglalásával kapcsolatos bizottsági közleményről szóló 1996. szeptember 20-i állásfoglalására (COM(1995)0216) (1), valamint az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékról szóló 2006. február 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletének a Közösség és harmadik országok között létrejövő megállapodásokba való foglalásával kapcsolatos bizottsági közleményről szóló 1996. szeptember 20-i állásfoglalására (COM(1995)0216) (1), valamint az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékról szóló 2006. február 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmet érintő nyitásról és demokráciáról szóló 2001. október 25-i állásfoglalására (3), amelyben a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető társadalmi normáinak WTO általi tiszteletben tartását, és az ILO határozatainak Európai Unió általi elfogadását kéri, beleértve az alapvető szociális normák súlyos megsértéséhez kapcsolódó szankciókra való felhívásokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmet érintő nyitásról és demokráciáról szóló 2001. október 25-i állásfoglalására (3), amelyben a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető társadalmi normáinak WTO általi tiszteletben tartását, és az ILO határozatainak Európai Unió általi elfogadását kéri, beleértve az alapvető szociális normák súlyos megsértéséhez kapcsolódó szankciókra való felhívásokat,

| — | tekintettel az Európai Uniónak a harmadik országokban az emberi jogok előmozdításában és a demokratizálódásban betöltött szerepéről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett európai bizottsági közleményről (COM(2001)0252) szóló 2002. április 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a harmadik országokban az emberi jogok előmozdításában és a demokratizálódásban betöltött szerepéről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett európai bizottsági közleményről (COM(2001)0252) szóló 2002. április 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A globalizáció szociális dimenziója – Az EU politikai hozzájárulása az előnyök mindenki számára történő elérhetővé tételéhez” című bizottsági közleményre (COM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A globalizáció szociális dimenziója – Az EU politikai hozzájárulása az előnyök mindenki számára történő elérhetővé tételéhez” című bizottsági közleményre (COM(2004)0383),

| — | tekintettel a globalizáció szociális dimenziójáról szóló 2005. november 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a globalizáció szociális dimenziójáról szóló 2005. november 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a „Gyermekek fejlődő országokban történő kizsákmányolása, különös tekintettel a gyermekmunkára” című 2005. július 5-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gyermekek fejlődő országokban történő kizsákmányolása, különös tekintettel a gyermekmunkára” című 2005. július 5-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Tanácsnak a gyermekmunkára vonatkozó 2010. június 14-i következtetéseire (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a gyermekmunkára vonatkozó 2010. június 14-i következtetéseire (7),

| — | tekintettel a tisztességes kereskedelemről és fejlesztésről szóló 2006. július 6-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tisztességes kereskedelemről és fejlesztésről szóló 2006. július 6-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A globális Európa: nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahelyteremtési stratégiájához” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek szóló bizottsági közleményre (COM(2006)0567) válszként adott „Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai” című 2007. május 22-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A globális Európa: nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahelyteremtési stratégiájához” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek szóló bizottsági közleményre (COM(2006)0567) válszként adott „Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai” című 2007. május 22-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Tisztességes munka mindenki számára – Az Európai Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című közleményére (COM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Tisztességes munka mindenki számára – Az Európai Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című közleményére (COM(2006)0249),

| — | tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa által a teljes foglalkoztatottságról és a tisztességes munkáról tett 2006. évi miniszteri nyilatkozatára, amelyben a felek elismerték, hogy a teljes és termelékeny foglalkoztatás és a mindenki számára elérhető tisztességes munka a fenntartható fejlődés kulcseleme, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa által a teljes foglalkoztatottságról és a tisztességes munkáról tett 2006. évi miniszteri nyilatkozatára, amelyben a felek elismerték, hogy a teljes és termelékeny foglalkoztatás és a mindenki számára elérhető tisztességes munka a fenntartható fejlődés kulcseleme,

| — | tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló 2007. május 23-i állásfoglalására (10), amelyben a tisztességes munka előmozdítása nevében kéri a szociális normák belefoglalását az Európai Unió kereskedelmi megállapodásaiba, különösen a kétoldalú megállapodásokba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló 2007. május 23-i állásfoglalására (10), amelyben a tisztességes munka előmozdítása nevében kéri a szociális normák belefoglalását az Európai Unió kereskedelmi megállapodásaiba, különösen a kétoldalú megállapodásokba,

| — | tekintettel az ILO-nak a 2009. június 19-i Nemzetközi Munkaügyi Konferencián globális konszenzussal elfogadott, a tisztességes munkára vonatkozó programjára és globális foglalkoztatási paktumára, az ILO-nak a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló, 2008. évi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO-nak a 2009. június 19-i Nemzetközi Munkaügyi Konferencián globális konszenzussal elfogadott, a tisztességes munkára vonatkozó programjára és globális foglalkoztatási paktumára, az ILO-nak a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló, 2008. évi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletben (11) egységes szerkezetbe foglalt 1968. évi Brüsszeli Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletben (11) egységes szerkezetbe foglalt 1968. évi Brüsszeli Egyezményre,

| — | tekintettel a 2006. január 1. óta hatályban levő általános preferenciarendszerre, amely egyre több terméknek biztosít vámmentes hozzájutást vagy vámcsökkentést, és amely egy új ösztönzőt is tartalmaz a sérülékeny helyzetű országok számára, amelyeknek különleges kereskedelmi, pénzügyi és a fejlődésbeli igényeik vannak, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. január 1. óta hatályban levő általános preferenciarendszerre, amely egyre több terméknek biztosít vámmentes hozzájutást vagy vámcsökkentést, és amely egy új ösztönzőt is tartalmaz a sérülékeny helyzetű országok számára, amelyeknek különleges kereskedelmi, pénzügyi és a fejlődésbeli igényeik vannak,

| — | tekintettel az Európai Unió és a harmadik országok között megkötött valamennyi kereskedelmi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a harmadik országok között megkötött valamennyi kereskedelmi megállapodásra,

| — | tekintettel az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség országai (AKCS-országok) és az Európai Unió közötti partnerségi megállapodásra, amelyet 2000. június 23-án írtak alá Cotonouban, valamint annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség országai (AKCS-országok) és az Európai Unió közötti partnerségi megállapodásra, amelyet 2000. június 23-án írtak alá Cotonouban, valamint annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára,

| — | tekintettel az AKCS-államokkal és -régiókkal kötött partnerségi megállapodásokról szóló állásfogalalásaira, különösen a 2002. szeptember 26-ira (12), a 2007. május 23-ira (13) és a 2007. december 12-ire (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-államokkal és -régiókkal kötött partnerségi megállapodásokról szóló állásfogalalásaira, különösen a 2002. szeptember 26-ira (12), a 2007. május 23-ira (13) és a 2007. december 12-ire (14),

| — | tekintettel az olyan, környezettel kapcsolatos nemzetközi egyezményekre, mint az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 1987. évi montreali jegyzőkönyv, a veszélyes hulladékok országhatárokon túlra történő szállításának és elhelyezésének ellenőrzéséről szóló, 1989. évi bázeli egyezmény, a biológiai biztonságról szóló, 2000. évi cartagenai jegyzőkönyv és az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyv, |
| --- | --- |

—

tekintettel az olyan, környezettel kapcsolatos nemzetközi egyezményekre, mint az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 1987. évi montreali jegyzőkönyv, a veszélyes hulladékok országhatárokon túlra történő szállításának és elhelyezésének ellenőrzéséről szóló, 1989. évi bázeli egyezmény, a biológiai biztonságról szóló, 2000. évi cartagenai jegyzőkönyv és az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyv,

| — | tekintettel a az Európai Unió és Dél-Korea között 2009 októberében aláírt szabadkereskedelmi megállapodás 13. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a az Európai Unió és Dél-Korea között 2009 októberében aláírt szabadkereskedelmi megállapodás 13. fejezetére,

| — | tekintettel az Európai Unió, Kolumbia és Peru közötti többoldalú kereskedelmi megállapodás aláírására vonatkozó tárgyalások lezárására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, Kolumbia és Peru közötti többoldalú kereskedelmi megállapodás aláírására vonatkozó tárgyalások lezárására,

| — | tekintettel a „Társadalmi és környezetvédelmi normák alkalmazása a kereskedelmi tárgyalások során” című meghallgatásra, amelyet 2010. január 14-én rendeztek az Euróapai Parlamentben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Társadalmi és környezetvédelmi normák alkalmazása a kereskedelmi tárgyalások során” című meghallgatásra, amelyet 2010. január 14-én rendeztek az Euróapai Parlamentben,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0312/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0312/2010),

| A. | mivel a kereskedelem, az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák közötti kapocs a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok kulcsfontosságú elemévé vált, és a szabadkereskedelmi megállapodások keretében folytatott tárgyalások szerves részét képezi, |
| --- | --- |

A.

mivel a kereskedelem, az emberi jogok, valamint a szociális és környezetvédelmi normák közötti kapocs a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok kulcsfontosságú elemévé vált, és a szabadkereskedelmi megállapodások keretében folytatott tárgyalások szerves részét képezi,

| B. | mivel a verseny torzulása, illetve a környezetvédelmi és társadalmi dömping veszélyei egyre gyakoribbak, különösen az európai vállalkozásokat és munkavállalókat érinti hátrányosan, akiknek szigorúbb társadalmi, környezeti és adóügyi előírásoknak kell megfelelniük, |
| --- | --- |

B.

mivel a verseny torzulása, illetve a környezetvédelmi és társadalmi dömping veszélyei egyre gyakoribbak, különösen az európai vállalkozásokat és munkavállalókat érinti hátrányosan, akiknek szigorúbb társadalmi, környezeti és adóügyi előírásoknak kell megfelelniük,

| C. | mivel az EU-nak a harmadik országok felé irányuló kapcsolataiban a kölcsönösségen alapuló kereskedelmi stratégiát kell elfogadnia, amelynek azonban partnerei fejlettségi szintjétől függően differenciáltnak kell lennie mind szociális és környezetvédelmi, mind a kereskedelem liberalizálásával kapcsolatos igényei tekintetében, megteremtendő az igazságos és tisztességes nemzetközi verseny feltételeit, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-nak a harmadik országok felé irányuló kapcsolataiban a kölcsönösségen alapuló kereskedelmi stratégiát kell elfogadnia, amelynek azonban partnerei fejlettségi szintjétől függően differenciáltnak kell lennie mind szociális és környezetvédelmi, mind a kereskedelem liberalizálásával kapcsolatos igényei tekintetében, megteremtendő az igazságos és tisztességes nemzetközi verseny feltételeit,

| D. | mivel jelenleg a kétoldalú fórumok felelnek meg leginkább e politikai célok előrevitelének, ugyanis a kereskedelem, a munka vagy a környezetvédelem közötti kapcsolatokat irányító többoldalú szabályok kialakításának perspektívái a WTO keretein belül nem tűnnek túl ígéretesnek, |
| --- | --- |

D.

mivel jelenleg a kétoldalú fórumok felelnek meg leginkább e politikai célok előrevitelének, ugyanis a kereskedelem, a munka vagy a környezetvédelem közötti kapcsolatokat irányító többoldalú szabályok kialakításának perspektívái a WTO keretein belül nem tűnnek túl ígéretesnek,

| E. | mivel mindemellett alapvető fontosságú a kereskedelmi jog és az alapvető jogok közötti egyensúly újbóli megteremtése, valamint a fő nemzetközi szervezetek, különösen az ILO és a WTO közötti párbeszéd megerősítése a nemezetközi politikák nagyobb koheranciája és a jobb globális kormányzás érdekében, |
| --- | --- |

E.

mivel mindemellett alapvető fontosságú a kereskedelmi jog és az alapvető jogok közötti egyensúly újbóli megteremtése, valamint a fő nemzetközi szervezetek, különösen az ILO és a WTO közötti párbeszéd megerősítése a nemezetközi politikák nagyobb koheranciája és a jobb globális kormányzás érdekében,

| F. | mivel számos oka van annak, hogy az emberi jogokra és a szociális és környezetvédelmi normákra vonatkozó rendelkezések bekerüljenek a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokba, kezdve egy igazságos és tisztességes kereskedelem létrehozásának vagy a tisztességes kereskedelmi gyakorlat (egyenlő versenyfeltételek/„level playing field”) biztosításának a szándékától, egészen a normatívabb okokig, mint az Európai Unió egyetemes értékeinek védelme vagy az európai politikák koherens alkalmazása, |
| --- | --- |

F.

mivel számos oka van annak, hogy az emberi jogokra és a szociális és környezetvédelmi normákra vonatkozó rendelkezések bekerüljenek a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokba, kezdve egy igazságos és tisztességes kereskedelem létrehozásának vagy a tisztességes kereskedelmi gyakorlat (egyenlő versenyfeltételek/„level playing field”) biztosításának a szándékától, egészen a normatívabb okokig, mint az Európai Unió egyetemes értékeinek védelme vagy az európai politikák koherens alkalmazása,

| G. | emlékeztet arra, hogy ENSZ fejlődéshez való jogról szóló 1986. évi nyilatkozata megerősíti, hogy „a fejlődéshez való jog elidegeníthetetlen emberi jog, amely alapján minden emberi lény és nép jogosult a gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődésben való részvételre”; ezért úgy véli, hogy az EU kötelessége nem aláásni ezt a jogot, sőt, nemzetközi megállapodásaiba bele kell azt foglalnia és azt európai politikai irányvonalként kell követnie; |
| --- | --- |

G.

emlékeztet arra, hogy ENSZ fejlődéshez való jogról szóló 1986. évi nyilatkozata megerősíti, hogy „a fejlődéshez való jog elidegeníthetetlen emberi jog, amely alapján minden emberi lény és nép jogosult a gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődésben való részvételre”; ezért úgy véli, hogy az EU kötelessége nem aláásni ezt a jogot, sőt, nemzetközi megállapodásaiba bele kell azt foglalnia és azt európai politikai irányvonalként kell követnie;

| H. | mivel a Lisszaboni Szerződés megerősíti, hogy az Európai Unió külső fellépését – amelynek a kereskedelem szerves részét képezi – ugyanazoknak az elveknek kell irányítaniuk, mint amelyek létrehozása alapjául szolgáltak, mivel az európai szociális modell, amelyben a tartós gazdasági növekedés és a jobb munka- és életkörülmények egyesülnek, más partnereknek is modellként szolgálhat, mivel ezenfelül a kereskedelmi megállapodásoknak összeegyeztethetőknek kell lenniük más nemzetközi kötelezettségekkel és egyezményekkel, amelyeket a részes államoknak nemzeti jogszabályaiknak megfelelően tiszteletben kell tartaniuk, |
| --- | --- |

H.

mivel a Lisszaboni Szerződés megerősíti, hogy az Európai Unió külső fellépését – amelynek a kereskedelem szerves részét képezi – ugyanazoknak az elveknek kell irányítaniuk, mint amelyek létrehozása alapjául szolgáltak, mivel az európai szociális modell, amelyben a tartós gazdasági növekedés és a jobb munka- és életkörülmények egyesülnek, más partnereknek is modellként szolgálhat, mivel ezenfelül a kereskedelmi megállapodásoknak összeegyeztethetőknek kell lenniük más nemzetközi kötelezettségekkel és egyezményekkel, amelyeket a részes államoknak nemzeti jogszabályaiknak megfelelően tiszteletben kell tartaniuk,

| I. | mivel fontos, hogy az Európai Unióban hatályos szociális és környezetvédelmi normák színvonala fennmaradjon, továbbá hogy az egységes európai piacon tevékenykedő külföldi vállalkozások ezeket a normákat betartsák, |
| --- | --- |

I.

mivel fontos, hogy az Európai Unióban hatályos szociális és környezetvédelmi normák színvonala fennmaradjon, továbbá hogy az egységes európai piacon tevékenykedő külföldi vállalkozások ezeket a normákat betartsák,

| J. | mivel az emberi jogok és a szociális és környezetvédelmi normák belefoglalása a kereskedelmi megállapodásokba hozzáadott értéket vihet ezekbe a megállapodásokba és jobb kölcsönhatást tesz lehetővé a civil társadalommal, ezenkívül megerősíti a politikai és társadalmi stabilitást, egyben a kereskedelem számára kedvezőbb légkört alakít ki, |
| --- | --- |

J.

mivel az emberi jogok és a szociális és környezetvédelmi normák belefoglalása a kereskedelmi megállapodásokba hozzáadott értéket vihet ezekbe a megállapodásokba és jobb kölcsönhatást tesz lehetővé a civil társadalommal, ezenkívül megerősíti a politikai és társadalmi stabilitást, egyben a kereskedelem számára kedvezőbb légkört alakít ki,

| K. | mivel a kereskedelem területe és az emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák betartása fontos tényező a világ békéjének és jólétének biztosítására, de nem vethető be a világ államai közötti valamennyi probléma megoldásaként, mivel a politikai patthelyzetek leküzdhetők a konfliktusrendezés egyik módjaként a kereskedelmi kapcsolatok erősítésével, a közös érdekek meghatározásának biztosítása révén, különösen a környezetvédelem terén, |
| --- | --- |

K.

mivel a kereskedelem területe és az emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák betartása fontos tényező a világ békéjének és jólétének biztosítására, de nem vethető be a világ államai közötti valamennyi probléma megoldásaként, mivel a politikai patthelyzetek leküzdhetők a konfliktusrendezés egyik módjaként a kereskedelmi kapcsolatok erősítésével, a közös érdekek meghatározásának biztosítása révén, különösen a környezetvédelem terén,

| L. | mivel más országok pozitív példákat állítottak azáltal, hogy szociális normákat foglaltak bele a kereskedelmi megállapodásokba, |
| --- | --- |

L.

mivel más országok pozitív példákat állítottak azáltal, hogy szociális normákat foglaltak bele a kereskedelmi megállapodásokba,

| M. | mivel az általános preferenciarendszer előfeltétele a nemzetközi emberi jogi egyezményekben foglalt elvek tiszteletben tartása, és középpontjában a kedvezményezett országok munkával kapcsolatos normái állnak, illetve a kiegészítő vámpreferenciára vonatkozó különös szabályozást tartalmaz előmozdítandó az emberi jogokkal és a munkajoggal, a környezetvédelemmel és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatos alapvető nemzetközi egyezmények ratifikálását és tényleges végrehajtását; mivel a feltételek figyelmen kívül hagyása a kereskedelmi rendszer felfüggesztését vonhatja magával, |
| --- | --- |

M.

mivel az általános preferenciarendszer előfeltétele a nemzetközi emberi jogi egyezményekben foglalt elvek tiszteletben tartása, és középpontjában a kedvezményezett országok munkával kapcsolatos normái állnak, illetve a kiegészítő vámpreferenciára vonatkozó különös szabályozást tartalmaz előmozdítandó az emberi jogokkal és a munkajoggal, a környezetvédelemmel és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatos alapvető nemzetközi egyezmények ratifikálását és tényleges végrehajtását; mivel a feltételek figyelmen kívül hagyása a kereskedelmi rendszer felfüggesztését vonhatja magával,

| 1. | kéri ezért, hogy az Európai Unió jövőbeli kereskedelmi stratégiája keretében a kereskedelmet ne tekintsék többé önmagában való célnak, hanem inkább olyan eszköznek, amelynek segítségével előmozdíthatók az európai kereskedelmi értékek és érdekek, illetve a méltányos árucsere-kapcsolatok, valamint átfogóan erősíthető a szociális és környezetvédelmi normák tényleges átvétele és alkalmazása az EU valamennyi kereskedelmi partnere részéről; úgy véli, hogy az Európai Uniónak pozitív – ugyanakkor jogilag kötelező jellegű – hozzáállással kellene részt vennie ezeken a tárgyalásokon; hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések befoglalása különösen a kétoldalú megállapodásokba, minden fél érdekét szolgálná; |
| --- | --- |

1.

kéri ezért, hogy az Európai Unió jövőbeli kereskedelmi stratégiája keretében a kereskedelmet ne tekintsék többé önmagában való célnak, hanem inkább olyan eszköznek, amelynek segítségével előmozdíthatók az európai kereskedelmi értékek és érdekek, illetve a méltányos árucsere-kapcsolatok, valamint átfogóan erősíthető a szociális és környezetvédelmi normák tényleges átvétele és alkalmazása az EU valamennyi kereskedelmi partnere részéről; úgy véli, hogy az Európai Uniónak pozitív – ugyanakkor jogilag kötelező jellegű – hozzáállással kellene részt vennie ezeken a tárgyalásokon; hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések befoglalása különösen a kétoldalú megállapodásokba, minden fél érdekét szolgálná;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelempolitika az Európai Unió globális céljainak egyik eszköze, és az EUMSz. 207. cikke értelmében a közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni,” és az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke értelmében különösen hozzá kell járulnia „a Föld fenntartható fejlődéséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és kölcsönös tisztelethez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a kereskedelempolitika az Európai Unió globális céljainak egyik eszköze, és az EUMSz. 207. cikke értelmében a közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni,” és az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke értelmében különösen hozzá kell járulnia „a Föld fenntartható fejlődéséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és kölcsönös tisztelethez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”;

Emberi jogok, szociális és környezetvédelmi normák a többoldalú kereskedelmi kapcsolatokban

| 3. | felszólít a WTO és az ENSZ emberi jogokkal fogalalkozó fontosabb intézményei közötti többoldalú együttműködés megerősítésére; úgy véli, hogy az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával és a különleges eljárásokkal folytatott szorosabb kapcsolatok hasznosak lennének az emberi jogokat tiszteletben tartó többoldalú kereskedelmi keret biztosításához; úgy véli, hogy figyelembe lehetne venni a Főbiztosi Hivatal szakvéleményét a WTO-bizottságokban és a fellebbviteli testületben, ha megállapítják az emeri jogok súlyos megsértését; |
| --- | --- |

3.

felszólít a WTO és az ENSZ emberi jogokkal fogalalkozó fontosabb intézményei közötti többoldalú együttműködés megerősítésére; úgy véli, hogy az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával és a különleges eljárásokkal folytatott szorosabb kapcsolatok hasznosak lennének az emberi jogokat tiszteletben tartó többoldalú kereskedelmi keret biztosításához; úgy véli, hogy figyelembe lehetne venni a Főbiztosi Hivatal szakvéleményét a WTO-bizottságokban és a fellebbviteli testületben, ha megállapítják az emeri jogok súlyos megsértését;

| 4. | úgy véli, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat az Emberi Jogi Tanácsban hasznos eszköz az emberi jogokhoz kapcsolódó rendelkezések tiszteletben tarásának nyomon követésére a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat az Emberi Jogi Tanácsban hasznos eszköz az emberi jogokhoz kapcsolódó rendelkezések tiszteletben tarásának nyomon követésére a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban;

| 5. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlenül fontos az együttműködés elmélyítése az ILO-val, amely felelős a munkával kapcsolatos nemzetközi normák meghatározásáért és az ezekkel kapcsolatos tárgyalásokért, illetve felügyeli ezek mind jogi, mind gyakorlati alkalmazását, valamint az ILO teljes körű részvétele a WTO munkájában;






  a) | ennek érdekében kéri, hogy az ILO kapjon hivatalos megfigyelői státuszt a WTO-ban és jogot a WTO miniszteri konferenciáin való felszólalásra; |
| --- | --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy elengedhetetlenül fontos az együttműködés elmélyítése az ILO-val, amely felelős a munkával kapcsolatos nemzetközi normák meghatározásáért és az ezekkel kapcsolatos tárgyalásokért, illetve felügyeli ezek mind jogi, mind gyakorlati alkalmazását, valamint az ILO teljes körű részvétele a WTO munkájában;

a)

ennek érdekében kéri, hogy az ILO kapjon hivatalos megfigyelői státuszt a WTO-ban és jogot a WTO miniszteri konferenciáin való felszólalásra;

| b) | javasolja egy, a kereskedelemmel és a tisztességes munkával foglalkozó bizottság létrehozását a WTO-ban, a kereskedelemmel és környezetvédelemmel foglalkozó bizottság mintájára; és ragszkodik ahhoz, hogy mindkét bizottság egyértelműen meghatározott megbízatással és érzékelhető befolyással rendelkezzen; |
| --- | --- |

b)

javasolja egy, a kereskedelemmel és a tisztességes munkával foglalkozó bizottság létrehozását a WTO-ban, a kereskedelemmel és környezetvédelemmel foglalkozó bizottság mintájára; és ragszkodik ahhoz, hogy mindkét bizottság egyértelműen meghatározott megbízatással és érzékelhető befolyással rendelkezzen;

| c) | javasolja, hogy az olyan jelentős esetekben, amelyekben a kereskedelmi viták során a nemzetközi munkaügyi egyezmények megsértése áll fenn, az ILO-hoz és az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalához is lehessen fordulni; |
| --- | --- |

c)

javasolja, hogy az olyan jelentős esetekben, amelyekben a kereskedelmi viták során a nemzetközi munkaügyi egyezmények megsértése áll fenn, az ILO-hoz és az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalához is lehessen fordulni;

| d) | javasolja, hogy – amennyiben a vitarendezési testület valamely döntését a WTO egyik tagállama úgy tekinti, hogy az kétségbe vonja az ILO munkaügyi egyezmények betartására vonatkozó határozatait, mód legyen az ILO-hoz fellebbezni; |
| --- | --- |

d)

javasolja, hogy – amennyiben a vitarendezési testület valamely döntését a WTO egyik tagállama úgy tekinti, hogy az kétségbe vonja az ILO munkaügyi egyezmények betartására vonatkozó határozatait, mód legyen az ILO-hoz fellebbezni;

| 6. | újból megerősíti, hogy egyrészt egy nyitott és megkülönböztetésmentes többoldalú kereskedelmi rendszer fenntartására és megőrzésére, másrészt a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében tett lépésekre irányuló célkitűzéseknek kölcsönösen erősíteniük kell egymást; hangsúlyozza, hogy a GATT 20. cikke szerint a tagállamok elfogadhatnak a környezetvédelemre irányuló kereskedelmi rendelkezéseket azzal a feltétellel, hogy azokat nem alkalmazzák önkényes vagy indokolatlan módon megkülönböztető jelleggel; ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki ezt a rendelkezést; |
| --- | --- |

6.

újból megerősíti, hogy egyrészt egy nyitott és megkülönböztetésmentes többoldalú kereskedelmi rendszer fenntartására és megőrzésére, másrészt a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében tett lépésekre irányuló célkitűzéseknek kölcsönösen erősíteniük kell egymást; hangsúlyozza, hogy a GATT 20. cikke szerint a tagállamok elfogadhatnak a környezetvédelemre irányuló kereskedelmi rendelkezéseket azzal a feltétellel, hogy azokat nem alkalmazzák önkényes vagy indokolatlan módon megkülönböztető jelleggel; ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki ezt a rendelkezést;

| 7. | üdvözli a WTO kereskedelemmel és környezetvédelemmel foglalkozó bizottságának fennállását és úgy véli, hogy annak lényeges fórumnak kell lennie a környezetvédelem és a kereskedelem közötti kapcsolat integrációjának és elmélyítésének folytatására; reményét fejezi ki, hogy a bizottság szerepe és munkája akképpen fejlődik, hogy pozitív módon kezelhesse a nemzetközi közösség kereskedelemhez és környezethez kapcsolódó fontosabb kihívásait; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a WTO kereskedelemmel és környezetvédelemmel foglalkozó bizottságának fennállását és úgy véli, hogy annak lényeges fórumnak kell lennie a környezetvédelem és a kereskedelem közötti kapcsolat integrációjának és elmélyítésének folytatására; reményét fejezi ki, hogy a bizottság szerepe és munkája akképpen fejlődik, hogy pozitív módon kezelhesse a nemzetközi közösség kereskedelemhez és környezethez kapcsolódó fontosabb kihívásait;

| 8. | hangsúlyozza a környezetbarát termékekhez és technológiákhoz való hozzáférés javításának fontosságát a fenntartható fejlődés célkitűzéseinek elérése érdekében, és felszólítja a tárgyalások részes feleit, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket a környezetvédelemmel kapcsolatos termékek és szolgáltatások vámjellegű és nem vámjellegű akadályainak csökkentéséről vagy megszüntetéséről folyó tárgyalások gyors lezárása érdekében, előmozdítandó a foglalkoztatáspolitikák új formáit és az ILO tisztességes munkára vonatkozó normáinak megfelelő munkahelyek létrehozását, valamint az európai iparágak és kkv-k növekedési lehetőségeit; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a környezetbarát termékekhez és technológiákhoz való hozzáférés javításának fontosságát a fenntartható fejlődés célkitűzéseinek elérése érdekében, és felszólítja a tárgyalások részes feleit, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket a környezetvédelemmel kapcsolatos termékek és szolgáltatások vámjellegű és nem vámjellegű akadályainak csökkentéséről vagy megszüntetéséről folyó tárgyalások gyors lezárása érdekében, előmozdítandó a foglalkoztatáspolitikák új formáit és az ILO tisztességes munkára vonatkozó normáinak megfelelő munkahelyek létrehozását, valamint az európai iparágak és kkv-k növekedési lehetőségeit;

| 9. | hangsúlyozza az előrelépés szükségességét a dohai nyilatkozat 31. cikkének azon többi pontjáról folyó tárgyalásokban, amelyek a WTO meglévő szabályai és a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokban szereplő különleges kereskedelmi kötelezettségek közötti kapcsolatot érintik, valamint szorosabb együttműködés kiépítését a többoldalú környezetvédelmi megállapodások titkárságai és a WTO-bizottságok között, ami elengedhetetlen a kereskedelmi és környezetvédelmi rendszerek egységes fejlődésének biztosításához; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza az előrelépés szükségességét a dohai nyilatkozat 31. cikkének azon többi pontjáról folyó tárgyalásokban, amelyek a WTO meglévő szabályai és a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokban szereplő különleges kereskedelmi kötelezettségek közötti kapcsolatot érintik, valamint szorosabb együttműködés kiépítését a többoldalú környezetvédelmi megállapodások titkárságai és a WTO-bizottságok között, ami elengedhetetlen a kereskedelmi és környezetvédelmi rendszerek egységes fejlődésének biztosításához;

| 10. | úgy véli, hogy egy, az éghajlattal foglalkozó többoldalú megállapodás lenne a legjobb eszköz a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos negatív környezetvédelmi externáliák internalizálásának biztosítására, ez azonban a közeljövőben nem tűnik megköthetőnek; úgy véli ezért, hogy az Európai Uniónak továbbra is vizsgálnia kellene a következményes kibocsátásnak valóban kitett ipari ágazatok számára a megfelelő környezetvédelmi eszközök használatbavételének lehetőségeit, amelyek kiegészítenék az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere által meghatározott szén-dioxid-kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítését, nevezetesen egy „szén-dioxid-belefoglalási mechanizmusét”, amely a WTO-szabályokat tiszteletben tartva lehetővé tenné azon kockázat elleni küzdelmet, hogy a szén-dioxid-kibocsátás harmadik országokba kerüljön át; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy egy, az éghajlattal foglalkozó többoldalú megállapodás lenne a legjobb eszköz a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos negatív környezetvédelmi externáliák internalizálásának biztosítására, ez azonban a közeljövőben nem tűnik megköthetőnek; úgy véli ezért, hogy az Európai Uniónak továbbra is vizsgálnia kellene a következményes kibocsátásnak valóban kitett ipari ágazatok számára a megfelelő környezetvédelmi eszközök használatbavételének lehetőségeit, amelyek kiegészítenék az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere által meghatározott szén-dioxid-kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítését, nevezetesen egy „szén-dioxid-belefoglalási mechanizmusét”, amely a WTO-szabályokat tiszteletben tartva lehetővé tenné azon kockázat elleni küzdelmet, hogy a szén-dioxid-kibocsátás harmadik országokba kerüljön át;

| 11. | javasolja, hogy az éghajlattal kapcsolatos nemzetközi megállapodás megtárgyalását és aláírását követően jöjjön létre egy valóságos Környezetvédelmi Világszervezet, amely végrehajtatná a vállalt kötelezettségeket és tiszteletben tartatná a környezetvédelmi normákat; ehhez a jövőbeli szervezethez lehetne például kötelező jelleggel fordulni környezeti dömping esetén; |
| --- | --- |

11.

javasolja, hogy az éghajlattal kapcsolatos nemzetközi megállapodás megtárgyalását és aláírását követően jöjjön létre egy valóságos Környezetvédelmi Világszervezet, amely végrehajtatná a vállalt kötelezettségeket és tiszteletben tartatná a környezetvédelmi normákat; ehhez a jövőbeli szervezethez lehetne például kötelező jelleggel fordulni környezeti dömping esetén;

Emberi jogok, szociális és környezetvédelmi normák a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban

| 12. | eltökélten támogatja azt a gyakorlatot, hogy az emberi jogokról szóló, jogilag kötelező jellegű záradékok bekerüljenek az Európai Unió nemzetközi megállapodásaiba, emlékeztet ugyanakkor arra, hogy nagy kihívás e záradékok nyomon követése és végrehajtása; újból megerősíti azt a tényt, hogy ezeket a záradékokat valamennyi kereskedelmi és ágazati megállapodásba bele kell foglalni, a Cotonoui Megállapodás 96. cikkét mintául használó világos és pontos konzultációs mechanizmussal; örül annak, hogy egy ilyen záradékot belefoglaltak az új generációs szabadkereskedelmi megállapodásokba; |
| --- | --- |

12.

eltökélten támogatja azt a gyakorlatot, hogy az emberi jogokról szóló, jogilag kötelező jellegű záradékok bekerüljenek az Európai Unió nemzetközi megállapodásaiba, emlékeztet ugyanakkor arra, hogy nagy kihívás e záradékok nyomon követése és végrehajtása; újból megerősíti azt a tényt, hogy ezeket a záradékokat valamennyi kereskedelmi és ágazati megállapodásba bele kell foglalni, a Cotonoui Megállapodás 96. cikkét mintául használó világos és pontos konzultációs mechanizmussal; örül annak, hogy egy ilyen záradékot belefoglaltak az új generációs szabadkereskedelmi megállapodásokba;

| 13. | hangsúlyozza, hogy ugyanígy, a kétoldalú megállapodásokba is rendszeresen bele kellene foglalni a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteket; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy ugyanígy, a kétoldalú megállapodásokba is rendszeresen bele kellene foglalni a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteket;

| 14. | megállapítja, hogy a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokat a jelenlegi pénzügyi válság figyelembevételével kell megkötni; úgy véli, hogy mindez nem vonhatja maga után, hogy a szociális és környezetvédelmi – különösen az üvegházhatású gázok kibocsátására és a veszélyes hulladékok kezelésére vonatkozó – normák más célok elérése érdekében háttérbe szorulnak; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokat a jelenlegi pénzügyi válság figyelembevételével kell megkötni; úgy véli, hogy mindez nem vonhatja maga után, hogy a szociális és környezetvédelmi – különösen az üvegházhatású gázok kibocsátására és a veszélyes hulladékok kezelésére vonatkozó – normák más célok elérése érdekében háttérbe szorulnak;

| 15. | figyelemmel a fentebb említett célkitűzésekre, kéri az Európai Bizottságot, hogy a harmadik államokkal tárgyalandó valamennyi szabadkereskedelmi megállapodásba rendszeresen foglaljon bele szociális és környezetvédelmi normákat, köztük az alábbiakat:






  a) | azoknak a minimumszabályoknak a felsorolása, amelyeket az EU valamennyi kereskedelmi partnerének be kell tartania; szociális téren e szabályoknak összhangban kell lenniük az ILO nyolc alapvető egyezményével („alapvető munkaügyi előírások”), a munkajogokról és -alapelvekről szóló ILO-nyilatkozatban (1998) felsoroltak szerint; e nyolc egyezményt az ipari országok esetében kiegészíti az ILO négy alapvető egyezménye (ILO Priority Conventions). a környezetvédelem és az emberi jogok betartásának területén a minimumszabályoknak összhangban kell lenniük a környezetvédelemre és a jó kormányzás elveire vonatkozó egyezményekkel, az általános preferenciális rendszerről szóló európai rendeletben előirányzottaknak megfelelően; |
| --- | --- | --- |

15.

figyelemmel a fentebb említett célkitűzésekre, kéri az Európai Bizottságot, hogy a harmadik államokkal tárgyalandó valamennyi szabadkereskedelmi megállapodásba rendszeresen foglaljon bele szociális és környezetvédelmi normákat, köztük az alábbiakat:

a)

azoknak a minimumszabályoknak a felsorolása, amelyeket az EU valamennyi kereskedelmi partnerének be kell tartania; szociális téren e szabályoknak összhangban kell lenniük az ILO nyolc alapvető egyezményével („alapvető munkaügyi előírások”), a munkajogokról és -alapelvekről szóló ILO-nyilatkozatban (1998) felsoroltak szerint; e nyolc egyezményt az ipari országok esetében kiegészíti az ILO négy alapvető egyezménye (ILO Priority Conventions). a környezetvédelem és az emberi jogok betartásának területén a minimumszabályoknak összhangban kell lenniük a környezetvédelemre és a jó kormányzás elveire vonatkozó egyezményekkel, az általános preferenciális rendszerről szóló európai rendeletben előirányzottaknak megfelelően;

| b) | további olyan egyezmények felsorolása, amelyeket fokozatosan és rugalmasan – az érintett partner gazdasági, szociális és környezetvédelmi helyzetének alakulásától függően – kell alkalmazni; szociális területen a végső célnak összhangban kell lennie az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendje teljes és maradéktalan végrehajtásával; |
| --- | --- |

b)

további olyan egyezmények felsorolása, amelyeket fokozatosan és rugalmasan – az érintett partner gazdasági, szociális és környezetvédelmi helyzetének alakulásától függően – kell alkalmazni; szociális területen a végső célnak összhangban kell lennie az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendje teljes és maradéktalan végrehajtásával;

| 16. | hangsúlyozza, hogy e szabályok betartásába bele kell tartoznia mind ratifikálásuknak, mind a nemzeti jogba való átültetésüknek, mind tényleges alkalmazásuknak az ország teljes területén; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy e szabályok betartásába bele kell tartoznia mind ratifikálásuknak, mind a nemzeti jogba való átültetésüknek, mind tényleges alkalmazásuknak az ország teljes területén;

| 17. | kéri, hogy minden jövőbeli kereskedelmi megállapodás tiltsa a gyermekmunkát, különösen a természetes kő kitermelése és feldolgozása terén, és tartalmazzon olyan egységes európai tanúsítási rendszert, amely biztosítja, hogy a behozott természetes követ és természeteskő-termékeket az értéklánc egésze során bizonyíthatóan gyermekmunka alkalmazása nélkül állítják elő, a 182. ILO-egyezménnyel összhangban. |
| --- | --- |

17.

kéri, hogy minden jövőbeli kereskedelmi megállapodás tiltsa a gyermekmunkát, különösen a természetes kő kitermelése és feldolgozása terén, és tartalmazzon olyan egységes európai tanúsítási rendszert, amely biztosítja, hogy a behozott természetes követ és természeteskő-termékeket az értéklánc egésze során bizonyíthatóan gyermekmunka alkalmazása nélkül állítják elő, a 182. ILO-egyezménnyel összhangban.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások keretében feltételes liberalizációt – mint a vámlebontási időszak megrövidítése vagy egy további piacra való bejutás – lehet bevezetni a környezetvédelmi és szociális normák betartása vagy megszegése függvényében; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások keretében feltételes liberalizációt – mint a vámlebontási időszak megrövidítése vagy egy további piacra való bejutás – lehet bevezetni a környezetvédelmi és szociális normák betartása vagy megszegése függvényében;

| 19. | hangsúlyozza a megállapodás végrehajtására irányuló folyamatos nyomon követés, valamint a nyitott és átfogó megközelítés alkalmazásának fontosságát valamennyi fázisban:






  a) | tudomásul veszi a fenntartható fejlődésről szóló hatástanulmányok használatát, de úgy véli, hogy a folyamatos értékelés biztosítása érdekében azokat a megállapodás megkötése előtt, közben és után is el kell készíteni; egyben hangsúlyozza az eredmények feldolgozásának fontosságát; ezenkívül véleménye szerint a tárgyalóknak jobban figyelembe kellene venniük a hatástanulmányokban megfogalmazott prioritásokat és megfontolásokat; |
| --- | --- | --- |

19.

hangsúlyozza a megállapodás végrehajtására irányuló folyamatos nyomon követés, valamint a nyitott és átfogó megközelítés alkalmazásának fontosságát valamennyi fázisban:

a)

tudomásul veszi a fenntartható fejlődésről szóló hatástanulmányok használatát, de úgy véli, hogy a folyamatos értékelés biztosítása érdekében azokat a megállapodás megkötése előtt, közben és után is el kell készíteni; egyben hangsúlyozza az eredmények feldolgozásának fontosságát; ezenkívül véleménye szerint a tárgyalóknak jobban figyelembe kellene venniük a hatástanulmányokban megfogalmazott prioritásokat és megfontolásokat;

| b) | felkéri a Bizottságot, hogy a fenntartható fejlődésről szóló hatástanulmányok mellett készítsen hatástanulmányokat az emberi jogokról, az emberi jogokon, a környezetvédelmi és szociális normákon alapuló, érthető kereskedelmi mutatókkal; |
| --- | --- |

b)

felkéri a Bizottságot, hogy a fenntartható fejlődésről szóló hatástanulmányok mellett készítsen hatástanulmányokat az emberi jogokról, az emberi jogokon, a környezetvédelmi és szociális normákon alapuló, érthető kereskedelmi mutatókkal;

| c) | felszólítja a két felet, hogy rendszeresen nyújtson be jelentést a megállapodásban vállalt kötelezettségek végrehajtása terén elért általános előrelépésről; |
| --- | --- |

c)

felszólítja a két felet, hogy rendszeresen nyújtson be jelentést a megállapodásban vállalt kötelezettségek végrehajtása terén elért általános előrelépésről;

| d) | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a partnerországok parlamentjei részt vegyenek a kereskedelmi tárgyalásokon, annak érdekében, hogy a fejlődő országokban javuljon a kormányzás és a demokratikus ellenőrzés; |
| --- | --- |

d)

felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a partnerországok parlamentjei részt vegyenek a kereskedelmi tárgyalásokon, annak érdekében, hogy a fejlődő országokban javuljon a kormányzás és a demokratikus ellenőrzés;

| e) | hangsúlyozza a polgárok részvételének fontosságát a tárgyalások minden szakaszában és a megállapodás nyomon követésében, és kéri e tekintetben a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fórumok vagy tanácsadó csoportok létrehozását, amelyek célja a szociális partnerekkel és a független civil társadalom képviselőivel való konzultáció; |
| --- | --- |

e)

hangsúlyozza a polgárok részvételének fontosságát a tárgyalások minden szakaszában és a megállapodás nyomon követésében, és kéri e tekintetben a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fórumok vagy tanácsadó csoportok létrehozását, amelyek célja a szociális partnerekkel és a független civil társadalom képviselőivel való konzultáció;

| 20. | felszólít arra, hogy az EU kereskedelmi megállapodásai a jogszerűtlen tőkekiáramlás megakadályozása érdekében hatékonyan biztosítsák az átláthatóság legmagasabb szintjét, a szigorú közbeszerzési szabványokat, valamint a vállalkozások országonkénti jelentését a fejlett és fejlődő országokban; |
| --- | --- |

20.

felszólít arra, hogy az EU kereskedelmi megállapodásai a jogszerűtlen tőkekiáramlás megakadályozása érdekében hatékonyan biztosítsák az átláthatóság legmagasabb szintjét, a szigorú közbeszerzési szabványokat, valamint a vállalkozások országonkénti jelentését a fejlett és fejlődő országokban;

| 21. | nyomatékosan kéri, hogy az Unió a kereskedelmi megállapodások tárgyalásai során érvényesítse a természeti erőforrásokhoz való hozzáférés jogát, továbbá szerezzen érvényt az őslakos népek alapvető természeti erőforrásokhoz való hozzáférési jogának; kéri a Bizottságot, hogy a nemzetközi kereskedelmi tárgyalások és megállapodások során térjen ki a harmadik országokban – nevezetesen a legkevésbé fejlett és a fejlődő országokban – való földvásárlás és földtulajdonlás problémájára; |
| --- | --- |

21.

nyomatékosan kéri, hogy az Unió a kereskedelmi megállapodások tárgyalásai során érvényesítse a természeti erőforrásokhoz való hozzáférés jogát, továbbá szerezzen érvényt az őslakos népek alapvető természeti erőforrásokhoz való hozzáférési jogának; kéri a Bizottságot, hogy a nemzetközi kereskedelmi tárgyalások és megállapodások során térjen ki a harmadik országokban – nevezetesen a legkevésbé fejlett és a fejlődő országokban – való földvásárlás és földtulajdonlás problémájára;

| 22. | elismeri, hogy a kétoldalú megállapodásokról jelenleg folyó tárgyalások fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezete kötelező erejű, de az alábbi elemek bevételével meg lehetne erősíteni:






  a) | a társadalmi partnerek számára nyitott panaszeljárás; |
| --- | --- | --- |

22.

elismeri, hogy a kétoldalú megállapodásokról jelenleg folyó tárgyalások fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezete kötelező erejű, de az alábbi elemek bevételével meg lehetne erősíteni:

a)

a társadalmi partnerek számára nyitott panaszeljárás;

| b) | egy független fórum igénybevétele a szociális és környezetvédelmi problémákkal kapcsolatos nézeteltérések gyors és hatékony rendezéséhez, ilyenek például az emberi jogi, munkajogi és környezetvédelmi jogi szaktudásuk alapján a két fél által választott szakértők testületei. A szakértők ajánlásai egy jól meghatározott eljárás részét képeznék, amely tartalmazná az ajánlások végrehajtásával kapcsolatos rendelkezéseket is; |
| --- | --- |

b)

egy független fórum igénybevétele a szociális és környezetvédelmi problémákkal kapcsolatos nézeteltérések gyors és hatékony rendezéséhez, ilyenek például az emberi jogi, munkajogi és környezetvédelmi jogi szaktudásuk alapján a két fél által választott szakértők testületei. A szakértők ajánlásai egy jól meghatározott eljárás részét képeznék, amely tartalmazná az ajánlások végrehajtásával kapcsolatos rendelkezéseket is;

| c) | a nézeteltérések rendezésével kapcsolatos, a megállapodás többi résztvevője számára is egyenlő feltételeket teremtő mechanizmus kialakítása, amely büntetések kiszabása révén kívánna javítani az érintett ágazatokon belüli helyzeten, vagy bizonyos, a megállapodásban rögzített kereskedelmi előnyök legalább ideiglenes jelleggel történő felfüggesztése a fentebb említett követelmények be nem tartásának súlyos eseteiben; |
| --- | --- |

c)

a nézeteltérések rendezésével kapcsolatos, a megállapodás többi résztvevője számára is egyenlő feltételeket teremtő mechanizmus kialakítása, amely büntetések kiszabása révén kívánna javítani az érintett ágazatokon belüli helyzeten, vagy bizonyos, a megállapodásban rögzített kereskedelmi előnyök legalább ideiglenes jelleggel történő felfüggesztése a fentebb említett követelmények be nem tartásának súlyos eseteiben;

| 23. | hangsúlyozza, mennyire fontos, hogy a kísérő intézkedéseket is bevegyék a megállapodásokba, beleértve a technikai segítségnyújtási intézkedéseket és az együttműködési programokat, amelyek célja különösen az emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák területére vonatkozó alapvető egyezmények végrehajtási kapacitásainak javítása; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, mennyire fontos, hogy a kísérő intézkedéseket is bevegyék a megállapodásokba, beleértve a technikai segítségnyújtási intézkedéseket és az együttműködési programokat, amelyek célja különösen az emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák területére vonatkozó alapvető egyezmények végrehajtási kapacitásainak javítása;

Emberi jogok, szociális és környezetvédelmi normák az egyoldalú kereskedelmi kapcsolatokban GSP és GSP+

| 24. | úgy véli, hogy az a 27 egyezmény, amelyek ratifikálása és hatékony végrehajtása szükséges a GSP +-ból való részesedéshez, egyedi keveréke az emberi jogokról, a munkajogról, a környezetről és a jó kormányzási normákról szóló egyezményeknek; hangsúlyozza, hogy a GSP+ eddig érzékelhetően pozitív hatást gyakorolt az említett egyezmények ratifikálására, azonban ez a hatás kevéssé érvényesül az egyezmények végrehajtásakor, ezért erősebb hangsúlyt kíván fektetni a végrehajtási kapacitás javítását célzó kísérő intézkedésekre; továbbá úgy véli, hogy a GSP+ hitelességének fenntartásához a Bizottságnak rendszeresen felméréseket kell végeznie és adott esetben vissza kell vonnia a kedvezményeket, amennyiben egybehangzó tények igazolják, hogy egyes országok nem hajtják végre a 27 egyezményt; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az a 27 egyezmény, amelyek ratifikálása és hatékony végrehajtása szükséges a GSP +-ból való részesedéshez, egyedi keveréke az emberi jogokról, a munkajogról, a környezetről és a jó kormányzási normákról szóló egyezményeknek; hangsúlyozza, hogy a GSP+ eddig érzékelhetően pozitív hatást gyakorolt az említett egyezmények ratifikálására, azonban ez a hatás kevéssé érvényesül az egyezmények végrehajtásakor, ezért erősebb hangsúlyt kíván fektetni a végrehajtási kapacitás javítását célzó kísérő intézkedésekre; továbbá úgy véli, hogy a GSP+ hitelességének fenntartásához a Bizottságnak rendszeresen felméréseket kell végeznie és adott esetben vissza kell vonnia a kedvezményeket, amennyiben egybehangzó tények igazolják, hogy egyes országok nem hajtják végre a 27 egyezményt;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió és a harmadik országok közötti megállapodásokban szorosabb köteléket lehetne kialakítani az emberi jogi záradékok és a GSP + között, különös tekintettel a nyomonkövetésre; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió és a harmadik országok közötti megállapodásokban szorosabb köteléket lehetne kialakítani az emberi jogi záradékok és a GSP + között, különös tekintettel a nyomonkövetésre;

| 26. | felkéri a Bizottságot, hogy a GSP felülvizsgálati folyamata során elsősorban a leginkább rászoruló országokat részesítse előnyben és egyszerűsítse az eredeti szabályokat annak érdekében, hogy az EBA-kezdeményezés és a GSP+ kedvezményezett országai a lehető legnagyobb hasznot húzhassák a számukra megítélt kedvezményekből; kéri, hogy alakítson ki összehasonlítási pontokat, átlátható mechanizmusokat és kritériumokat az e rendszeren belüli preferenciák odaítélésére és visszavonására vonatkozóan; az Európai Parlament teljes körű bevonását kéri az egész folyamatba, nevezetesen a kedvezményezett országok felsorolására vonatkozó tanácsi javaslat, a vizsgálatok beindítása és a GSP+ ideiglenes felfüggesztése tekintetében; |
| --- | --- |

26.

felkéri a Bizottságot, hogy a GSP felülvizsgálati folyamata során elsősorban a leginkább rászoruló országokat részesítse előnyben és egyszerűsítse az eredeti szabályokat annak érdekében, hogy az EBA-kezdeményezés és a GSP+ kedvezményezett országai a lehető legnagyobb hasznot húzhassák a számukra megítélt kedvezményekből; kéri, hogy alakítson ki összehasonlítási pontokat, átlátható mechanizmusokat és kritériumokat az e rendszeren belüli preferenciák odaítélésére és visszavonására vonatkozóan; az Európai Parlament teljes körű bevonását kéri az egész folyamatba, nevezetesen a kedvezményezett országok felsorolására vonatkozó tanácsi javaslat, a vizsgálatok beindítása és a GSP+ ideiglenes felfüggesztése tekintetében;

| 27. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot, amely megtiltja a rabszolgaság modern formái, kényszermunka, különösen a kiemelten sérülékeny csoportok kényszermunkája alkalmazásával, a legalapvetőbb emberi jogi normák megsértésével előállított termékek EU-ba történő behozatalát; |
| --- | --- |

27.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot, amely megtiltja a rabszolgaság modern formái, kényszermunka, különösen a kiemelten sérülékeny csoportok kényszermunkája alkalmazásával, a legalapvetőbb emberi jogi normák megsértésével előállított termékek EU-ba történő behozatalát;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás értelmében a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások idején mindenkor széleskörűen tájékoztassa a Parlamentet a fontos kérdésekről; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás értelmében a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások idején mindenkor széleskörűen tájékoztassa a Parlamentet a fontos kérdésekről;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy tekintettel a Parlamentnek a Lisszaboni Szerződés nyomán kibővült hatásköreire, biztosítsa a hatékony információáramlást, és a Parlament számára az általa kijelölt képviselők révén mindenkor biztosítsa a megfigyelői státuszt, továbbá a valamennyi fontos üléshez és dokumentumhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy tekintettel a Parlamentnek a Lisszaboni Szerződés nyomán kibővült hatásköreire, biztosítsa a hatékony információáramlást, és a Parlament számára az általa kijelölt képviselők révén mindenkor biztosítsa a megfigyelői státuszt, továbbá a valamennyi fontos üléshez és dokumentumhoz való hozzáférést;

*

* *

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

30.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 320., 1996.10.28., 261. o.

(2)  HL C 290. E, 2006.11.29., 107. o.

(3)  HL C 112. E, 2002.5.9., 326. o.

(4)  HL C 131. E, 2003.6.5., 147. o.

(5)  HL C 280. E, 2006.11.18., 65. o.

(6)  HL C 157. E, 2006.7.6., 84. o.

(7)  A Tanács 2010. június 14-i 10937/1/10 számú következtetései a gyermekmunkáról.

(8)  HL C 303. E, 2006.12.13., 865. o.

(9)  HL C 102. E, 2008.4.24., 128. o.

(10)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

(11)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

(12)  HL C 273. E, 2003.11.14., 305. o.

(13)  HL C 102. E, 2008.4.24., 301. o.

(14)  HL C 323. E, 2008.12.18., 361. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/39

---

2010. november 25., csütörtökAz európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentés

P7_TA(2010)0435

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2010/2059(INI))

2012/C 99 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 24. cikke harmadik bekezdésére és 228. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 24. cikke harmadik bekezdésére és 228. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 43. cikkére,

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az ombudsman között 2006. március 15-én kötött együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az ombudsman között 2006. március 15-én kötött együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel „Az európai ombudsmannak címzett közlemények elfogadására és továbbítására, továbbá a tisztviselők európai ombudsman előtt történő megjelenésének engedélyezésére vonatkozó felhatalmazás” című, 2005. október 5-i bizottsági közleményre (SEC (2005)1227), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai ombudsmannak címzett közlemények elfogadására és továbbítására, továbbá a tisztviselők európai ombudsman előtt történő megjelenésének engedélyezésére vonatkozó felhatalmazás” című, 2005. október 5-i bizottsági közleményre (SEC (2005)1227),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról szóló, 2008. június 18-i 2008/587/EK, Euratom határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról szóló, 2008. június 18-i 2008/587/EK, Euratom határozatára (2),

| — | tekintettel a 2009. január 1-jén hatályba lépett és maga az ombudsman által felülvizsgált végrehajtási rendelkezésekre, amelynek célja a statútum változásainak tükrözése, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. január 1-jén hatályba lépett és maga az ombudsman által felülvizsgált végrehajtási rendelkezésekre, amelynek célja a statútum változásainak tükrözése,

| — | tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének második és harmadik mondatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének második és harmadik mondatára,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0275/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0275/2010),

| A. | mivel az európai ombudsman tevékenységéről szóló 2009-os éves jelentést 2010. április 19-én hivatalosan benyújtották a Parlament elnökéhez, az ombudsman, Nikiforosz Diamandouros pedig Brüsszelben, 2010. május 4-én a Petíciós Bizottság elé terjesztette jelentését, |
| --- | --- |

A.

mivel az európai ombudsman tevékenységéről szóló 2009-os éves jelentést 2010. április 19-én hivatalosan benyújtották a Parlament elnökéhez, az ombudsman, Nikiforosz Diamandouros pedig Brüsszelben, 2010. május 4-én a Petíciós Bizottság elé terjesztette jelentését,

| B. | mivel az EUMSz. 24. cikke a következőképpen rendelkezik: „minden uniós polgárnak joga van a 228. cikkben intézményesített ombudsmanhoz fordulni”, |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSz. 24. cikke a következőképpen rendelkezik: „minden uniós polgárnak joga van a 228. cikkben intézményesített ombudsmanhoz fordulni”,

| C. | mivel az alapjogi charta 41. cikke szerint „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”, |
| --- | --- |

C.

mivel az alapjogi charta 41. cikke szerint „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”,

| D. | mivel a charta 43. cikke kimondja, hogy „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az Unió ombudsmanjához fordulni a közösségi intézmények vagy szervek – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Bíróságot és Elsőfokú Bíróságot – tevékenysége során felmerült hivatali visszássággal kapcsolatban”, |
| --- | --- |

D.

mivel a charta 43. cikke kimondja, hogy „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az Unió ombudsmanjához fordulni a közösségi intézmények vagy szervek – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Bíróságot és Elsőfokú Bíróságot – tevékenysége során felmerült hivatali visszássággal kapcsolatban”,

| E. | mivel az EUMSz. hatályba lépését követően a közös kül- és biztonságpolitika, valamint az Európai Tanács tevékenységei is az ombudsman hatáskörébe tartoznak, |
| --- | --- |

E.

mivel az EUMSz. hatályba lépését követően a közös kül- és biztonságpolitika, valamint az Európai Tanács tevékenységei is az ombudsman hatáskörébe tartoznak,

| F. | mivel az EUMSz. 228. cikkének megfelelően az ombudsmant „minden európai parlamenti választást követően, a Parlament megbízatásának időtartamára választják”, és nem „kinevezi” az Európai Parlament, |
| --- | --- |

F.

mivel az EUMSz. 228. cikkének megfelelően az ombudsmant „minden európai parlamenti választást követően, a Parlament megbízatásának időtartamára választják”, és nem „kinevezi” az Európai Parlament,

| G. | mivel az ombudsman elősegíti egy olyan Unió megvalósítását, „amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg”, amint azt az Európai Unióról szóló szerződés 1. cikkének második bekezdése megállapítja, |
| --- | --- |

G.

mivel az ombudsman elősegíti egy olyan Unió megvalósítását, „amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg”, amint azt az Európai Unióról szóló szerződés 1. cikkének második bekezdése megállapítja,

| H. | mivel 2009-ben 3 098, 2008-ban pedig 3 406 panasz érkezett az ombudsmanhoz, amelyek közül 2009-ben 727 (23 %), 2008-ban pedig 802 panasz tartozott az ombudsman hatáskörébe, |
| --- | --- |

H.

mivel 2009-ben 3 098, 2008-ban pedig 3 406 panasz érkezett az ombudsmanhoz, amelyek közül 2009-ben 727 (23 %), 2008-ban pedig 802 panasz tartozott az ombudsman hatáskörébe,

| I. | mivel 2009-ben az ombudsman a panaszok alapján 335 vizsgálatot indított, és 318 vizsgálatot folytattak és zártak le, amelyek közül 311 panaszbeadványhoz kapcsolódott, 7 pedig hivatalból indított, saját kezdeményezésű vizsgálat volt, |
| --- | --- |

I.

mivel 2009-ben az ombudsman a panaszok alapján 335 vizsgálatot indított, és 318 vizsgálatot folytattak és zártak le, amelyek közül 311 panaszbeadványhoz kapcsolódott, 7 pedig hivatalból indított, saját kezdeményezésű vizsgálat volt,

| J. | mivel a 2009-ben lezárt ügyek közül 179 esetben (az összes ügy 56 %-a) az érintett intézmény békés úton rendezte a kérdést vagy lezárta az ügyet, ami azt mutatja, hogy a közösségi intézmények és szervek az ombudsmanhoz érkező panaszokat úgy tekintik, mint lehetőséget a hibáik kijavítására, valamint az ombudsmannal való együttműködésre, a polgárok érdekeit szolgálva, |
| --- | --- |

J.

mivel a 2009-ben lezárt ügyek közül 179 esetben (az összes ügy 56 %-a) az érintett intézmény békés úton rendezte a kérdést vagy lezárta az ügyet, ami azt mutatja, hogy a közösségi intézmények és szervek az ombudsmanhoz érkező panaszokat úgy tekintik, mint lehetőséget a hibáik kijavítására, valamint az ombudsmannal való együttműködésre, a polgárok érdekeit szolgálva,

| K. | mivel 2009-ben az ombudsman az esetek 12 %-ánál (37 panaszbeadványnál) hivatali visszásságot állapított meg, amelyek közül 35 esetben kritikai észrevételt tett, |
| --- | --- |

K.

mivel 2009-ben az ombudsman az esetek 12 %-ánál (37 panaszbeadványnál) hivatali visszásságot állapított meg, amelyek közül 35 esetben kritikai észrevételt tett,

| L. | mivel 2009-ben 15 ajánlástervezet adtak ki, |
| --- | --- |

L.

mivel 2009-ben 15 ajánlástervezet adtak ki,

| M. | mivel a hivatali visszásság gyanúját keltő ügyek leggyakrabban az átláthatóság hiányából, így például tájékoztatás megtagadásából (a panaszok 36 %-a), igazságtalanságból vagy hatáskörrel való visszaélésből (14 %), indokolatlan késedelemből (13 %), eljárási szabálytalanságból (13 %), hanyagságból (6 %), a Bizottság mint a „Szerződések őre” szerepének gyakorlásából fakadó kötelezettségek teljesítésének elmulasztásából (6 %), jogi tévedésből (6 %) és hátrányos megkülönböztetésből (5 %) eredtek, |
| --- | --- |

M.

mivel a hivatali visszásság gyanúját keltő ügyek leggyakrabban az átláthatóság hiányából, így például tájékoztatás megtagadásából (a panaszok 36 %-a), igazságtalanságból vagy hatáskörrel való visszaélésből (14 %), indokolatlan késedelemből (13 %), eljárási szabálytalanságból (13 %), hanyagságból (6 %), a Bizottság mint a „Szerződések őre” szerepének gyakorlásából fakadó kötelezettségek teljesítésének elmulasztásából (6 %), jogi tévedésből (6 %) és hátrányos megkülönböztetésből (5 %) eredtek,

| N. | mivel a panaszok kezelésének átlagos időtartama a 2008. évi 13 hónapról 2009-ben 9 hónapra csökkent, ami az ombudsmannak az eljárás idejének csökkentésére irányuló erőfeszítéséről, valamint az érintett intézmények együttműködési készségéről tanúskodik, |
| --- | --- |

N.

mivel a panaszok kezelésének átlagos időtartama a 2008. évi 13 hónapról 2009-ben 9 hónapra csökkent, ami az ombudsmannak az eljárás idejének csökkentésére irányuló erőfeszítéséről, valamint az érintett intézmények együttműködési készségéről tanúskodik,

| O. | mivel 2009-ben a hivatali visszásságot érintő ügyek egyikében sem született külön jelentés az Európai Parlament számára, |
| --- | --- |

O.

mivel 2009-ben a hivatali visszásságot érintő ügyek egyikében sem született külön jelentés az Európai Parlament számára,

| P. | mivel az ombudsman kritikai észrevételei és ajánlásai jogilag kötelező erővel ugyan nem bírnak, azonban az uniós intézmények és szervek önszabályozásának ösztönzése a céljuk, és a jövőben alapul szolgálhatnak a hibák és működési zavarok megismétlődésének elkerüléséhez, |
| --- | --- |

P.

mivel az ombudsman kritikai észrevételei és ajánlásai jogilag kötelező erővel ugyan nem bírnak, azonban az uniós intézmények és szervek önszabályozásának ösztönzése a céljuk, és a jövőben alapul szolgálhatnak a hibák és működési zavarok megismétlődésének elkerüléséhez,

| Q. | mivel az ombudsman szerepe a hivatal felállítása óta fejlődésen ment keresztül, ami az ombudsman függetlenségének és annak köszönhető, hogy az Európai Parlament és a Petíciós Bizottság a tevékenysége felett demokratikus ellenőrzést gyakorol, |
| --- | --- |

Q.

mivel az ombudsman szerepe a hivatal felállítása óta fejlődésen ment keresztül, ami az ombudsman függetlenségének és annak köszönhető, hogy az Európai Parlament és a Petíciós Bizottság a tevékenysége felett demokratikus ellenőrzést gyakorol,

| R. | mivel alapvető fontosságú, hogy az európai intézmények és szervek teljes mértékben felhasználják a szükséges forrásokat, eleget téve azon kötelezettségüknek, hogy a polgárok a kérdéseikre, panaszaikra és petícióikra gyors és érdemi válaszokat kapjanak, |
| --- | --- |

R.

mivel alapvető fontosságú, hogy az európai intézmények és szervek teljes mértékben felhasználják a szükséges forrásokat, eleget téve azon kötelezettségüknek, hogy a polgárok a kérdéseikre, panaszaikra és petícióikra gyors és érdemi válaszokat kapjanak,

| S. | mivel a Parlament 2001. szeptember 6-i állásfoglalásában jóváhagyta az európai ombudsman helyes hivatali magatartási kódexét (3), |
| --- | --- |

S.

mivel a Parlament 2001. szeptember 6-i állásfoglalásában jóváhagyta az európai ombudsman helyes hivatali magatartási kódexét (3),

| T. | mivel az Ombudsmanok Európai Hálózata lehetővé teszi, hogy a panaszosokat azon ombudsmanok vagy más hasonló szervek felé irányítsák, amelyek saját szintjükön a legmegfelelőbb segítséget képesek nyújtani, továbbá biztosítja az információ és a legjobb gyakorlatok megosztását, |
| --- | --- |

T.

mivel az Ombudsmanok Európai Hálózata lehetővé teszi, hogy a panaszosokat azon ombudsmanok vagy más hasonló szervek felé irányítsák, amelyek saját szintjükön a legmegfelelőbb segítséget képesek nyújtani, továbbá biztosítja az információ és a legjobb gyakorlatok megosztását,

| U. | mivel az ombudsman és a Petíciós Bizottság által folytatott tevékenységek kiegészítik egymást, és hozzájárulnak egymás munkájának nagyobb fokú hatékonyságához, |
| --- | --- |

U.

mivel az ombudsman és a Petíciós Bizottság által folytatott tevékenységek kiegészítik egymást, és hozzájárulnak egymás munkájának nagyobb fokú hatékonyságához,

| 1. | jóváhagyja az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentését;

| 2. | rámutat, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése megerősíti az ombudsman demokratikus legitimitását azáltal, hogy a Parlament választja meg, valamint kiterjeszti hatáskörét a közös kül- és biztonságpolitikára és az Európai Tanács munkájára vonatkozóan is; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése megerősíti az ombudsman demokratikus legitimitását azáltal, hogy a Parlament választja meg, valamint kiterjeszti hatáskörét a közös kül- és biztonságpolitikára és az Európai Tanács munkájára vonatkozóan is;

| 3. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésével az immár kötelező jogi erővel bíró Európai Unió Alapjogi Chartája a megfelelő ügyintézéshez való jogot az uniós állampolgárságból fakadó alapvető jogok közé sorolja; kéri, hogy az ombudsman a panaszok mindennapos kezelése során ügyeljen az Európai Unió Alapjogi Chartájának tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésével az immár kötelező jogi erővel bíró Európai Unió Alapjogi Chartája a megfelelő ügyintézéshez való jogot az uniós állampolgárságból fakadó alapvető jogok közé sorolja; kéri, hogy az ombudsman a panaszok mindennapos kezelése során ügyeljen az Európai Unió Alapjogi Chartájának tiszteletben tartására;

| 4. | úgy véli, hogy a jogaikat érvényesítő állampolgárok intézményekbe vetett bizalmának elengedhetetlen előfeltétele az átláthatóság, az információhoz való hozzáférés, valamint a megfelelő ügyintézéshez való jog tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a jogaikat érvényesítő állampolgárok intézményekbe vetett bizalmának elengedhetetlen előfeltétele az átláthatóság, az információhoz való hozzáférés, valamint a megfelelő ügyintézéshez való jog tiszteletben tartása;

| 5. | ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a „hivatali visszásság” fogalmát továbbra is szélesen kell értelmezni, és annak nemcsak a jogszabályok megsértését és az európai közigazgatási jogszabályok általános elveinek – mint az objektivitás, arányosság, egyenlőség, megkülönböztetésmentesség, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok – megsértését kell magában foglalnia, hanem azokat az eseteket is, amikor egy intézmény nem következetesen és jóhiszeműen jár el vagy nem veszi figyelembe az állampolgárok jogos elvárásait, beleértve azt is, amikor egy intézmény kötelezettséget vállalt bizonyos szabályok és normák betartására annak ellenére, hogy erre a szerződések vagy a másodlagos jog nem kötelezik; |
| --- | --- |

5.

ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a „hivatali visszásság” fogalmát továbbra is szélesen kell értelmezni, és annak nemcsak a jogszabályok megsértését és az európai közigazgatási jogszabályok általános elveinek – mint az objektivitás, arányosság, egyenlőség, megkülönböztetésmentesség, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok – megsértését kell magában foglalnia, hanem azokat az eseteket is, amikor egy intézmény nem következetesen és jóhiszeműen jár el vagy nem veszi figyelembe az állampolgárok jogos elvárásait, beleértve azt is, amikor egy intézmény kötelezettséget vállalt bizonyos szabályok és normák betartására annak ellenére, hogy erre a szerződések vagy a másodlagos jog nem kötelezik;

| 6. | üdvözli az ombudsman tevékenységeinek világos és átfogó ismertetését; ugyanakkor javasolja, hogy a jövőbeli jelentésekben a tevékenységek összefoglalója és a tematikus elemzés nagyobb hangsúlyt helyezzen a strukturális problémákra és az átfogó tendenciákra; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az ombudsman tevékenységeinek világos és átfogó ismertetését; ugyanakkor javasolja, hogy a jövőbeli jelentésekben a tevékenységek összefoglalója és a tematikus elemzés nagyobb hangsúlyt helyezzen a strukturális problémákra és az átfogó tendenciákra;

| 7. | úgy ítéli meg, hogy a jelentés által felölelt időszak során az ombudsman aktívan és kiegyensúlyozottan gyakorolta hatásköreit, mind a panaszok megvizsgálása és kezelése, valamint a vizsgálatok lefolytatása és lezárása tekintetében, mind pedig az európai uniós intézményekkel és szervekkel való építő jellegű kapcsolatok fenntartása, továbbá a polgárok arra való ösztönzése tekintetében, hogy éljenek jogaikkal ezen intézményekkel és szervekkel szemben; |
| --- | --- |

7.

úgy ítéli meg, hogy a jelentés által felölelt időszak során az ombudsman aktívan és kiegyensúlyozottan gyakorolta hatásköreit, mind a panaszok megvizsgálása és kezelése, valamint a vizsgálatok lefolytatása és lezárása tekintetében, mind pedig az európai uniós intézményekkel és szervekkel való építő jellegű kapcsolatok fenntartása, továbbá a polgárok arra való ösztönzése tekintetében, hogy éljenek jogaikkal ezen intézményekkel és szervekkel szemben;

| 8. | üdvözli az ombudsman és a Petíciós Bizottság közötti, az intézményes kereteken belül létrejött kitűnő kapcsolattartást a hatáskörök kölcsönös tiszteletben tartása tekintetében; biztatja az ombudsman által bevezetett azon gyakorlat folytatását, hogy a Petíciós Bizottság valamennyi ülésén vegyen részt az ombudsman egy képviselője; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az ombudsman és a Petíciós Bizottság közötti, az intézményes kereteken belül létrejött kitűnő kapcsolattartást a hatáskörök kölcsönös tiszteletben tartása tekintetében; biztatja az ombudsman által bevezetett azon gyakorlat folytatását, hogy a Petíciós Bizottság valamennyi ülésén vegyen részt az ombudsman egy képviselője;

| 9. | elismeri az Európai Ombudsmanok Hálózatának – amelynek a Petíciós Bizottság is tagja, és amely 94 irodán keresztül 32 országban lát el képviseletet – a szubszidiaritás elve mentén megvalósuló értékes közreműködését; örvendetesnek tartja az európai ombudsman, valamint a tagállamokban az ombudsmanok, illetve a nemzeti, regionális és helyi szintű, hasonló szervek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

9.

elismeri az Európai Ombudsmanok Hálózatának – amelynek a Petíciós Bizottság is tagja, és amely 94 irodán keresztül 32 országban lát el képviseletet – a szubszidiaritás elve mentén megvalósuló értékes közreműködését; örvendetesnek tartja az európai ombudsman, valamint a tagállamokban az ombudsmanok, illetve a nemzeti, regionális és helyi szintű, hasonló szervek közötti együttműködést;

| 10. | tudomásul veszi, hogy az ombudsmanhoz 2009-ben 3 098 panasz érkezett, és ezen időszak alatt 318 vizsgálat zárult le; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi, hogy az ombudsmanhoz 2009-ben 3 098 panasz érkezett, és ezen időszak alatt 318 vizsgálat zárult le;

| 11. | üdvözli a békés úton rendezett vagy az érintett intézmények által lezárt eljárások nagy számát (56 %), amely az ombudsman és az uniós szervek közötti építő jellegű együttműködésről tanúskodik; biztatja az ombudsmant, valamint az uniós intézményeket és szerveket az ilyen irányban tett erőfeszítéseik folytatására; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a békés úton rendezett vagy az érintett intézmények által lezárt eljárások nagy számát (56 %), amely az ombudsman és az uniós szervek közötti építő jellegű együttműködésről tanúskodik; biztatja az ombudsmant, valamint az uniós intézményeket és szerveket az ilyen irányban tett erőfeszítéseik folytatására;

| 12. | úgyszintén üdvözli az ombudsman által az ügyintézés átlagos idejének 9 hónapra való lerövidítésére tett sikeres erőfeszítéseket; kéri, hogy az Unió valamennyi intézménye és szerve részesüljön a panaszok és petíciók gyors intézéséhez szükséges költségvetési forrásokból és humánerőforrással; |
| --- | --- |

12.

úgyszintén üdvözli az ombudsman által az ügyintézés átlagos idejének 9 hónapra való lerövidítésére tett sikeres erőfeszítéseket; kéri, hogy az Unió valamennyi intézménye és szerve részesüljön a panaszok és petíciók gyors intézéséhez szükséges költségvetési forrásokból és humánerőforrással;

| 13. | tudomásul veszi, hogy 2009-ben az ombudsman által indított vizsgálatok egyharmada az átláthatóság hiányából eredt; ezért kéri, hogy az 1049/2001/EK rendelet jelenlegi felülvizsgálata a hatályban lévő jogot ne korlátozza az információhoz és a dokumentumokhoz való hozzáférésben, hanem javasolja a proaktívabb megközelítést; |
| --- | --- |

13.

tudomásul veszi, hogy 2009-ben az ombudsman által indított vizsgálatok egyharmada az átláthatóság hiányából eredt; ezért kéri, hogy az 1049/2001/EK rendelet jelenlegi felülvizsgálata a hatályban lévő jogot ne korlátozza az információhoz és a dokumentumokhoz való hozzáférésben, hanem javasolja a proaktívabb megközelítést;

| 14. | üdvözli a 2009-ben megvalósult előrelépéseket, amelyek megkönnyítik az ombudsmannak a Tanács bizalmas dokumentumaihoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a 2009-ben megvalósult előrelépéseket, amelyek megkönnyítik az ombudsmannak a Tanács bizalmas dokumentumaihoz való hozzáférését;

| 15. | megemlíti a kommunikációs stratégiát és a honlap fejlesztését, amely az ombudsman szerint hozzájárult az elfogadhatatlan panaszok számának csökkentéséhez, és arra biztatja az ombudsmant, hogy folytassa az európai polgárok részére a jogaikról, valamint az ombudsman tevékenységéről és hatásköre korlátairól nyújtott tájékoztatásra tett törekvéseit; |
| --- | --- |

15.

megemlíti a kommunikációs stratégiát és a honlap fejlesztését, amely az ombudsman szerint hozzájárult az elfogadhatatlan panaszok számának csökkentéséhez, és arra biztatja az ombudsmant, hogy folytassa az európai polgárok részére a jogaikról, valamint az ombudsman tevékenységéről és hatásköre korlátairól nyújtott tájékoztatásra tett törekvéseit;

| 16. | egyetért az ombudsmannal a tekintetben, hogy – a kötelező, az ügyintézésre nézve kényszerítő erejű szabályok betartásán túl – a helyes hivatali működés biztosításához elengedhetetlen a valódi polgárközpontú szolgáltatási kultúra kialakítása; következésképpen felkéri az ombudsmant, hogy fokozza a polgárközpontú szolgáltatási kultúrát előmozdító kezdeményezéseket az intézmények körében és az európai polgárok felé; |
| --- | --- |

16.

egyetért az ombudsmannal a tekintetben, hogy – a kötelező, az ügyintézésre nézve kényszerítő erejű szabályok betartásán túl – a helyes hivatali működés biztosításához elengedhetetlen a valódi polgárközpontú szolgáltatási kultúra kialakítása; következésképpen felkéri az ombudsmant, hogy fokozza a polgárközpontú szolgáltatási kultúrát előmozdító kezdeményezéseket az intézmények körében és az európai polgárok felé;

| 17. | sajnálatosnak tartja a beadványok regisztrálása, az ügykezelés és a határozathozatal során bekövetkező indokolatlan késedelmekre vonatkozó panaszokat; javasolja, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálata keretében irányozzanak elő anyagi kompenzációt a nyilvánvaló és elhúzódó késések esetére; |
| --- | --- |

17.

sajnálatosnak tartja a beadványok regisztrálása, az ügykezelés és a határozathozatal során bekövetkező indokolatlan késedelmekre vonatkozó panaszokat; javasolja, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálata keretében irányozzanak elő anyagi kompenzációt a nyilvánvaló és elhúzódó késések esetére;

| 18. | tudomásul veszi, hogy az ombudsman saját kezdeményezésére vizsgálatot folytatott a Bizottság által alkalmazott azon szabályok kapcsán, melyek a polgároknak a jogsértési eljárásokhoz kötődő dokumentumokhoz való hozzáférési kérelmére vonatkoznak; szorgalmazza a Petíciós Bizottsággal való együttműködés megerősödését, és javasolja az ombudsmannak, hogy rendszeresen tájékoztassa a saját kezdeményezésére folytatott vizsgálatokról és azok eredményéről; kéri a Bizottságot, hogy a jogsértési eljárásokra vonatkozó információk terén nyitottabb és kezdeményezőkészebb módon működjön közre; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi, hogy az ombudsman saját kezdeményezésére vizsgálatot folytatott a Bizottság által alkalmazott azon szabályok kapcsán, melyek a polgároknak a jogsértési eljárásokhoz kötődő dokumentumokhoz való hozzáférési kérelmére vonatkoznak; szorgalmazza a Petíciós Bizottsággal való együttműködés megerősödését, és javasolja az ombudsmannak, hogy rendszeresen tájékoztassa a saját kezdeményezésére folytatott vizsgálatokról és azok eredményéről; kéri a Bizottságot, hogy a jogsértési eljárásokra vonatkozó információk terén nyitottabb és kezdeményezőkészebb módon működjön közre;

| 19. | véleménye szerint az ombudsman által javasolt és a Parlament által a 2001. szeptember 6-i állásfoglalásával jóváhagyott helyes hivatali magatartásra vonatkozó kódex irányadó valamennyi közösségi intézmény és szerv személyzetére nézve; üdvözli a helyes hivatali magatartásra vonatkozó kódexnek a Gazdasági és Szociális Bizottság általi jóváhagyását; úgyszintén üdvözli a panaszok kezeléséről az Európai Befektetési Bankkal közösen kötött egyetértési megállapodást; kéri az ombudsmant, hogy az elmúlt tíz év tapasztalata alapján vegye fontolóra a helyes hivatali magatartásra vonatkozó kódex felülvizsgálását, és ebből kiindulva ösztönözze a bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

19.

véleménye szerint az ombudsman által javasolt és a Parlament által a 2001. szeptember 6-i állásfoglalásával jóváhagyott helyes hivatali magatartásra vonatkozó kódex irányadó valamennyi közösségi intézmény és szerv személyzetére nézve; üdvözli a helyes hivatali magatartásra vonatkozó kódexnek a Gazdasági és Szociális Bizottság általi jóváhagyását; úgyszintén üdvözli a panaszok kezeléséről az Európai Befektetési Bankkal közösen kötött egyetértési megállapodást; kéri az ombudsmant, hogy az elmúlt tíz év tapasztalata alapján vegye fontolóra a helyes hivatali magatartásra vonatkozó kódex felülvizsgálását, és ebből kiindulva ösztönözze a bevált gyakorlatok megosztását;

| 20. | sajnálja, hogy az európai ombudsman nem összesíti a közösségi jog tagállamok általi helytelen alkalmazására vonatkozó – a nemzeti ombudsmanokhoz benyújtott – panaszokat; javasolja az európai ombudsmannak ezek összegyűjtését a probléma alaposabb megismerése végett; |
| --- | --- |

20.

sajnálja, hogy az európai ombudsman nem összesíti a közösségi jog tagállamok általi helytelen alkalmazására vonatkozó – a nemzeti ombudsmanokhoz benyújtott – panaszokat; javasolja az európai ombudsmannak ezek összegyűjtését a probléma alaposabb megismerése végett;

| 21. | kéri az ombudsmant, hogy javasolja a nemzeti ombudsmanoknak, hogy az európai ombudsman és a Parlament között kialakult gyakorlat mintájára folytassanak rendszeres konzultációt a nemzeti parlamentjükkel; |
| --- | --- |

21.

kéri az ombudsmant, hogy javasolja a nemzeti ombudsmanoknak, hogy az európai ombudsman és a Parlament között kialakult gyakorlat mintájára folytassanak rendszeres konzultációt a nemzeti parlamentjükkel;

| 22. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy minden uniós szervre és intézményre vonatkozó közös európai hivatali jogszabályt; |
| --- | --- |

22.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy minden uniós szervre és intézményre vonatkozó közös európai hivatali jogszabályt;

| 23. | felhívja az ombudsman figyelmét az EPSO megújult személyzeti felvételi eljárására, és javasolja, hogy kövesse figyelemmel annak végrehajtását és elemezze a tapasztalt változásokat; |
| --- | --- |

23.

felhívja az ombudsman figyelmét az EPSO megújult személyzeti felvételi eljárására, és javasolja, hogy kövesse figyelemmel annak végrehajtását és elemezze a tapasztalt változásokat;

| 24. | támogatja az Ombudsmanok Európai Hálózata tagjainak közös, intranet alapú honlapjának gondolatát, amely az eredmények rendszeres közzétételét hivatott biztosítani; |
| --- | --- |

24.

támogatja az Ombudsmanok Európai Hálózata tagjainak közös, intranet alapú honlapjának gondolatát, amely az eredmények rendszeres közzétételét hivatott biztosítani;

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint ombudsmanjainak vagy ennek megfelelő intézményeinek. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint ombudsmanjainak vagy ennek megfelelő intézményeinek.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

(2)  HL L 189., 2008.7.17., 25. o.

(3)  HL C 72. E, 2002.3.21., 331. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/43

---

2010. november 25., csütörtökAz európai ombudsman különjelentése az Európai Parlamentnek az Európai Bizottság 676/2008/RT panaszra adott ajánlástervezetét követően (az eljárási szabályzat 205. cikke (2) bekezdésének első része értelmében)

P7_TA(2010)0436

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az Európai Ombudsman által a 676/2008/RT számú panasz ügyében az Európai Bizottsághoz intézett ajánlástervezetet követően készített különjelentésről (2010/2086(INI))

2012/C 99 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai ombudsman által az Európai Parlament számára készített és 2010. február 24-én benyújtott különjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman által az Európai Parlament számára készített és 2010. február 24-én benyújtott különjelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére (korábban az EKSz. 195. cikke), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére (korábban az EKSz. 195. cikke),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke (1) bekezdésére, valamint 42. és 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke (1) bekezdésére, valamint 42. és 43. cikkére,

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, legutóbb a 2008. június 18-i 2008/587/EK, Euratom európai parlamenti határozattal (1) módosított 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, legutóbb a 2008. június 18-i 2008/587/EK, Euratom európai parlamenti határozattal (1) módosított 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (2),

| — | tekintettel a közösségi jog megsértése tekintetében a panaszossal való viszonyról szóló, az Európai Parlamenthez és az európai ombudsmanhoz intézett bizottsági közleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi jog megsértése tekintetében a panaszossal való viszonyról szóló, az Európai Parlamenthez és az európai ombudsmanhoz intézett bizottsági közleményre (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének első mondatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének első mondatára,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0293/2010),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant bármely uniós polgártól érkező, az uniós intézmények vagy szervek tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant bármely uniós polgártól érkező, az uniós intézmények vagy szervek tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére,

| B. | mivel az uniós polgárok által benyújtott panaszok fontos információforrásul szolgálnak az uniós jog esetleges megsértésével kapcsolatban, |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós polgárok által benyújtott panaszok fontos információforrásul szolgálnak az uniós jog esetleges megsértésével kapcsolatban,

| C. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke előírja, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke előírja, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”,

| D. | mivel 2007. március 1-jén egy környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezet hozzáférést kért a Bizottságtól a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, valamint a Bizottság vállalkozásokért és iparért felelős korábbi alelnöke birtokában lévő azon információkhoz és dokumentumokhoz, amelyek a Bizottság és az autógyártók közötti, a gépkocsik általi szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó bizottsági álláspontot megvitató ülésekkel kapcsolatosak, |
| --- | --- |

D.

mivel 2007. március 1-jén egy környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezet hozzáférést kért a Bizottságtól a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, valamint a Bizottság vállalkozásokért és iparért felelős korábbi alelnöke birtokában lévő azon információkhoz és dokumentumokhoz, amelyek a Bizottság és az autógyártók közötti, a gépkocsik általi szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó bizottsági álláspontot megvitató ülésekkel kapcsolatosak,

| E. | mivel a Bizottság az akkori biztosnak, Günter Verheugennek küldött 18 levélből 15-öt elérhetővé tett, viszont nem tett elérhetővé a Porsche német autógyártó által küldött három levelet azzal az indokkal, hogy azok nyilvánosságra hozatala sértené a vállalat kereskedelmi érdekeit, |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság az akkori biztosnak, Günter Verheugennek küldött 18 levélből 15-öt elérhetővé tett, viszont nem tett elérhetővé a Porsche német autógyártó által küldött három levelet azzal az indokkal, hogy azok nyilvánosságra hozatala sértené a vállalat kereskedelmi érdekeit,

| F. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet 1. cikkének a) pontja (4) kimondja, hogy a rendelet célja, hogy a lehető legszélesebb körű hozzáférést biztosítsa az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz, és mivel az Európai Unió Bíróságának kialakult ítélkezési gyakorlata szerint az ezen elv alóli minden kivételt szigorúan kell értelmezni, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet 1. cikkének a) pontja (4) kimondja, hogy a rendelet célja, hogy a lehető legszélesebb körű hozzáférést biztosítsa az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz, és mivel az Európai Unió Bíróságának kialakult ítélkezési gyakorlata szerint az ezen elv alóli minden kivételt szigorúan kell értelmezni,

| G. | mivel a Bizottság az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján tagadta meg a panaszostól az említett levelekhez való hozzáférést, amely rendelkezés kimondja, hogy „az intézmények megtagadják a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a közzététel hátrányosan befolyásolná valamely természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekeit, köztük a szellemi tulajdon védelmét”, |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján tagadta meg a panaszostól az említett levelekhez való hozzáférést, amely rendelkezés kimondja, hogy „az intézmények megtagadják a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a közzététel hátrányosan befolyásolná valamely természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekeit, köztük a szellemi tulajdon védelmét”,

| H. | mivel a szóban forgó leveleket a Porsche AG a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi stratégia felülvizsgálata kapcsán a Bizottság által a kulcsfontosságú érdekelt felekkel folytatott konzultáció keretében küldte, és mivel következésképpen valószínű volt, hogy a három levél tartalmazott a Porsche AG üzleti kapcsolataira vonatkozó információkat, és mivel a Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy azok az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kivétel hatálya alá tartoznak, |
| --- | --- |

H.

mivel a szóban forgó leveleket a Porsche AG a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi stratégia felülvizsgálata kapcsán a Bizottság által a kulcsfontosságú érdekelt felekkel folytatott konzultáció keretében küldte, és mivel következésképpen valószínű volt, hogy a három levél tartalmazott a Porsche AG üzleti kapcsolataira vonatkozó információkat, és mivel a Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy azok az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kivétel hatálya alá tartoznak,

| I. | mivel az ombudsman szolgálatai megvizsgálták a Porschétől érkezett három levelet, valamint a Bizottság és a Porsche közötti levélváltást, amelynek során a Bizottság arról tájékoztatta a Porschét, hogy nem áll szándékában nyilvánosságra hozni a három levelet, és mivel az ombudsman a vizsgálat nyomán arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság helytelenül utasította el a Porsche AG leveleihez való teljes hozzáférést az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján, illetve az azokhoz való részleges hozzáférést a rendelet 4. cikkének (6) bekezdése (5) alapján, és mivel ez hivatali visszásságnak minősül, |
| --- | --- |

I.

mivel az ombudsman szolgálatai megvizsgálták a Porschétől érkezett három levelet, valamint a Bizottság és a Porsche közötti levélváltást, amelynek során a Bizottság arról tájékoztatta a Porschét, hogy nem áll szándékában nyilvánosságra hozni a három levelet, és mivel az ombudsman a vizsgálat nyomán arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság helytelenül utasította el a Porsche AG leveleihez való teljes hozzáférést az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján, illetve az azokhoz való részleges hozzáférést a rendelet 4. cikkének (6) bekezdése (5) alapján, és mivel ez hivatali visszásságnak minősül,

| J. | mivel 2008. október 27-én az ombudsman ténybeli és jogi elemzésének részleteit ismertető ajánlástervezetet készített a Bizottságnak, amelyben kifejtette, hogy a Bizottságnak vagy teljes egészében hozzáférést kell biztosítania a Porsche AG által a korábbi alelnöknek, Günter Verheugennek küldött három levélhez, vagy pedig fontolóra kell vennie azok részleges nyilvánosságra hozatalát, |
| --- | --- |

J.

mivel 2008. október 27-én az ombudsman ténybeli és jogi elemzésének részleteit ismertető ajánlástervezetet készített a Bizottságnak, amelyben kifejtette, hogy a Bizottságnak vagy teljes egészében hozzáférést kell biztosítania a Porsche AG által a korábbi alelnöknek, Günter Verheugennek küldött három levélhez, vagy pedig fontolóra kell vennie azok részleges nyilvánosságra hozatalát,

| K. | mivel az ombudsman az EK-Szerződés 195. cikke (az EUMSz. 228. cikke) alapján arra kérte a Bizottságot, hogy készítsen részletes véleményt három hónapon belül, azaz 2009. január 31-ig, |
| --- | --- |

K.

mivel az ombudsman az EK-Szerződés 195. cikke (az EUMSz. 228. cikke) alapján arra kérte a Bizottságot, hogy készítsen részletes véleményt három hónapon belül, azaz 2009. január 31-ig,

| L. | mivel a Bizottság nem készítette el véleményét az EUMSz. 228. cikkében előírt három hónapos határidőn belül, hanem hatszor kérte az ombudsman ajánlástervezetével kapcsolatos részletes véleményének elkészítésére vonatkozó határidő meghosszabbítását, és mivel 2009 júliusában, majd szeptemberében az ombudsman tájékoztatta a Bizottság titkárságát, hogy különjelentést szándékozik benyújtani a Parlamentnek, ha nem kap választ az ajánlástervezetére, |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság nem készítette el véleményét az EUMSz. 228. cikkében előírt három hónapos határidőn belül, hanem hatszor kérte az ombudsman ajánlástervezetével kapcsolatos részletes véleményének elkészítésére vonatkozó határidő meghosszabbítását, és mivel 2009 júliusában, majd szeptemberében az ombudsman tájékoztatta a Bizottság titkárságát, hogy különjelentést szándékozik benyújtani a Parlamentnek, ha nem kap választ az ajánlástervezetére,

| M. | mivel az új Bizottság, miután elfoglalta hivatalát, elérhetővé tette a leveleket, mivel azonban erre több mint 15 hónappal az ajánlástervezet kibocsátását követően került sor az ombudsman alapokmányában és az EUMSz. 228. cikkében előírt három hónap helyett, |
| --- | --- |

M.

mivel az új Bizottság, miután elfoglalta hivatalát, elérhetővé tette a leveleket, mivel azonban erre több mint 15 hónappal az ajánlástervezet kibocsátását követően került sor az ombudsman alapokmányában és az EUMSz. 228. cikkében előírt három hónap helyett,

| N. | mivel a Bizottság azáltal, hogy az ajánlástervezetre 15 hónap elteltével válaszolt, megsértette azon kötelezettségét, hogy őszintén és jóhiszeműen együttműködjön az ombudsmannal a 676/2008/RT számú ügyben folytatott vizsgálódása során, és mivel ez nemcsak az intézményközi párbeszéd, hanem az EU nyilvánosság általi megítélése szempontjából is káros, |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság azáltal, hogy az ajánlástervezetre 15 hónap elteltével válaszolt, megsértette azon kötelezettségét, hogy őszintén és jóhiszeműen együttműködjön az ombudsmannal a 676/2008/RT számú ügyben folytatott vizsgálódása során, és mivel ez nemcsak az intézményközi párbeszéd, hanem az EU nyilvánosság általi megítélése szempontjából is káros,

| O. | mivel az ombudsman egy másik, dokumentumokhoz való hozzáférést érintő ügyben (355/2007(TN)FOR) is késedelmet tapasztalt a Bizottság részéről, amelynek 2009. október 31-ig kellett volna benyújtania az ombudsman ajánlástervezetével kapcsolatos részletes véleményét, amit azonban a mai napig nem tett meg, |
| --- | --- |

O.

mivel az ombudsman egy másik, dokumentumokhoz való hozzáférést érintő ügyben (355/2007(TN)FOR) is késedelmet tapasztalt a Bizottság részéről, amelynek 2009. október 31-ig kellett volna benyújtania az ombudsman ajánlástervezetével kapcsolatos részletes véleményét, amit azonban a mai napig nem tett meg,

| P. | mivel az ombudsman által 2009-ben vizsgált, dokumentumokhoz való hozzáférést érintő 22 ügyből a Bizottság mindössze négy esetben tartotta be a panaszokra való válaszadás határidejét; mivel e 22 ügyből 14 esetében a Bizottság több mint 30 nap késedelemmel válaszolt, hat esetben pedig legalább 80 napos késedelemmel nyújtotta be válaszát, |
| --- | --- |

P.

mivel az ombudsman által 2009-ben vizsgált, dokumentumokhoz való hozzáférést érintő 22 ügyből a Bizottság mindössze négy esetben tartotta be a panaszokra való válaszadás határidejét; mivel e 22 ügyből 14 esetében a Bizottság több mint 30 nap késedelemmel válaszolt, hat esetben pedig legalább 80 napos késedelemmel nyújtotta be válaszát,

| Q. | mivel az EU egyetlen választott testületeként a Parlament felelőssége az európai ombudsman függetlenségének védelmezése és megőrzése az európai polgárok érdekében végzett feladatai teljesítése során, valamint ajánlásai végrehajtásának ellenőrzése, |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU egyetlen választott testületeként a Parlament felelőssége az európai ombudsman függetlenségének védelmezése és megőrzése az európai polgárok érdekében végzett feladatai teljesítése során, valamint ajánlásai végrehajtásának ellenőrzése,

| 1. | helyesli az európai ombudsman kritikai megjegyzéseit és a 676/2008/RT számú panasszal kapcsolatban a Bizottsághoz intézett ajánlását; |
| --- | --- |

1.

helyesli az európai ombudsman kritikai megjegyzéseit és a 676/2008/RT számú panasszal kapcsolatban a Bizottsághoz intézett ajánlását;

| 2. | elismeri, hogy az ombudsmannak történő válaszadás ezen esetben tapasztalt túlzott mértékű késedelme a Bizottságnak a Szerződésben előírt jóhiszemű együttműködésre vonatkozó kötelezettsége megsértésének minősül; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy az ombudsmannak történő válaszadás ezen esetben tapasztalt túlzott mértékű késedelme a Bizottságnak a Szerződésben előírt jóhiszemű együttműködésre vonatkozó kötelezettsége megsértésének minősül;

| 3. | aggodalmát fejezi ki a Bizottság azon általános gyakorlata miatt, hogy késlelteti és akadályozza az ombudsman dokumentumokhoz való hozzáférést érintő ügyekben folytatott vizsgálódását; |
| --- | --- |

3.

aggodalmát fejezi ki a Bizottság azon általános gyakorlata miatt, hogy késlelteti és akadályozza az ombudsman dokumentumokhoz való hozzáférést érintő ügyekben folytatott vizsgálódását;

| 4. | emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében előírt konzultációk esetében a Bizottságnak határidőt kell szabnia a válaszul szolgáló dokumentumot elkészítő harmadik fél számára, és hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak oly módon kellene ezt gyakorolnia, hogy az lehetővé tegye a rá vonatkozó válaszadási határidők betartását (6); |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében előírt konzultációk esetében a Bizottságnak határidőt kell szabnia a válaszul szolgáló dokumentumot elkészítő harmadik fél számára, és hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak oly módon kellene ezt gyakorolnia, hogy az lehetővé tegye a rá vonatkozó válaszadási határidők betartását (6);

| 5. | emlékeztet a jóhiszemű együttműködés elvét (az EUSz. 4. cikkének (3) bekezdése) érintő ítélkezési gyakorlatra, amely szerint az uniós intézmények kötelesek jóhiszeműen együttműködni az egymással fenntartott kapcsolataik keretében, és megjegyzi, hogy e kötelezettséget egyértelműen előírja az EUSz. új 13. cikkének (2) bekezdése; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet a jóhiszemű együttműködés elvét (az EUSz. 4. cikkének (3) bekezdése) érintő ítélkezési gyakorlatra, amely szerint az uniós intézmények kötelesek jóhiszeműen együttműködni az egymással fenntartott kapcsolataik keretében, és megjegyzi, hogy e kötelezettséget egyértelműen előírja az EUSz. új 13. cikkének (2) bekezdése;

| 6. | úgy véli, hogy a Bizottság által ebben az esetben és más esetekben mutatott, együttműködést nélkülöző hozzáállása csökkentheti a polgárok bizalmát és alááshatja az európai ombudsman és az Európai Parlament azon képességét, hogy megfelelően és hatékonyan felügyelje a Bizottságot, ami pedig ellenkezik a jogállamiság elvével, amelyen az Európai Unió alapul; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a Bizottság által ebben az esetben és más esetekben mutatott, együttműködést nélkülöző hozzáállása csökkentheti a polgárok bizalmát és alááshatja az európai ombudsman és az Európai Parlament azon képességét, hogy megfelelően és hatékonyan felügyelje a Bizottságot, ami pedig ellenkezik a jogállamiság elvével, amelyen az Európai Unió alapul;

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen ígéretet az Európai Parlament felé arra, hogy a jövőben teljesíteni fogja az európai ombudsmannal folytatandó jóhiszemű együttműködésre vonatkozó kötelezettségét; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy tegyen ígéretet az Európai Parlament felé arra, hogy a jövőben teljesíteni fogja az európai ombudsmannal folytatandó jóhiszemű együttműködésre vonatkozó kötelezettségét;

| 8. | úgy véli, hogy abban az esetben, ha a Bizottság nem tesz ilyen ígéretet és/vagy továbbra sem működik együtt az ombudsmannal, akkor a Parlament szankciókkal sújthatja a Bizottságot, és e szankciók között szerepelhet többek között a Bizottság igazgatási kiadásokat fedező költségvetése egy részének tartalékba helyezése; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy abban az esetben, ha a Bizottság nem tesz ilyen ígéretet és/vagy továbbra sem működik együtt az ombudsmannal, akkor a Parlament szankciókkal sújthatja a Bizottságot, és e szankciók között szerepelhet többek között a Bizottság igazgatási kiadásokat fedező költségvetése egy részének tartalékba helyezése;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az európai ombudsmannak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az európai ombudsmannak.

---

(1)  HL L 189., 2008.7.17., 25. o. 25.

(2)  HL L 113., 1994.5.4.,15. o. 15.

(3)  HL C 244., 2002.10.10., 5 o. 5.

(4)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(5)  Az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdése kimondja, hogy: „Ha a kivételek bármelyike a kért dokumentumnak csak részeit érinti, a dokumentum fennmaradó részei közzétehetők.”

(6)  Az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásának a 2001/937/EK bizottsági határozathoz mellékelt részletes szabályai 5. cikkének (5) bekezdése szerint: „A szerző – a megkérdezett harmadik fél – válaszára biztosított határidő nem lehet öt munkanapnál rövidebb, viszont annak lehetővé kell tennie, hogy a Bizottság is betartsa saját válaszadási határidejét.”

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/46

---

2010. november 25., csütörtökAz európai uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentés (2008)

P7_TA(2010)0437

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentésről (2008) (2010/2076(INI))

2012/C 99 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Az EU pilot értékelő jelentése” című dokumentumára (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az EU pilot értékelő jelentése” című dokumentumára (COM(2010)0070),

| — | tekintettel „A Bizottság 25. éves jelentése a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzéséről (2007)” című dokumentumra (COM(2008)0777), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság 25. éves jelentése a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzéséről (2007)” című dokumentumra (COM(2008)0777),

| — | tekintettel a bizottsági belső munkadokumentumokra (SEC(2009)1683, SEC(2009)1684, SEC(2009)1685 és SEC(2010)0182), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizottsági belső munkadokumentumokra (SEC(2009)1683, SEC(2009)1684, SEC(2009)1685 és SEC(2010)0182),

| — | tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, 2007. szeptember 5-i bizottsági közleményre (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, 2007. szeptember 5-i bizottsági közleményre (COM(2007)0502),

| — | tekintettel a közösségi jog megsértése tekintetében a panaszossal való viszonyról szóló, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi jog megsértése tekintetében a panaszossal való viszonyról szóló, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141),

| — | tekintettel a közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 23. éves bizottsági jelentésről (2005) szóló 2008. február 21-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 23. éves bizottsági jelentésről (2005) szóló 2008. február 21-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nemzeti bíráknak az európai igazságügyi rendszerben betöltött szerepéről szóló, 2008. július 9-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti bíráknak az európai igazságügyi rendszerben betöltött szerepéről szóló, 2008. július 9-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság illetve a Petíciós Bizottság véleményére (A7–0291/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság illetve a Petíciós Bizottság véleményére (A7–0291/2010),

| 1. | sajnálatát fejezi ki, amiért a Bizottság nem adott választ a Parlament előző állásfoglalásaiban, különös tekintettel a fent említett 2008. február 21-i állásfoglalásában felvetett kérdéseire; megjegyzi, hogy nem következett be javulás az átláthatóság kérdésében az „EU pilot” elnevezésű projekt és az emberi erőforrások tekintetében; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki, amiért a Bizottság nem adott választ a Parlament előző állásfoglalásaiban, különös tekintettel a fent említett 2008. február 21-i állásfoglalásában felvetett kérdéseire; megjegyzi, hogy nem következett be javulás az átláthatóság kérdésében az „EU pilot” elnevezésű projekt és az emberi erőforrások tekintetében;

| 2. | megjegyzi, hogy az „EU pilot” elnevezésű projekten keresztül a Bizottság célja a Bizottság és a tagállamok közötti „elkötelezettség, együttműködés és partnerség” növelése (3), és azt vizsgálja a nemzeti közigazgatásokkal szoros együttműködésben, hogy miként lehetne az európai jogszabályok alkalmazását kezelni; úgy véli, hogy ez a kezdeményezés a Lisszaboni Szerződés elfogadását követően a jól működő, polgárközpontú Uniót szolgáló, az Unió valamennyi intézményére kiterjedő együttműködés iránt újabban felmerülő igényt elégíti ki; hangsúlyozza a Bizottságnak az EUSz 17. cikkében meghatározott azon kötelezettségét, hogy „gondoskodik a Szerződések, valamint az intézmények által a Szerződések alapján elfogadott intézkedéseknek az alkalmazásáról”; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy az „EU pilot” elnevezésű projekten keresztül a Bizottság célja a Bizottság és a tagállamok közötti „elkötelezettség, együttműködés és partnerség” növelése (3), és azt vizsgálja a nemzeti közigazgatásokkal szoros együttműködésben, hogy miként lehetne az európai jogszabályok alkalmazását kezelni; úgy véli, hogy ez a kezdeményezés a Lisszaboni Szerződés elfogadását követően a jól működő, polgárközpontú Uniót szolgáló, az Unió valamennyi intézményére kiterjedő együttműködés iránt újabban felmerülő igényt elégíti ki; hangsúlyozza a Bizottságnak az EUSz 17. cikkében meghatározott azon kötelezettségét, hogy „gondoskodik a Szerződések, valamint az intézmények által a Szerződések alapján elfogadott intézkedéseknek az alkalmazásáról”;

| 3. | megjegyzi, hogy egyrészt a polgárok úgy vannak feltüntetve, mint akiknek helyi szinten kulcsszerepük van az EU jogszabályainak való megfelelésben (4), másrészt viszont – az „EU pilot” projektben – még jobban ki vannak zárva bármely elkövetkező eljárásból; úgy véli, hogy mindez nincs összhangban a Szerződések ünnepélyes nyilatkozataival, melyek szerint „a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg.” (EUSz. 1. cikke) és hogy „az Unió intézményei [...] munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával járnak el” (EUMSz 15. cikke), valamint „[A]z Unió minden tevékenysége során tiszteletben tartja a polgárai közötti egyenlőség elvét; az Unió intézményei, szervei és hivatalai valamennyi uniós polgárt egyenlő figyelemben részesítik” (EUSz 9. cikke); |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy egyrészt a polgárok úgy vannak feltüntetve, mint akiknek helyi szinten kulcsszerepük van az EU jogszabályainak való megfelelésben (4), másrészt viszont – az „EU pilot” projektben – még jobban ki vannak zárva bármely elkövetkező eljárásból; úgy véli, hogy mindez nincs összhangban a Szerződések ünnepélyes nyilatkozataival, melyek szerint „a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg.” (EUSz. 1. cikke) és hogy „az Unió intézményei [...] munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával járnak el” (EUMSz 15. cikke), valamint „[A]z Unió minden tevékenysége során tiszteletben tartja a polgárai közötti egyenlőség elvét; az Unió intézményei, szervei és hivatalai valamennyi uniós polgárt egyenlő figyelemben részesítik” (EUSz 9. cikke);

| 4. | megjegyzi, hogy az „EU pilot” projekt elindításához a Bizottság a szolgálatai és a tagállamok hatóságai közötti kommunikáció céljából „bizalmas online adatbázist” hozott létre (5); felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a Parlament számára az adatbázishoz való ésszerű mértékű hozzáférést annak érdekében, hogy a Parlament gyakorolni tudja a Bizottságnak a Szerződések őreként betöltendő szerepe feletti ellenőrzési jogát; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az „EU pilot” projekt elindításához a Bizottság a szolgálatai és a tagállamok hatóságai közötti kommunikáció céljából „bizalmas online adatbázist” hozott létre (5); felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a Parlament számára az adatbázishoz való ésszerű mértékű hozzáférést annak érdekében, hogy a Parlament gyakorolni tudja a Bizottságnak a Szerződések őreként betöltendő szerepe feletti ellenőrzési jogát;

| 5. | rámutat, hogy az Európai Unióról szóló szerződés egyértelműen fogalmaz az európai uniós polgárok aktív szerepét, és különösen az európai polgároktól jövő kezdeményezéseket illetően; annak a lehetőségét, hogy a jogalkotási menetrendbe a polgároknak közvetlen beleszólásuk legyen, az uniós jog megfelelő alkalmazása és betartása, valamint a kapcsolódó eljárások átláthatósága és megbízhatósága biztosításában a polgárok által betöltendő konkrét és fontos szerep egyik közvetlen formájának tartja; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy az Európai Unióról szóló szerződés egyértelműen fogalmaz az európai uniós polgárok aktív szerepét, és különösen az európai polgároktól jövő kezdeményezéseket illetően; annak a lehetőségét, hogy a jogalkotási menetrendbe a polgároknak közvetlen beleszólásuk legyen, az uniós jog megfelelő alkalmazása és betartása, valamint a kapcsolódó eljárások átláthatósága és megbízhatósága biztosításában a polgárok által betöltendő konkrét és fontos szerep egyik közvetlen formájának tartja;

| 6. | megjegyzi, hogy a közösségi jogszabályok alkalmazásának ellenőrzéséről szóló bizottsági összefoglalóban nagyobb hangsúlyt kap az átültetés, mint a tényleges alkalmazás; felszólítja a Bizottságot, hogy megfelelően ismerje el a petícióknak a közösségi jogszabályok tényleges alkalmazásában játszott szerepét; a petíciók gyakran az első mutatói annak, hogy az átültetésen túl a tagállamok késlekednek a jogi intézkedések végrehajtásával; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a közösségi jogszabályok alkalmazásának ellenőrzéséről szóló bizottsági összefoglalóban nagyobb hangsúlyt kap az átültetés, mint a tényleges alkalmazás; felszólítja a Bizottságot, hogy megfelelően ismerje el a petícióknak a közösségi jogszabályok tényleges alkalmazásában játszott szerepét; a petíciók gyakran az első mutatói annak, hogy az átültetésen túl a tagállamok késlekednek a jogi intézkedések végrehajtásával;

| 7. | úgy véli, hogy jelenlegi formájukban a Bizottság éves jelentései „az Európai Uniós jog alkalmazásáról” nem tájékoztatják kellőképp a polgárokat, sem a többi intézményt az uniós jog alkalmazásának valós állapotáról, mivel a Bizottság csak az olyan tagállamok ellen induló hivatalos eljárásokra hivatkozik, amelyek nem ültették át az uniós jogot saját nemzeti jogrendszerükbe; mindazonáltal úgy véli, hogy az is kétségtelenül a polgárok és a Parlament érdekében állna, hogy tájékoztassák őket arról, ha a Bizottság eljárást indít az uniós jog helytelen vagy rossz átültetése miatt, méghozzá a szabálysértések részleteivel egyetemben; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy jelenlegi formájukban a Bizottság éves jelentései „az Európai Uniós jog alkalmazásáról” nem tájékoztatják kellőképp a polgárokat, sem a többi intézményt az uniós jog alkalmazásának valós állapotáról, mivel a Bizottság csak az olyan tagállamok ellen induló hivatalos eljárásokra hivatkozik, amelyek nem ültették át az uniós jogot saját nemzeti jogrendszerükbe; mindazonáltal úgy véli, hogy az is kétségtelenül a polgárok és a Parlament érdekében állna, hogy tájékoztassák őket arról, ha a Bizottság eljárást indít az uniós jog helytelen vagy rossz átültetése miatt, méghozzá a szabálysértések részleteivel egyetemben;

| 8. | biztosítani kívánja, hogy a Bizottság továbbra is részletes adatokat gyűjtsön valamennyi jogsértéstípusról, és hogy lehetővé tegye a Parlament számára az adatokhoz való hozzáférést annak érdekében, hogy a Bizottságnak a Szerződések őreként betöltendő szerepe feletti ellenőrzési jogát a Parlament gyakorolni tudja; rámutat, hogy az adatok összesítésének és kategorizálásának az előző évi jelentésekben foglaltakkal összevethetőnek kell lenniük annak érdekében, hogy a Parlament valósághűen értékelni tudja a Bizottság által elért haladást, tekintet nélkül arra, hogy a jogsértést az „EU Pilot”-on, vagy az eredeti jogsértési eljáráson keresztül vizsgálták; |
| --- | --- |

8.

biztosítani kívánja, hogy a Bizottság továbbra is részletes adatokat gyűjtsön valamennyi jogsértéstípusról, és hogy lehetővé tegye a Parlament számára az adatokhoz való hozzáférést annak érdekében, hogy a Bizottságnak a Szerződések őreként betöltendő szerepe feletti ellenőrzési jogát a Parlament gyakorolni tudja; rámutat, hogy az adatok összesítésének és kategorizálásának az előző évi jelentésekben foglaltakkal összevethetőnek kell lenniük annak érdekében, hogy a Parlament valósághűen értékelni tudja a Bizottság által elért haladást, tekintet nélkül arra, hogy a jogsértést az „EU Pilot”-on, vagy az eredeti jogsértési eljáráson keresztül vizsgálták;

| 9. | rámutat, hogy az európai uniós jog megfelelő alkalmazásában, átültetésében és betartatásában bekövetkező késedelmek közvetlen hatással vannak a polgárok és vállalkozások mindennapi életére és jogaik érvényesíthetőségére és a jogbiztonság hiányát, valamint azt eredményezik, hogy nem élvezhetik teljes mértékben a belső piac nyújtotta előnyöket; felhívja a figyelmet az uniós jog alkalmazásának és betartásának elmaradásából, valamint az uniós intézményekbe vetett bizalom ebből következő csorbulásából származó költségek magas mértékére; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy az európai uniós jog megfelelő alkalmazásában, átültetésében és betartatásában bekövetkező késedelmek közvetlen hatással vannak a polgárok és vállalkozások mindennapi életére és jogaik érvényesíthetőségére és a jogbiztonság hiányát, valamint azt eredményezik, hogy nem élvezhetik teljes mértékben a belső piac nyújtotta előnyöket; felhívja a figyelmet az uniós jog alkalmazásának és betartásának elmaradásából, valamint az uniós intézményekbe vetett bizalom ebből következő csorbulásából származó költségek magas mértékére;

| 10. | kifogásolja, hogy néhány tagállam alábecsüli az uniós jog korrekt és megfelelő időben történő alkalmazásának értékét; szorgalmazza, hogy a késedelmek elkerülése érdekében e tagállamok megfelelő prioritással kezeljék az átültetés és az alkalmazás kérdését; |
| --- | --- |

10.

kifogásolja, hogy néhány tagállam alábecsüli az uniós jog korrekt és megfelelő időben történő alkalmazásának értékét; szorgalmazza, hogy a késedelmek elkerülése érdekében e tagállamok megfelelő prioritással kezeljék az átültetés és az alkalmazás kérdését;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy az EUMSz 198. cikke által biztosított jogalap hatálya alá tartozó rendelet formájában tegyen javaslatot „eljárási kódexre”, amely meghatározza a szabálysértési eljárás különböző szempontjait, köztük az értesítéseket, a határidőket, a meghallgatáshoz való jogot, az indokolási kötelezettséget stb., a polgárok jogai és az átláthatóság megerősítése végett; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy 2002-es közleménye fontos hivatkozási pont egy ilyen „eljárási kódex” megfogalmazásában; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy az EUMSz 198. cikke által biztosított jogalap hatálya alá tartozó rendelet formájában tegyen javaslatot „eljárási kódexre”, amely meghatározza a szabálysértési eljárás különböző szempontjait, köztük az értesítéseket, a határidőket, a meghallgatáshoz való jogot, az indokolási kötelezettséget stb., a polgárok jogai és az átláthatóság megerősítése végett; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy 2002-es közleménye fontos hivatkozási pont egy ilyen „eljárási kódex” megfogalmazásában;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a Jogi Bizottság nemrégiben az uniós közigazgatási joggal foglalkozó munkacsoportot állított fel azzal a céllal, hogy megvizsgálja, az uniós közigazgatási jog egységes szerkezetbe foglalása lehetséges-e, és hogy egy ilyen projektnek mik lennének a gyakorlati vonzatai; úgy véli, hogy a munkacsoport következtetéseit az uniós közigazgatási kódexről szóló párbeszéd során figyelembe kellene venni; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a Jogi Bizottság nemrégiben az uniós közigazgatási joggal foglalkozó munkacsoportot állított fel azzal a céllal, hogy megvizsgálja, az uniós közigazgatási jog egységes szerkezetbe foglalása lehetséges-e, és hogy egy ilyen projektnek mik lennének a gyakorlati vonzatai; úgy véli, hogy a munkacsoport következtetéseit az uniós közigazgatási kódexről szóló párbeszéd során figyelembe kellene venni;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a Jogi Bizottság a közelmúltban egyhangúlag elfogadott egy levelet, amely támogatta egy petícióbenyújtó nézeteit, és amely szabványos adminisztratív eljárást sürget az EU-jog felügyeletére és betartatására, amely a Bizottság az eljárás kezdeményezésének idejére és alanyára vonatkozó mérlegelési jogkörének tiszteletben tartása mellett e jogot a jó igazgatási gyakorlat keretei közé szorítaná (6); |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a Jogi Bizottság a közelmúltban egyhangúlag elfogadott egy levelet, amely támogatta egy petícióbenyújtó nézeteit, és amely szabványos adminisztratív eljárást sürget az EU-jog felügyeletére és betartatására, amely a Bizottság az eljárás kezdeményezésének idejére és alanyára vonatkozó mérlegelési jogkörének tiszteletben tartása mellett e jogot a jó igazgatási gyakorlat keretei közé szorítaná (6);

| 14. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság elsőrendű szerepe a Szerződések betartásának, valamint az európai uniós jog tagállamok általi helyes és megfelelő időben történő alkalmazásának biztosítása; ösztönzi a Bizottságot, hogy éljen a szerződésekben, és különösen az EUMSz. 260. cikkének új, az irányelvek átültetését szolgáló nemzeti intézkedések bejelentésének elmaradásáról szóló rendelkezéseiben rá ruházott összes rendelkezésére álló jogkörével; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság elsőrendű szerepe a Szerződések betartásának, valamint az európai uniós jog tagállamok általi helyes és megfelelő időben történő alkalmazásának biztosítása; ösztönzi a Bizottságot, hogy éljen a szerződésekben, és különösen az EUMSz. 260. cikkének új, az irányelvek átültetését szolgáló nemzeti intézkedések bejelentésének elmaradásáról szóló rendelkezéseiben rá ruházott összes rendelkezésére álló jogkörével;

| 15. | emlékeztet a Parlamentnek a következő jogalkotási ciklusra vonatkozó, az Európai Parlament és a Bizottság közötti felülvizsgált keretmegállapodásról, 2010. február 9-i állásfoglalására (7), amelyben sürgeti, hogy „a Bizottságnak már a felszólító levéltől fogva összefoglaló tájékoztatást kell adnia a Parlamentnek valamennyi jogsértési eljárásról, valamint a Parlament kérésére [...] be kell számolnia a jogsértési eljárásban érintett kérdésekről” (8); |
| --- | --- |

15.

emlékeztet a Parlamentnek a következő jogalkotási ciklusra vonatkozó, az Európai Parlament és a Bizottság közötti felülvizsgált keretmegállapodásról, 2010. február 9-i állásfoglalására (7), amelyben sürgeti, hogy „a Bizottságnak már a felszólító levéltől fogva összefoglaló tájékoztatást kell adnia a Parlamentnek valamennyi jogsértési eljárásról, valamint a Parlament kérésére [...] be kell számolnia a jogsértési eljárásban érintett kérdésekről” (8);

| 16. | úgy véli, hogy az uniós polgároknak a Bizottságtól azonos szintű átláthatóságot kellene elvárniuk függetlenül attól, hogy hivatalos formában tesznek panaszt, vagy a Szerződésben biztosított petíciós jogukat gyakorolják; kéri ezért, hogy a Petíciós Bizottság kapjon egyértelmű tájékoztatást a nyílt petícióval párhuzamosan lefolytatott jogsértési eljárások különböző fázisairól; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a Petíciós Bizottság és a nyilvánosság számára tegye egyértelművé a megkeresések és panaszok tekintetében követendő eljárásokat; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az uniós polgároknak a Bizottságtól azonos szintű átláthatóságot kellene elvárniuk függetlenül attól, hogy hivatalos formában tesznek panaszt, vagy a Szerződésben biztosított petíciós jogukat gyakorolják; kéri ezért, hogy a Petíciós Bizottság kapjon egyértelmű tájékoztatást a nyílt petícióval párhuzamosan lefolytatott jogsértési eljárások különböző fázisairól; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a Petíciós Bizottság és a nyilvánosság számára tegye egyértelművé a megkeresések és panaszok tekintetében követendő eljárásokat;

| 17. | támogatja a Bizottság által 2009-re és azon túlra tervezett, a tagállamok európai jogszabályoknak való megfelelését biztosító intézkedéseket, és kéri a jogsértési eljárásokba történő bevonását a függőben lévő – például a hulladékról szóló jogszabályokkal kapcsolatban Campaniából és a vízgazdálkodásról szóló jogszabályokkal kapcsolatban Spanyolországból érkező – petíciók esetében; |
| --- | --- |

17.

támogatja a Bizottság által 2009-re és azon túlra tervezett, a tagállamok európai jogszabályoknak való megfelelését biztosító intézkedéseket, és kéri a jogsértési eljárásokba történő bevonását a függőben lévő – például a hulladékról szóló jogszabályokkal kapcsolatban Campaniából és a vízgazdálkodásról szóló jogszabályokkal kapcsolatban Spanyolországból érkező – petíciók esetében;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy lássa el a Parlamentet megfelelő adatokkal, hogy meg lehessen vizsgálni, hogy az „EU pilot” projekt milyen hozzáadott értékeket biztosít a szabálysértési ügyek kezelésére vonatkozó jelenlegi eljárásához képest, ami igazolná a projekt további bővítését; úgy véli, hogy ennek az adatnak például lehetővé kellene tennie a Parlament számára, hogy ellenőrizze, hogy a tagállamok számára egy adott konkrét eset megoldására biztosított 10 hét nem késleltette-e a szabálysértési eljárás kezdeményezését, amely már így is rendkívül hosszadalmas és határozatlan; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy lássa el a Parlamentet megfelelő adatokkal, hogy meg lehessen vizsgálni, hogy az „EU pilot” projekt milyen hozzáadott értékeket biztosít a szabálysértési ügyek kezelésére vonatkozó jelenlegi eljárásához képest, ami igazolná a projekt további bővítését; úgy véli, hogy ennek az adatnak például lehetővé kellene tennie a Parlament számára, hogy ellenőrizze, hogy a tagállamok számára egy adott konkrét eset megoldására biztosított 10 hét nem késleltette-e a szabálysértési eljárás kezdeményezését, amely már így is rendkívül hosszadalmas és határozatlan;

| 19. | nagy érdeklődéssel fogja nyomon követni a Bizottságnak azt az ígéretét, hogy a tagállamok által a panaszokra adott válaszokról rendszeres értékelést készít; felhívja a Bizottságot, hogy az értékeléseket a legmesszemenőbb alapossággal, az egyes ügyek elemzését azonnal elvégezve készítse; felszólít a panaszos által az értékelési folyamatban betöltött szerep egyértelműsítésére; |
| --- | --- |

19.

nagy érdeklődéssel fogja nyomon követni a Bizottságnak azt az ígéretét, hogy a tagállamok által a panaszokra adott válaszokról rendszeres értékelést készít; felhívja a Bizottságot, hogy az értékeléseket a legmesszemenőbb alapossággal, az egyes ügyek elemzését azonnal elvégezve készítse; felszólít a panaszos által az értékelési folyamatban betöltött szerep egyértelműsítésére;

| 20. | felkéri a Bizottságot, hogy különítsen el elegendő forrást az EU-jog végrehajtásának teljes körű nyomon követésére, kezdeményezzen saját eseteket és alakítsa ki a határozottabb és szisztematikus fellépések prioritásait; felszólítja a Bizottságot, hogy – ahogy azt már több ízben kérte – bocsásson a Parlament rendelkezésére egyértelmű és kimerítő adatokat a különböző főigazgatóságokon a Szerződés megszegésére vonatkozó esetek feldolgozására elkülönített forrásokról és az „EU pilot” projekt számára elkülönített forrásokról; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a Parlament elkötelezte magát a Bizottság támogatására a megnövelt források számára biztosított megnövelt költségvetési előirányzatok révén; |
| --- | --- |

20.

felkéri a Bizottságot, hogy különítsen el elegendő forrást az EU-jog végrehajtásának teljes körű nyomon követésére, kezdeményezzen saját eseteket és alakítsa ki a határozottabb és szisztematikus fellépések prioritásait; felszólítja a Bizottságot, hogy – ahogy azt már több ízben kérte – bocsásson a Parlament rendelkezésére egyértelmű és kimerítő adatokat a különböző főigazgatóságokon a Szerződés megszegésére vonatkozó esetek feldolgozására elkülönített forrásokról és az „EU pilot” projekt számára elkülönített forrásokról; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a Parlament elkötelezte magát a Bizottság támogatására a megnövelt források számára biztosított megnövelt költségvetési előirányzatok révén;

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy az uniós jog hatékonyabb alkalmazásának biztosítása érdekében mérlegelje az olyan innovatív mechanizmusokat, mint például a szolgáltatási irányelvben felvetett kölcsönös értékelési eljárás; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot, hogy az uniós jog hatékonyabb alkalmazásának biztosítása érdekében mérlegelje az olyan innovatív mechanizmusokat, mint például a szolgáltatási irányelvben felvetett kölcsönös értékelési eljárás;

| 22. | üdvözli a tanácsot vagy jogorvoslatot kereső, illetve panaszt benyújtó állampolgárok számára a „Your Europe” – „Az Ön Európája” weboldallal kialakulóban lévő egyablakos ügyintézési rendszert (9). Hatványozottan nőtt a magyarázat és útmutatás szüksége azzal párhuzamosan, hogy a széles körben népszerűsített „Polgári kezdeményezés” (EUSz. 11. cikk (4) bekezdés) bekerült a polgári részvétel eszközei közé. Az Európai Parlament a polgárok számára nyújtott jobb útmutatást célzó saját terveivel való összhang biztosítása érdekében szeretne részt venni ennek a weboldalnak a fejlesztésében; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a tanácsot vagy jogorvoslatot kereső, illetve panaszt benyújtó állampolgárok számára a „Your Europe” – „Az Ön Európája” weboldallal kialakulóban lévő egyablakos ügyintézési rendszert (9). Hatványozottan nőtt a magyarázat és útmutatás szüksége azzal párhuzamosan, hogy a széles körben népszerűsített „Polgári kezdeményezés” (EUSz. 11. cikk (4) bekezdés) bekerült a polgári részvétel eszközei közé. Az Európai Parlament a polgárok számára nyújtott jobb útmutatást célzó saját terveivel való összhang biztosítása érdekében szeretne részt venni ennek a weboldalnak a fejlesztésében;

| 23. | emlékeztet a Tanács azon ígéretére, hogy ösztönözni fogja a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti jogba való átültetésre irányuló intézkedések közötti megfelelést szemléltető táblázatok elkészítésére és közzétételére; hangsúlyozza, hogy ezek a táblázatok alapvető fontosságúak annak érdekében, hogy a Bizottság valamennyi tagállamban hatékonyan felügyelhesse a végrehajtási intézkedéseket; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet a Tanács azon ígéretére, hogy ösztönözni fogja a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti jogba való átültetésre irányuló intézkedések közötti megfelelést szemléltető táblázatok elkészítésére és közzétételére; hangsúlyozza, hogy ezek a táblázatok alapvető fontosságúak annak érdekében, hogy a Bizottság valamennyi tagállamban hatékonyan felügyelhesse a végrehajtási intézkedéseket;

| 24. | sürgeti, hogy a Parlament szerepét erősítsék meg az egységes piacra vonatkozó szabályok alkalmazásának, érvényesítésének és ellenőrzésének területén; támogatja az éves egységes piaci fórum gondolatát. |
| --- | --- |

24.

sürgeti, hogy a Parlament szerepét erősítsék meg az egységes piacra vonatkozó szabályok alkalmazásának, érvényesítésének és ellenőrzésének területén; támogatja az éves egységes piaci fórum gondolatát.

| 25. | hangsúlyozza a belső piaci eredménytábla és a fogyasztói piaci eredménytábla kulcsszerepét a nyomon követést és összevetést elősegítő eszközök hatékonyabb alkalmazásának összefüggésében, amely eszközök fontos, közvetett fegyelmi mechanizmust jelentenek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelő finanszírozási és személyi feltételeket biztosítsanak ahhoz, hogy a fogyasztói piaci eredménytáblát tovább lehessen fejleszteni; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a belső piaci eredménytábla és a fogyasztói piaci eredménytábla kulcsszerepét a nyomon követést és összevetést elősegítő eszközök hatékonyabb alkalmazásának összefüggésében, amely eszközök fontos, közvetett fegyelmi mechanizmust jelentenek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelő finanszírozási és személyi feltételeket biztosítsanak ahhoz, hogy a fogyasztói piaci eredménytáblát tovább lehessen fejleszteni;

| 26. | megjegyzi, hogy a nemzeti bíróságoknak kulcsfontosságú szerepük van az uniós jog alkalmazásában, és teljes mértékben támogatja az EU azon törekvéseit, hogy a nemzeti bírák, a gyakorló jogászok és a közigazgatási tisztviselők és köztisztviselők számára kibővíti és összehangolja az igazságügyi képzéseket; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a nemzeti bíróságoknak kulcsfontosságú szerepük van az uniós jog alkalmazásában, és teljes mértékben támogatja az EU azon törekvéseit, hogy a nemzeti bírák, a gyakorló jogászok és a közigazgatási tisztviselők és köztisztviselők számára kibővíti és összehangolja az igazságügyi képzéseket;

| 27. | úgy véli, hogy amikor a Bizottság jogsértés miatti eljárást kezdeményez egy tagállam ellen, közleményben kellene tájékoztatnia a tagállam polgárait arról, hogy az uniós jogot sértő cselekményt az érintettek nemzeti bíróságaik előtt is megtámadhatják; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy amikor a Bizottság jogsértés miatti eljárást kezdeményez egy tagállam ellen, közleményben kellene tájékoztatnia a tagállam polgárait arról, hogy az uniós jogot sértő cselekményt az érintettek nemzeti bíróságaik előtt is megtámadhatják;

| 28. | emlékeztet az igazságügyi képzésről szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására; alapvető jelentőségűnek ítéli, hogy az igazságügyi képzést a Stockholmi Program végrehajtására vonatkozó cselekvési terv keretében is előmozdítsák; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet az igazságügyi képzésről szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására; alapvető jelentőségűnek ítéli, hogy az igazságügyi képzést a Stockholmi Program végrehajtására vonatkozó cselekvési terv keretében is előmozdítsák;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, az európai ombudsmannak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, az európai ombudsmannak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 184. E, 2009.8.6., 63. o.

(2)  HL C 294. E, 2009.12.3., 27. o.

(3)  Az EU pilot értékelő jelentése, 2. o.

(4)  A Bizottság 2002-es közleménye, 5. o.: „a Bizottság rendszeresen elismerte a panasztevőnek a közösségi jogszabályok megsértésének felfedezésében elfoglalt rendkívüli jelentőségét”.

(5)  „Az EU pilot értékelő jelentése” című bizottsági jelentés (COM(2010)0070), 2. o.

(6)  „A mérlegelési jogkör a modern kormányzatban szükséges rossz; az átláthatóság teljes hiányával párosuló teljes körű mérlegelési jogkör azonban alapvetően ellentétes a jogállamisággal” – Frassoni-jelentés (2005/2150(INI)) a Bizottság közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 21. és 22. éves jelentéséről (2003 és 2004), az indokolás 17. oldala.

(7)  Az adott napon elfogadott szöveg, P7_TA(2010)0009.

(8)  Mint fent, (3) bekezdés e) pont, 5. pont

(9)  http://ec.europa.eu/youreurope/

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/50

---

2010. november 25., csütörtökKözszolgálati műsorszolgáltatás a digitális korszakban: a kettős rendszer jövője

P7_TA(2010)0438

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a közszolgálati műsorszolgáltatás a digitális korszakban: a kettős rendszer jövőjéről (2010/2028(INI))

2012/C 99 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikkére és 106. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikkére és 106. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt 29. jegyzőkönyvre, amely a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szól, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt 29. jegyzőkönyvre, amely a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szól,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 11. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 11. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvére a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvére a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1),

| — | tekintettel a közszolgálati televíziónak a multimédiás társadalomban betöltött szerepéről szóló, 1996. szeptember 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közszolgálati televíziónak a multimédiás társadalomban betöltött szerepéről szóló, 1996. szeptember 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unión belüli médiakoncentrációról és -pluralizmusról szóló, 2008. szeptember 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unión belüli médiakoncentrációról és -pluralizmusról szóló, 2008. szeptember 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A médiaműveltségről a digitális világban” című 2008. december 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A médiaműveltségről a digitális világban” című 2008. december 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (5),

| — | tekintettel az Európai Unió tagállamain belül a médiapluralizmusról szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)0032), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tagállamain belül a médiapluralizmusról szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)0032),

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a közszolgálati műsorszolgáltatás függetlenségének biztosításáról szóló, a tagállamokhoz intézett R (96) 10. számú, 1996. szeptember 11-i ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a közszolgálati műsorszolgáltatás függetlenségének biztosításáról szóló, a tagállamokhoz intézett R (96) 10. számú, 1996. szeptember 11-i ajánlására,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányait a Tanács ülésén képviselők 1999. január 25-i állásfoglalására a közszolgálati műsorszolgáltatásról (6); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányait a Tanács ülésén képviselők 1999. január 25-i állásfoglalására a közszolgálati műsorszolgáltatásról (6);

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a médiapluralizmusról és a médiatartalom sokféleségéről szóló, a tagállamokhoz intézett CM/Rec(2007)2. számú, 2007. január 31-i ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a médiapluralizmusról és a médiatartalom sokféleségéről szóló, a tagállamokhoz intézett CM/Rec(2007)2. számú, 2007. január 31-i ajánlására,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az információs társadalomban a közszolgálati média feladatáról szóló, a tagállamokhoz intézett CM/Rec(2007)3. számú, 2007. január 31-i ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az információs társadalomban a közszolgálati média feladatáról szóló, a tagállamokhoz intézett CM/Rec(2007)3. számú, 2007. január 31-i ajánlására,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a közszolgálati műsorszolgáltatás finanszírozásáról szóló 1878 (2009). számú, 2009. június 25-i ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a közszolgálati műsorszolgáltatás finanszírozásáról szóló 1878 (2009). számú, 2009. június 25-i ajánlására,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a közszolgálati műsorszolgáltatás függetlenségének a tagállamokban való biztosításáról szóló, 2006. szeptember 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a közszolgálati műsorszolgáltatás függetlenségének a tagállamokban való biztosításáról szóló, 2006. szeptember 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7–0286/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7–0286/2010),

| A. | mivel a demokratikus európai társadalomban a polgárok nyilvános vitában való részvétele, valamint a digitális világban az információhoz való hozzáférés a lendületes és versenyképes audiovizuális és írott sajtótól függ, |
| --- | --- |

A.

mivel a demokratikus európai társadalomban a polgárok nyilvános vitában való részvétele, valamint a digitális világban az információhoz való hozzáférés a lendületes és versenyképes audiovizuális és írott sajtótól függ,

| B. | mivel a műsorszolgáltatók a legfontosabb információforrást jelentik az Európai Unió tagállamainak polgárai számára, és így fontos tényezőt jelentenek az emberek értékeinek és véleményének alakítása terén, |
| --- | --- |

B.

mivel a műsorszolgáltatók a legfontosabb információforrást jelentik az Európai Unió tagállamainak polgárai számára, és így fontos tényezőt jelentenek az emberek értékeinek és véleményének alakítása terén,

| C. | mivel a közszolgálati és a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatás lényeges szerepet játszik az európai audiovizuális termékek előállítása, a kulturális sokszínűség és identitás, a tájékoztatás, a pluralizmus, a társadalmi kohézió, az alapvető szabadságjogok előmozdítása és a demokrácia működése tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel a közszolgálati és a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatás lényeges szerepet játszik az európai audiovizuális termékek előállítása, a kulturális sokszínűség és identitás, a tájékoztatás, a pluralizmus, a társadalmi kohézió, az alapvető szabadságjogok előmozdítása és a demokrácia működése tekintetében,

| D. | mivel a közszolgálati műsorszolgáltatók úttörő szerepet játszanak a technológiai fejlődés ösztönzésében és alkalmazásában, hogy tartalmaikat a nagyközönség számára újító média- és elosztási technikák útján kínálhassák, |
| --- | --- |

D.

mivel a közszolgálati műsorszolgáltatók úttörő szerepet játszanak a technológiai fejlődés ösztönzésében és alkalmazásában, hogy tartalmaikat a nagyközönség számára újító média- és elosztási technikák útján kínálhassák,

| E. | mivel az EU audiovizuális környezete egyedi, és a „kettős rendszerként” leírt jelenség jellemzi, amely a közszolgálati és kereskedelmi műsorszolgáltatók közötti valódi egyensúlyon alapszik, |
| --- | --- |

E.

mivel az EU audiovizuális környezete egyedi, és a „kettős rendszerként” leírt jelenség jellemzi, amely a közszolgálati és kereskedelmi műsorszolgáltatók közötti valódi egyensúlyon alapszik,

| F. | mivel a hatékony kettős rendszer, amelyben megvalósul a közszolgálati és a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatók valódi egyensúlya, általános érdek, |
| --- | --- |

F.

mivel a hatékony kettős rendszer, amelyben megvalósul a közszolgálati és a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatók valódi egyensúlya, általános érdek,

| G. | mivel a közszolgálati és kereskedelmi műsorszolgáltatók együttes jelenléte változatos, szabadon hozzáférhető programokat biztosít, ami valamennyi uniós polgár javára válik és hozzájárul a médiapluralizmushoz, a kulturális és nyelvi sokszínűséghez, a szerkesztőségi versenyhez (a tartalom minősége és sokszínűsége tekintetében) és a véleménynyilvánítás szabadságához, |
| --- | --- |

G.

mivel a közszolgálati és kereskedelmi műsorszolgáltatók együttes jelenléte változatos, szabadon hozzáférhető programokat biztosít, ami valamennyi uniós polgár javára válik és hozzájárul a médiapluralizmushoz, a kulturális és nyelvi sokszínűséghez, a szerkesztőségi versenyhez (a tartalom minősége és sokszínűsége tekintetében) és a véleménynyilvánítás szabadságához,

| H. | mivel az EU különös jelentőséget tulajdonít a kettős rendszer szerepének az európai uniós tartalmak előállításához és terjesztéséhez való hozzájárulás tekintetében, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU különös jelentőséget tulajdonít a kettős rendszer szerepének az európai uniós tartalmak előállításához és terjesztéséhez való hozzájárulás tekintetében,

| I. | mivel az audiovizuális környezetben az elmúlt években bekövetkező változások a digitális technológiák és a fizetős tulajdonosi felületek fejlődése és az új online médiaszereplők megjelenése révén hatással voltak a hagyományos kettős műsorszórási rendszerre és a szerkesztői versenyre (a tartalom minősége és sokszínűsége tekintetében), szükségessé téve, hogy a közszolgálati és a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatók sokszínűvé tegyék tevékenységüket és új felületeken is lehetővé tegyék a hozzáférést, |
| --- | --- |

I.

mivel az audiovizuális környezetben az elmúlt években bekövetkező változások a digitális technológiák és a fizetős tulajdonosi felületek fejlődése és az új online médiaszereplők megjelenése révén hatással voltak a hagyományos kettős műsorszórási rendszerre és a szerkesztői versenyre (a tartalom minősége és sokszínűsége tekintetében), szükségessé téve, hogy a közszolgálati és a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatók sokszínűvé tegyék tevékenységüket és új felületeken is lehetővé tegyék a hozzáférést,

| J. | mivel az új technológiák terjedése megváltoztatta az európai polgárok médiához és tájékoztatáshoz való hozzáférésének módját, |
| --- | --- |

J.

mivel az új technológiák terjedése megváltoztatta az európai polgárok médiához és tájékoztatáshoz való hozzáférésének módját,

| K. | mivel a médiaágazat hagyományos határvonalai az online környezetben már nem tarthatók fenn, hiszen a hagyományos média nem képes életben maradni anélkül, hogy ne terjeszkedne ki új felületekre (például SMS-szolgáltatások, weboldalak, intelligens telefonokra kialakított alkalmazások), az Európai Unió digitális menetrendjében kitűzött célokkal összhangban, |
| --- | --- |

K.

mivel a médiaágazat hagyományos határvonalai az online környezetben már nem tarthatók fenn, hiszen a hagyományos média nem képes életben maradni anélkül, hogy ne terjeszkedne ki új felületekre (például SMS-szolgáltatások, weboldalak, intelligens telefonokra kialakított alkalmazások), az Európai Unió digitális menetrendjében kitűzött célokkal összhangban,

| L. | mivel az újságok és folyóiratok a pluralista és sokszínű európai médiakörnyezet alapvető alkotóelemei, és továbbra is azoknak kell lenniük, |
| --- | --- |

L.

mivel az újságok és folyóiratok a pluralista és sokszínű európai médiakörnyezet alapvető alkotóelemei, és továbbra is azoknak kell lenniük,

| M. | mivel a távközlési és internetszolgáltatók, valamint a keresőmotorok egyre nagyobb szerepet játszanak az új médiakörnyezetben, |
| --- | --- |

M.

mivel a távközlési és internetszolgáltatók, valamint a keresőmotorok egyre nagyobb szerepet játszanak az új médiakörnyezetben,

| N. | mivel a fogyasztók számára kínált választási lehetőségek gyarapodása, ugyanakkor azonban a közönség széttöredezésének kockázata, a média növekvő koncentrációja, a vertikálisan integrált médiavállalkozások megjelenése, valamint a fizetőszolgáltatások és a kódolt adások felé való eltolódás által jellemzett digitális korszakban a közszolgálati műsorszolgáltatás a jó minőségű, társadalmi értéket képviselő programok kínálata és a tárgyilagos tájékoztatás révén hozzájárul a közszolgálati szféra fenntartásához és hozzá is kell járulnia ahhoz, |
| --- | --- |

N.

mivel a fogyasztók számára kínált választási lehetőségek gyarapodása, ugyanakkor azonban a közönség széttöredezésének kockázata, a média növekvő koncentrációja, a vertikálisan integrált médiavállalkozások megjelenése, valamint a fizetőszolgáltatások és a kódolt adások felé való eltolódás által jellemzett digitális korszakban a közszolgálati műsorszolgáltatás a jó minőségű, társadalmi értéket képviselő programok kínálata és a tárgyilagos tájékoztatás révén hozzájárul a közszolgálati szféra fenntartásához és hozzá is kell járulnia ahhoz,

| O. | mivel egyes tagállamokban a közszolgálati műsorszolgáltatásnak még nem alakultak ki elég erős társadalmi hagyományai, és nem rendelkezik megfelelő erőforrásokkal, |
| --- | --- |

O.

mivel egyes tagállamokban a közszolgálati műsorszolgáltatásnak még nem alakultak ki elég erős társadalmi hagyományai, és nem rendelkezik megfelelő erőforrásokkal,

| P. | mivel a közszolgálati műsorszolgáltatók egyes tagállamokban olyan súlyos problémákkal szembesülnek, amelyek veszélyeztetik politikai függetlenségüket, életképességüket és akár pénzügyi alapjaikat is, ami közvetlen fenyegetést jelent magára a kettős rendszer létezésére, |
| --- | --- |

P.

mivel a közszolgálati műsorszolgáltatók egyes tagállamokban olyan súlyos problémákkal szembesülnek, amelyek veszélyeztetik politikai függetlenségüket, életképességüket és akár pénzügyi alapjaikat is, ami közvetlen fenyegetést jelent magára a kettős rendszer létezésére,

| Q. | mivel a kereskedelmi televíziózásnak a reklámok csökkenése miatt a közelmúltban gazdasági nehézségei támadtak, |
| --- | --- |

Q.

mivel a kereskedelmi televíziózásnak a reklámok csökkenése miatt a közelmúltban gazdasági nehézségei támadtak,

| R. | mivel a közszolgáltatás feladatainak meghatározása, valamint a közszolgálati műsorszolgáltatók finanszírozása az Amszterdami Jegyzőkönyvben lefektetett elveknek megfelelően a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik, |
| --- | --- |

R.

mivel a közszolgáltatás feladatainak meghatározása, valamint a közszolgálati műsorszolgáltatók finanszírozása az Amszterdami Jegyzőkönyvben lefektetett elveknek megfelelően a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik,

| S. | mivel a közszolgálati média számára elegendő állami finanszírozást, új technológiákat és fontos felületeket, valamint szilárd és kiszámítható szabályozási keretet kell biztosítani ahhoz, hogy a magas színvonalú kulturális és hírtartalom kínálata tekintetében teljesíthesse feladatait, és ebből következően a médiaműveltséget a köz érdekében egyértelműen javíthassa, |
| --- | --- |

S.

mivel a közszolgálati média számára elegendő állami finanszírozást, új technológiákat és fontos felületeket, valamint szilárd és kiszámítható szabályozási keretet kell biztosítani ahhoz, hogy a magas színvonalú kulturális és hírtartalom kínálata tekintetében teljesíthesse feladatait, és ebből következően a médiaműveltséget a köz érdekében egyértelműen javíthassa,

| T. | mivel a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréje révén lehetséges a közszolgálati műsorszolgáltatás javítása, |
| --- | --- |

T.

mivel a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréje révén lehetséges a közszolgálati műsorszolgáltatás javítása,

| U. | mivel a véleménynyilvánítás szabadságára, a médiapluralizmusra és a közszolgálati média függetlenségére, feladataira és finanszírozására vonatkozó európai normák tiszteletben tartásának valamennyi tagállam elsődleges célját kell képeznie, |
| --- | --- |

U.

mivel a véleménynyilvánítás szabadságára, a médiapluralizmusra és a közszolgálati média függetlenségére, feladataira és finanszírozására vonatkozó európai normák tiszteletben tartásának valamennyi tagállam elsődleges célját kell képeznie,

| V. | mivel az EU jelenleg nem rendelkezik megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy figyelemmel kísérje a tagállamokban és az EU egyes régióiban a közszolgálati médiát és a kettős rendszert fenyegető veszélyeket és azokra választ adjon, |
| --- | --- |

V.

mivel az EU jelenleg nem rendelkezik megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy figyelemmel kísérje a tagállamokban és az EU egyes régióiban a közszolgálati médiát és a kettős rendszert fenyegető veszélyeket és azokra választ adjon,

| 1. | megerősíti elkötelezettségét a kettős műsorszolgáltatási rendszer mellett, amelyben a magántulajdonban lévő és a közszolgálati média politikai és gazdasági nyomástól függetlenül betölti a maga szerepét, és kéri a legmagasabb szintű műsorszolgáltatáshoz való hozzáférés biztosítását a fogyasztók és felhasználók fizetőképességétől függetlenül; |
| --- | --- |

1.

megerősíti elkötelezettségét a kettős műsorszolgáltatási rendszer mellett, amelyben a magántulajdonban lévő és a közszolgálati média politikai és gazdasági nyomástól függetlenül betölti a maga szerepét, és kéri a legmagasabb szintű műsorszolgáltatáshoz való hozzáférés biztosítását a fogyasztók és felhasználók fizetőképességétől függetlenül;

| 2. | különösen hangsúlyozza az európai kettős rendszer alapvető szerepét a demokrácia, a társadalmi kohézió, az integráció, valamint a véleménynyilvánítás szabadsága előmozdításában, és különösen a médiapluralizmus, a médiaműveltség, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűség megőrzésében és előmozdításában, és a sajtószabadságra vonatkozó európai normák betartásában; |
| --- | --- |

2.

különösen hangsúlyozza az európai kettős rendszer alapvető szerepét a demokrácia, a társadalmi kohézió, az integráció, valamint a véleménynyilvánítás szabadsága előmozdításában, és különösen a médiapluralizmus, a médiaműveltség, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűség megőrzésében és előmozdításában, és a sajtószabadságra vonatkozó európai normák betartásában;

| 3. | megállapítja, hogy a közszolgálati és a magántulajdonban lévő média együttélése nagymértékben hozzájárult a tartalmi kínálat megújításához és színesebbé tételéhez, és pozitív hatást gyakorolt a minőségre; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a közszolgálati és a magántulajdonban lévő média együttélése nagymértékben hozzájárult a tartalmi kínálat megújításához és színesebbé tételéhez, és pozitív hatást gyakorolt a minőségre;

| 4. | megerősíti, hogy fenn kell tartani az erős és életképes közszolgálati műsorszolgáltatást, a digitális korszak követelményeihez igazítva azt, és ragaszkodik kézzelfogható intézkedések bevezetéséhez e célkitűzés megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

megerősíti, hogy fenn kell tartani az erős és életképes közszolgálati műsorszolgáltatást, a digitális korszak követelményeihez igazítva azt, és ragaszkodik kézzelfogható intézkedések bevezetéséhez e célkitűzés megvalósítása érdekében;

| 5. | ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a digitális korszakban a közszolgálati műsorszolgáltatásnak az a sajátos küldetése, hogy a jó minőségű közérdekű médiatartalmat egyetemesen hozzáférhetővé tegye minden érdemleges felületen; |
| --- | --- |

5.

ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a digitális korszakban a közszolgálati műsorszolgáltatásnak az a sajátos küldetése, hogy a jó minőségű közérdekű médiatartalmat egyetemesen hozzáférhetővé tegye minden érdemleges felületen;

| 6. | felkéri a tagállamokat, hogy irányozzanak elő elégséges forrásokat annak lehetővé tétele érdekében, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók is igénybe vehessék az új digitális technológiákat, biztosítva, hogy a nagyközönség élvezhesse a korszerű audiovizuális szolgáltatások előnyeit; |
| --- | --- |

6.

felkéri a tagállamokat, hogy irányozzanak elő elégséges forrásokat annak lehetővé tétele érdekében, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók is igénybe vehessék az új digitális technológiákat, biztosítva, hogy a nagyközönség élvezhesse a korszerű audiovizuális szolgáltatások előnyeit;

| 7. | kéri e tekintetben a közszolgálati műsorszolgáltatókat, hogy szervezzék át soraikat annak érdekében, hogy vonzó és minőségi online tartalmat kínálhassanak, és így eljuthassanak a fiatalokhoz, akik a médiaszolgáltatást szinte kizárólag az interneten veszik igénybe; |
| --- | --- |

7.

kéri e tekintetben a közszolgálati műsorszolgáltatókat, hogy szervezzék át soraikat annak érdekében, hogy vonzó és minőségi online tartalmat kínálhassanak, és így eljuthassanak a fiatalokhoz, akik a médiaszolgáltatást szinte kizárólag az interneten veszik igénybe;

| 8. | kéri a tagállamokat, hogy szálljanak szembe a – például a városok és a vidéki térségek közötti – digitális megosztottsággal, és minden régióban biztosítsák mindenki számára a digitális adások vételét, megvalósítva ezzel a közszolgálati műsorszolgáltatáshoz való hozzáférés egyenlőségét; |
| --- | --- |

8.

kéri a tagállamokat, hogy szálljanak szembe a – például a városok és a vidéki térségek közötti – digitális megosztottsággal, és minden régióban biztosítsák mindenki számára a digitális adások vételét, megvalósítva ezzel a közszolgálati műsorszolgáltatáshoz való hozzáférés egyenlőségét;

| 9. | ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra az analóg televíziózásról a digitális rendszerre való áttérés fogyasztók számára történő megkönnyítésének lehetőségét; |
| --- | --- |

9.

ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra az analóg televíziózásról a digitális rendszerre való áttérés fogyasztók számára történő megkönnyítésének lehetőségét;

| 10. | sürgeti a tagállamokat, hogy határozzák meg a közszolgálati műsorszolgáltatók feladatait, hogy megtarthassák különbözőségüket az eredeti audiovizuális termékek előállítása és a magas színvonalú programok és újságírás melletti elkötelezettség révén, minden kereskedelmi megfontolástól vagy politikai befolyástól mentesen, hiszen éppen ez különbözteti meg őket; megállapítja, hogy ezeket a feladatokat a lehető legpontosabban kell meghatározni, de kellő tekintettel a műsorszolgáltató programtervezési önállóságára; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a tagállamokat, hogy határozzák meg a közszolgálati műsorszolgáltatók feladatait, hogy megtarthassák különbözőségüket az eredeti audiovizuális termékek előállítása és a magas színvonalú programok és újságírás melletti elkötelezettség révén, minden kereskedelmi megfontolástól vagy politikai befolyástól mentesen, hiszen éppen ez különbözteti meg őket; megállapítja, hogy ezeket a feladatokat a lehető legpontosabban kell meghatározni, de kellő tekintettel a műsorszolgáltató programtervezési önállóságára;

| 11. | emlékeztet rá, hogy a technológiai semlegesség elve szerint a közszolgálati műsorszolgáltatók számára a rájuk ruházott feladatok keretein belül lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szolgáltatásaikat – beleértve az új szolgáltatásokat is – minden felületen nyújthassák; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet rá, hogy a technológiai semlegesség elve szerint a közszolgálati műsorszolgáltatók számára a rájuk ruházott feladatok keretein belül lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szolgáltatásaikat – beleértve az új szolgáltatásokat is – minden felületen nyújthassák;

| 12. | hangsúlyozza, hogy mivel egyes tagállamok nem vezettek be jogszabályokat az internetes közszolgálati műsorszolgáltatói tevékenységekre vonatkozóan, ez befolyásolhatja az ágazat azon képességét, hogy működését új területekre terjessze ki; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy mivel egyes tagállamok nem vezettek be jogszabályokat az internetes közszolgálati műsorszolgáltatói tevékenységekre vonatkozóan, ez befolyásolhatja az ágazat azon képességét, hogy működését új területekre terjessze ki;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a földi műsorszórás nyitott, interoperabilitást lehetővé tevő normákon alapuló felületei központi szerepet játszanak a kettős műsorszolgáltató rendszerben, és ideális eszközt jelentenek a szabad, könnyen hozzáférhető audiovizuális médiaszolgáltatások felhasználói számára, jobban igazodnak a helyi piacok széttöredezettségéhez, és ezért jobban megfelelhetnek a helyi kulturális és társadalmi elvárásoknak; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a földi műsorszórás nyitott, interoperabilitást lehetővé tevő normákon alapuló felületei központi szerepet játszanak a kettős műsorszolgáltató rendszerben, és ideális eszközt jelentenek a szabad, könnyen hozzáférhető audiovizuális médiaszolgáltatások felhasználói számára, jobban igazodnak a helyi piacok széttöredezettségéhez, és ezért jobban megfelelhetnek a helyi kulturális és társadalmi elvárásoknak;

| 14. | tudomásul veszi a Bizottság műsorszolgáltatásról szóló 2009. júliusi közleményét, amely elismeri a közszolgálati műsorszolgáltatók azon jogát, hogy jelen lehessenek minden érdemleges műsorszóró felületen, és amely megerősíti, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás feladatainak meghatározása, finanszírozása és megszervezése a tagállamok hatáskörébe tartozik, elismerve eközben a Bizottság jogosultságát a nyilvánvaló tévedések vizsgálata tekintetében, és felhívja a tagállamokat, hogy tartsák fenn az egyensúlyt a kínált digitális médiaszolgáltatások között, biztosítsák a tisztességes versenyt a közszolgálati műsorszolgáltatás és a magántulajdonban lévő média között, ezzel fenntartva a lendületes médiakörnyezetet az online környezetben; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi a Bizottság műsorszolgáltatásról szóló 2009. júliusi közleményét, amely elismeri a közszolgálati műsorszolgáltatók azon jogát, hogy jelen lehessenek minden érdemleges műsorszóró felületen, és amely megerősíti, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás feladatainak meghatározása, finanszírozása és megszervezése a tagállamok hatáskörébe tartozik, elismerve eközben a Bizottság jogosultságát a nyilvánvaló tévedések vizsgálata tekintetében, és felhívja a tagállamokat, hogy tartsák fenn az egyensúlyt a kínált digitális médiaszolgáltatások között, biztosítsák a tisztességes versenyt a közszolgálati műsorszolgáltatás és a magántulajdonban lévő média között, ezzel fenntartva a lendületes médiakörnyezetet az online környezetben;

| 15. | üdvözli a technológiai semlegesség és azon követelmény elismerését, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók szerkesztői függetlenségét tiszteletben kell tartani, kellőképpen figyelembe véve azt is, hogy tartós és biztos finanszírozásra van szükségük; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a technológiai semlegesség és azon követelmény elismerését, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók szerkesztői függetlenségét tiszteletben kell tartani, kellőképpen figyelembe véve azt is, hogy tartós és biztos finanszírozásra van szükségük;

| 16. | megjegyzi azonban, hogy a (meglévő) megelőző tesztek költségei jelentősek, és hangsúlyozza, hogy támogatja az arányos értékeléseket; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi azonban, hogy a (meglévő) megelőző tesztek költségei jelentősek, és hangsúlyozza, hogy támogatja az arányos értékeléseket;

| 17. | emlékeztet az Európa Tanács valamennyi uniós tagállam által elfogadott ajánlásainak és nyilatkozatainak fontosságára, amelyek európai normákat állapítanak meg a véleménynyilvánítás szabadságára, a sajtószabadságra, a médiapluralizmusra és a közszolgálati média függetlenségére, feladataira és finanszírozására vonatkozóan, különösen az információs társadalomban, ezáltal biztosítva a közszolgálati műsorszolgáltatás hitelességét; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet az Európa Tanács valamennyi uniós tagállam által elfogadott ajánlásainak és nyilatkozatainak fontosságára, amelyek európai normákat állapítanak meg a véleménynyilvánítás szabadságára, a sajtószabadságra, a médiapluralizmusra és a közszolgálati média függetlenségére, feladataira és finanszírozására vonatkozóan, különösen az információs társadalomban, ezáltal biztosítva a közszolgálati műsorszolgáltatás hitelességét;

| 18. | emlékezteti a tagállamokat ezen európai normák melletti elkötelezettségükre, és javasolja, hogy biztosítsanak megfelelő, arányos állandó finanszírozást a közszolgálati média számára, hogy teljesíthesse feladatait, biztosítsák politikai és gazdasági függetlenségét, a befogadó információs és tudásalapú társadalomhoz való hozzájárulását és tegyék elérhetővé a magas színvonalú médiát mindenki számára; |
| --- | --- |

18.

emlékezteti a tagállamokat ezen európai normák melletti elkötelezettségükre, és javasolja, hogy biztosítsanak megfelelő, arányos állandó finanszírozást a közszolgálati média számára, hogy teljesíthesse feladatait, biztosítsák politikai és gazdasági függetlenségét, a befogadó információs és tudásalapú társadalomhoz való hozzájárulását és tegyék elérhetővé a magas színvonalú médiát mindenki számára;

| 19. | kéri a Bizottságot, hogy bátorítsa a tagállamokat a bevált gyakorlatok cseréjére különböző szinteken (nemzeti médiahatóságok, érintett felek, közszolgálati műsorszolgáltatók vezetősége, független szabályozók, tévénézők és fogyasztók képviselői); |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot, hogy bátorítsa a tagállamokat a bevált gyakorlatok cseréjére különböző szinteken (nemzeti médiahatóságok, érintett felek, közszolgálati műsorszolgáltatók vezetősége, független szabályozók, tévénézők és fogyasztók képviselői);

| 20. | kéri a tagállamokat, hogy a szabályozó hatóságok európai szövetségén (EPRA) belül fokozzák a nemzeti médiaszabályozók közötti együttműködést és az egyes nemzeti műsorszolgáltató rendszerekkel kapcsolatos tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

20.

kéri a tagállamokat, hogy a szabályozó hatóságok európai szövetségén (EPRA) belül fokozzák a nemzeti médiaszabályozók közötti együttműködést és az egyes nemzeti műsorszolgáltató rendszerekkel kapcsolatos tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét;

| 21. | emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók igazgatótanácsi tagjait hozzáértésük és a médiaágazattal kapcsolatos ismereteik alapján kell kinevezni; |
| --- | --- |

21.

emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók igazgatótanácsi tagjait hozzáértésük és a médiaágazattal kapcsolatos ismereteik alapján kell kinevezni;

| 22. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szükséges források rendelkezésre bocsátása mellett bízzák meg az Európai Audiovizuális Megfigyelőintézetet azzal, hogy gyűjtsön adatokat és végezzen kutatásokat arra vonatkozóan, miként alkalmazták a tagállamok ezeket a normákat, annak megvizsgálása érdekében, hogy a normák elérték-e a kívánt hatást, és sürgeti, hogy a tagállamok viseljenek felelősséget e kötelezettségvállalások nemteljesítése esetében; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szükséges források rendelkezésre bocsátása mellett bízzák meg az Európai Audiovizuális Megfigyelőintézetet azzal, hogy gyűjtsön adatokat és végezzen kutatásokat arra vonatkozóan, miként alkalmazták a tagállamok ezeket a normákat, annak megvizsgálása érdekében, hogy a normák elérték-e a kívánt hatást, és sürgeti, hogy a tagállamok viseljenek felelősséget e kötelezettségvállalások nemteljesítése esetében;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy szenteljen nagyobb figyelmet a kettős rendszernek mint az uniós vívmányok részének a csatlakozási tárgyalások során, és sürgeti a tagjelölt országok által ebben a tekintetben elért előrehaladás figyelemmel kísérését; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy szenteljen nagyobb figyelmet a kettős rendszernek mint az uniós vívmányok részének a csatlakozási tárgyalások során, és sürgeti a tagjelölt országok által ebben a tekintetben elért előrehaladás figyelemmel kísérését;

| 24. | továbbá felhívja a tagállamokat, hogy megfelelően kezeljék a közszolgálati műsorszolgáltatók alulfinanszírozásának kérdését, mégpedig a közszolgálati média azon sajátos feladatának megvalósítása érdekében, hogy valamennyi új médiafelület szintjén a lehető legtöbb tévénézőhöz és rádióhallgatóhoz kell eljutnia; |
| --- | --- |

24.

továbbá felhívja a tagállamokat, hogy megfelelően kezeljék a közszolgálati műsorszolgáltatók alulfinanszírozásának kérdését, mégpedig a közszolgálati média azon sajátos feladatának megvalósítása érdekében, hogy valamennyi új médiafelület szintjén a lehető legtöbb tévénézőhöz és rádióhallgatóhoz kell eljutnia;

| 25. | megállapítja, hogy a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatók átlátható tulajdoni viszonyait minden tagállamban biztosítani kell, és felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel és támogassa az e cél elérése felé tett lépéseket; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatók átlátható tulajdoni viszonyait minden tagállamban biztosítani kell, és felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel és támogassa az e cél elérése felé tett lépéseket;

| 26. | kéri, hogy a tagállamok vessenek véget a közszolgálati műsorszolgáltatás tartalmába való politikai beavatkozásoknak; |
| --- | --- |

26.

kéri, hogy a tagállamok vessenek véget a közszolgálati műsorszolgáltatás tartalmába való politikai beavatkozásoknak;

| 27. | üdvözli az európai uniós médiapluralizmus mérésére szolgáló mutatók meghatározásáról a Bizottság kérésére készített független tanulmány következtetéseit; |
| --- | --- |

27.

üdvözli az európai uniós médiapluralizmus mérésére szolgáló mutatók meghatározásáról a Bizottság kérésére készített független tanulmány következtetéseit;

| 28. | síkraszáll a médiapluralizmust megfigyelő központ létrehozása mellett, amely hatékony eszköz a médiapluralizmusra irányuló fenyegetések feltárásában; |
| --- | --- |

28.

síkraszáll a médiapluralizmust megfigyelő központ létrehozása mellett, amely hatékony eszköz a médiapluralizmusra irányuló fenyegetések feltárásában;

| 29. | emlékeztet az EBB által felajánlott pénzügyi eszközökre, és ösztönzi a pénzügyi nehézségekkel küzdő közszolgálati műsorszolgáltatókat, hogy pályázzanak kedvezményes hitelre az EBB-től infrastruktúrájuk megújítása, különösen a digitalizálás és az innováció fejlesztése céljából; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet az EBB által felajánlott pénzügyi eszközökre, és ösztönzi a pénzügyi nehézségekkel küzdő közszolgálati műsorszolgáltatókat, hogy pályázzanak kedvezményes hitelre az EBB-től infrastruktúrájuk megújítása, különösen a digitalizálás és az innováció fejlesztése céljából;

| 30. | ösztönzi a különböző érintett szereplőket, hogy a kettős rendszer megőrzése érdekében fokozzák együttműködésüket, és különösen ösztönzi a közszolgálati és a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatókat, hogy a tartalommegosztás és újító projektek megvalósítása érdekében működjenek együtt egymással és a kiadókkal is, valamint találják meg az együttműködés módozatait; |
| --- | --- |

30.

ösztönzi a különböző érintett szereplőket, hogy a kettős rendszer megőrzése érdekében fokozzák együttműködésüket, és különösen ösztönzi a közszolgálati és a magántulajdonban lévő műsorszolgáltatókat, hogy a tartalommegosztás és újító projektek megvalósítása érdekében működjenek együtt egymással és a kiadókkal is, valamint találják meg az együttműködés módozatait;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy indítson kezdeményezést a médiaágazat különböző szereplőinek összefogására annak érdekében, hogy támogassa az együttműködés lehetséges területeinek azonosítását, megkönnyítse a bevált gyakorlat cseréjét és foglalkozzon az érdemleges kérdésekkel; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy indítson kezdeményezést a médiaágazat különböző szereplőinek összefogására annak érdekében, hogy támogassa az együttműködés lehetséges területeinek azonosítását, megkönnyítse a bevált gyakorlat cseréjét és foglalkozzon az érdemleges kérdésekkel;

| 32. | emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy a közösségi műsorszolgáltatás hosszú távú finanszírozása (például reklámbevételekből) különösen a kis közösségek esetében nehézségekbe ütközik; úgy véli, hogy a regionális szintű közösségi műsorszolgáltatás széles területen történő biztosítása érdekében felhasználhatók a digitális technológia által biztosított új lehetőségek; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy a közösségi műsorszolgáltatás hosszú távú finanszírozása (például reklámbevételekből) különösen a kis közösségek esetében nehézségekbe ütközik; úgy véli, hogy a regionális szintű közösségi műsorszolgáltatás széles területen történő biztosítása érdekében felhasználhatók a digitális technológia által biztosított új lehetőségek;

| 33. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a szerzői jogokat igazítsa az új, digitális korszak viszonyaihoz, lehetővé téve a műsorszolgáltatók számára a minőségi európai programok széles kínálatának fenntartását, és hogy különös figyelemmel tanulmányozza az archív tartalom újbóli felhasználását megkönnyítő módszereket, valamint a szerzői jogdíjak rendezése tekintetében kiterjedt kollektív díjfizető rendszerek és akadálytalanul működő „egyablakos” rendszerek bevezetését; |
| --- | --- |

33.

ösztönzi a Bizottságot, hogy a szerzői jogokat igazítsa az új, digitális korszak viszonyaihoz, lehetővé téve a műsorszolgáltatók számára a minőségi európai programok széles kínálatának fenntartását, és hogy különös figyelemmel tanulmányozza az archív tartalom újbóli felhasználását megkönnyítő módszereket, valamint a szerzői jogdíjak rendezése tekintetében kiterjedt kollektív díjfizető rendszerek és akadálytalanul működő „egyablakos” rendszerek bevezetését;

| 34. | várja az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv európai programokra fenntartott műsoridővel kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló jelentést, figyelemmel arra, hogy egyes tagállamok még nem hoztak intézkedéseket e téren; |
| --- | --- |

34.

várja az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv európai programokra fenntartott műsoridővel kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló jelentést, figyelemmel arra, hogy egyes tagállamok még nem hoztak intézkedéseket e téren;

| 35. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tartalomgyűjtő oldalak tartsák tiszteletben a meglévő jogi keretet, és felkéri a Bizottságot annak megfontolására, hogy a keresőmotorok és az online szolgáltatásokat nyújtók miként járulhatnának hozzá a tartalmak létrehozásának finanszírozásához; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tartalomgyűjtő oldalak tartsák tiszteletben a meglévő jogi keretet, és felkéri a Bizottságot annak megfontolására, hogy a keresőmotorok és az online szolgáltatásokat nyújtók miként járulhatnának hozzá a tartalmak létrehozásának finanszírozásához;

| 36. | hangsúlyozza a médiaoktatás jelentőségét a tartalomgyűjtő oldalak által nyújtott szolgáltatások felelősségteljes használata érdekében; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza a médiaoktatás jelentőségét a tartalomgyűjtő oldalak által nyújtott szolgáltatások felelősségteljes használata érdekében;

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

37.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(2)  HL C 320., 1996.10.28., 180. o.

(3)  HL C 8. E, 2010.1.14., 85. o.

(4)  HL C 45. E, 2010.2.23., 9. o.

(5)  HL C 257., 2009.10.27., 1. o.

(6)  HL C 30., 1999.2.5., 1. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/56

---

2010. november 25., csütörtökAz ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 sz. határozatának 10. évfordulója

P7_TA(2010)0439

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 2000. évi 1325. számú határozata tizedik évfordulójáról

2012/C 99 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000) és 1820. (2008), valamint a nők és gyermekek ellen fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló 1888. (2009) számú határozatára, amely valamennyi állam felelősségét hangsúlyozza abban, hogy véget vessenek a büntetlenségnek, és felelősségre vonják az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények elkövetőit, beleértve a nők és lányok ellen elkövetett nemi erőszak és egyéb erőszakos bűncselekmények elkövetőit, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000) és 1820. (2008), valamint a nők és gyermekek ellen fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló 1888. (2009) számú határozatára, amely valamennyi állam felelősségét hangsúlyozza abban, hogy véget vessenek a büntetlenségnek, és felelősségre vonják az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények elkövetőit, beleértve a nők és lányok ellen elkövetett nemi erőszak és egyéb erőszakos bűncselekmények elkövetőit,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2000. február 7-i 54/134. számú határozatára, amely november 25-ét a nők elleni erőszak felszámolásának világnapjává nyilvánította, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2000. február 7-i 54/134. számú határozatára, amely november 25-ét a nők elleni erőszak felszámolásának világnapjává nyilvánította,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának a fejlesztési együttműködés során a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdításáról szóló cselekvési tervére, amelynek célja, hogy az EU partnerországokkal folytatott együttműködése során minden szinten biztosítsa a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának a fejlesztési együttműködés során a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdításáról szóló cselekvési tervére, amelynek célja, hogy az EU partnerországokkal folytatott együttműködése során minden szinten biztosítsa a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését,

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár fegyveres konfliktusok során elkövetett szexuális erőszakkal foglalkozó különleges képviselőjének 2010. márciusi kinevezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár fegyveres konfliktusok során elkövetett szexuális erőszakkal foglalkozó különleges képviselőjének 2010. márciusi kinevezésére,

| — | tekintettel „Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325 és 1820 határozatának Európai Unió általi végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés” című, 2008. decemberi tanácsi dokumentumra és az ENSZ BT 1325., továbbá az azt megerősítő 1820. határozatának a KBVP keretében történő végrehajtásáról szóló, szintén 2008. decemberi operatív dokumentumra, valamint „Az emberi jogok KBVP-be történő beépítése” című, 2006. szeptemberi tanácsi dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325 és 1820 határozatának Európai Unió általi végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés” című, 2008. decemberi tanácsi dokumentumra és az ENSZ BT 1325., továbbá az azt megerősítő 1820. határozatának a KBVP keretében történő végrehajtásáról szóló, szintén 2008. decemberi operatív dokumentumra, valamint „Az emberi jogok KBVP-be történő beépítése” című, 2006. szeptemberi tanácsi dokumentumra,

| — | tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról és megkülönböztetésről szóló uniós iránymutatásokra, valamint a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról és megkülönböztetésről szóló uniós iránymutatásokra, valamint a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külkapcsolataiban, valamint a béke megszilárdítása és az állami intézményrendszer kiépítése terén történő általános érvényesítéséről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külkapcsolataiban, valamint a béke megszilárdítása és az állami intézményrendszer kiépítése terén történő általános érvényesítéséről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nők helyzetéről a fegyveres konfliktusokban és a konfliktust követő újjáépítésben betöltött szerepükről szóló 2006. június 1-jei állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők helyzetéről a fegyveres konfliktusokban és a konfliktust követő újjáépítésben betöltött szerepükről szóló 2006. június 1-jei állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nők nemzetközi politikában elfoglalt helyzetéről szóló 2006. október 16-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők nemzetközi politikában elfoglalt helyzetéről szóló 2006. október 16-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az EP SEDE albizottságának a nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos 2007. évi cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EP SEDE albizottságának a nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos 2007. évi cselekvési tervére,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságban az emberi jogok védelme és a jog érvényesülése terén fennálló hiányosságokról szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságban az emberi jogok védelme és a jog érvényesülése terén fennálló hiányosságokról szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a nemek kérdésével foglalkozó új ENSZ-szerv (UN Women) létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek kérdésével foglalkozó új ENSZ-szerv (UN Women) létrehozására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a konfliktusövezetekben a nők elleni erőszak gyakran a már békeidőben is létező nemi megkülönböztetés kiterjesztése; mivel idén van tíz éve, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa elfogadta 1325. számú határozatát, amely először foglalkozott a fegyveres konfliktusok nőkre gyakorolt aránytalan és sajátos hatásával, és első ízben kötötte össze a nők által a konfliktusok során átélt tapasztalatokat a nemzetközi béke és biztonság fenntartásával, érintve a részvétel, a védelem, a megelőzés, a segítségnyújtás és a helyreállítás egymáshoz szorosan kapcsolódó tematikus területeit, |
| --- | --- |

A.

mivel a konfliktusövezetekben a nők elleni erőszak gyakran a már békeidőben is létező nemi megkülönböztetés kiterjesztése; mivel idén van tíz éve, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa elfogadta 1325. számú határozatát, amely először foglalkozott a fegyveres konfliktusok nőkre gyakorolt aránytalan és sajátos hatásával, és első ízben kötötte össze a nők által a konfliktusok során átélt tapasztalatokat a nemzetközi béke és biztonság fenntartásával, érintve a részvétel, a védelem, a megelőzés, a segítségnyújtás és a helyreállítás egymáshoz szorosan kapcsolódó tematikus területeit,

| B. | mivel november 25. a nőkkel szembeni erőszak elleni tiltakozás világnapja, |
| --- | --- |

B.

mivel november 25. a nőkkel szembeni erőszak elleni tiltakozás világnapja,

| C. | mivel a Biztonsági Tanács 1820., 1888. és 1889. számú határozatai megerősítik és kiegészítik az 1325. számú határozatot, és e négy határozat a nők, a béke és a biztonság érdekében tett együttes kötelezettségvállalásnak tekintendő, |
| --- | --- |

C.

mivel a Biztonsági Tanács 1820., 1888. és 1889. számú határozatai megerősítik és kiegészítik az 1325. számú határozatot, és e négy határozat a nők, a béke és a biztonság érdekében tett együttes kötelezettségvállalásnak tekintendő,

| D. | mivel e kötelezettségvállalások teljesítése az ENSZ minden egyes – konfliktus sújtotta, adományozó vagy egyéb – tagállamának feladata és felelőssége; hangsúlyozva ebben az összefüggésben a nők és lányok elleni erőszakról szóló európai uniós iránymutatások, továbbá a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról, valamint az érintettekkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatások 2008. decemberi elfogadását, amely erős politikai jelzése volt annak, hogy ezek a kérdések az Unió számára prioritást jelentenek, |
| --- | --- |

D.

mivel e kötelezettségvállalások teljesítése az ENSZ minden egyes – konfliktus sújtotta, adományozó vagy egyéb – tagállamának feladata és felelőssége; hangsúlyozva ebben az összefüggésben a nők és lányok elleni erőszakról szóló európai uniós iránymutatások, továbbá a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról, valamint az érintettekkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatások 2008. decemberi elfogadását, amely erős politikai jelzése volt annak, hogy ezek a kérdések az Unió számára prioritást jelentenek,

| E. | mivel az ENSZ BT 1820. és 1325. számú határozatai alapján az EU külső pénzügyi eszközeivel elsődlegesen a fegyveres konfliktusokban és a konfliktusoktól sújtott országokban és térségekben tevékenykedő civil társadalmi szervezeteket kell megfelelően támogatni, |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ BT 1820. és 1325. számú határozatai alapján az EU külső pénzügyi eszközeivel elsődlegesen a fegyveres konfliktusokban és a konfliktusoktól sújtott országokban és térségekben tevékenykedő civil társadalmi szervezeteket kell megfelelően támogatni,

| F. | mivel az Európai Parlamentnek figyelemmel kell kísérnie az átfogó megközelítés alkalmazását, a nemek közötti esélyegyenlőségnek és a nők szerepének az EU külső fellépéseiben történő megerősítésére irányuló uniós cselekvési terv végrehajtását, valamint a nőkkel és gyermekekkel szembeni erőszakról szóló iránymutatások végrehajtását, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Parlamentnek figyelemmel kell kísérnie az átfogó megközelítés alkalmazását, a nemek közötti esélyegyenlőségnek és a nők szerepének az EU külső fellépéseiben történő megerősítésére irányuló uniós cselekvési terv végrehajtását, valamint a nőkkel és gyermekekkel szembeni erőszakról szóló iránymutatások végrehajtását,

| G. | mivel a nemi dimenzió figyelembevétele a polgári vagy katonai feladatvégzés során nagyban növeli a műveleti hatékonyságot, amelyhez az EU jelentős hozzáadott értékkel járulhat hozzá, amennyiben tevékenyen foglalkozik a nők és a fegyveres konfliktusok kérdésével, |
| --- | --- |

G.

mivel a nemi dimenzió figyelembevétele a polgári vagy katonai feladatvégzés során nagyban növeli a műveleti hatékonyságot, amelyhez az EU jelentős hozzáadott értékkel járulhat hozzá, amennyiben tevékenyen foglalkozik a nők és a fegyveres konfliktusok kérdésével,

| H. | mivel az EU-nak részvételi lehetőséget kell biztosítania a nők számára a konfliktusok megelőzésében, a válságkezelésben, a béketárgyalásokon és az olyan konfliktus utáni feladatokban, mint a háború utáni helyreállítás megtervezése, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-nak részvételi lehetőséget kell biztosítania a nők számára a konfliktusok megelőzésében, a válságkezelésben, a béketárgyalásokon és az olyan konfliktus utáni feladatokban, mint a háború utáni helyreállítás megtervezése,

| I. | mivel a széles körben és rendszeres gyakorlatként űzött erőszaktétel és szexuális rabszolgatartás a Genfi Egyezmény értelmében emberiség elleni, valamint háborús bűncselekménynek számít; mivel az erőszaktétel a népirtás bűncselekményének is eleme, amennyiben egy meghatározott csoport egészének vagy egy részének megsemmisítése szándékával történik; mivel az EU-nak támogatnia kell a nőkön és gyermekeken nemi erőszakot elkövetők büntetlenségének felszámolását célzó erőfeszítéseket, |
| --- | --- |

I.

mivel a széles körben és rendszeres gyakorlatként űzött erőszaktétel és szexuális rabszolgatartás a Genfi Egyezmény értelmében emberiség elleni, valamint háborús bűncselekménynek számít; mivel az erőszaktétel a népirtás bűncselekményének is eleme, amennyiben egy meghatározott csoport egészének vagy egy részének megsemmisítése szándékával történik; mivel az EU-nak támogatnia kell a nőkön és gyermekeken nemi erőszakot elkövetők büntetlenségének felszámolását célzó erőfeszítéseket,

| J. | mivel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozásának jelentősen hozzá kell járulnia az ENSZ BT 1325. és 1820. számú határozatainak további végrehajtásához mind belső felépítése, mind külső fellépései és rendszabályai révén, |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozásának jelentősen hozzá kell járulnia az ENSZ BT 1325. és 1820. számú határozatainak további végrehajtásához mind belső felépítése, mind külső fellépései és rendszabályai révén,

| K. | mivel az EU számos fontos dokumentumot fogadott el az ENSZ BT 1820. és 1325. határozata végrehajtásának módjáról, |
| --- | --- |

K.

mivel az EU számos fontos dokumentumot fogadott el az ENSZ BT 1820. és 1325. határozata végrehajtásának módjáról,

| L. | mivel 2010 a millenniumi fejlesztési célok tízéves felülvizsgálatának (MDG 10) éve is, |
| --- | --- |

L.

mivel 2010 a millenniumi fejlesztési célok tízéves felülvizsgálatának (MDG 10) éve is,

| M. | mivel csupán az uniós tagállamok kisebbsége dolgozott ki nemzeti cselekvési tervet az ENSZ BT 1325. számú határozatának végrehajtására; mivel Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság elfogadta nemzeti cselekvési tervét, |
| --- | --- |

M.

mivel csupán az uniós tagállamok kisebbsége dolgozott ki nemzeti cselekvési tervet az ENSZ BT 1325. számú határozatának végrehajtására; mivel Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság elfogadta nemzeti cselekvési tervét,

| 1. | hangsúlyozza, hogy a Biztonsági Tanács 1325. számú határozatának tizedik évfordulóját az 1325. számú határozat végrehajtását célzó megújított ütemterv beindításának napjává kell tenni; a végrehajtás nem képzelhető el a legmagasabb szintű politikai irányítás és megnövelt források hiányában; kiemelten ajánlja, hogy ezt a kérdést vegyék fel az EU emberi jogi politikája jelenleg zajló felülvizsgálatának napirendjére az átfogó emberi jogi országstratégia kidolgozása, a nők és gyermekek elleni erőszakról szóló, valamint a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról, illetve az érintettekkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatások értékelése kapcsán; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a Biztonsági Tanács 1325. számú határozatának tizedik évfordulóját az 1325. számú határozat végrehajtását célzó megújított ütemterv beindításának napjává kell tenni; a végrehajtás nem képzelhető el a legmagasabb szintű politikai irányítás és megnövelt források hiányában; kiemelten ajánlja, hogy ezt a kérdést vegyék fel az EU emberi jogi politikája jelenleg zajló felülvizsgálatának napirendjére az átfogó emberi jogi országstratégia kidolgozása, a nők és gyermekek elleni erőszakról szóló, valamint a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról, illetve az érintettekkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatások értékelése kapcsán;

| 2. | felhív arra, hogy különítsenek el célzott, jelentős mértékű pénzügyi, humán és szervezeti forrásokat a nők részvétele és a nemi dimenzió figyelembevétele érdekében a kül- és biztonságpolitika területén; felszólít a nők részvételi arányának növelésére a rendőri, katonai, igazságügyi és a jogállamisággal kapcsolatos küldetések, valamint a békefenntartó műveletek keretében; felhívja az EU tagállamait, hogy tevékenyen működjenek közre a nők részvételének előmozdításában a nem uniós államokkal és a nemzetközi szervezetekkel fenntartott két- és többoldalú kapcsolataik területén; |
| --- | --- |

2.

felhív arra, hogy különítsenek el célzott, jelentős mértékű pénzügyi, humán és szervezeti forrásokat a nők részvétele és a nemi dimenzió figyelembevétele érdekében a kül- és biztonságpolitika területén; felszólít a nők részvételi arányának növelésére a rendőri, katonai, igazságügyi és a jogállamisággal kapcsolatos küldetések, valamint a békefenntartó műveletek keretében; felhívja az EU tagállamait, hogy tevékenyen működjenek közre a nők részvételének előmozdításában a nem uniós államokkal és a nemzetközi szervezetekkel fenntartott két- és többoldalú kapcsolataik területén;

| 3. | sürgeti, hogy Ashton főképviselő/alelnök a középtávon – öt év elteltével – esedékes felülvizsgálat során végezze el a kötelezettségvállalások végrehajtásának ellenőrzését, valamint segítse elő a bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

3.

sürgeti, hogy Ashton főképviselő/alelnök a középtávon – öt év elteltével – esedékes felülvizsgálat során végezze el a kötelezettségvállalások végrehajtásának ellenőrzését, valamint segítse elő a bevált gyakorlatok megosztását;

| 4. | kiemelten ösztönzi a főképviselőt/alelnököt, hogy erősítse meg a nők, a béke és a biztonság kérdéseivel foglalkozó uniós munkacsoportot, amelynek el kell végeznie az ENSZ BT 1325. és 1820. számú határozataival kapcsolatos nemzeti cselekvési tervek elfogadásának és végrehajtásának szakértői értékelését, rendszeresen elemeznie kell a nemek kérdése szempontjából a közös biztonság- és védelempolitikához (KBVP) kapcsolódó küldetéseket, továbbá ellenőriznie és tanácsaival segítenie kell a konfliktusoktól sújtott országokban és térségekben működő uniós képviseleteket; |
| --- | --- |

4.

kiemelten ösztönzi a főképviselőt/alelnököt, hogy erősítse meg a nők, a béke és a biztonság kérdéseivel foglalkozó uniós munkacsoportot, amelynek el kell végeznie az ENSZ BT 1325. és 1820. számú határozataival kapcsolatos nemzeti cselekvési tervek elfogadásának és végrehajtásának szakértői értékelését, rendszeresen elemeznie kell a nemek kérdése szempontjából a közös biztonság- és védelempolitikához (KBVP) kapcsolódó küldetéseket, továbbá ellenőriznie és tanácsaival segítenie kell a konfliktusoktól sújtott országokban és térségekben működő uniós képviseleteket;

| 5. | véleménye szerint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozása egyedülálló alkalmat kínál az EU szerepének megerősítésére az ENSZ BT 1820. és 1325. számú határozatainak végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

véleménye szerint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozása egyedülálló alkalmat kínál az EU szerepének megerősítésére az ENSZ BT 1820. és 1325. számú határozatainak végrehajtása tekintetében;

| 6. | sürgeti ezért a főképviselőt/alelnököt, hogy lépjen túl a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvén, és tegyen lényegi és jelentős hatású vállalásokat a személyzeti politika, a pénzügyi források és a szervezeti kialakítás terén; sürgeti, hogy a főképviselő/alelnök az EKSZ-en belül hozzon létre egy olyan szervezeti egységet, amely a tematikus osztályon belül a nemi dimenzió kérdéseivel foglalkozna, valamint gondoskodjék róla, hogy valamennyi földrajzi szervezeti egységben, illetve az uniós képviseleteken legalább egy teljes munkaidőben dolgozó személy foglalkozzék a nemi dimenzióval – ideértve a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos kérdéseket is –, és hogy ezek a munkatársak tartozzanak az uniós munkacsoport kötelékébe vagy álljanak szoros kapcsolatban ezzel a csoporttal; |
| --- | --- |

6.

sürgeti ezért a főképviselőt/alelnököt, hogy lépjen túl a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvén, és tegyen lényegi és jelentős hatású vállalásokat a személyzeti politika, a pénzügyi források és a szervezeti kialakítás terén; sürgeti, hogy a főképviselő/alelnök az EKSZ-en belül hozzon létre egy olyan szervezeti egységet, amely a tematikus osztályon belül a nemi dimenzió kérdéseivel foglalkozna, valamint gondoskodjék róla, hogy valamennyi földrajzi szervezeti egységben, illetve az uniós képviseleteken legalább egy teljes munkaidőben dolgozó személy foglalkozzék a nemi dimenzióval – ideértve a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos kérdéseket is –, és hogy ezek a munkatársak tartozzanak az uniós munkacsoport kötelékébe vagy álljanak szoros kapcsolatban ezzel a csoporttal;

| 7. | üdvözli az olyan eseménysorozatokat, mint a nyílt napok, a fogadások és egyéb más olyan nyilvános rendezvények, amelyekre legalább a három KVBP-misszió – EUPM (Bosznia-Hercegovina)), EULEX (Koszovó), EUMM (Grúzia) – valamelyikének szervezésében kerül sor az ENSZ BT 1325. számú határozata tizedik évfordulójának megünnepléseként; üdvözli ebben a tekintetben az EU Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálata (CPCC) által adott lendületet; emlékeztet rá, hogy a KVBP-missziók az egyik legfontosabb eszközt jelentik ahhoz, hogy az EU kinyilvánítsa elkötelezettségét az ENSZ BT 1820. és 1325. számú határozataiban foglalt célkitűzések teljesítése iránt a válság sújtotta országokban és térségekben; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az olyan eseménysorozatokat, mint a nyílt napok, a fogadások és egyéb más olyan nyilvános rendezvények, amelyekre legalább a három KVBP-misszió – EUPM (Bosznia-Hercegovina)), EULEX (Koszovó), EUMM (Grúzia) – valamelyikének szervezésében kerül sor az ENSZ BT 1325. számú határozata tizedik évfordulójának megünnepléseként; üdvözli ebben a tekintetben az EU Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálata (CPCC) által adott lendületet; emlékeztet rá, hogy a KVBP-missziók az egyik legfontosabb eszközt jelentik ahhoz, hogy az EU kinyilvánítsa elkötelezettségét az ENSZ BT 1820. és 1325. számú határozataiban foglalt célkitűzések teljesítése iránt a válság sújtotta országokban és térségekben;

| 8. | sürgeti a főképviselőt/alelnököt és az Unió tagállamait, hogy a KVBP-re vonatkozó valamennyi tanácsi határozatba és missziós mandátumba illesszék be az ENSZ BT 1820. és 1325. számú határozataira való hivatkozást, továbbá mindig gondoskodjanak arról, hogy valamennyi KVBP-misszióban részt vegyen legalább egy, a nemi dimenzióval foglalkozó tanácsadó, továbbá a missziók rendelkezzenek cselekvési tervvel az 1325. és 1821. számú határozatok célkitűzéseinek megvalósítására; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, az Unió tagállamait és a missziók vezetőit, hogy a helyi nőszervezetekkel való együttműködést és konzultációt tegyék valamennyi misszió tevékenységének rendszerszerű elemévé; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a főképviselőt/alelnököt és az Unió tagállamait, hogy a KVBP-re vonatkozó valamennyi tanácsi határozatba és missziós mandátumba illesszék be az ENSZ BT 1820. és 1325. számú határozataira való hivatkozást, továbbá mindig gondoskodjanak arról, hogy valamennyi KVBP-misszióban részt vegyen legalább egy, a nemi dimenzióval foglalkozó tanácsadó, továbbá a missziók rendelkezzenek cselekvési tervvel az 1325. és 1821. számú határozatok célkitűzéseinek megvalósítására; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, az Unió tagállamait és a missziók vezetőit, hogy a helyi nőszervezetekkel való együttműködést és konzultációt tegyék valamennyi misszió tevékenységének rendszerszerű elemévé;

| 9. | felszólít megfelelő panasztételi eljárások bevezetésére a KVBP-missziók keretében, elsősorban a szexuális, illetve a nemi hovatartozáson alapuló erőszakra vonatkozó bejelentések elősegítése céljából; felhívja a főképviselőt/alelnököt arra, hogy a KVBP-missziók féléves értékelésébe illesszen be a nők, a béke és a biztonság helyzetéről szóló részletes beszámolót; |
| --- | --- |

9.

felszólít megfelelő panasztételi eljárások bevezetésére a KVBP-missziók keretében, elsősorban a szexuális, illetve a nemi hovatartozáson alapuló erőszakra vonatkozó bejelentések elősegítése céljából; felhívja a főképviselőt/alelnököt arra, hogy a KVBP-missziók féléves értékelésébe illesszen be a nők, a béke és a biztonság helyzetéről szóló részletes beszámolót;

| 10. | emlékeztet rá, hogy 2010. július 30. és augusztus 4. között a kelet-kongói bányavidéken tömeges nemi erőszakra került sor, hogy az elmúlt évben Kelet-Kongóban legalább 8 300 erőszaktételről érkezett bejelentés, 2010 első negyedévében pedig legkevesebb 1 244 nő tett bejelentést arról, hogy megerőszakolták, vagyis naponta átlagosan 14 szexuális erőszaktételre került sor; sürgeti mindkét kongói uniós missziót – EUPOL RD Congo és EUSEC RD Congo –, hogy a kongói biztonsági helyzet megreformálására irányuló erőfeszítések keretében tekintsék fő prioritásnak a nemi erőszak elleni küzdelmet és a nők részvételének előmozdítását; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet rá, hogy 2010. július 30. és augusztus 4. között a kelet-kongói bányavidéken tömeges nemi erőszakra került sor, hogy az elmúlt évben Kelet-Kongóban legalább 8 300 erőszaktételről érkezett bejelentés, 2010 első negyedévében pedig legkevesebb 1 244 nő tett bejelentést arról, hogy megerőszakolták, vagyis naponta átlagosan 14 szexuális erőszaktételre került sor; sürgeti mindkét kongói uniós missziót – EUPOL RD Congo és EUSEC RD Congo –, hogy a kongói biztonsági helyzet megreformálására irányuló erőfeszítések keretében tekintsék fő prioritásnak a nemi erőszak elleni küzdelmet és a nők részvételének előmozdítását;

| 11. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU küldjön sokkal több rendőr- és katonanőt a KVBP-missziókba; e tekintetben modellnek tekinthető az ENSZ Libériában működő békefenntartó állományában szolgáló rendőrnők aránya; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU küldjön sokkal több rendőr- és katonanőt a KVBP-missziókba; e tekintetben modellnek tekinthető az ENSZ Libériában működő békefenntartó állományában szolgáló rendőrnők aránya;

| 12. | rámutat, hogy a katonai és polgári missziókban szolgáló uniós állomány számára szükség van magatartási kódex kidolgozására, amely a szexuális kizsákmányolást indokolhatatlan magatartásként és bűncselekményként jelöli meg; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy a katonai és polgári missziókban szolgáló uniós állomány számára szükség van magatartási kódex kidolgozására, amely a szexuális kizsákmányolást indokolhatatlan magatartásként és bűncselekményként jelöli meg;

| 13. | felszólít az ENSZ BT 1325. és 1820. számú határozatainak végrehajtására az EU országstratégiai dokumentumaiban, továbbá a konfliktusos térségekből származó nők európai folyamatokba történő bevonására fordított pénzügyi támogatás növelésére; felhívja a főképviselőt/alelnököt, a fejlesztésért, a bővítésért, és a humanitárius segítségnyújtásért felelős biztosokat, hogy a nők, a béke és a biztonság kérdéskörét tegyék a külső pénzügyi eszközökre – EIDHR (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze), ICI (az iparosodott országokkal való együttműködés eszköze), IPA (előcsatlakozási támogatási eszköz) és különösen a DCI (fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz) és IfS (stabilitási eszköz) – vonatkozó tervezés és programozás szerves részévé; |
| --- | --- |

13.

felszólít az ENSZ BT 1325. és 1820. számú határozatainak végrehajtására az EU országstratégiai dokumentumaiban, továbbá a konfliktusos térségekből származó nők európai folyamatokba történő bevonására fordított pénzügyi támogatás növelésére; felhívja a főképviselőt/alelnököt, a fejlesztésért, a bővítésért, és a humanitárius segítségnyújtásért felelős biztosokat, hogy a nők, a béke és a biztonság kérdéskörét tegyék a külső pénzügyi eszközökre – EIDHR (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze), ICI (az iparosodott országokkal való együttműködés eszköze), IPA (előcsatlakozási támogatási eszköz) és különösen a DCI (fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz) és IfS (stabilitási eszköz) – vonatkozó tervezés és programozás szerves részévé;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak meg kell könnyítenie a kisebb nem kormányzati szervezetek számára a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéhez (EIDHR) való hozzáférést; emlékeztet rá, hogy jelenleg számos kisebb nőszervezetnek nem sikerül megbirkóznia a pályázatok benyújtásához kapcsolódó bürokratikus akadályokkal; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak meg kell könnyítenie a kisebb nem kormányzati szervezetek számára a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéhez (EIDHR) való hozzáférést; emlékeztet rá, hogy jelenleg számos kisebb nőszervezetnek nem sikerül megbirkóznia a pályázatok benyújtásához kapcsolódó bürokratikus akadályokkal;

| 15. | felhívja az uniós fejlesztési biztost, hogy támogassa a konfliktus sújtotta térségekben tevékenykedő nőszervezetek munkáját; sürgeti, hogy a főképviselő/alelnök a stabilitási eszköz hosszú távú összetevője segítségével támogassa a nők részvételét a békével, a biztonsággal és a megbéküléssel kapcsolatos folyamatokban, valamint rendszeresen juttasson támogatást a nők, a béke és a biztonság területének a stabilitási eszköz 3. cikke alapján finanszírozott valamennyi rövid távú intézkedésben; |
| --- | --- |

15.

felhívja az uniós fejlesztési biztost, hogy támogassa a konfliktus sújtotta térségekben tevékenykedő nőszervezetek munkáját; sürgeti, hogy a főképviselő/alelnök a stabilitási eszköz hosszú távú összetevője segítségével támogassa a nők részvételét a békével, a biztonsággal és a megbéküléssel kapcsolatos folyamatokban, valamint rendszeresen juttasson támogatást a nők, a béke és a biztonság területének a stabilitási eszköz 3. cikke alapján finanszírozott valamennyi rövid távú intézkedésben;

| 16. | úgy véli, hogy az uniós küldöttségeknek tájékoztatniuk kellene a helyi nőszervezetekhez hasonló civil társadalmi szervezeteket a konfliktusövezetekben folytatott tevékenységükről, és a politikai döntéshozatal során konzultálniuk kellene a civil társadalmi szervezetekkel; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az uniós küldöttségeknek tájékoztatniuk kellene a helyi nőszervezetekhez hasonló civil társadalmi szervezeteket a konfliktusövezetekben folytatott tevékenységükről, és a politikai döntéshozatal során konzultálniuk kellene a civil társadalmi szervezetekkel;

| 17. | kéri a nők részvételi arányának jelentős növelését valamennyi típusú műveletben, ideértve a békéltető tevékenységet, a béketárgyalásokat, a béketeremtést, a béke erősítését, a békefenntartást és a konfliktusmegelőzést; |
| --- | --- |

17.

kéri a nők részvételi arányának jelentős növelését valamennyi típusú műveletben, ideértve a békéltető tevékenységet, a béketárgyalásokat, a béketeremtést, a béke erősítését, a békefenntartást és a konfliktusmegelőzést;

| 18. | szorgalmazza a nők fokozottabb bevonását a konfliktusok megoldásának kidolgozására irányuló valamennyi kezdeményezésbe, többek között közvetítőként, tárgyalóként és a konfliktus rendezésére irányuló intézkedések végrehajtásában; |
| --- | --- |

18.

szorgalmazza a nők fokozottabb bevonását a konfliktusok megoldásának kidolgozására irányuló valamennyi kezdeményezésbe, többek között közvetítőként, tárgyalóként és a konfliktus rendezésére irányuló intézkedések végrehajtásában;

| 19. | felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy kezdeményezze egy minden évben sorra kerülő olyan hét bevezetését, amelyet a női vezetőkkel való konzultációra szánnak az ENSZ „Nyílt nap a nőkért és a békéért” világnapjának kiegészítéseként, és amelyet az uniós küldöttségek jelentései és beszámolói követnének; |
| --- | --- |

19.

felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy kezdeményezze egy minden évben sorra kerülő olyan hét bevezetését, amelyet a női vezetőkkel való konzultációra szánnak az ENSZ „Nyílt nap a nőkért és a békéért” világnapjának kiegészítéseként, és amelyet az uniós küldöttségek jelentései és beszámolói követnének;

| 20. | hangsúlyozza, hogy olyan nemzeti cselekvési tervekre van szükség, amelyek tájékoztatnak a nemzeti stratégia ütemtervéről, megvalósítható célokat tűznek ki, rögzítik a felügyeleti mechanizmusokat, valamint ösztönzik a nők fokozottabb részvételét az ellenőrzési, értékelési és felügyeleti mechanizmusokban; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy olyan nemzeti cselekvési tervekre van szükség, amelyek tájékoztatnak a nemzeti stratégia ütemtervéről, megvalósítható célokat tűznek ki, rögzítik a felügyeleti mechanizmusokat, valamint ösztönzik a nők fokozottabb részvételét az ellenőrzési, értékelési és felügyeleti mechanizmusokban;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszak kérdésével foglalkozó ENSZ-különmegbízottnak, valamint a nemek kérdésével foglalkozó ENSZ-szerv (UN Women) újonnan kinevezett vezetőjének. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszak kérdésével foglalkozó ENSZ-különmegbízottnak, valamint a nemek kérdésével foglalkozó ENSZ-szerv (UN Women) újonnan kinevezett vezetőjének.

---

(1)  HL C 212. E, 2010.8.5., 32. o.

(2)  HL C 298. E, 2006.12.8., 287. o.

(3)  HL C 314. E, 2006.12.21., 347. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0350.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/60

---

2010. november 25., csütörtökA méhészeti ágazat helyzete

P7_TA(2010)0440

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a méhészeti ágazat helyzetéről

2012/C 99 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai méhészeti ágazatot sújtó nehézségekről szóló, 2003. október 9-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai méhészeti ágazatot sújtó nehézségekről szóló, 2003. október 9-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanács irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanács irányelvre (2),

| — | tekintettel a méhészeti ágazat feltételeit javító intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2004. április 22-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a méhészeti ágazat feltételeit javító intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2004. április 22-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (4), amely külön rendelkezik a méhészeti ágazatról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (4), amely külön rendelkezik a méhészeti ágazatról,

| — | tekintettel méhészeti ágazat helyzetéről szóló, 2008. november 20-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel méhészeti ágazat helyzetéről szóló, 2008. november 20-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének a klotianidinra, a tiametoxámra, a fipronilra és az imidaklopridra vonatkozó különös rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. március 12-i 2010/21/EU bizottsági irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének a klotianidinra, a tiametoxámra, a fipronilra és az imidaklopridra vonatkozó különös rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. március 12-i 2010/21/EU bizottsági irányelvre (6),

| — | tekintettel a 92/65/EGK tanácsi irányelv E. melléklete 1. és 2. részének a telepekről származó állatokra, illetve méhekre és poszméhekre vonatkozó egészségügyi bizonyítványminta tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. május 6-i 2010/270/EU bizottsági határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 92/65/EGK tanácsi irányelv E. melléklete 1. és 2. részének a telepekről származó állatokra, illetve méhekre és poszméhekre vonatkozó egészségügyi bizonyítványminta tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. május 6-i 2010/270/EU bizottsági határozatra (7),

| — | tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a méhészeti termékek termelésének és forgalmazásának általános feltételeit javító intézkedésekre vonatkozó 105. és azt követő cikkeinek a végrehajtásáról szóló, 2010. május 28-i bizottsági jelentésre (COM (2010)0267), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a méhészeti termékek termelésének és forgalmazásának általános feltételeit javító intézkedésekre vonatkozó 105. és azt követő cikkeinek a végrehajtásáról szóló, 2010. május 28-i bizottsági jelentésre (COM (2010)0267),

| — | tekintettel az EFSA 2008. augusztus 11-i tudományos jelentésére (8), valamint az EFSA által megrendelt és elfogadott 2009. december 3-i tudományos jelentésre (9), amelyek témája a méhek pusztulása és felügyelete Európában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA 2008. augusztus 11-i tudományos jelentésére (8), valamint az EFSA által megrendelt és elfogadott 2009. december 3-i tudományos jelentésre (9), amelyek témája a méhek pusztulása és felügyelete Európában,

| — | tekintettel a méhészeti ágazat helyzetéről szóló, 2010. szeptember 1-jei, (O-0119/2010 – B7-0564/2010) szóbeli választ igénylő kérdésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a méhészeti ágazat helyzetéről szóló, 2010. szeptember 1-jei, (O-0119/2010 – B7-0564/2010) szóbeli választ igénylő kérdésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a tagállamok által az európai méhészeti ágazat számára hároméves időszakra összeállított nemzeti programokat mind a 27 tagállam igénybe vette, az átlagos felhasználási arány pedig 90 %-os volt; mivel a Bizottság fent említett, 2010. május 28-i jelentésében megállapította, hogy a nemzeti méhészeti programok hatása az elmúlt években kedvező volt, |
| --- | --- |

A.

mivel a tagállamok által az európai méhészeti ágazat számára hároméves időszakra összeállított nemzeti programokat mind a 27 tagállam igénybe vette, az átlagos felhasználási arány pedig 90 %-os volt; mivel a Bizottság fent említett, 2010. május 28-i jelentésében megállapította, hogy a nemzeti méhészeti programok hatása az elmúlt években kedvező volt,

| B. | mivel különösen idén, a Biodiverzitás Nemzetközi Évében, nem szabad megfeledkezni arról, hogy a biodiverzitás komoly veszélyben van az egész világon, csökkenése pedig mintegy százszorosa-ezerszerese a rendes ütemnek; mivel a méhészet stratégiai fontosságú, tekintettel azokra a közérdekű és környezeti szolgáltatásokra, amelyeket a méhészek a társadalomnak nyújtanak, és mivel ez a tevékenység kitűnő példája a „zöld foglalkoztatásnak” (a biodiverzitás javítása és fenntartása, az ökológiai egyensúly és a növényvilág megóvása), valamint a fenntartható termelési modellnek a vidéki térségekben, |
| --- | --- |

B.

mivel különösen idén, a Biodiverzitás Nemzetközi Évében, nem szabad megfeledkezni arról, hogy a biodiverzitás komoly veszélyben van az egész világon, csökkenése pedig mintegy százszorosa-ezerszerese a rendes ütemnek; mivel a méhészet stratégiai fontosságú, tekintettel azokra a közérdekű és környezeti szolgáltatásokra, amelyeket a méhészek a társadalomnak nyújtanak, és mivel ez a tevékenység kitűnő példája a „zöld foglalkoztatásnak” (a biodiverzitás javítása és fenntartása, az ökológiai egyensúly és a növényvilág megóvása), valamint a fenntartható termelési modellnek a vidéki térségekben,

| C. | mivel a jelenleg futó programok 2013-ben lezárulnak; mivel a méhészeti ágazatnak nyújtott jelenlegi uniós támogatásokra a KAP hatályban lévő szabályai vonatkoznak; mivel az ágazat szereplőinek a 2013 utáni időszakra is tervezniük kell; mivel a Bizottság a KAP jövőjéről szóló közleményét 2010 novemberéig kívánja közzétenni, |
| --- | --- |

C.

mivel a jelenleg futó programok 2013-ben lezárulnak; mivel a méhészeti ágazatnak nyújtott jelenlegi uniós támogatásokra a KAP hatályban lévő szabályai vonatkoznak; mivel az ágazat szereplőinek a 2013 utáni időszakra is tervezniük kell; mivel a Bizottság a KAP jövőjéről szóló közleményét 2010 novemberéig kívánja közzétenni,

| D. | mivel a mezőgazdaságnak elemi érdeke a méhek mint beporzók megtartása; mivel a FAO már figyelmeztette a nemzetközi közösséget a beporzást végző rovarok – beleértve a mézelő méhek – számának riasztó csökkenésére; mivel Európában a növényfajok 84 %-a és az élelmiszer-termelés 76 %-a méhek általi beporzástól függ, aminek a gazdasági értéke lényegesen meghaladja a termelt méz értékét, |
| --- | --- |

D.

mivel a mezőgazdaságnak elemi érdeke a méhek mint beporzók megtartása; mivel a FAO már figyelmeztette a nemzetközi közösséget a beporzást végző rovarok – beleértve a mézelő méhek – számának riasztó csökkenésére; mivel Európában a növényfajok 84 %-a és az élelmiszer-termelés 76 %-a méhek általi beporzástól függ, aminek a gazdasági értéke lényegesen meghaladja a termelt méz értékét,

| E. | mivel a méhek pusztulása növekvő problémát jelent számos régióban, amelyet több tényező együttes hatása eredményez, többek között a méhbetegségek, a méhek kórokozókkal és élősködőkkel szembeni védekezőképességének meggyengülése, az éghajlat és részben a földhasználat megváltozása olyan időszakokkal együtt, amelyeket a méhek számára – részben a mézelő növények kiirtása miatt – a táplálék és gyűjtőterület hiánya, valamint a növényvédő szerek alkalmazása és a nem fenntartható gazdálkodási technikák jellemeznek, |
| --- | --- |

E.

mivel a méhek pusztulása növekvő problémát jelent számos régióban, amelyet több tényező együttes hatása eredményez, többek között a méhbetegségek, a méhek kórokozókkal és élősködőkkel szembeni védekezőképességének meggyengülése, az éghajlat és részben a földhasználat megváltozása olyan időszakokkal együtt, amelyeket a méhek számára – részben a mézelő növények kiirtása miatt – a táplálék és gyűjtőterület hiánya, valamint a növényvédő szerek alkalmazása és a nem fenntartható gazdálkodási technikák jellemeznek,

| F. | mivel néhány tagállamban a méhcsaládok számának csökkenése nem hozható biztosan összefüggésbe a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO) alkalmazásával, mivel azok termesztése egyelőre nem számottevő, és mivel a monokultúrák számának növekedése a mézelő növények eltűnéséhez vezet; |
| --- | --- |

F.

mivel néhány tagállamban a méhcsaládok számának csökkenése nem hozható biztosan összefüggésbe a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO) alkalmazásával, mivel azok termesztése egyelőre nem számottevő, és mivel a monokultúrák számának növekedése a mézelő növények eltűnéséhez vezet;

| G. | mivel a méheket egyre többféle betegség fenyegeti, és ez azzal a kockázattal jár, hogy a mézelő méh (Apis mellifera) veszélyeztetett fajjá válik, különösen a varroaatka egyre pusztítóbb jelenléte miatt, amely károsítja a méhek immunrendszerét és sokfajta ehhez kapcsolódó betegséget okoz, és ezért az európai méhpopuláció számára komoly egészségügyi problémát jelent, |
| --- | --- |

G.

mivel a méheket egyre többféle betegség fenyegeti, és ez azzal a kockázattal jár, hogy a mézelő méh (Apis mellifera) veszélyeztetett fajjá válik, különösen a varroaatka egyre pusztítóbb jelenléte miatt, amely károsítja a méhek immunrendszerét és sokfajta ehhez kapcsolódó betegséget okoz, és ezért az európai méhpopuláció számára komoly egészségügyi problémát jelent,

| H. | mivel több kutatásra van szükség a beporzó fajok pusztulási folyamatának visszafordítása érdekében, hogy elkerülhető legyen a világ más részein tapasztalható helyzet, ahol a természetes beporzók alacsony száma miatt emberi segítséggel végzett beporzásra van szükség, ez pedig jelentősen növeli a mezőgazdasági termelők költségeit, |
| --- | --- |

H.

mivel több kutatásra van szükség a beporzó fajok pusztulási folyamatának visszafordítása érdekében, hogy elkerülhető legyen a világ más részein tapasztalható helyzet, ahol a természetes beporzók alacsony száma miatt emberi segítséggel végzett beporzásra van szükség, ez pedig jelentősen növeli a mezőgazdasági termelők költségeit,

| I. | mivel Európa mézpiacának 40 %-a függ az importtól; mivel az EU függősége a mézellátás területén az árak jelentős ingadozását okozza, amelyet részben a világpiacon tapasztalható hamisítás okoz, mivel az európai uniós mézpiac harmadik országok számára való megnyitása az európai uniós méhészeknek versenyhátrányt okozott, |
| --- | --- |

I.

mivel Európa mézpiacának 40 %-a függ az importtól; mivel az EU függősége a mézellátás területén az árak jelentős ingadozását okozza, amelyet részben a világpiacon tapasztalható hamisítás okoz, mivel az európai uniós mézpiac harmadik országok számára való megnyitása az európai uniós méhészeknek versenyhátrányt okozott,

| J. | mivel a tagállamok és az ágazat szereplői egyaránt a végrehajtási szabályok javítására és a hosszú távú támogatás folytatására vonatkozó konkrét kéréseket fogalmaztak meg, |
| --- | --- |

J.

mivel a tagállamok és az ágazat szereplői egyaránt a végrehajtási szabályok javítására és a hosszú távú támogatás folytatására vonatkozó konkrét kéréseket fogalmaztak meg,

| K. | mivel a tagállamok és a méhészszövetségek között jobb együttműködésre van szükség a programok kialakítása terén annak érdekében, hogy minden egyes tagállam információt kérhessen, és azt adott esetben terjeszthesse azon európai szervezetek keretében, amelyekhez az tartozik, |
| --- | --- |

K.

mivel a tagállamok és a méhészszövetségek között jobb együttműködésre van szükség a programok kialakítása terén annak érdekében, hogy minden egyes tagállam információt kérhessen, és azt adott esetben terjeszthesse azon európai szervezetek keretében, amelyekhez az tartozik,

| L. | mivel az EFSA fent említett, 2008. augusztus 11-i tudományos jelentése kiemelte a tagállamok ellenőrzési rendszereinek hiányos és különböző voltát, valamint az összehangoltság, illetve a közös teljesítménymutatók hiányát, |
| --- | --- |

L.

mivel az EFSA fent említett, 2008. augusztus 11-i tudományos jelentése kiemelte a tagállamok ellenőrzési rendszereinek hiányos és különböző voltát, valamint az összehangoltság, illetve a közös teljesítménymutatók hiányát,

| M. | mivel a 2010/21/EU irányelvvel összhangban a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy 2010. november 1-jétől bizonyos, növényvédő szerekre vonatkozó címkézési előírások hatályba lépjenek, a termékengedélyeztetés során kockázatcsökkentő intézkedéseket is alkalmazzanak, valamint a mézelő méhek hatóanyagoknak való kitettségét ellenőrző programokat folytassanak, |
| --- | --- |

M.

mivel a 2010/21/EU irányelvvel összhangban a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy 2010. november 1-jétől bizonyos, növényvédő szerekre vonatkozó címkézési előírások hatályba lépjenek, a termékengedélyeztetés során kockázatcsökkentő intézkedéseket is alkalmazzanak, valamint a mézelő méhek hatóanyagoknak való kitettségét ellenőrző programokat folytassanak,

| 1. | üdvözli a Bizottság fent említett, 2010. május 28-i jelentését; megállapítja azonban, hogy a jelenlegi programok 2013-ban véget érnek, és aggodalmának ad hangot az európai méhészeti ágazatot terhelő számos kihívás és probléma miatt, többek között a marketinggel kapcsolatos kérdések, az ingadozó árak, a fiatal méhészek toborzása, az Európai Unióban élő méhészek elöregedése, a méhcsaládok számának csökkenése és a méhek többtényezős pusztulása okozta általános nehézségek miatt; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság fent említett, 2010. május 28-i jelentését; megállapítja azonban, hogy a jelenlegi programok 2013-ban véget érnek, és aggodalmának ad hangot az európai méhészeti ágazatot terhelő számos kihívás és probléma miatt, többek között a marketinggel kapcsolatos kérdések, az ingadozó árak, a fiatal méhészek toborzása, az Európai Unióban élő méhészek elöregedése, a méhcsaládok számának csökkenése és a méhek többtényezős pusztulása okozta általános nehézségek miatt;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy reagáljon kedvezően a tagállamok és az ágazat szereplőinek olyan kéréseire, mint a termelés előrejelzésével kapcsolatos statisztikai adatok javítása, beleértve a mézre vonatkozóan azonos minőségi követelmények alkalmazását és a méhészet ellenőrzésének és a méhészeti kutatási programoknak a fejlesztését és összehangolását; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy reagáljon kedvezően a tagállamok és az ágazat szereplőinek olyan kéréseire, mint a termelés előrejelzésével kapcsolatos statisztikai adatok javítása, beleértve a mézre vonatkozóan azonos minőségi követelmények alkalmazását és a méhészet ellenőrzésének és a méhészeti kutatási programoknak a fejlesztését és összehangolását;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy a mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikára irányuló jogalkotási javaslat keretében vegye fontolóra a méz eredetjelölésére vonatkozó szabályok módosítását a fogyasztók megtévesztő tájékoztatásának elkerülése érdekében, különösen az uniós és nem uniós országokból származó mézkeverékek esetében; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy a mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikára irányuló jogalkotási javaslat keretében vegye fontolóra a méz eredetjelölésére vonatkozó szabályok módosítását a fogyasztók megtévesztő tájékoztatásának elkerülése érdekében, különösen az uniós és nem uniós országokból származó mézkeverékek esetében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a termékre vonatkozó higiéniai rendelkezéseket, mégpedig úgy, hogy összehangolják a határállomásokon végzett ellenőrzéseket, különösen a harmadik országokból származó behozatal tekintetében, mivel a gyenge minőségű importméz, a hamisítványok és a pótszerek olyan piacot torzító tényezők, amelyek folyamatos nyomást gyakorolnak az árakra és a végtermék minőségére az EU belső piacán; úgy véli, hogy az összetevőként mézet tartalmazó mindenfajta feldolgozott termék neve és a feldolgozott termék címkéjén vagy a csomagolásán szereplő bármilyen grafikai vagy egyéb vizuális elem csak akkor utalhat mézre a termék nevében, ha a cukortartalom legalább 50 %-a mézből származik; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy javítani kell a termékre vonatkozó higiéniai rendelkezéseket, mégpedig úgy, hogy összehangolják a határállomásokon végzett ellenőrzéseket, különösen a harmadik országokból származó behozatal tekintetében, mivel a gyenge minőségű importméz, a hamisítványok és a pótszerek olyan piacot torzító tényezők, amelyek folyamatos nyomást gyakorolnak az árakra és a végtermék minőségére az EU belső piacán; úgy véli, hogy az összetevőként mézet tartalmazó mindenfajta feldolgozott termék neve és a feldolgozott termék címkéjén vagy a csomagolásán szereplő bármilyen grafikai vagy egyéb vizuális elem csak akkor utalhat mézre a termék nevében, ha a cukortartalom legalább 50 %-a mézből származik;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a méhészekkel való konzultáció kötelezővé tételét az európai és tagállami hatóságok számára a méhészeti programok és a vonatkozó jogszabályok kidolgozása során annak érdekében, hogy e programok hatékonysága és kellő időben történő végrehajtása biztosított legyen; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a méhészekkel való konzultáció kötelezővé tételét az európai és tagállami hatóságok számára a méhészeti programok és a vonatkozó jogszabályok kidolgozása során annak érdekében, hogy e programok hatékonysága és kellő időben történő végrehajtása biztosított legyen;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy kérje a tagállamokat arra, hogy alakítsanak ki egy megbízható rendszert a méhállományok éves regisztrálására, és ne becsült adatokra alapozzák a méhészeti programokat; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy kérje a tagállamokat arra, hogy alakítsanak ki egy megbízható rendszert a méhállományok éves regisztrálására, és ne becsült adatokra alapozzák a méhészeti programokat;

| 7. | elismeri, hogy az egyes régiókban évente jelentős veszteségeket okozó varroaatka elleni innovatív és hatékony kezelések kifejlesztése rendkívül fontos; úgy véli, hogy Európa egész területén növelni kell a varroaatka és mindenfajta egyéb kapcsolódó betegség ellen rendelkezésre álló hatékony állat-egészségügyi kezeléseket; kéri a Bizottságot, hogy vezessen be közös irányelveket az ágazatban alkalmazott állat-egészségügyi kezelés tekintetében, a méhészek szervezeteinek nélkülözhetetlen együttműködésével; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy az egyes régiókban évente jelentős veszteségeket okozó varroaatka elleni innovatív és hatékony kezelések kifejlesztése rendkívül fontos; úgy véli, hogy Európa egész területén növelni kell a varroaatka és mindenfajta egyéb kapcsolódó betegség ellen rendelkezésre álló hatékony állat-egészségügyi kezeléseket; kéri a Bizottságot, hogy vezessen be közös irányelveket az ágazatban alkalmazott állat-egészségügyi kezelés tekintetében, a méhészek szervezeteinek nélkülözhetetlen együttműködésével;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy az európai állat-egészségügyi politika hatáskörét és finanszírozását igazítsák ki a méhek és a méhészet sajátosságainak figyelembevételével, annak érdekében, hogy a méhészeti szervezetekkel együttműködésben hatékonyabban tudják biztosítani a méheket sújtó betegség leküzdését és a hatékony és szabványosított állatgyógyászat elérhetőségét az Unió egész területén; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy az európai állat-egészségügyi politika hatáskörét és finanszírozását igazítsák ki a méhek és a méhészet sajátosságainak figyelembevételével, annak érdekében, hogy a méhészeti szervezetekkel együttműködésben hatékonyabban tudják biztosítani a méheket sújtó betegség leküzdését és a hatékony és szabványosított állatgyógyászat elérhetőségét az Unió egész területén;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy jobban hangolja össze a tagállamokban folytatott különböző kutatási programokat a méhek pusztulása elleni küzdelemre irányuló cselekvési terv kidolgozása érdekében; rámutat arra, hogy e tervben a fenntartható, beporzóbarát gazdálkodási gyakorlatnak kell érvényesülnie a vetésforgó nélküli monokultúrák elkerülése révén; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy jobban hangolja össze a tagállamokban folytatott különböző kutatási programokat a méhek pusztulása elleni küzdelemre irányuló cselekvési terv kidolgozása érdekében; rámutat arra, hogy e tervben a fenntartható, beporzóbarát gazdálkodási gyakorlatnak kell érvényesülnie a vetésforgó nélküli monokultúrák elkerülése révén;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a fent említett, az EFSA által 2009. december 3-án elfogadott tudományos jelentés ajánlásait – különösen a jelenleg folyamatban lévő, a méhek egészségét befolyásoló tényezők ismeretének javítását célzó munkára épülő konkrét tanulmányok finanszírozására vonatkozót; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a fent említett, az EFSA által 2009. december 3-án elfogadott tudományos jelentés ajánlásait – különösen a jelenleg folyamatban lévő, a méhek egészségét befolyásoló tényezők ismeretének javítását célzó munkára épülő konkrét tanulmányok finanszírozására vonatkozót;

| 11. | kéri, hogy végezzenek a méhek pusztulásával foglalkozó független kutatást, és felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a növényvédő szerek (mint például a bevonatos vetőmagok), a géntechnológiával módosított haszonnövények és a toxinok pollen révén való terjedése által az egyes fajokra és a környezetre gyakorolt hatásokról szóló adatok közzétételre kerüljenek, és hogy az új kezdeményezések szilárd tudományos és statisztikai bizonyítékokon alapuljanak; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt e kérdésekről, és ésszerű időn belül terjessze elő annak eredményeit; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy végezzenek a méhek pusztulásával foglalkozó független kutatást, és felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a növényvédő szerek (mint például a bevonatos vetőmagok), a géntechnológiával módosított haszonnövények és a toxinok pollen révén való terjedése által az egyes fajokra és a környezetre gyakorolt hatásokról szóló adatok közzétételre kerüljenek, és hogy az új kezdeményezések szilárd tudományos és statisztikai bizonyítékokon alapuljanak; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt e kérdésekről, és ésszerű időn belül terjessze elő annak eredményeit;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a méhészeti ágazat jelenlegi támogatását és e szakpolitika jövőjét a 2013 utáni KAP biztosítsa és erősítse, szavatolva az ágazat jövőjét és fejlődését; üdvözli a Bizottság 2010. júliusi határozatát, amellyel a méhészeti programok támogatásának növeléséről döntött; elismeri, hogy e módszerrel támogatható az európai méhészet jövőbeli fejlődése, ami segít a biodiverzitás megőrzésében; továbbá elismeri a méheknek a termelési szintek fenntartásában, a földművelésben és a kertészeti ágazatban betöltött jelentős szerepét, és fontosnak tartja, hogy ellentételezést nyújtsanak a környezeti közjavak ezen típusának biztosításáért; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a méhészeti ágazat jelenlegi támogatását és e szakpolitika jövőjét a 2013 utáni KAP biztosítsa és erősítse, szavatolva az ágazat jövőjét és fejlődését; üdvözli a Bizottság 2010. júliusi határozatát, amellyel a méhészeti programok támogatásának növeléséről döntött; elismeri, hogy e módszerrel támogatható az európai méhészet jövőbeli fejlődése, ami segít a biodiverzitás megőrzésében; továbbá elismeri a méheknek a termelési szintek fenntartásában, a földművelésben és a kertészeti ágazatban betöltött jelentős szerepét, és fontosnak tartja, hogy ellentételezést nyújtsanak a környezeti közjavak ezen típusának biztosításáért;

| 13. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az új és szakértő méhészekre irányuló oktatás, tájékoztatási kampányok és képzés számára álljon rendelkezésre pénzügyi támogatás, mindenekelőtt azért is, hogy ezáltal ösztönözzék az új méhészek megjelenését a méhészeti ágazatban, beleértve a más országokban tevékenykedő méhészekkel való tapasztalatcsere lehetőségét is; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az új és szakértő méhészekre irányuló oktatás, tájékoztatási kampányok és képzés számára álljon rendelkezésre pénzügyi támogatás, mindenekelőtt azért is, hogy ezáltal ösztönözzék az új méhészek megjelenését a méhészeti ágazatban, beleértve a más országokban tevékenykedő méhészekkel való tapasztalatcsere lehetőségét is;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal egyetértésben és – ahogy az egyes tagállamokban már biztosított – az állatorvosi szolgálatokkal és a méhészeti szervezetekkel összhangban tanulmányozza egy méhegészségügyi közösségi állatorvosi iránymutatási terv bevezetésének lehetőségét, amelynek célja. hogy szükség esetén biztosítsa az állatgyógyászati szerek elérhetőségét, figyelembe véve azt, hogy ennek finanszírozása az európai állat-egészségügyi politika keretében történne; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal egyetértésben és – ahogy az egyes tagállamokban már biztosított – az állatorvosi szolgálatokkal és a méhészeti szervezetekkel összhangban tanulmányozza egy méhegészségügyi közösségi állatorvosi iránymutatási terv bevezetésének lehetőségét, amelynek célja. hogy szükség esetén biztosítsa az állatgyógyászati szerek elérhetőségét, figyelembe véve azt, hogy ennek finanszírozása az európai állat-egészségügyi politika keretében történne;

| 15. | kéri a Bizottságot, hogy javítsa az alkalmazott tudományos kutatás, a méhészet és a mezőgazdaság közötti koordinációt és ismeretátadást; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot, hogy javítsa az alkalmazott tudományos kutatás, a méhészet és a mezőgazdaság közötti koordinációt és ismeretátadást;

| 16. | úgy véli, hogy mivel a növényvédő szerek a kifejlett méhek mellett valószínűsíthetően a méhcsaládok fejlődését is befolyásolják, ezért hatásukat az egész kaptárra vonatkozóan is vizsgálni kell; emlékeztet e tekintetben arra, hogy a Bizottság az 1107/2009/EK rendelet elfogadásakor a plenáris ülésen kijelentette, hogy a hatóanyagok és a növényvédő szerek adataira vonatkozó, a 8. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában leírt követelmények felülvizsgálatakor különös figyelmet fog fordítani az olyan kockázatértékelést lehetővé tevő vizsgálati eljárásokra, amelyek figyelembe veszik, hogy a méhek mennyire vannak ténylegesen kitéve ezeknek a termékeknek, különösen a nektáron, a pollenen és a vízen keresztül, amely utóbbi nyomokban tartalmazhat a méhek által gyűjtött vízből származó peszticidet; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy mivel a növényvédő szerek a kifejlett méhek mellett valószínűsíthetően a méhcsaládok fejlődését is befolyásolják, ezért hatásukat az egész kaptárra vonatkozóan is vizsgálni kell; emlékeztet e tekintetben arra, hogy a Bizottság az 1107/2009/EK rendelet elfogadásakor a plenáris ülésen kijelentette, hogy a hatóanyagok és a növényvédő szerek adataira vonatkozó, a 8. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában leírt követelmények felülvizsgálatakor különös figyelmet fog fordítani az olyan kockázatértékelést lehetővé tevő vizsgálati eljárásokra, amelyek figyelembe veszik, hogy a méhek mennyire vannak ténylegesen kitéve ezeknek a termékeknek, különösen a nektáron, a pollenen és a vízen keresztül, amely utóbbi nyomokban tartalmazhat a méhek által gyűjtött vízből származó peszticidet;

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy a közösségi támogatási rendszer végrehajtásának kidolgozásakor alkalmazzon átfogó és fenntartható megközelítést a méhészet területén, különösen a vidékfejlesztéssel, éghajlatváltozással és biodiverzitással kapcsolatban, elsősorban a méhlegelők számának megőrzését és növelését célzó intézkedések támogatásán keresztül; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, hogy a közösségi támogatási rendszer végrehajtásának kidolgozásakor alkalmazzon átfogó és fenntartható megközelítést a méhészet területén, különösen a vidékfejlesztéssel, éghajlatváltozással és biodiverzitással kapcsolatban, elsősorban a méhlegelők számának megőrzését és növelését célzó intézkedések támogatásán keresztül;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy átfogóbb és következetesebb módon támogassa az európai méhészeti ágazatot a jövőbeli KAP keretében, többek között kiegészítő eszközök használata révén, köztük a biodiverzitás erősítésére, a számos európai családnak munkát adó tradíciók és nemzeti kulturális örökség megóvására, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére, valamint a méhészeti termékek piacának minőségét javító és hatékonyabb működését biztosító intézkedések révén; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy átfogóbb és következetesebb módon támogassa az európai méhészeti ágazatot a jövőbeli KAP keretében, többek között kiegészítő eszközök használata révén, köztük a biodiverzitás erősítésére, a számos európai családnak munkát adó tradíciók és nemzeti kulturális örökség megóvására, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére, valamint a méhészeti termékek piacának minőségét javító és hatékonyabb működését biztosító intézkedések révén;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy koordinálja a címkézési előírások betartását és a termékengedélyeztetés során végzendő kockázatcsökkentő intézkedéseket biztosító nemzeti ellenőrzési programokat, valamint a növényvédő szereknek való kitettséget ellenőrző programokat; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy koordinálja a címkézési előírások betartását és a termékengedélyeztetés során végzendő kockázatcsökkentő intézkedéseket biztosító nemzeti ellenőrzési programokat, valamint a növényvédő szereknek való kitettséget ellenőrző programokat;

| 20. | felkéri a Bizottságot, hogy bátorítsa a méhészeti termékek közvetlen értékesítését a helyi piacok fogyasztói felé; |
| --- | --- |

20.

felkéri a Bizottságot, hogy bátorítsa a méhészeti termékek közvetlen értékesítését a helyi piacok fogyasztói felé;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 81E., 2004.3.31., 107. o.

(2)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

(3)  HL C 104. E, 2004.4.30., 941. o.

(4)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

(5)  HL C 16. E, 2010.1.22., 65. o.

(6)  HL L 65., 2010.3.13., 27. o.

(7)  HL L 118., 2010.5.12., 56. o.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/154r.pdf

(9)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/scdoc/27e.htm

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/64

---

2010. november 25., csütörtökÚj európai energiastratégia felé

P7_TA(2010)0441

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé (2010/2108(INI))

2012/C 99 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. május 7-én megjelent bizottsági értékelő dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. május 7-én megjelent bizottsági értékelő dokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az „Európai Energiapolitika” című 2007. január 10-i bizottsági közleményre (COM(2007)0001), amelyet az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az energiaellátás biztonságára és az energiapolitikai szolidaritásra vonatkozó európai uniós cselekvési terv” című, az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2008. november 13-i bizottsági közlemény és kísérődokumentumai követték (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az „Európai Energiapolitika” című 2007. január 10-i bizottsági közleményre (COM(2007)0001), amelyet az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az energiaellátás biztonságára és az energiapolitikai szolidaritásra vonatkozó európai uniós cselekvési terv” című, az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2008. november 13-i bizottsági közlemény és kísérődokumentumai követték (COM(2008)0781),

| — | tekintettel a második energiaügyi stratégiai felülvizsgálatról szóló, 2009. február 3-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a második energiaügyi stratégiai felülvizsgálatról szóló, 2009. február 3-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 713/2009/EK rendeletből, a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK rendeletből, a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK rendeletből, a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelvből (a villamosenergia-irányelvből), valamint a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK irányelvből (az NG irányelvből) álló harmadik energiacsomagra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 713/2009/EK rendeletből, a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK rendeletből, a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK rendeletből, a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelvből (a villamosenergia-irányelvből), valamint a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK irányelvből (az NG irányelvből) álló harmadik energiacsomagra (2),

| — | tekintettel a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletből, a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből, a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből, a benzinre, a dízelolajra és a gázolajra vonatkozó követelmények, illetőleg az üvegházhatású kibocsátott gázok mennyiségének nyomon követését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények tekintetében az 1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből, a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből, valamint az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozatból álló uniós energia- és éghajlat-változási csomagra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletből, a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből, a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből, a benzinre, a dízelolajra és a gázolajra vonatkozó követelmények, illetőleg az üvegházhatású kibocsátott gázok mennyiségének nyomon követését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények tekintetében az 1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből, a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből, valamint az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozatból álló uniós energia- és éghajlat-változási csomagra (3),

| — | tekintettel „Az energiával kapcsolatos közös európai politika kialakítása felé” című, 2007. szeptember 26-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiával kapcsolatos közös európai politika kialakítása felé” című, 2007. szeptember 26-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a nemzetközi energia-együttműködés jogi kereteit meghatározó, 1994. december 17-i Energia Charta Egyezményre és annak tranzitjegyzőköny-tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi energia-együttműködés jogi kereteit meghatározó, 1994. december 17-i Energia Charta Egyezményre és annak tranzitjegyzőköny-tervezetére,

| — | tekintettel az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 663/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az európai energiaipari gazdaságélénkítő programra) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 663/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az európai energiaipari gazdaságélénkítő programra) (5),

| — | tekintettel az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló (a 663/2009/EK rendeletet módosító) 2010. május 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0283), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló (a 663/2009/EK rendeletet módosító) 2010. május 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0283),

| — | tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történő beruházásról (SET-terv) szóló 2009. október 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0519)), és tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történő beruházásról (SET-terv) szóló 2010. március 11-e i bizottsági állásfoglalásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történő beruházásról (SET-terv) szóló 2009. október 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0519)), és tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történő beruházásról (SET-terv) szóló 2010. március 11-e i bizottsági állásfoglalásra (6),

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a Transzeurópai Energiahálózatok Program 2007–2009-es időszak alatti végrehajtásáról szóló, 2010. május 4-i jelentésre (COM(2010)0203), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a Transzeurópai Energiahálózatok Program 2007–2009-es időszak alatti végrehajtásáról szóló, 2010. május 4-i jelentésre (COM(2010)0203),

| — | tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2009)0363)(Vidal-Quadras-jelentés), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2009)0363)(Vidal-Quadras-jelentés),

| — | tekintettel az „Energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című bizottsági közleményre (COM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című bizottsági közleményre (COM(2006)0545),

| — | tekintettel a villamosenergia-ellátás biztonságát és az infrastrukturális beruházások védelmét célzó intézkedések előrehaladásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett 2010. június 25-i bizottsági jelentésre (COM(2010)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel a villamosenergia-ellátás biztonságát és az infrastrukturális beruházások védelmét célzó intézkedések előrehaladásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett 2010. június 25-i bizottsági jelentésre (COM(2010)0330),

| — | tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. május 21-i bizottsági következtetéstervezetre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című, 2010. május 21-i bizottsági következtetéstervezetre (7),

| — | tekintettel az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az energiaszolgáltatási irányelv) (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az energiaszolgáltatási irányelv) (8),

| — | tekintettel a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/62/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a CHP-irányelvre) (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/62/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a CHP-irányelvre) (9),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0313/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0313/2010),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés az Unió egy új korszakát fémjelzi, és mivel a Szerződés maradéktalan végrehajtása érdekében céljainkat és stratégiáinkat, valamint az uniós költségvetést némiképpen módosítani kell, |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés az Unió egy új korszakát fémjelzi, és mivel a Szerződés maradéktalan végrehajtása érdekében céljainkat és stratégiáinkat, valamint az uniós költségvetést némiképpen módosítani kell,

| B. | mivel a Lisszaboni Szerződésnek egy, az energiával kapcsolatos egyedi fejezettel való kiegészítése szilárd jogalapot teremt a fenntarthatóságon, az ellátás biztonságán, a hálózatok összekapcsolásán és a szolidaritáson alapuló energetikai kezdeményezések fejlesztéséhez, |
| --- | --- |

B.

mivel a Lisszaboni Szerződésnek egy, az energiával kapcsolatos egyedi fejezettel való kiegészítése szilárd jogalapot teremt a fenntarthatóságon, az ellátás biztonságán, a hálózatok összekapcsolásán és a szolidaritáson alapuló energetikai kezdeményezések fejlesztéséhez,

| C. | mivel az Uniónak jelenleg az energiával kapcsolatos jogi aktusok megkésett vagy hiányos végrehajtása problémájával és egy összehangolt energiastratégia hiányával kell szembenéznie, amire megoldás lenne, ha a Bizottság erős vezető szerepet töltene be, és ha a tagállamok látható és meggyőző módon kinyilvánítanák eltökéltségüket és támogatásukat, |
| --- | --- |

C.

mivel az Uniónak jelenleg az energiával kapcsolatos jogi aktusok megkésett vagy hiányos végrehajtása problémájával és egy összehangolt energiastratégia hiányával kell szembenéznie, amire megoldás lenne, ha a Bizottság erős vezető szerepet töltene be, és ha a tagállamok látható és meggyőző módon kinyilvánítanák eltökéltségüket és támogatásukat,

| D. | mivel Európa egyre inkább függ a külföldi forrásból importált energiától, különösen ami a fosszilis tüzelőanyagokat illeti, mivel az olajtól való függése különösen erős és a jövőben még inkább erősödik, és mivel emiatt az EU energiapolitikájának nemzetközi dimenziót is kell tartalmaznia, |
| --- | --- |

D.

mivel Európa egyre inkább függ a külföldi forrásból importált energiától, különösen ami a fosszilis tüzelőanyagokat illeti, mivel az olajtól való függése különösen erős és a jövőben még inkább erősödik, és mivel emiatt az EU energiapolitikájának nemzetközi dimenziót is kell tartalmaznia,

| E. | mivel az életszínvonal és a gazdasági versenyképesség az energia árának és rendelkezésre állásának függvénye, |
| --- | --- |

E.

mivel az életszínvonal és a gazdasági versenyképesség az energia árának és rendelkezésre állásának függvénye,

| F. | mivel az EU energiapolitikájának segítenie kell az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós kötelezettségek teljesítését, |
| --- | --- |

F.

mivel az EU energiapolitikájának segítenie kell az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós kötelezettségek teljesítését,

| G. | mivel az elkövetkezendő évtizedben jelentős beruházásokra lesz szükség különösen az új erőművek, összeköttetések és hálózatok tekintetében, és mivel ezek a beruházások még hosszabb ideig meg fogják határozni az energia összetételét, intézkedni kell annak biztosítása érdekében, hogy ezek lehetővé tegyék a fenntartható gazdaság felé történő átmenetet; mivel ez a finanszírozási eszközök újfajta diverzifikációját vagy potenciálisan új piaci rendelkezéseket tesz szükségessé különösen az energetikai szempontból legelszigeteltebb régiókban, |
| --- | --- |

G.

mivel az elkövetkezendő évtizedben jelentős beruházásokra lesz szükség különösen az új erőművek, összeköttetések és hálózatok tekintetében, és mivel ezek a beruházások még hosszabb ideig meg fogják határozni az energia összetételét, intézkedni kell annak biztosítása érdekében, hogy ezek lehetővé tegyék a fenntartható gazdaság felé történő átmenetet; mivel ez a finanszírozási eszközök újfajta diverzifikációját vagy potenciálisan új piaci rendelkezéseket tesz szükségessé különösen az energetikai szempontból legelszigeteltebb régiókban,

| H. | mivel a 27 tagból álló Európai Uniónak jelentős biomassza-források állnak rendelkezésére a második generációs bioüzemanyagok jelentős mennyiségben történő gyártásához, |
| --- | --- |

H.

mivel a 27 tagból álló Európai Uniónak jelentős biomassza-források állnak rendelkezésére a második generációs bioüzemanyagok jelentős mennyiségben történő gyártásához,

| I. | mivel a szén továbbra is az energiaellátás fontos forrása marad a lakosság és a gazdaság számára, |
| --- | --- |

I.

mivel a szén továbbra is az energiaellátás fontos forrása marad a lakosság és a gazdaság számára,

| J. | mivel az energiaágazat beruházásai erősen tőkeigényesek, és mivel stabil, hosszú távú szabályozási keretet kell kialakítani, amely lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy környezeti és gazdasági szempontból megalapozott befektetési döntéseket hozzanak, és mivel ennek semmi esetre sem szabadna a verseny torzulásához vezetnie, |
| --- | --- |

J.

mivel az energiaágazat beruházásai erősen tőkeigényesek, és mivel stabil, hosszú távú szabályozási keretet kell kialakítani, amely lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy környezeti és gazdasági szempontból megalapozott befektetési döntéseket hozzanak, és mivel ennek semmi esetre sem szabadna a verseny torzulásához vezetnie,

| K. | mivel az Európai Unió ambiciózus hosszú távú kibocsátás-csökkentési célkitűzéseit az éghajlatváltozással kapcsolatos globális megegyezés összefüggésében kell meghatározni annak érdekében, hogy az Európai Unió a lehető leghatékonyabban járulhasson hozzá a nemzetközi tárgyalásokhoz, valamint hogy az európai iparágak számára a lehető legkisebbre csökkenjen a kibocsátás-áthelyezés és a versenyképesség elvesztésének kockázata, |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió ambiciózus hosszú távú kibocsátás-csökkentési célkitűzéseit az éghajlatváltozással kapcsolatos globális megegyezés összefüggésében kell meghatározni annak érdekében, hogy az Európai Unió a lehető leghatékonyabban járulhasson hozzá a nemzetközi tárgyalásokhoz, valamint hogy az európai iparágak számára a lehető legkisebbre csökkenjen a kibocsátás-áthelyezés és a versenyképesség elvesztésének kockázata,

| L. | mivel az energetikai hálózat infrastruktúráját elsősorban az energiaárakból befolyó összegekből kell finanszírozni; mivel azonban ott, ahol a piacok egyedül nem képesek finanszírozni az ilyen jellegű beruházásokat – főleg a legkevésbé fejlett régiókban –, uniós finanszírozásra és támogatásra is szükség lehet a jól működő hálózatok létrehozása és az európai energiapiacok megnyitása érdekében, |
| --- | --- |

L.

mivel az energetikai hálózat infrastruktúráját elsősorban az energiaárakból befolyó összegekből kell finanszírozni; mivel azonban ott, ahol a piacok egyedül nem képesek finanszírozni az ilyen jellegű beruházásokat – főleg a legkevésbé fejlett régiókban –, uniós finanszírozásra és támogatásra is szükség lehet a jól működő hálózatok létrehozása és az európai energiapiacok megnyitása érdekében,

| M. | mivel a pénzügyi válságot követő gazdasági válság késlelteti az energiaágazati beruházásokat; mivel azonban a válság lehetőséget is teremthet Európának a reformra, |
| --- | --- |

M.

mivel a pénzügyi válságot követő gazdasági válság késlelteti az energiaágazati beruházásokat; mivel azonban a válság lehetőséget is teremthet Európának a reformra,

| N. | mivel a fenntartható és dinamikus gazdaságnak arra kell törekednie, hogy elsősorban az egységnyi termékre jutó energiahatékonyság fokozása által elválassza a gazdasági növekedést az energiafogyasztás növekedésétől; |
| --- | --- |

N.

mivel a fenntartható és dinamikus gazdaságnak arra kell törekednie, hogy elsősorban az egységnyi termékre jutó energiahatékonyság fokozása által elválassza a gazdasági növekedést az energiafogyasztás növekedésétől;

| O. | mivel a Bizottság annak a szándékának is hangot adott, hogy 2009-ben felmérje a globális LNG-helyzetet és feltárja a hiányosságokat egy LNG cselekvési terv kidolgozása érdekében, |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság annak a szándékának is hangot adott, hogy 2009-ben felmérje a globális LNG-helyzetet és feltárja a hiányosságokat egy LNG cselekvési terv kidolgozása érdekében,

Bevezetés: a Lisszaboni Szerződés maradéktalan végrehajtását biztosító stratégia

| 1. | üdvözli „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című bizottsági értékelő dokumentumot, amely az EU 2020 stratégia összefüggésében az egyik első lépés az átfogó uniós energiapolitika megvalósítása felé; |
| --- | --- |

1.

üdvözli „A 2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című bizottsági értékelő dokumentumot, amely az EU 2020 stratégia összefüggésében az egyik első lépés az átfogó uniós energiapolitika megvalósítása felé;

| 2. | úgy véli, hogy a jövőbeli stratégiáknak a Lisszaboni Szerződésben az egységes energiapiacra, az ellátásbiztonságra, az energiahatékonyságra, a takarékosságra és az energia új és megújuló formáinak fejlesztésére, valamint az energiahálózatok előtérbe helyezésére vonatkozó fő célkitűzések megvalósítására kell törekedniük; ezenkívül e stratégiának hozzá kell járulnia a valamennyi fogyasztó számára megfizethető energiaárakhoz, a megújuló energiának a fenntartható energiatermelés keretében való fokozásához, valamint az összekapcsolt, integrált és interoperábilis, intelligens energiahálózatok fejlesztéséhez, és az energiaimporttól való függés csökkenését és a hazai energiatermelés növekedését kell eredményezniük, ugyanakkor fenntartva a fokozott versenyképességet, az ipari növekedést és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkenését; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jövőbeli stratégiáknak a Lisszaboni Szerződésben az egységes energiapiacra, az ellátásbiztonságra, az energiahatékonyságra, a takarékosságra és az energia új és megújuló formáinak fejlesztésére, valamint az energiahálózatok előtérbe helyezésére vonatkozó fő célkitűzések megvalósítására kell törekedniük; ezenkívül e stratégiának hozzá kell járulnia a valamennyi fogyasztó számára megfizethető energiaárakhoz, a megújuló energiának a fenntartható energiatermelés keretében való fokozásához, valamint az összekapcsolt, integrált és interoperábilis, intelligens energiahálózatok fejlesztéséhez, és az energiaimporttól való függés csökkenését és a hazai energiatermelés növekedését kell eredményezniük, ugyanakkor fenntartva a fokozott versenyképességet, az ipari növekedést és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkenését;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a javasolt stratégiát mindenekfelett a szolidaritás és a felelősségvállalás – a semelyik tagállamot lemaradni vagy elszigetelődni nem hagyó, az Unió biztonságát a tagállamok együttes fellépésével garantáló – szellemében valósítsák meg; hangsúlyozza az energiáról szóló külön fejezet Szerződésbe történő felvételének fontosságát (az EUMSz. 194. cikke), mivel ez szilárd jogi alapot teremt a közösségi módszeren alapuló uniós fellépés számára; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a javasolt stratégiát mindenekfelett a szolidaritás és a felelősségvállalás – a semelyik tagállamot lemaradni vagy elszigetelődni nem hagyó, az Unió biztonságát a tagállamok együttes fellépésével garantáló – szellemében valósítsák meg; hangsúlyozza az energiáról szóló külön fejezet Szerződésbe történő felvételének fontosságát (az EUMSz. 194. cikke), mivel ez szilárd jogi alapot teremt a közösségi módszeren alapuló uniós fellépés számára;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak hosszú távra –2050-ig – szóló, hatékony és fenntartható energiapolitikai elképzelésekre van szüksége, amelyeket a hosszú távú kibocsátás-csökkentési célkitűzések vezérelnek, illetve azokat pontos és átfogó rövid és hosszú távú cselevési tervek egészítik ki azért, hogy elősegítsék az e célok megvalósítása érdekében folyó munkát; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak hosszú távra –2050-ig – szóló, hatékony és fenntartható energiapolitikai elképzelésekre van szüksége, amelyeket a hosszú távú kibocsátás-csökkentési célkitűzések vezérelnek, illetve azokat pontos és átfogó rövid és hosszú távú cselevési tervek egészítik ki azért, hogy elősegítsék az e célok megvalósítása érdekében folyó munkát;

| 5. | tervek kidolgozására szólít fel az energiahálózatok vonatkozásában szorosan együttműködő Európai Energiaközösség létrehozása és az új energiatechnológiák európai finanszírozása céljából; úgy véli, hogy az Európai Energiaközösségnek – anélkül, hogy a Lisszaboni Szerződés módosításával kelljen kezdeni – egységesítenie kell a szétdarabolt európai energiapolitikát, és biztosítania kell, hogy energiaügyi külkapcsolataiban az Unió egységes hangon szólaljon meg; |
| --- | --- |

5.

tervek kidolgozására szólít fel az energiahálózatok vonatkozásában szorosan együttműködő Európai Energiaközösség létrehozása és az új energiatechnológiák európai finanszírozása céljából; úgy véli, hogy az Európai Energiaközösségnek – anélkül, hogy a Lisszaboni Szerződés módosításával kelljen kezdeni – egységesítenie kell a szétdarabolt európai energiapolitikát, és biztosítania kell, hogy energiaügyi külkapcsolataiban az Unió egységes hangon szólaljon meg;

Az energiapiac működésének biztosítása

| 6. | hangsúlyozza, hogy az európai belső energiapiac létrehozása elengedhetetlen feltétele az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításának; úgy véli, hogy ennek olyan egyértelmű jogi kereten kell alapulnia, amelyben a jogi aktusok végrehajtását szigorúan megkövetelik, és ahol a Bizottság szükség esetén nagyobb hajlandóságot mutat jogsértési eljárás kezdeményezésére a tagállamok ellen; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az európai belső energiapiac létrehozása elengedhetetlen feltétele az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításának; úgy véli, hogy ennek olyan egyértelmű jogi kereten kell alapulnia, amelyben a jogi aktusok végrehajtását szigorúan megkövetelik, és ahol a Bizottság szükség esetén nagyobb hajlandóságot mutat jogsértési eljárás kezdeményezésére a tagállamok ellen;

| 7. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a jelenlegi uniós energiaügyi jogszabályokat maradéktalanul végre kell hajtani, és meg kell valósítani az uniós energia-célkitűzéseket; rámutat a harmadik energiacsomagban előirányzott jogi aktusok és az energiahatékonysági csomag gyors és szakszerű, valamennyi uniós tagállamban történő végrehajtásának szükségességére; |
| --- | --- |

7.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a jelenlegi uniós energiaügyi jogszabályokat maradéktalanul végre kell hajtani, és meg kell valósítani az uniós energia-célkitűzéseket; rámutat a harmadik energiacsomagban előirányzott jogi aktusok és az energiahatékonysági csomag gyors és szakszerű, valamennyi uniós tagállamban történő végrehajtásának szükségességére;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a jelenlegi belső piaci irányelvek teljes körű és megfelelő tagállami végrehajtását és átültetését, és amennyiben a tagállamok erre nem reagálnak, az egységes piacon belüli teljes és közvetlen végrehajtás érdekében végső megoldásként vegye fontolóra a jelenlegi belső piaci irányelv legfontosabb rendelkezéseinek rendeletként való újbóli beterjesztését; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a jelenlegi belső piaci irányelvek teljes körű és megfelelő tagállami végrehajtását és átültetését, és amennyiben a tagállamok erre nem reagálnak, az egységes piacon belüli teljes és közvetlen végrehajtás érdekében végső megoldásként vegye fontolóra a jelenlegi belső piaci irányelv legfontosabb rendelkezéseinek rendeletként való újbóli beterjesztését;

| 9. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az ellátás biztonságát az európai energiatermelők számára, különösen olyan iparpolitika kialakítása révén, amely hosszú távú beruházásokra ösztönöz az uniós villamosenergia-termelési eszközök tekintetében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az ellátás biztonságát az európai energiatermelők számára, különösen olyan iparpolitika kialakítása révén, amely hosszú távú beruházásokra ösztönöz az uniós villamosenergia-termelési eszközök tekintetében;

| 10. | úgy véli, hogy az energiapiaci szabályozók szerepét, valamint a nemzeti szabályozók, a versenyhivatalok és a Bizottság közötti együttműködést meg kellene erősíteni, különösen a lakossági és a nagykereskedelmi piacok tekintetében; e tekintetben felszólítja a Bizottságot arra, hogy minden szükséges intézkedést tegyen meg annak biztosítása érdekében, hogy az ACER és az ENTSO hatékonyan elláthassák feladataikat; rámutat, hogy amennyiben az Európai Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség (ACER) és az Átviteli-, illetve Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatának (ENTSO) jogköre elégtelennek bizonyul egy integráltabb európai energiapiac létrehozásához, fontolóra kell venni jogkörük kiszélesítésének lehetőségét; felszólítja a Bizottságot és az ACER-t, hogy dolgozzanak ki javaslatokat arra vonatkozóan, hogyan lehetne megerősíteni az érdekelt felek szerepvállalását; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az energiapiaci szabályozók szerepét, valamint a nemzeti szabályozók, a versenyhivatalok és a Bizottság közötti együttműködést meg kellene erősíteni, különösen a lakossági és a nagykereskedelmi piacok tekintetében; e tekintetben felszólítja a Bizottságot arra, hogy minden szükséges intézkedést tegyen meg annak biztosítása érdekében, hogy az ACER és az ENTSO hatékonyan elláthassák feladataikat; rámutat, hogy amennyiben az Európai Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség (ACER) és az Átviteli-, illetve Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatának (ENTSO) jogköre elégtelennek bizonyul egy integráltabb európai energiapiac létrehozásához, fontolóra kell venni jogkörük kiszélesítésének lehetőségét; felszólítja a Bizottságot és az ACER-t, hogy dolgozzanak ki javaslatokat arra vonatkozóan, hogyan lehetne megerősíteni az érdekelt felek szerepvállalását;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók érdekében szükség van a nagykereskedelmi piacok átláthatóságának fokozására és működésének javítására, különösen az energiapiacon értékesített pénzügyi termékek, illetve a hatékony napon belüli kereskedési piacok Európában történő kialakítása tekintetében;ebben az összefüggésben üdvözli a Bizottság azon bejelentését, hogy javaslatot készül benyújtani a tőzsdei forgalomban részt vevő energiapiacok átláthatóságáról és integritásáról, és felszólít egy erre vonatkozó koherens szabályozási keret kidolgozására; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztók érdekében szükség van a nagykereskedelmi piacok átláthatóságának fokozására és működésének javítására, különösen az energiapiacon értékesített pénzügyi termékek, illetve a hatékony napon belüli kereskedési piacok Európában történő kialakítása tekintetében;ebben az összefüggésben üdvözli a Bizottság azon bejelentését, hogy javaslatot készül benyújtani a tőzsdei forgalomban részt vevő energiapiacok átláthatóságáról és integritásáról, és felszólít egy erre vonatkozó koherens szabályozási keret kidolgozására;

| 12. | úgy véli, hogy a fogyasztók számára előnyökkel járna az energiapiacon folyó verseny; kiemeli a közlekedési útvonalak, az energiaforrások és az európai piacokat működtető szereplők diverzifikációjának szükségességét és az új üzleti modellek kialakításának fontosságát; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a fogyasztók számára előnyökkel járna az energiapiacon folyó verseny; kiemeli a közlekedési útvonalak, az energiaforrások és az európai piacokat működtető szereplők diverzifikációjának szükségességét és az új üzleti modellek kialakításának fontosságát;

| 13. | emlékeztet az ágazatban 2005-ben végzett bizottsági vizsgálatra; arra szólít fel, hogy 2013-ban is tartsanak vizsgálatot az energiaágazatban; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet az ágazatban 2005-ben végzett bizottsági vizsgálatra; arra szólít fel, hogy 2013-ban is tartsanak vizsgálatot az energiaágazatban;

| 14. | felkéri a Bizottságot, hogy a kölcsönös megértés fokozása érdekében rendezzen éves csúcstalálkozót az energetikai ügyekkel foglalkozó nemzeti parlamenti bizottságok tagjai és az uniós energiapolitikával, jogalkotással és egyéb kapcsolódó témákkal foglalkozó európai parlamenti képviselők és érdekeltek részvételével; támogatja továbbá, hogy az Európai Tanács különleges ülésen foglalkozzon a fontos energiapolitikai kérdésekkel, amelynek figyelembe kell vennie a 2011–2020-as időszakra vonatkozó energiastratégiáról és az energiahatékonysági cselekvési tervről szóló EP-jelentéseket; |
| --- | --- |

14.

felkéri a Bizottságot, hogy a kölcsönös megértés fokozása érdekében rendezzen éves csúcstalálkozót az energetikai ügyekkel foglalkozó nemzeti parlamenti bizottságok tagjai és az uniós energiapolitikával, jogalkotással és egyéb kapcsolódó témákkal foglalkozó európai parlamenti képviselők és érdekeltek részvételével; támogatja továbbá, hogy az Európai Tanács különleges ülésen foglalkozzon a fontos energiapolitikai kérdésekkel, amelynek figyelembe kell vennie a 2011–2020-as időszakra vonatkozó energiastratégiáról és az energiahatékonysági cselekvési tervről szóló EP-jelentéseket;

A modern, integrált hálózatok támogatása

| 15. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az egész Európai Uniót lefedő, modern és intelligens elektromos és fölgázhálózat kiépítésében bekövetkező bármilyen késedelem veszélybe sodorhatja az ún. „20-20-20” energetikai és éghajlat-változási célkitűzések 2020-ig történő teljesítését, valamint az EU 2050-re szóló, állam- és kormányfők által elfogadott célkitűzéseinek teljesítését és ezáltal az EU energiaellátás biztonságának fokozását; ennélfogva üdvözli, hogy az energiastratégia intelligens és modern infrastruktúrára összpontosít, azért, hogy az egész Európai Uniót lefedő integrált hálózatok épüljenek ki; |
| --- | --- |

15.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az egész Európai Uniót lefedő, modern és intelligens elektromos és fölgázhálózat kiépítésében bekövetkező bármilyen késedelem veszélybe sodorhatja az ún. „20-20-20” energetikai és éghajlat-változási célkitűzések 2020-ig történő teljesítését, valamint az EU 2050-re szóló, állam- és kormányfők által elfogadott célkitűzéseinek teljesítését és ezáltal az EU energiaellátás biztonságának fokozását; ennélfogva üdvözli, hogy az energiastratégia intelligens és modern infrastruktúrára összpontosít, azért, hogy az egész Európai Uniót lefedő integrált hálózatok épüljenek ki;

| 16. | hangsúlyozza, hogy csak egy, a tagállami határokat figyelmen kívül hagyó, páneurópai energiahálózat mozdíthatja elő az egységes belső piac kiteljesítését; sürgősen szükségesnek tartja a Szerződésben és a másodlagos jogszabályokban előírt, a transzeurópai energiahálózat összeköttetéseinek biztosításával kapcsolatos hézagok és hiányosságok kiküszöbölésének elmulasztását haladéktalanul orvosoló jogi és pénzügyi mechanizmusok kialakítását és teljes körű végrehajtását; rámutat, hogy annak biztosítása, hogy az európai energiatermelés minden esetben a leghatékonyabb módon kerüljön felhasználásra, csökkenteni fogja a behozatal iránti igényt; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy csak egy, a tagállami határokat figyelmen kívül hagyó, páneurópai energiahálózat mozdíthatja elő az egységes belső piac kiteljesítését; sürgősen szükségesnek tartja a Szerződésben és a másodlagos jogszabályokban előírt, a transzeurópai energiahálózat összeköttetéseinek biztosításával kapcsolatos hézagok és hiányosságok kiküszöbölésének elmulasztását haladéktalanul orvosoló jogi és pénzügyi mechanizmusok kialakítását és teljes körű végrehajtását; rámutat, hogy annak biztosítása, hogy az európai energiatermelés minden esetben a leghatékonyabb módon kerüljön felhasználásra, csökkenteni fogja a behozatal iránti igényt;

| 17. | sürgeti a tagállamokat, hogy az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek bejelentéséről szóló 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendeletben előírt információkat juttassák el időben és maradéktalanul a Bizottsághoz annak érdekében, hogy áttekintést lehessen nyújtani a kereslet és kínálat vonatkozásában fennálló esetleges hiányosságokról és a befektetést gátló tényezőkről, míg a Bíróság meg nem hozza határozatát a rendelet jogszerűségéről, melyet a Szerződés 194. cikkének megfelelően együttdöntési eljárás alkalmazásával kellett volna elfogadni; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a tagállamokat, hogy az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek bejelentéséről szóló 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendeletben előírt információkat juttassák el időben és maradéktalanul a Bizottsághoz annak érdekében, hogy áttekintést lehessen nyújtani a kereslet és kínálat vonatkozásában fennálló esetleges hiányosságokról és a befektetést gátló tényezőkről, míg a Bíróság meg nem hozza határozatát a rendelet jogszerűségéről, melyet a Szerződés 194. cikkének megfelelően együttdöntési eljárás alkalmazásával kellett volna elfogadni;

| 18. | hiszi, hogy az északi-tengeri part menti hálózatra vonatkozó részletes, a közeljövőben megjelenő bizottsági tervezetnek a „Földközi-tengeri villamosenergia-gyűrű” és „A balti hálózat-összekapcsolási projekt” című dokumentumokkal együtt a jövőbeli európai szuperhálózat egyik kulcsfontosságú elemévé kell válnia; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy különítsék el az ennek kidolgozásához szükséges forrásokat; |
| --- | --- |

18.

hiszi, hogy az északi-tengeri part menti hálózatra vonatkozó részletes, a közeljövőben megjelenő bizottsági tervezetnek a „Földközi-tengeri villamosenergia-gyűrű” és „A balti hálózat-összekapcsolási projekt” című dokumentumokkal együtt a jövőbeli európai szuperhálózat egyik kulcsfontosságú elemévé kell válnia; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy különítsék el az ennek kidolgozásához szükséges forrásokat;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az uniós elektromos és földgázhálózatok integrálására irányuló tízéves hálózatfejlesztési tervet nagyobb összhangba kell hozni a 2020-as célokkal, majd azt az infrastruktúrával kapcsolatos új jogszabályok technológiai és módszertani alapjaként kell végrehajtani; tudomásul veszi az ACER szerepét a végrehajtás nyomon követésében; hangsúlyozza, hogy sürgető feladat az energiaszigetek európai energiahálózatokba való – köztük jobb földgázhálózati összeköttetések és LNG terminálok kialakítása révén történő – integrálása, amelynek fel kell számolnia egyes tagállamok piaci elszigeteltségét és növelnie kell azon uniós országok ellátásbiztonságát, amelyek jelenleg nagyban függnek néhány nem uniós országtól; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az uniós elektromos és földgázhálózatok integrálására irányuló tízéves hálózatfejlesztési tervet nagyobb összhangba kell hozni a 2020-as célokkal, majd azt az infrastruktúrával kapcsolatos új jogszabályok technológiai és módszertani alapjaként kell végrehajtani; tudomásul veszi az ACER szerepét a végrehajtás nyomon követésében; hangsúlyozza, hogy sürgető feladat az energiaszigetek európai energiahálózatokba való – köztük jobb földgázhálózati összeköttetések és LNG terminálok kialakítása révén történő – integrálása, amelynek fel kell számolnia egyes tagállamok piaci elszigeteltségét és növelnie kell azon uniós országok ellátásbiztonságát, amelyek jelenleg nagyban függnek néhány nem uniós országtól;

| 20. | hangsúlyozza átfogóbb információcsere szükségességét az üzemeltetők részéről az infrastrukturális hálózatirányítás kapcsán a tájékoztatási aszimmetria által okozott piaci torzulások megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza átfogóbb információcsere szükségességét az üzemeltetők részéről az infrastrukturális hálózatirányítás kapcsán a tájékoztatási aszimmetria által okozott piaci torzulások megelőzése érdekében;

| 21. | megismétli, hogy ahhoz, hogy a piac számára vonzó legyen az új energiatechnológiákkal kapcsolatos kutatásba és fejlesztésbe való beruházás, szabályozó keretre van szükség; e tekintetben kiemeli egy közös uniós szabadalom szükségességét; |
| --- | --- |

21.

megismétli, hogy ahhoz, hogy a piac számára vonzó legyen az új energiatechnológiákkal kapcsolatos kutatásba és fejlesztésbe való beruházás, szabályozó keretre van szükség; e tekintetben kiemeli egy közös uniós szabadalom szükségességét;

| 22. | emellett rámutat arra is, hogy sürgősen szükség van az elosztó hálózatok fejlesztésére és modernizációjára az elosztott termelés növekvő összegeinek integrációja érdekében; |
| --- | --- |

22.

emellett rámutat arra is, hogy sürgősen szükség van az elosztó hálózatok fejlesztésére és modernizációjára az elosztott termelés növekvő összegeinek integrációja érdekében;

| 23. | úgy véli, hogy a Transzeurópai Energiahálózatok (TEN-E) jelenlegi programja nem kielégítő, és nem járult hozzá jelentősen a tagállamok közötti összeköttetések kiépítéséhez, és azt az éghajlat-változási és energiacsomagban, valamint a harmadik belső piaci csomagban kitűzött célok teljesítése érdekében ki kell igazítani; úgy véli ezért, hogy a javasolt energia-infrastruktúra csomagnak és a TEN-E-t felváltó programnak:






  a) | fel kell mérnie az energia-infrastruktúrával kapcsolatos engedélyek problémáját és ki kell emelnie a bürokratikus akadályok felszámolását, a jóváhagyási eljárások lerövidítését és a lakossági aggodalmak orvoslását célzó különböző megközelítéseket; |
| --- | --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a Transzeurópai Energiahálózatok (TEN-E) jelenlegi programja nem kielégítő, és nem járult hozzá jelentősen a tagállamok közötti összeköttetések kiépítéséhez, és azt az éghajlat-változási és energiacsomagban, valamint a harmadik belső piaci csomagban kitűzött célok teljesítése érdekében ki kell igazítani; úgy véli ezért, hogy a javasolt energia-infrastruktúra csomagnak és a TEN-E-t felváltó programnak:

a)

fel kell mérnie az energia-infrastruktúrával kapcsolatos engedélyek problémáját és ki kell emelnie a bürokratikus akadályok felszámolását, a jóváhagyási eljárások lerövidítését és a lakossági aggodalmak orvoslását célzó különböző megközelítéseket;

| b) | meg kell határoznia és támogatnia kell az elsőbbséget évező projekteket, és feltételrendszert kell kijelölnie a belső energiapiac kialakításához szükséges kulcsfontosságú beruházások meghatározása érdekében, figyelembe véve a projektek hozzájárulását az ellátás biztonságához, valamint a verseny megerősítésének, a hosszú távú fenntartható energetikai célok teljesítésének, illetve a gazdasági és társadalmi kohézió növelésének szükségességét; |
| --- | --- |

b)

meg kell határoznia és támogatnia kell az elsőbbséget évező projekteket, és feltételrendszert kell kijelölnie a belső energiapiac kialakításához szükséges kulcsfontosságú beruházások meghatározása érdekében, figyelembe véve a projektek hozzájárulását az ellátás biztonságához, valamint a verseny megerősítésének, a hosszú távú fenntartható energetikai célok teljesítésének, illetve a gazdasági és társadalmi kohézió növelésének szükségességét;

| c) | egyértelmű feltételeket kell szabnia és iránymutatást kell nyújtania a tagállamoknak az energiainfrastruktúrával kapcsolatos állami és uniós finanszírozásról; |
| --- | --- |

c)

egyértelmű feltételeket kell szabnia és iránymutatást kell nyújtania a tagállamoknak az energiainfrastruktúrával kapcsolatos állami és uniós finanszírozásról;

| d) | ki kell terjesztenie a pénzügyi támogatást – köztük az Európai Beruházási Bank és egyéb pénzügyi közvetítők által – a projektek megvalósítási fázisára és a sikertelen piaci szereplések kezelésére; |
| --- | --- |

d)

ki kell terjesztenie a pénzügyi támogatást – köztük az Európai Beruházási Bank és egyéb pénzügyi közvetítők által – a projektek megvalósítási fázisára és a sikertelen piaci szereplések kezelésére;

| e) | határokon átnyúló költségmegosztási módszert kell kidolgoznia, különösen az infrastruktúra és a megújuló források összehangolt fejlesztését illetően, a létező sikeres modelleket követve; |
| --- | --- |

e)

határokon átnyúló költségmegosztási módszert kell kidolgoznia, különösen az infrastruktúra és a megújuló források összehangolt fejlesztését illetően, a létező sikeres modelleket követve;

| f) | fel kell mérnie, hogy az Unió szempontjából fontos infrastrukturális projektekre történő ajánlattételi felhívások felgyorsíthatják-e az infrastrukturális beruházásokat; |
| --- | --- |

f)

fel kell mérnie, hogy az Unió szempontjából fontos infrastrukturális projektekre történő ajánlattételi felhívások felgyorsíthatják-e az infrastrukturális beruházásokat;

Az energiapolitika finanszírozása

| 24. | úgy véli, hogy az új többéves pénzügyi tervnek tükröznie kell a 2020-as stratégiában megfogalmazott uniós szakpolitikai prioritásokat, a második stratégiai energia-felülvizsgálat megállapításait és prioritásait figyelembe véve, amely szerint a költségvetés jóval nagyobb százalékát kell energiapolitikára, többek között modern és intelligens infrastruktúrára, energiahatékonysági és megújuló energiatechnológiákra, valamint az új energiatechnológiákkal kapcsolatos kutatásra és fejlesztésre előirányozni; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az új többéves pénzügyi tervnek tükröznie kell a 2020-as stratégiában megfogalmazott uniós szakpolitikai prioritásokat, a második stratégiai energia-felülvizsgálat megállapításait és prioritásait figyelembe véve, amely szerint a költségvetés jóval nagyobb százalékát kell energiapolitikára, többek között modern és intelligens infrastruktúrára, energiahatékonysági és megújuló energiatechnológiákra, valamint az új energiatechnológiákkal kapcsolatos kutatásra és fejlesztésre előirányozni;

| 25. | úgy véli, hogy egy modern, egész Unióra kiterjedő elektromos hálózat kulcsszerepet fog játszani a megújuló energiákra előirányzott 20 %-os fejlesztési célérték elérésében; felhívja a Bizottságot ezért, hogy fejlesszen ki megfelelő beruházásösztönző rendszert adott régiókban található erőművekben annak érdekében, hogy optimális gazdasági hatást lehessen elérni, illetve, hogy el lehessen kerülni a hálózatokba történő nem hatékony beruházásokat; rámutat e tekintetben, hogy átfogó stratégiának kell foglalkoznia az energiarendszerrel annak teljes egészében a termelőktől egészen a fogyasztókig; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy egy modern, egész Unióra kiterjedő elektromos hálózat kulcsszerepet fog játszani a megújuló energiákra előirányzott 20 %-os fejlesztési célérték elérésében; felhívja a Bizottságot ezért, hogy fejlesszen ki megfelelő beruházásösztönző rendszert adott régiókban található erőművekben annak érdekében, hogy optimális gazdasági hatást lehessen elérni, illetve, hogy el lehessen kerülni a hálózatokba történő nem hatékony beruházásokat; rámutat e tekintetben, hogy átfogó stratégiának kell foglalkoznia az energiarendszerrel annak teljes egészében a termelőktől egészen a fogyasztókig;

| 26. | kéri a Bizottságot, hogy javasoljon stratégiát a fűtési piacon történő hatékonyság növelésre annak érdekében, hogy támogassák az olyan hatékony helyi infrastruktúrákat, mint a távfűtés vagy távhűtés, amelyek lehetővé teszik a fűtés, hűtés és elektromos áram integrált megoldásainak fejlesztését a hő és áram együttes ereje és a megújuló energiaforrások hatékony felhasználása alapján; |
| --- | --- |

26.

kéri a Bizottságot, hogy javasoljon stratégiát a fűtési piacon történő hatékonyság növelésre annak érdekében, hogy támogassák az olyan hatékony helyi infrastruktúrákat, mint a távfűtés vagy távhűtés, amelyek lehetővé teszik a fűtés, hűtés és elektromos áram integrált megoldásainak fejlesztését a hő és áram együttes ereje és a megújuló energiaforrások hatékony felhasználása alapján;

| 27. | úgy véli, hogy az innovatív jellegű pénzügyi eszközök (például a kockázatmegosztási eszközök és az állami bankok hitelcsomagjai) fontos szerepet játszhatnak az energia-infrastruktúrával, energiahatékonysággal és megújuló energiatechnológiákkal, valamint az új energiatechnológiákkal kapcsolatos kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos beruházások, a fenntartható gazdaság felé történő átmenet támogatása céljából; felhívja ezért a Bizottságot, hogy gondoskodjon a hagyományos hitelek ezen újfajta hitelcsomagokkal történő kiegészítéséről vagy fokozatos felváltásáról, továbbá bátorítja a tagállamokat, hogy éljenek az ilyen innovatív pénzügyi eszközökkel; ezzel kapcsolatosan felhívja a figyelmet egyéb hasonló eszközökkel szerzett kedvező tapasztalatokra; határozottan támogatja azt a javaslatot, hogy az uniós költségvetést hitelgaranciaként használják a magán és az állami beruházások ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az innovatív jellegű pénzügyi eszközök (például a kockázatmegosztási eszközök és az állami bankok hitelcsomagjai) fontos szerepet játszhatnak az energia-infrastruktúrával, energiahatékonysággal és megújuló energiatechnológiákkal, valamint az új energiatechnológiákkal kapcsolatos kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos beruházások, a fenntartható gazdaság felé történő átmenet támogatása céljából; felhívja ezért a Bizottságot, hogy gondoskodjon a hagyományos hitelek ezen újfajta hitelcsomagokkal történő kiegészítéséről vagy fokozatos felváltásáról, továbbá bátorítja a tagállamokat, hogy éljenek az ilyen innovatív pénzügyi eszközökkel; ezzel kapcsolatosan felhívja a figyelmet egyéb hasonló eszközökkel szerzett kedvező tapasztalatokra; határozottan támogatja azt a javaslatot, hogy az uniós költségvetést hitelgaranciaként használják a magán és az állami beruházások ösztönzése érdekében;

| 28. | úgy véli, hogy a Bizottság által az EU 2020 stratégiában hangsúlyozottaknak megfelelően az EU-nak az adóterhelést a környezetre káros tevékenységekre kell áthelyeznie; ösztönzi a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az ebben foglaltaknak megfelelően az energia adózási irányelvet; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a Bizottság által az EU 2020 stratégiában hangsúlyozottaknak megfelelően az EU-nak az adóterhelést a környezetre káros tevékenységekre kell áthelyeznie; ösztönzi a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az ebben foglaltaknak megfelelően az energia adózási irányelvet;

| 29. | alapvetően fontosnak találja, hogy az energiaberuházások jövőbeli finanszírozása olyan projektekre összpontosuljon, amelyek a lehető legnagyobb számú új munkahelyet teremtik; |
| --- | --- |

29.

alapvetően fontosnak találja, hogy az energiaberuházások jövőbeli finanszírozása olyan projektekre összpontosuljon, amelyek a lehető legnagyobb számú új munkahelyet teremtik;

| 30. | hangsúlyozza, hogy bizonyos tagállamoknak a – többek között elektromos hálózatokra és ellátó hálózatokra irányuló – nagyszabású infrastruktúra-beruházásokhoz uniós támogatásra is szükségük lehet, amennyiben a piacok egyedül nem képesek a finanszírozásra, különösen az energiaellátás biztosítása és az éghajlati és környezetvédelmi célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy bizonyos tagállamoknak a – többek között elektromos hálózatokra és ellátó hálózatokra irányuló – nagyszabású infrastruktúra-beruházásokhoz uniós támogatásra is szükségük lehet, amennyiben a piacok egyedül nem képesek a finanszírozásra, különösen az energiaellátás biztosítása és az éghajlati és környezetvédelmi célok elérése érdekében;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a piaci integráció a jelenlegi funkcionális hálózatok jobb alkalmazását követeli meg a határokon átnyúló piaci rendelkezések harmonizáció és az összeköttetések kezelésére szolgáló közös európai rendszerek fejlesztése alapján; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a piaci integráció a jelenlegi funkcionális hálózatok jobb alkalmazását követeli meg a határokon átnyúló piaci rendelkezések harmonizáció és az összeköttetések kezelésére szolgáló közös európai rendszerek fejlesztése alapján;

| 32. | megjegyzi az ACER felelősségét annak biztosítása érdekében, hogy az elektromos hálózat fejlesztésére irányuló nemzeti ütemezés illeszkedjen a tízéves hálózatfejlesztési tervhez; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi az ACER felelősségét annak biztosítása érdekében, hogy az elektromos hálózat fejlesztésére irányuló nemzeti ütemezés illeszkedjen a tízéves hálózatfejlesztési tervhez;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az újabb tagállamok közül sok különösen sérülékeny a külső energiaellátási zavarokkal szemben, és különleges unós támogatást igényel a stabil energiabiztonság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az újabb tagállamok közül sok különösen sérülékeny a külső energiaellátási zavarokkal szemben, és különleges unós támogatást igényel a stabil energiabiztonság biztosítása érdekében;

| 34. | kedvezően fogadja, hogy az intelligens hálózatokkal foglalkozó munkacsoportot hoznak létre a Bizottságon belül, és ajánlja, hogy munkája során a munkacsoport vegye figyelembe az összes érdekelt fél véleményét; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a munkacsoport tevékenységének előrehaladásáról; a munkacsoport következtetései alapján hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak uniós szinten kedvező szabályozási keretet kell biztosítania az intelligens hálózatok részére, ami megfelelő ösztönzőket biztosít a hálózatüzemeltetők részére ahhoz, hogy a működés hatékonyságába ruházzanak, valamint az intelligens hálózatok kiépítésére vonatkozó, uniós szinten egységes előírásokat szab meg és ezáltal megkönnyíti a fenntartható gazdaság felé történő átmenetet; ezenkívül támogatja az innovatív kommunikációs, automatizációs és hálózati ellenőrző technológiák elindítását; emlékeztet a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelvek intelligens fogyasztásmérőkre vonatkozó rendelkezéseire; |
| --- | --- |

34.

kedvezően fogadja, hogy az intelligens hálózatokkal foglalkozó munkacsoportot hoznak létre a Bizottságon belül, és ajánlja, hogy munkája során a munkacsoport vegye figyelembe az összes érdekelt fél véleményét; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a munkacsoport tevékenységének előrehaladásáról; a munkacsoport következtetései alapján hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak uniós szinten kedvező szabályozási keretet kell biztosítania az intelligens hálózatok részére, ami megfelelő ösztönzőket biztosít a hálózatüzemeltetők részére ahhoz, hogy a működés hatékonyságába ruházzanak, valamint az intelligens hálózatok kiépítésére vonatkozó, uniós szinten egységes előírásokat szab meg és ezáltal megkönnyíti a fenntartható gazdaság felé történő átmenetet; ezenkívül támogatja az innovatív kommunikációs, automatizációs és hálózati ellenőrző technológiák elindítását; emlékeztet a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelvek intelligens fogyasztásmérőkre vonatkozó rendelkezéseire;

| 35. | támogatja az intelligens mérőeszközök terjesztését szolgáló kísérleti projekteket – például a SET „intelligens városok” elnevezésű terv kezdeményezés keretében – abban az esetben, ha a fogyasztók és az alacsony jövedelmű felhasználók védelme megvalósul és a magánélet védelme biztosított; |
| --- | --- |

35.

támogatja az intelligens mérőeszközök terjesztését szolgáló kísérleti projekteket – például a SET „intelligens városok” elnevezésű terv kezdeményezés keretében – abban az esetben, ha a fogyasztók és az alacsony jövedelmű felhasználók védelme megvalósul és a magánélet védelme biztosított;

| 36. | kéri a Bizottságot, hogy még 2011 vége előtt készítsen elemzést az uniós és nemzetközi földgázpiac jövőjéről, ideértve a már betervezett földgáz-infrastruktúra projektek (mint például a déli folyosóval összefüggésben kidolgozott projektek) és az új LNG-terminálok várható hatását, a palagáz hatását az amerikai földgázpiacra (konkrétan az LNG-import igényre), valamint az esetleges uniós palagáz-fejlesztések hatását a jövőbeli földgázellátási biztonságra és az árakra; úgy véli, hogy a tanulmánynak tükröznie kell és kiindulási pontnak kell tekintenie az infrastrukturális fejlesztés jelenlegi állapotát és az EU 2020-as szén-dioxid-célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy valamennyi jelentős érdekelt féllel konzultálni kell; |
| --- | --- |

36.

kéri a Bizottságot, hogy még 2011 vége előtt készítsen elemzést az uniós és nemzetközi földgázpiac jövőjéről, ideértve a már betervezett földgáz-infrastruktúra projektek (mint például a déli folyosóval összefüggésben kidolgozott projektek) és az új LNG-terminálok várható hatását, a palagáz hatását az amerikai földgázpiacra (konkrétan az LNG-import igényre), valamint az esetleges uniós palagáz-fejlesztések hatását a jövőbeli földgázellátási biztonságra és az árakra; úgy véli, hogy a tanulmánynak tükröznie kell és kiindulási pontnak kell tekintenie az infrastrukturális fejlesztés jelenlegi állapotát és az EU 2020-as szén-dioxid-célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy valamennyi jelentős érdekelt féllel konzultálni kell;

Az Unió energiahatékonysági és megújuló energiapotenciáljának fokozottabb kihasználása

| 37. | úgy véli, hogy az energiahatékonyságot és az energiatakarékosságot bármilyen jövőbeli stratégiában kiemelt célként kell szerepeltetni, mivel ezek költséghatékony lehetőséget kínálnak az Unió energiafüggőségének csökkentésére, az éghajlatváltozás mérséklésére, a munkahelyteremtés és a gazdasági versenyképesség előmozdítására, az energiaárak és energiaszámlák emelkedésének ellensúlyozására, csökkentve ezzel az energiaszegénységet; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az energiahatékonyságot helyezzék az EU napirendjének élére, növeljék a jelenlegi jogszabályok végrehajtásának hatékonyságát, továbbá kéri a Bizottságot, hogy még időben fogadjon el egy ambiciózus energiahatékonysági cselekvési tervet; ezért úgy véli, mindezt a bizonyos tagállamok által már megtett erőfeszítések figyelembevételével kell végrehajtani; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy az energiahatékonyságot és az energiatakarékosságot bármilyen jövőbeli stratégiában kiemelt célként kell szerepeltetni, mivel ezek költséghatékony lehetőséget kínálnak az Unió energiafüggőségének csökkentésére, az éghajlatváltozás mérséklésére, a munkahelyteremtés és a gazdasági versenyképesség előmozdítására, az energiaárak és energiaszámlák emelkedésének ellensúlyozására, csökkentve ezzel az energiaszegénységet; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az energiahatékonyságot helyezzék az EU napirendjének élére, növeljék a jelenlegi jogszabályok végrehajtásának hatékonyságát, továbbá kéri a Bizottságot, hogy még időben fogadjon el egy ambiciózus energiahatékonysági cselekvési tervet; ezért úgy véli, mindezt a bizonyos tagállamok által már megtett erőfeszítések figyelembevételével kell végrehajtani;

| 38. | üdvözli az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálatát; felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Európai Parlament véleményét; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálatát; felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Európai Parlament véleményét;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az információs és távközlési technológiák fontos szerepet játszhatnak a felelős energiafelhasználás népszerűsítése terén a háztartásokban, valamint a közlekedés, az energia előállítása és a gyártás terén; úgy véli, hogy az intelligens fogyasztásmérők, az energiatakarékos világítórendszerek, a számítási felhő és a megosztott szoftverek rendelkeznek azzal a potenciállal, hogy átalakítsák az energiafelhasználási mintákat; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az információs és távközlési technológiák fontos szerepet játszhatnak a felelős energiafelhasználás népszerűsítése terén a háztartásokban, valamint a közlekedés, az energia előállítása és a gyártás terén; úgy véli, hogy az intelligens fogyasztásmérők, az energiatakarékos világítórendszerek, a számítási felhő és a megosztott szoftverek rendelkeznek azzal a potenciállal, hogy átalakítsák az energiafelhasználási mintákat;

| 40. | úgy véli, hogy az energiahatékonyságot és az energiamegtakarítást a teljes energiakeresleti és -kínálati lánc mentén is meg kell valósítani, amely magában foglalja az energiaátalakítást, az energiaszállítást, az energiaelosztást és az energiaszolgáltatást, valamint az ipari, a háztartási és a közlekedési célú felhasználást; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy az energiahatékonyságot és az energiamegtakarítást a teljes energiakeresleti és -kínálati lánc mentén is meg kell valósítani, amely magában foglalja az energiaátalakítást, az energiaszállítást, az energiaelosztást és az energiaszolgáltatást, valamint az ipari, a háztartási és a közlekedési célú felhasználást;

| 41. | támogatja az energetikai szolgáltatások jól működő piacának kiépítését és az energiahatékonyság javítását szolgáló további piaci mechanizmusok bevezetését, mivel ezzel is fokozható az uniós gazdaság versenyképessége; |
| --- | --- |

41.

támogatja az energetikai szolgáltatások jól működő piacának kiépítését és az energiahatékonyság javítását szolgáló további piaci mechanizmusok bevezetését, mivel ezzel is fokozható az uniós gazdaság versenyképessége;

| 42. | úgy véli továbbá, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani az energiafogyasztó termékek energiateljesítményére; ösztönzi a Bizottságot, hogy teljes mértékben hajtsa végre a környezetbarát tervezésről szóló irányelvet, például azáltal, hogy további termékeket von be annak hatálya alá, és dinamikus szabványmeghatározási modellt alkalmazzon annak biztosítása érdekében, hogy nagyra törő célok szülessenek, és azokat rendszeresen aktualizálják; |
| --- | --- |

42.

úgy véli továbbá, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani az energiafogyasztó termékek energiateljesítményére; ösztönzi a Bizottságot, hogy teljes mértékben hajtsa végre a környezetbarát tervezésről szóló irányelvet, például azáltal, hogy további termékeket von be annak hatálya alá, és dinamikus szabványmeghatározási modellt alkalmazzon annak biztosítása érdekében, hogy nagyra törő célok szülessenek, és azokat rendszeresen aktualizálják;

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be értékelést a meglévő jogszabályok végrehajtásáról; úgy véli, hogy arra az esetre, ha az értékelés azt állapítja meg, hogy az energiahatékonysági stratégia egészének végrehajtása nem kielégítő, és az EU ezért várhatóan nem éri el a 2020-ra kitűzött energiahatékonysági célokat, az energiahatékonysági cselekvési tervnek tartalmaznia kell egy bizottsági kötelezettségvállalást arra vonatkozóan, hogy a Bizottság további uniós szintű intézkedésekre tesz javaslatot a tagállamok számára, például olyan egyéni energiahatékonysági célok bevezetésére, amelyek uniós szinten legalább 20 %-os energiamegtakarítást eredményeznek az EU2020 kiemelt célkitűzéseivel összhangban, és amelyek tekintettel vannak a kiindulási pozíciók közötti lehetséges eltérésekre és az egyes tagállamokat jellemző körülményekre, valamint az egyes tagállamok energiahatékonysági cselekvési tervének előzetes jóváhagyására; úgy véli, hogy az ilyen kiegészítő intézkedéseknek igazoltan szükségesnek, méltányosnak és mérhetőnek kell lenniük, továbbá tényleges és közvetlen hatást kell gyakorolniuk a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek végrehajtására; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állapodjanak meg a nemzeti energiahatékonysági célok mérésére, valamint az elérésük nyomon követésére szolgáló közös módszertanban; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be értékelést a meglévő jogszabályok végrehajtásáról; úgy véli, hogy arra az esetre, ha az értékelés azt állapítja meg, hogy az energiahatékonysági stratégia egészének végrehajtása nem kielégítő, és az EU ezért várhatóan nem éri el a 2020-ra kitűzött energiahatékonysági célokat, az energiahatékonysági cselekvési tervnek tartalmaznia kell egy bizottsági kötelezettségvállalást arra vonatkozóan, hogy a Bizottság további uniós szintű intézkedésekre tesz javaslatot a tagállamok számára, például olyan egyéni energiahatékonysági célok bevezetésére, amelyek uniós szinten legalább 20 %-os energiamegtakarítást eredményeznek az EU2020 kiemelt célkitűzéseivel összhangban, és amelyek tekintettel vannak a kiindulási pozíciók közötti lehetséges eltérésekre és az egyes tagállamokat jellemző körülményekre, valamint az egyes tagállamok energiahatékonysági cselekvési tervének előzetes jóváhagyására; úgy véli, hogy az ilyen kiegészítő intézkedéseknek igazoltan szükségesnek, méltányosnak és mérhetőnek kell lenniük, továbbá tényleges és közvetlen hatást kell gyakorolniuk a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek végrehajtására; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állapodjanak meg a nemzeti energiahatékonysági célok mérésére, valamint az elérésük nyomon követésére szolgáló közös módszertanban;

| 44. | támogatja a többszintű irányítást és a decentralizált megközelítést az energiapolitika és az energiahatékonyság terén, ideértve a Polgármesterek Szövetségének részvételét és az intelligens városok kezdeményezés továbbfejlesztését is; hangsúlyozza, hogy hiteles finanszírozásra van szükség – többek között az alulról indított kezdeményezések tekintetében –, és a folyamatba a városokat és a régiókat is be kell vonni; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni kohéziós politika és a hozzá kötődő alapok felhasználásának összehangolása az Európa 2020 stratégiával kulcsfontosságú mechanizmust biztosítana a tagállamok és régiók intelligens és fenntartható növekedésének eléréséhez; |
| --- | --- |

44.

támogatja a többszintű irányítást és a decentralizált megközelítést az energiapolitika és az energiahatékonyság terén, ideértve a Polgármesterek Szövetségének részvételét és az intelligens városok kezdeményezés továbbfejlesztését is; hangsúlyozza, hogy hiteles finanszírozásra van szükség – többek között az alulról indított kezdeményezések tekintetében –, és a folyamatba a városokat és a régiókat is be kell vonni; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni kohéziós politika és a hozzá kötődő alapok felhasználásának összehangolása az Európa 2020 stratégiával kulcsfontosságú mechanizmust biztosítana a tagállamok és régiók intelligens és fenntartható növekedésének eléréséhez;

| 45. | úgy gondolja, hogy Európa lemaradóban van nemzetközi partnerei mögött a bioenergiával kapcsolatos technológia teljes potenciáljának kiaknázása terén; arra bátorítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy ágazatokon átívelő biomassza-politikát, amely fenntartható piacot biztosít a mezőgazdaságból, mezőgazdasági hulladékból és erdőgazdálkodásból származó biomassza számára, egyúttal megakadályozza a kibocsátások növekedését és a biológiai sokféleség csökkenését; elismeri, hogy ma már elérhető a fenntartható, második generációs technológia; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy szakpolitikai keretre, és támogatja a fenntartható, második generációs bioüzemanyagok alkalmazásának további előmozdítását Európában; |
| --- | --- |

45.

úgy gondolja, hogy Európa lemaradóban van nemzetközi partnerei mögött a bioenergiával kapcsolatos technológia teljes potenciáljának kiaknázása terén; arra bátorítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy ágazatokon átívelő biomassza-politikát, amely fenntartható piacot biztosít a mezőgazdaságból, mezőgazdasági hulladékból és erdőgazdálkodásból származó biomassza számára, egyúttal megakadályozza a kibocsátások növekedését és a biológiai sokféleség csökkenését; elismeri, hogy ma már elérhető a fenntartható, második generációs technológia; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy szakpolitikai keretre, és támogatja a fenntartható, második generációs bioüzemanyagok alkalmazásának további előmozdítását Európában;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a tagállamok által benyújtott, a megújuló energiával kapcsolatos nemzeti cselekvési terveket; kéri a Bizottságot, hogy szükség esetén segítsen a tagállamoknak a tervek megfelelőbbé tételében, és használja fel teljes hatáskörét annak biztosítására, hogy a tagállamok eleget tesznek a nemzeti célkitűzésük megvalósítására vonatkozó jogi kötelezettségüknek; hangsúlyozza, hogy az irányelvbe foglalt együttműködési mechanizmusok hozzásegítik a tagállamokat célkitűzéseik megvalósításához; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre együttműködési platformot az illetékes nemzeti testületek számára az információcsere és a megújuló energiával kapcsolatos bevált gyakorlatok meghatározásának elősegítése céljából; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a tagállamok által benyújtott, a megújuló energiával kapcsolatos nemzeti cselekvési terveket; kéri a Bizottságot, hogy szükség esetén segítsen a tagállamoknak a tervek megfelelőbbé tételében, és használja fel teljes hatáskörét annak biztosítására, hogy a tagállamok eleget tesznek a nemzeti célkitűzésük megvalósítására vonatkozó jogi kötelezettségüknek; hangsúlyozza, hogy az irányelvbe foglalt együttműködési mechanizmusok hozzásegítik a tagállamokat célkitűzéseik megvalósításához; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre együttműködési platformot az illetékes nemzeti testületek számára az információcsere és a megújuló energiával kapcsolatos bevált gyakorlatok meghatározásának elősegítése céljából;

| 47. | elismeri, hogy hatékony, megbízható és környezetbarát energiaforrásként a duzzasztótárolók jelentős szerepet töltenek be a kiegészítő és a kiegyenlítő szolgáltatások tekintetében; |
| --- | --- |

47.

elismeri, hogy hatékony, megbízható és környezetbarát energiaforrásként a duzzasztótárolók jelentős szerepet töltenek be a kiegészítő és a kiegyenlítő szolgáltatások tekintetében;

| 48. | úgy gondolja továbbá, hogy a megújulóenergia-használat hatékonyságának biztosítása érdekében alkalmazni kell a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvben foglalt rugalmassági mechanizmusokat, és össze kell hangolni a hálózatra kapcsolódás feltételeit annak érdekében, hogy egységes és jövedelmező feltételeket biztosítsunk a megújuló energiák tekintetében (pl. a hálózatra kapcsolódás költségeinek a díjakon keresztül történő kifizetése); úgy véli, hogy középtávon regionális csoportokat lehetne létrehozni a megújuló energiák piacán; |
| --- | --- |

48.

úgy gondolja továbbá, hogy a megújulóenergia-használat hatékonyságának biztosítása érdekében alkalmazni kell a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvben foglalt rugalmassági mechanizmusokat, és össze kell hangolni a hálózatra kapcsolódás feltételeit annak érdekében, hogy egységes és jövedelmező feltételeket biztosítsunk a megújuló energiák tekintetében (pl. a hálózatra kapcsolódás költségeinek a díjakon keresztül történő kifizetése); úgy véli, hogy középtávon regionális csoportokat lehetne létrehozni a megújuló energiák piacán;

| 49. | felszólít a megújuló energiaforrások hatékonyabb felhasználására az Európai Unióban, a megújuló energiaforrások használatára vonatkozó olyan uniós szintű ösztönző rendszer bevezetésére törekedve hosszabb távon, amely lehetővé tenné, hogy a megújuló energiaforrások egyes fajtáit az Unió azon részein használják, ahol a leghatékonyabbak, ezáltal csökkentve a promóciós költségeket és biztosítva a támogatások hatékony elosztását; úgy gondolja, hogy a megújuló energiaforrásokat hosszú távon az EU megfelelően működő, integrált belső energiapiacának részévé kell tenni; |
| --- | --- |

49.

felszólít a megújuló energiaforrások hatékonyabb felhasználására az Európai Unióban, a megújuló energiaforrások használatára vonatkozó olyan uniós szintű ösztönző rendszer bevezetésére törekedve hosszabb távon, amely lehetővé tenné, hogy a megújuló energiaforrások egyes fajtáit az Unió azon részein használják, ahol a leghatékonyabbak, ezáltal csökkentve a promóciós költségeket és biztosítva a támogatások hatékony elosztását; úgy gondolja, hogy a megújuló energiaforrásokat hosszú távon az EU megfelelően működő, integrált belső energiapiacának részévé kell tenni;

| 50. | úgy véli, hogy középtávú elképzeléseket kellene kidolgozni a megújuló energiaforrások teljes körű piaci integrációjával kapcsolatos kulcsfontosságú problémák megoldására; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az összehangolást minden esetben megfelelően elő kell készíteni, hogy elkerüljük a meglévő nemzeti piacok megzavarását; úgy véli, hogy az összehangolt támogatási rendszer előfeltétele a villamos energia jól működő, torzulásmentes belső piaca, valamint az egyenlő versenyfeltételek; úgy véli, hogy minden további politikának olyan támogatási mechanizmusokra kell épülnie, amelyek bizonyítottan hatékonyak a célok megvalósítása szempontjából, ugyanakkor jelentős földrajzi és technológiai változatosságot biztosítanak, és garantálják a befektetői bizalmat; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy középtávú elképzeléseket kellene kidolgozni a megújuló energiaforrások teljes körű piaci integrációjával kapcsolatos kulcsfontosságú problémák megoldására; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az összehangolást minden esetben megfelelően elő kell készíteni, hogy elkerüljük a meglévő nemzeti piacok megzavarását; úgy véli, hogy az összehangolt támogatási rendszer előfeltétele a villamos energia jól működő, torzulásmentes belső piaca, valamint az egyenlő versenyfeltételek; úgy véli, hogy minden további politikának olyan támogatási mechanizmusokra kell épülnie, amelyek bizonyítottan hatékonyak a célok megvalósítása szempontjából, ugyanakkor jelentős földrajzi és technológiai változatosságot biztosítanak, és garantálják a befektetői bizalmat;

| 51. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervükbe építsenek be az energiahatékonyságot előmozdító pénzügyi és adóeszközöket (különösen az épületek korszerűsítésével kapcsolatban), továbbá kezeljék kiemelt kérdésként az energiahatékonyságot és az energetikai infrastruktúrát a következő többéves pénzügyi keret kidolgozásakor; úgy véli, hogy a források intelligens felhasználása – például a magántőkét kiegészítő és az uniós forrásokhoz való könnyű és célzott hozzáférést előmozdító, zöld infrastruktúrát támogató bankok működése – alapvetően fontos az energiahatékonyság előmozdítását célzó uniós források által kifejtett pozitív hatás növelése szempontjából; |
| --- | --- |

51.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervükbe építsenek be az energiahatékonyságot előmozdító pénzügyi és adóeszközöket (különösen az épületek korszerűsítésével kapcsolatban), továbbá kezeljék kiemelt kérdésként az energiahatékonyságot és az energetikai infrastruktúrát a következő többéves pénzügyi keret kidolgozásakor; úgy véli, hogy a források intelligens felhasználása – például a magántőkét kiegészítő és az uniós forrásokhoz való könnyű és célzott hozzáférést előmozdító, zöld infrastruktúrát támogató bankok működése – alapvetően fontos az energiahatékonyság előmozdítását célzó uniós források által kifejtett pozitív hatás növelése szempontjából;

Az energiaellátás biztonságának szavatolása

| 52. | úgy véli, hogy az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködésben a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az energiaügyi külpolitika tekintetében az Unió egységes álláspontot képviseljen; úgy gondolja továbbá, hogy az EU-nak fel kellene használnia új hatásköreit az éghajlatváltozás mérséklése és a környezetvédelem terén harmadik országokkal folytatott együttműködés kiterjedésének hatékony azonosítása és ezen együttműködés megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködésben a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az energiaügyi külpolitika tekintetében az Unió egységes álláspontot képviseljen; úgy gondolja továbbá, hogy az EU-nak fel kellene használnia új hatásköreit az éghajlatváltozás mérséklése és a környezetvédelem terén harmadik országokkal folytatott együttműködés kiterjedésének hatékony azonosítása és ezen együttműködés megerősítése érdekében;

| 53. | úgy gondolja, hogy az EU-nak biztosítania kell, hogy energiapolitikája erős és következetes nemzetközi dimenzióval rendelkezzen, és az energetikai szempontokat be kell építenie külső politikáiba és fellépéseibe; szükségesnek tartja, hogy a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselő hathatós diplomáciai támogatásban részesítse az Unió energiapolitikáját az energiaellátás biztonságának fokozása érdekében; |
| --- | --- |

53.

úgy gondolja, hogy az EU-nak biztosítania kell, hogy energiapolitikája erős és következetes nemzetközi dimenzióval rendelkezzen, és az energetikai szempontokat be kell építenie külső politikáiba és fellépéseibe; szükségesnek tartja, hogy a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselő hathatós diplomáciai támogatásban részesítse az Unió energiapolitikáját az energiaellátás biztonságának fokozása érdekében;

| 54. | úgy véli, hogy a stratégiai energetikai infrastruktúra fejlesztését, valamint a fő beszállítókkal és a tranzitországokkal fenntartott kapcsolatok kiszélesítését rövid- és középtávon prioritásnak kell tekinteni; ugyanakkor úgy véli, hogy a leghatékonyabb és leginkább fenntartható hosszú távú megoldás az energiahatékonysági és energiatakarékossági intézkedések végrehajtása, valamint a hazai fenntartható energiaforrások kiaknázása révén érhető el; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy a stratégiai energetikai infrastruktúra fejlesztését, valamint a fő beszállítókkal és a tranzitországokkal fenntartott kapcsolatok kiszélesítését rövid- és középtávon prioritásnak kell tekinteni; ugyanakkor úgy véli, hogy a leghatékonyabb és leginkább fenntartható hosszú távú megoldás az energiahatékonysági és energiatakarékossági intézkedések végrehajtása, valamint a hazai fenntartható energiaforrások kiaknázása révén érhető el;

| 55. | úgy véli, hogy az Európai Unió területére érkező összes vezeték vagy egyéb energiahálózat tekintetében átlátható kormányközi megállapodásokra van szükség, és azoknak a belső piaci szabályok alapján kell működniük, ideértve a harmadik fél hozzáférésére vonatkozó szabályokat, továbbá a célállomásra, az elosztás felügyeletére és a szűk keresztmetszetek kezelésére, a szerződések időtartamára, valamint a take-or-pay kötelezettségre vonatkozó záradékokat; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a meglévő és kiépítendő vezetékek működtetésekor, valamint a kereskedelmi megállapodásokban tartsák be az energiára vonatkozó uniós jogi aktusokat, valamint arra, hogy szükség esetén tegye meg a megfelelő lépéseket; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy az Európai Unió területére érkező összes vezeték vagy egyéb energiahálózat tekintetében átlátható kormányközi megállapodásokra van szükség, és azoknak a belső piaci szabályok alapján kell működniük, ideértve a harmadik fél hozzáférésére vonatkozó szabályokat, továbbá a célállomásra, az elosztás felügyeletére és a szűk keresztmetszetek kezelésére, a szerződések időtartamára, valamint a take-or-pay kötelezettségre vonatkozó záradékokat; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a meglévő és kiépítendő vezetékek működtetésekor, valamint a kereskedelmi megállapodásokban tartsák be az energiára vonatkozó uniós jogi aktusokat, valamint arra, hogy szükség esetén tegye meg a megfelelő lépéseket;

| 56. | úgy véli, hogy az EU-nak ragaszkodnia kellene a jogszabály betűjéhez, és az energiaszolidaritás szellemében, a versenyszabályok és a közös piacra vonatkozó szabályok betartása mellett érvényt kellene szereznie a jogszabálynak, és nem szabadna teret engednie az uniós országok – különösen az európai piacra gázt exportáló országok – egyéni érdekekeinek; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy az EU-nak ragaszkodnia kellene a jogszabály betűjéhez, és az energiaszolidaritás szellemében, a versenyszabályok és a közös piacra vonatkozó szabályok betartása mellett érvényt kellene szereznie a jogszabálynak, és nem szabadna teret engednie az uniós országok – különösen az európai piacra gázt exportáló országok – egyéni érdekekeinek;

| 57. | felhív az Energiaközösségről szóló szerződés további, az Unióval szomszédos országokra, nevezetesen a keleti partnerség államaira történő kiterjesztésére; rámutat, hogy a Bizottságnak meg kell követelnie a szerződésben részes tagállamoktól az energiára vonatkozó uniós jogszabályok pontos és fegyelmezett végrehajtását, elsősorban azáltal, hogy az uniós finanszírozást a szerződéses kötelezettségek teljesítésétől teszi függővé; |
| --- | --- |

57.

felhív az Energiaközösségről szóló szerződés további, az Unióval szomszédos országokra, nevezetesen a keleti partnerség államaira történő kiterjesztésére; rámutat, hogy a Bizottságnak meg kell követelnie a szerződésben részes tagállamoktól az energiára vonatkozó uniós jogszabályok pontos és fegyelmezett végrehajtását, elsősorban azáltal, hogy az uniós finanszírozást a szerződéses kötelezettségek teljesítésétől teszi függővé;

| 58. | úgy véli, hogy a szakpolitikai és műszaki együttműködésre vonatkozó, a szomszédos országokkal kötött megállapodásokban szereplő energiafejezetet különösképpen az energiahatékonysági programok és a belső piaci szabályok nyomatékosítása révén meg kell erősíteni; úgy gondolja, hogy a Tanácsnak meg kellene bíznia a Bizottságot azzal, hogy kezdjen hozzá az energiával kapcsolatos jelenlegi egyetértési megállapodások jogilag kötelező érvényű szövegekké való átdolgozására irányuló tárgyalásokhoz; aláhúzza, hogy az energiáról folytatott párbeszédekben is szerepeltetni kell az emberi jogok tiszteletben tartását és a szociális dimenziót; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a szakpolitikai és műszaki együttműködésre vonatkozó, a szomszédos országokkal kötött megállapodásokban szereplő energiafejezetet különösképpen az energiahatékonysági programok és a belső piaci szabályok nyomatékosítása révén meg kell erősíteni; úgy gondolja, hogy a Tanácsnak meg kellene bíznia a Bizottságot azzal, hogy kezdjen hozzá az energiával kapcsolatos jelenlegi egyetértési megállapodások jogilag kötelező érvényű szövegekké való átdolgozására irányuló tárgyalásokhoz; aláhúzza, hogy az energiáról folytatott párbeszédekben is szerepeltetni kell az emberi jogok tiszteletben tartását és a szociális dimenziót;

| 59. | felkéri a Bizottságot, hogy kereskedelmi megállapodások révén gyorsítsa fel az importált és exportált energia előállítására, szállítására, áthaladására, tárolására és feldolgozására/finomítására vonatkozó, az uniós célokkal kompatibilis biztonsági és energiahatékonysági szabályok elfogadásának folyamatát, és indítványozzon a Kereskedelmi Világszervezet szintjén olyan globális normákat, amelyek elősegítik a biztonságos és megújuló energiaforrások és az innovatív energiaipari technológiák nyílt és méltányos kereskedelmét; |
| --- | --- |

59.

felkéri a Bizottságot, hogy kereskedelmi megállapodások révén gyorsítsa fel az importált és exportált energia előállítására, szállítására, áthaladására, tárolására és feldolgozására/finomítására vonatkozó, az uniós célokkal kompatibilis biztonsági és energiahatékonysági szabályok elfogadásának folyamatát, és indítványozzon a Kereskedelmi Világszervezet szintjén olyan globális normákat, amelyek elősegítik a biztonságos és megújuló energiaforrások és az innovatív energiaipari technológiák nyílt és méltányos kereskedelmét;

| 60. | üdvözli Oroszország részvételét az Energia Charta Konferencia ülésein; felhívja a Bizottságot, hogy munkálkodjon a megállapodás több országra történő kiterjesztésén, és hogy az Energia Charta Konferencia égisze alatt igyekezzen tárgyalásos úton elérni az Energia Chartában és annak jegyzőkönyveiben foglalt elvek Oroszország általi teljes elfogadását; hangsúlyozza azonban, hogy a megállapodásnak mindenképpen teljes mértékben meg kell felelnie az EU belső energiapiacára vonatkozó szabályoknak; hangsúlyozza továbbá, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodást követően Oroszországgal kötendő megállapodás középpontjába az energiát kell állítani, és hogy ennek az új megállapodásnak kell iránymutatásul és a következetesség és koherencia alapjául szolgálnia az egyes tagállamok Oroszországgal fenntartott kapcsolatai tekintetében; |
| --- | --- |

60.

üdvözli Oroszország részvételét az Energia Charta Konferencia ülésein; felhívja a Bizottságot, hogy munkálkodjon a megállapodás több országra történő kiterjesztésén, és hogy az Energia Charta Konferencia égisze alatt igyekezzen tárgyalásos úton elérni az Energia Chartában és annak jegyzőkönyveiben foglalt elvek Oroszország általi teljes elfogadását; hangsúlyozza azonban, hogy a megállapodásnak mindenképpen teljes mértékben meg kell felelnie az EU belső energiapiacára vonatkozó szabályoknak; hangsúlyozza továbbá, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodást követően Oroszországgal kötendő megállapodás középpontjába az energiát kell állítani, és hogy ennek az új megállapodásnak kell iránymutatásul és a következetesség és koherencia alapjául szolgálnia az egyes tagállamok Oroszországgal fenntartott kapcsolatai tekintetében;

| 61. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy működjenek együtt szorosan a NATO-val annak érdekében, hogy biztosítsák az összhangot az EU és a NATO energiabiztonsági stratégiája között; |
| --- | --- |

61.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy működjenek együtt szorosan a NATO-val annak érdekében, hogy biztosítsák az összhangot az EU és a NATO energiabiztonsági stratégiája között;

| 62. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a földgázellátás biztonságáról szóló rendeletnek a hatályba lépést követő maradéktalan érvényesítését; |
| --- | --- |

62.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a földgázellátás biztonságáról szóló rendeletnek a hatályba lépést követő maradéktalan érvényesítését;

| 63. | felhívja a Bizottságot és az érintett tagállamokat, hogy folytassák az EU Déli Folyosójára, különösen a Nabucco földgázvezetékre vonatkozó uniós projekt végrehajtását, mivel ez jelentősen növelné a földgázellátás biztonságát az Európai Unióban; kéri a Bizottságot, hogy számoljon be az Európai Parlamentnek és az Európai Tanácsnak a megtett lépésekről; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot és az érintett tagállamokat, hogy folytassák az EU Déli Folyosójára, különösen a Nabucco földgázvezetékre vonatkozó uniós projekt végrehajtását, mivel ez jelentősen növelné a földgázellátás biztonságát az Európai Unióban; kéri a Bizottságot, hogy számoljon be az Európai Parlamentnek és az Európai Tanácsnak a megtett lépésekről;

| 64. | külön az energia témájában folytatandó párbeszédre hív fel a kaszpi-térségbeli országokkal, és üdvözli a kaszpi-tengeri fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos előrelépéseket; ezzel összefüggésben támogatja a fekete-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról folytatott párbeszédet, és hangsúlyozza az összes energiával kapcsolatos kérdés jelentőségét az EU és a régió országai közötti párbeszédben; |
| --- | --- |

64.

külön az energia témájában folytatandó párbeszédre hív fel a kaszpi-térségbeli országokkal, és üdvözli a kaszpi-tengeri fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos előrelépéseket; ezzel összefüggésben támogatja a fekete-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról folytatott párbeszédet, és hangsúlyozza az összes energiával kapcsolatos kérdés jelentőségét az EU és a régió országai közötti párbeszédben;

| 65. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a DESERTEC és a TRANSGREEN projekteket a földközi-tengeri napenergia-terv kezdeményezések keretében az érintett országok ellátásbiztonságának fokozása és fejlődésük elősegítése érdekében azáltal, hogy támogatják az észak-afrikai térségben napenergia-erőművek létesítését és más fenntarthatóenergia-technológiák telepítését és azok európai hálózatra való csatlakoztatását, amennyiben ez gazdaságilag életképesnek bizonyul, és nem veszélyezteti az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerét; úgy véli, hogy teljes mértékben ki kell használni a megújuló energiák harmadik országokból való behozataláról szóló irányelvben előírt együttműködési eszközöket; |
| --- | --- |

65.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a DESERTEC és a TRANSGREEN projekteket a földközi-tengeri napenergia-terv kezdeményezések keretében az érintett országok ellátásbiztonságának fokozása és fejlődésük elősegítése érdekében azáltal, hogy támogatják az észak-afrikai térségben napenergia-erőművek létesítését és más fenntarthatóenergia-technológiák telepítését és azok európai hálózatra való csatlakoztatását, amennyiben ez gazdaságilag életképesnek bizonyul, és nem veszélyezteti az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerét; úgy véli, hogy teljes mértékben ki kell használni a megújuló energiák harmadik országokból való behozataláról szóló irányelvben előírt együttműködési eszközöket;

| 66. | emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak maguknak kell meghatározni saját energiaszerkezetüket, hogy ezáltal csökkenjen a szénkibocsátás és az árváltozásoknak fokozottan kitett üzemanyagoktól való függés; kiemeli, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy az újonnan épülő és már működő atomerőművekre – az Unión belül és kívül egyaránt – a legszigorúbb biztonsági előírások vonatkozzanak; |
| --- | --- |

66.

emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak maguknak kell meghatározni saját energiaszerkezetüket, hogy ezáltal csökkenjen a szénkibocsátás és az árváltozásoknak fokozottan kitett üzemanyagoktól való függés; kiemeli, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy az újonnan épülő és már működő atomerőművekre – az Unión belül és kívül egyaránt – a legszigorúbb biztonsági előírások vonatkozzanak;

| 67. | úgy véli, hogy a magfúzióval mint jövőbeli energiaforrással kapcsolatban – a költségvetési elvekkel összeegyeztethető módon – folytatott kutatásnak tovább kell folynia; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy a magfúzióval mint jövőbeli energiaforrással kapcsolatban – a költségvetési elvekkel összeegyeztethető módon – folytatott kutatásnak tovább kell folynia;

| 68. | úgy véli, hogy azon tagállamok tekintetében, amelyek úgy döntöttek, hogy energiaszerkezetükben helye van az atomenergiának, hasznos lenne uniós minimumszabályok kidolgozása az új atomerőművek engedélyezésére és tervezési tanúsítására vonatkozólag annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a technológia lehető legmagasabb fokú biztonságosságát; úgy véli, hogy az új építésű erőművekben mindig a rendelkezésre álló legmagasabb szintű technológiát kell alkalmazni; felszólít további uniós intézkedések meghozatalára a radioaktív hulladék fenntartható kezelésére vonatkozó standardok bevezetésének ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy azon tagállamok tekintetében, amelyek úgy döntöttek, hogy energiaszerkezetükben helye van az atomenergiának, hasznos lenne uniós minimumszabályok kidolgozása az új atomerőművek engedélyezésére és tervezési tanúsítására vonatkozólag annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a technológia lehető legmagasabb fokú biztonságosságát; úgy véli, hogy az új építésű erőművekben mindig a rendelkezésre álló legmagasabb szintű technológiát kell alkalmazni; felszólít további uniós intézkedések meghozatalára a radioaktív hulladék fenntartható kezelésére vonatkozó standardok bevezetésének ösztönzése érdekében;

| 69. | támogatja és ösztönzi LNG-terminálok és -összeköttetések létrehozását – főleg azokban az országokban, amelyek legjobban ki vannak téve a földgázellátás akadozásának – előzetes költség-haszon elemzést követően, és azzal a feltétellel, hogy ez nem vezet a verseny torzulásához vagy diszkriminációhoz; hangsúlyozza, hogy tovább kell bővíteni az LNG-szállítást végző európai flottát, fokozva ezáltal az EU energiabiztonságát; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az EU fokozza az energiaügyek terén az Arab-öböl és a Közel-Kelet országaival folytatott együttműködést; |
| --- | --- |

69.

támogatja és ösztönzi LNG-terminálok és -összeköttetések létrehozását – főleg azokban az országokban, amelyek legjobban ki vannak téve a földgázellátás akadozásának – előzetes költség-haszon elemzést követően, és azzal a feltétellel, hogy ez nem vezet a verseny torzulásához vagy diszkriminációhoz; hangsúlyozza, hogy tovább kell bővíteni az LNG-szállítást végző európai flottát, fokozva ezáltal az EU energiabiztonságát; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az EU fokozza az energiaügyek terén az Arab-öböl és a Közel-Kelet országaival folytatott együttműködést;

| 70. | úgy véli, hogy Európa egyes vidéki térségeinek különleges szükségletei vannak az energiaellátás tekintetében, és ezzel összefüggésben felkéri a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe ezeket a szükségleteket, például a helyi energiatermelés – így a kapcsolt energiatermelő mikroegységek alkalmazása – útjában álló (például fiskális) akadályok lebontása révén; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy Európa egyes vidéki térségeinek különleges szükségletei vannak az energiaellátás tekintetében, és ezzel összefüggésben felkéri a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe ezeket a szükségleteket, például a helyi energiatermelés – így a kapcsolt energiatermelő mikroegységek alkalmazása – útjában álló (például fiskális) akadályok lebontása révén;

| 71. | úgy véli, hogy az uniós tagállamok kőszénfogyasztásának korlátozására irányuló stratégia nem erősítheti a gázbehozatali monopóliumot; a nyersanyag-monopóliumok megerősítésének elkerülése érdekében az energiaipari kőszénfogyasztás korlátozását a tagállamok gázellátásának tényleges diverzifikációjától kell függővé tenni; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy az uniós tagállamok kőszénfogyasztásának korlátozására irányuló stratégia nem erősítheti a gázbehozatali monopóliumot; a nyersanyag-monopóliumok megerősítésének elkerülése érdekében az energiaipari kőszénfogyasztás korlátozását a tagállamok gázellátásának tényleges diverzifikációjától kell függővé tenni;

Az energiával kapcsolatos kutatás, fejlesztés és innováció támogatása

| 72. | az európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) szoros nyomon követésére és szigorú végrehajtására, valamint az állami és magánbefektetések előtti akadályok feltárására szólít fel; üdvözli az első négy európai ipari kezdeményezés (EII) és a közös kutatási kezdeményezések elindítása terén a közelmúltban elért haladást; kéri a többi kezdeményezés mielőbbi elindítását, és kéri a Tanácsot, hogy bocsássa rendelkezésre a szükséges forrásokat; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson átlátható információt az érdekelteknek a SET-terv keretében megvalósuló kezdeményezések finanszírozására vonatkozó lehetőségekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

72.

az európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) szoros nyomon követésére és szigorú végrehajtására, valamint az állami és magánbefektetések előtti akadályok feltárására szólít fel; üdvözli az első négy európai ipari kezdeményezés (EII) és a közös kutatási kezdeményezések elindítása terén a közelmúltban elért haladást; kéri a többi kezdeményezés mielőbbi elindítását, és kéri a Tanácsot, hogy bocsássa rendelkezésre a szükséges forrásokat; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson átlátható információt az érdekelteknek a SET-terv keretében megvalósuló kezdeményezések finanszírozására vonatkozó lehetőségekkel kapcsolatban;

| 73. | üdvözli a közös technológiai kezdeményezések létrehozása terén tett előrelépéseket; kéri a Bizottságot, hogy a további megújulóenergia-technológiákban rejlő hatalmas potenciál kiaknázása érdekében a SET-terven belül terjesszen elő újabb, kiegészítő európai ipari kezdeményezéseket a geotermikus energia, a naphőenergia, a vízenergia és az óceánból nyert energia vonatkozásában, továbbá vonja be a meglévő megújuló fűtési és hűtési platformokat; hangsúlyozza, hogy forrásokat kell biztosítani az EU költségvetéséből e kezdeményezések finanszírozására; |
| --- | --- |

73.

üdvözli a közös technológiai kezdeményezések létrehozása terén tett előrelépéseket; kéri a Bizottságot, hogy a további megújulóenergia-technológiákban rejlő hatalmas potenciál kiaknázása érdekében a SET-terven belül terjesszen elő újabb, kiegészítő európai ipari kezdeményezéseket a geotermikus energia, a naphőenergia, a vízenergia és az óceánból nyert energia vonatkozásában, továbbá vonja be a meglévő megújuló fűtési és hűtési platformokat; hangsúlyozza, hogy forrásokat kell biztosítani az EU költségvetéséből e kezdeményezések finanszírozására;

| 74. | támogatja az energiatermelés ingadozásainak előrejelzésére, a keresleti oldal irányítására, továbbá az elektromos áram továbbítására és tárolására szolgáló új, költséghatékony technológiák fejlesztését – ideértve a hidrogén- és egyéb üzemanyagcellák használatát –, amely lehetővé tenné a teljes alapkereslet növelését, és a fokozná a megújuló energiaforrások és elektromos járművek nagyarányú használatára épülő rendszer rugalmasságát; |
| --- | --- |

74.

támogatja az energiatermelés ingadozásainak előrejelzésére, a keresleti oldal irányítására, továbbá az elektromos áram továbbítására és tárolására szolgáló új, költséghatékony technológiák fejlesztését – ideértve a hidrogén- és egyéb üzemanyagcellák használatát –, amely lehetővé tenné a teljes alapkereslet növelését, és a fokozná a megújuló energiaforrások és elektromos járművek nagyarányú használatára épülő rendszer rugalmasságát;

| 75. | hangsúlyozza a szakképzett és képesített munkavállalók fontosságát a villamosenergia- és gázszektorban; ezért felhívja az Európai Bizottságot, hogy az érintett szociális partnerekkel konzultálva vizsgálja meg, hogyan javítható és ösztönözhető a szakmai oktatás és képzés; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza a szakképzett és képesített munkavállalók fontosságát a villamosenergia- és gázszektorban; ezért felhívja az Európai Bizottságot, hogy az érintett szociális partnerekkel konzultálva vizsgálja meg, hogyan javítható és ösztönözhető a szakmai oktatás és képzés;

| 76. | hangsúlyozza, hogy Európának élen kell járnia az energiával kapcsolatos internetes technológiák és alacsony szén-dioxid-kibocsátású ikt-alkalmazások kidolgozásában; úgy véli, hogy az innováció fokozottabb támogatásával egyidejűleg csökkenteni kell a kérelmezőkre nehezedő bürokratikus terheket is; felszólítja a Bizottságot, hogy a keretprogram eljárásainak újratervezésével szüntesse meg a felesleges bürokráciát; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy Európának élen kell járnia az energiával kapcsolatos internetes technológiák és alacsony szén-dioxid-kibocsátású ikt-alkalmazások kidolgozásában; úgy véli, hogy az innováció fokozottabb támogatásával egyidejűleg csökkenteni kell a kérelmezőkre nehezedő bürokratikus terheket is; felszólítja a Bizottságot, hogy a keretprogram eljárásainak újratervezésével szüntesse meg a felesleges bürokráciát;

| 77. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és támogassa a nem szokványos hazai energiaforrások kiaknázására irányuló, környezetvédelmi szempontból megfelelő uniós kísérleti projekteket; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak az Unióban rendelkezésre álló palagáz-tartalékok felmérését szolgáló geológiai feltárások elvégzésében, valamint elemezze és értékelje a hazai palagáz kitermelésének gazdaságosságát és környezeti fenntarthatóságát; kéri továbbá, hogy ez az információ mindenképp szerepeljen az Unió hosszú távú stratégiájában; |
| --- | --- |

77.

felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és támogassa a nem szokványos hazai energiaforrások kiaknázására irányuló, környezetvédelmi szempontból megfelelő uniós kísérleti projekteket; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak az Unióban rendelkezésre álló palagáz-tartalékok felmérését szolgáló geológiai feltárások elvégzésében, valamint elemezze és értékelje a hazai palagáz kitermelésének gazdaságosságát és környezeti fenntarthatóságát; kéri továbbá, hogy ez az információ mindenképp szerepeljen az Unió hosszú távú stratégiájában;

| 78. | úgy véli, hogy több ország, például Kína stratégiai szerepet szán az exportra termelő hazai megújulóenergia-ipar fejlesztésének, és ezért az olcsó tőkéhez és infrastruktúrához való könnyű hozzáférés biztosítása révén támogatja a helyi vállalatokat; felhívja a Bizottságot egy olyan szakpolitikai keret elfogadására, amely fokozza az európai beruházási környezet versenyképességét és vonzerejét a megújulóenergia-ipar számára; |
| --- | --- |

78.

úgy véli, hogy több ország, például Kína stratégiai szerepet szán az exportra termelő hazai megújulóenergia-ipar fejlesztésének, és ezért az olcsó tőkéhez és infrastruktúrához való könnyű hozzáférés biztosítása révén támogatja a helyi vállalatokat; felhívja a Bizottságot egy olyan szakpolitikai keret elfogadására, amely fokozza az európai beruházási környezet versenyképességét és vonzerejét a megújulóenergia-ipar számára;

| 79. | úgy véli, hogy a fenntartható gazdaságra való 2050-ig történő áttérés átmeneti időszakában a hagyományos és nem hagyományos természetes gáz szükséges energiaforrás, amely lehetővé teszi a kibocsátások gyors és költséghatékony csökkentését; a kutatásra és fejlesztésre szánt forrásokat az e gázok tisztább formáinak kinyerésére irányuló tevékenységekre kell összpontosítani; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy a fenntartható gazdaságra való 2050-ig történő áttérés átmeneti időszakában a hagyományos és nem hagyományos természetes gáz szükséges energiaforrás, amely lehetővé teszi a kibocsátások gyors és költséghatékony csökkentését; a kutatásra és fejlesztésre szánt forrásokat az e gázok tisztább formáinak kinyerésére irányuló tevékenységekre kell összpontosítani;

| 80. | ösztönzi a tagállamok és a Bizottság közötti további együttműködést a biomassza fenntartható piacának megteremtése érdekében bevezetett ösztönzők biztosítása terén, a biológiai sokféleséggel és az élelmiszer-előállítással kapcsolatos ide vonatkozó kérdések figyelembe vételével; |
| --- | --- |

80.

ösztönzi a tagállamok és a Bizottság közötti további együttműködést a biomassza fenntartható piacának megteremtése érdekében bevezetett ösztönzők biztosítása terén, a biológiai sokféleséggel és az élelmiszer-előállítással kapcsolatos ide vonatkozó kérdések figyelembe vételével;

| 81. | úgy véli, hogy az energiatechnológiai innováció terén folytatott – az új, tiszta, fenntartható és hatékony energiatechnológiákra különös hangsúlyt fektető – kutatást és fejlesztést az új, nyolcadik kutatási és fejlesztési keretprogramban előtérbe kell állítani; határozottan sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a következő költségvetésben és többéves pénzügyi keretben kiemelten kezelje ezt a területet; hangsúlyozza, hogy az elosztás módjának tükröznie kell a tagállamok eltérő képességeit a K+F tevékenységek tekintetében; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy az energiatechnológiai innováció terén folytatott – az új, tiszta, fenntartható és hatékony energiatechnológiákra különös hangsúlyt fektető – kutatást és fejlesztést az új, nyolcadik kutatási és fejlesztési keretprogramban előtérbe kell állítani; határozottan sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a következő költségvetésben és többéves pénzügyi keretben kiemelten kezelje ezt a területet; hangsúlyozza, hogy az elosztás módjának tükröznie kell a tagállamok eltérő képességeit a K+F tevékenységek tekintetében;

| 82. | kéri a Bizottságot, hogy a fenntartható közlekedést építse be az energiastratégiába oly módon, hogy ezzel teljes mértékben kiaknázza az összes létező technológiát, többek között azáltal, hogy megfelelő szabályozási keretet és egy környezetkímélő járművekkel kapcsolatos cselekvési tervet hoz létre, támogatja a technológiai kutatást és fejlesztést, elhárítja az új (üzemanyag-) technológiák alkalmazása előtti akadályokat, közös követelményrendszert határoz meg (például a vasúti közlekedés és az elektromos autók tekintetében), ambiciózus követelményeket határoz meg az ásványi üzemanyagokkal meghajtott motorok vonatkozásában, zöld közlekedési folyosókat hoz létre Európában, és integrálja a közlekedési módokat; külön hangsúlyt kell fektetni az elektromos autókra annak érdekében, hogy ezeket bárki Európa-szerte problémamentesen vezethesse és feltölthesse, továbbá arra, hogy e járművek elterjedésével párhuzamosan fejlődjenek az intelligens elektromosáram-hálózatok és elektromosenergia-tárolási rendszerek, nőjön a megújulóenergia-előállítás aránya és a kapcsolt hő- és villamosenergia felhasználása; |
| --- | --- |

82.

kéri a Bizottságot, hogy a fenntartható közlekedést építse be az energiastratégiába oly módon, hogy ezzel teljes mértékben kiaknázza az összes létező technológiát, többek között azáltal, hogy megfelelő szabályozási keretet és egy környezetkímélő járművekkel kapcsolatos cselekvési tervet hoz létre, támogatja a technológiai kutatást és fejlesztést, elhárítja az új (üzemanyag-) technológiák alkalmazása előtti akadályokat, közös követelményrendszert határoz meg (például a vasúti közlekedés és az elektromos autók tekintetében), ambiciózus követelményeket határoz meg az ásványi üzemanyagokkal meghajtott motorok vonatkozásában, zöld közlekedési folyosókat hoz létre Európában, és integrálja a közlekedési módokat; külön hangsúlyt kell fektetni az elektromos autókra annak érdekében, hogy ezeket bárki Európa-szerte problémamentesen vezethesse és feltölthesse, továbbá arra, hogy e járművek elterjedésével párhuzamosan fejlődjenek az intelligens elektromosáram-hálózatok és elektromosenergia-tárolási rendszerek, nőjön a megújulóenergia-előállítás aránya és a kapcsolt hő- és villamosenergia felhasználása;

| 83. | hangsúlyozza, hogy az energiával foglalkozó kutatás nem csak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésében és az ellátás biztonságának szavatolásában játszhat szerepet, hanem az európai ipar versenyképességét is javíthatja; e tekintetben úgy véli, hogy az Unió stratégiai partnereit (például Kínát, Japánt, Indiát, Oroszországot és az Egyesült Államokat) érintő, az új, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatechnológiákra vonatkozó szabványok egységesítésére irányuló törekvések kulcsfontosságúak annak biztosítása érdekében, hogy az európai innovációk teljes körűen értékesíthetők legyenek a világpiacon; a hatékony és méltányos technológiatranszfer biztosítása érdekében ösztönzi az Európai Uniót és nemzetközi kereskedelmi partnereit, hogy munkálkodjanak kereskedelem megnyitásán a fenntartható technológiák területén, azzal a hosszú távú céllal, hogy megszűnjenek a zöld technológiákra vonatkozó vámjellegű akadályok; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza, hogy az energiával foglalkozó kutatás nem csak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésében és az ellátás biztonságának szavatolásában játszhat szerepet, hanem az európai ipar versenyképességét is javíthatja; e tekintetben úgy véli, hogy az Unió stratégiai partnereit (például Kínát, Japánt, Indiát, Oroszországot és az Egyesült Államokat) érintő, az új, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatechnológiákra vonatkozó szabványok egységesítésére irányuló törekvések kulcsfontosságúak annak biztosítása érdekében, hogy az európai innovációk teljes körűen értékesíthetők legyenek a világpiacon; a hatékony és méltányos technológiatranszfer biztosítása érdekében ösztönzi az Európai Uniót és nemzetközi kereskedelmi partnereit, hogy munkálkodjanak kereskedelem megnyitásán a fenntartható technológiák területén, azzal a hosszú távú céllal, hogy megszűnjenek a zöld technológiákra vonatkozó vámjellegű akadályok;

| 84. | úgy véli, hogy a hagyományos nyersanyagok és építőanyagok helyett alkalmazható, kevésbé energiaigényes előállítású anyagokra irányuló kutatás révén hatékonyan csökkenthető lenne az energiafogyasztás; |
| --- | --- |

84.

úgy véli, hogy a hagyományos nyersanyagok és építőanyagok helyett alkalmazható, kevésbé energiaigényes előállítású anyagokra irányuló kutatás révén hatékonyan csökkenthető lenne az energiafogyasztás;

A fogyasztóknak és állampolgároknak kínált előnyök az uniós energiapolitika középpontjában

| 85. | hangsúlyozza az intelligens fogyasztásmérők jelentőségét, melyek segítséget nyújtanak a fogyasztóknak abban, hogy hatékonyabban nyomon kövessék a csúcsidőszakban mért fogyasztásukat, és javíthassák otthonaikban az energiahatékonyságot; úgy véli, hogy az intelligens mérőeszközök és általában az energiaprojektek esetében tudatosságfokozó tájékoztatási kampányra és energiahatékonysági oktatóprogramokra van szükség, hogy elmagyarázzák a lakosságnak azok előnyeit; hangsúlyozza, hogy a lakosság tájékoztatása az intelligens mérés nyújtotta előnyökről elengedhetetlen feltétele a sikernek; rámutat, hogy az Európai Parlament politikai célként határozta meg azt, hogy 2015-ig az európai otthonok 50 %-át intelligens fogyasztásmérőkkel szereljék fel, és javasolta, hogy a tagállamoknak kötelezően biztosítania kelljen, hogy 2020-ig a fogyasztók legalább 80 %-a intelligens fogyasztásmérő rendszerekkel rendelkezzen (10); |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza az intelligens fogyasztásmérők jelentőségét, melyek segítséget nyújtanak a fogyasztóknak abban, hogy hatékonyabban nyomon kövessék a csúcsidőszakban mért fogyasztásukat, és javíthassák otthonaikban az energiahatékonyságot; úgy véli, hogy az intelligens mérőeszközök és általában az energiaprojektek esetében tudatosságfokozó tájékoztatási kampányra és energiahatékonysági oktatóprogramokra van szükség, hogy elmagyarázzák a lakosságnak azok előnyeit; hangsúlyozza, hogy a lakosság tájékoztatása az intelligens mérés nyújtotta előnyökről elengedhetetlen feltétele a sikernek; rámutat, hogy az Európai Parlament politikai célként határozta meg azt, hogy 2015-ig az európai otthonok 50 %-át intelligens fogyasztásmérőkkel szereljék fel, és javasolta, hogy a tagállamoknak kötelezően biztosítania kelljen, hogy 2020-ig a fogyasztók legalább 80 %-a intelligens fogyasztásmérő rendszerekkel rendelkezzen (10);

| 86. | úgy véli, hogy a tájékozott fogyasztók és polgárok tudatos döntéseikkel képesek a piac befolyásolására; ezért üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint az Európai Nukleáris Fórum (ENEF), amelynek keretében az érintett szereplők széles köre vitathatja meg a közérdekű kérdéseket; |
| --- | --- |

86.

úgy véli, hogy a tájékozott fogyasztók és polgárok tudatos döntéseikkel képesek a piac befolyásolására; ezért üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint az Európai Nukleáris Fórum (ENEF), amelynek keretében az érintett szereplők széles köre vitathatja meg a közérdekű kérdéseket;

| 87. | úgy véli, hogy az épületek hőszigetelésének korszerűsítése, valamint a városi és ipari hulladék anyagként és energiaként való újrafelhasználása jelentős előnyökkel járna a fogyasztókra nézve; |
| --- | --- |

87.

úgy véli, hogy az épületek hőszigetelésének korszerűsítése, valamint a városi és ipari hulladék anyagként és energiaként való újrafelhasználása jelentős előnyökkel járna a fogyasztókra nézve;

| 88. | támogatja a humánerőforrás-szükségletek alacsony szén-dioxid-felhasználású energiaszerkezet felé történő elmozduláshoz szükséges kiigazításának előmozdítására irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

88.

támogatja a humánerőforrás-szükségletek alacsony szén-dioxid-felhasználású energiaszerkezet felé történő elmozduláshoz szükséges kiigazításának előmozdítására irányuló kezdeményezéseket;

| 89. | kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a harmadik belső piaci csomag végrehajtása során az energiaszegénység megelőzése érdekében a tagállamok által hozott intézkedéseket és ezekről tájékoztassa az Európai Parlamentet, és emlékezteti a tagállamokat a hatályos jogi aktusok által rájuk rótt kötelezettségekre; |
| --- | --- |

89.

kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a harmadik belső piaci csomag végrehajtása során az energiaszegénység megelőzése érdekében a tagállamok által hozott intézkedéseket és ezekről tájékoztassa az Európai Parlamentet, és emlékezteti a tagállamokat a hatályos jogi aktusok által rájuk rótt kötelezettségekre;

| 90. | felszólít a lehető legmagasabb szintű biztonsági normák alkalmazására valamennyi energiaforrás vonatkozásában, többek között a tagállamok közötti együttműködési programokon keresztül, a közvélemény fenntartásainak csökkentése és az általános elfogadottság javítása érdekében; ugyanakkor kéri a közvélemény tudatosságának növelését a megfelelő villamosenergia-ellátás fontosságával és az új energiatermelési és -szállítási infrastruktúra szükségességével kapcsolatban; a szokások megváltoztatásának elérése érdekében támogatja a mindennapokban megvalósítható energiatakarékossággal kapcsolatos fogyasztói tudatosság javítását célzó kampányokat, valamint az olyan meglévő mechanizmusokat, mint az energiával kapcsolatos tanácsadó szolgálatok; |
| --- | --- |

90.

felszólít a lehető legmagasabb szintű biztonsági normák alkalmazására valamennyi energiaforrás vonatkozásában, többek között a tagállamok közötti együttműködési programokon keresztül, a közvélemény fenntartásainak csökkentése és az általános elfogadottság javítása érdekében; ugyanakkor kéri a közvélemény tudatosságának növelését a megfelelő villamosenergia-ellátás fontosságával és az új energiatermelési és -szállítási infrastruktúra szükségességével kapcsolatban; a szokások megváltoztatásának elérése érdekében támogatja a mindennapokban megvalósítható energiatakarékossággal kapcsolatos fogyasztói tudatosság javítását célzó kampányokat, valamint az olyan meglévő mechanizmusokat, mint az energiával kapcsolatos tanácsadó szolgálatok;

| 91. | megjegyzi, hogy a fogyasztói szolgáltatóváltás aránya a tagállamokban 0 és 20 % között mozog; rámutat, hogy a piaci ajánlatok nehéz összevethetősége és a tájékoztatás hiánya akadályozza a szolgáltatóváltást és a kiskereskedelmi piacon belüli tényleges versenyt; emlékeztet arra, hogy a harmadik energiacsomag értelmében a nemzeti szabályozó hatóságok feladata az irányelvekben foglalt fogyasztóvédelmi intézkedések eredményességének és végrehajtásának biztosítása; |
| --- | --- |

91.

megjegyzi, hogy a fogyasztói szolgáltatóváltás aránya a tagállamokban 0 és 20 % között mozog; rámutat, hogy a piaci ajánlatok nehéz összevethetősége és a tájékoztatás hiánya akadályozza a szolgáltatóváltást és a kiskereskedelmi piacon belüli tényleges versenyt; emlékeztet arra, hogy a harmadik energiacsomag értelmében a nemzeti szabályozó hatóságok feladata az irányelvekben foglalt fogyasztóvédelmi intézkedések eredményességének és végrehajtásának biztosítása;

| 92. | emlékezteti az energiaipari szereplőket, hogy a harmadik energiacsomag értelmében kötelességük egyértelmű és érthető energiaszámlákat bevezetni; úgy véli, hogy a Bizottság által létrehozott lakossági energiafórumon bemutatott számlaminták tartalmazzák az egyes energiaszámlákon feltüntetendő, minimálisan előírt információkat, és Unió-szerte ezeket kellene az átlátható energiaszámlák alapjává tenni; |
| --- | --- |

92.

emlékezteti az energiaipari szereplőket, hogy a harmadik energiacsomag értelmében kötelességük egyértelmű és érthető energiaszámlákat bevezetni; úgy véli, hogy a Bizottság által létrehozott lakossági energiafórumon bemutatott számlaminták tartalmazzák az egyes energiaszámlákon feltüntetendő, minimálisan előírt információkat, és Unió-szerte ezeket kellene az átlátható energiaszámlák alapjává tenni;

| 93. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a hosszú távú célok elérésének megkönnyítése és költséghatékonyabbá tétele érdekében komolyan mérlegeljék a szén-dioxid-kibocsátás 2020-ig történő 30 %-os csökkentésére vonatkozó cél irányába való elmozdulást annak biztosítására, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer piaca a tisztább termelési folyamatokba és tisztább energiaforrásokba való beruházások katalizátoraként működjön; |
| --- | --- |

93.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a hosszú távú célok elérésének megkönnyítése és költséghatékonyabbá tétele érdekében komolyan mérlegeljék a szén-dioxid-kibocsátás 2020-ig történő 30 %-os csökkentésére vonatkozó cél irányába való elmozdulást annak biztosítására, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer piaca a tisztább termelési folyamatokba és tisztább energiaforrásokba való beruházások katalizátoraként működjön;

| 94. | ismételten hangsúlyozza, hogy az új energiapolitikának támogatnia kell az EU üvegházgáz-kibocsátásának 2050-ig történő 80–95 %-os csökkentésére vonatkozó hosszú távú cél elérését; |
| --- | --- |

94.

ismételten hangsúlyozza, hogy az új energiapolitikának támogatnia kell az EU üvegházgáz-kibocsátásának 2050-ig történő 80–95 %-os csökkentésére vonatkozó hosszú távú cél elérését;

| 95. | e tekintetben ösztönzi a Bizottságot, hogy állítson össze hosszú távú tevékenységekre vonatkozó elemzéseket, többek között a kínálat és a kereslet területén, valamint arról, hogy milyen valós veszélyekkel és költségekkel jár az ellátás kimaradása, összehasonlítva ezt a tárolási kapacitással, az ellátásban kínált választékkal és annak költségeivel; az elemzéseknek ki kell terjedniük az EU hosszú távú stratégiai és energiapolitikai fejlődésére, és nem utolsó sorban annak értékelésére, hogy miként tudja az EU elkerülni az ellátás kimaradását; |
| --- | --- |

95.

e tekintetben ösztönzi a Bizottságot, hogy állítson össze hosszú távú tevékenységekre vonatkozó elemzéseket, többek között a kínálat és a kereslet területén, valamint arról, hogy milyen valós veszélyekkel és költségekkel jár az ellátás kimaradása, összehasonlítva ezt a tárolási kapacitással, az ellátásban kínált választékkal és annak költségeivel; az elemzéseknek ki kell terjedniük az EU hosszú távú stratégiai és energiapolitikai fejlődésére, és nem utolsó sorban annak értékelésére, hogy miként tudja az EU elkerülni az ellátás kimaradását;

| 96. | a cancúni csúcstalálkozóra előretekintve úgy véli, hogy az Uniónak élen kell járnia az arra irányuló erőfeszítések megtételében, hogy átfogó, jogilag kötelező érvényű és nagyra törő megállapodás szülessen, és meg kell mutatnia, hogy képes az egységes fellépésre és vezető szerepének megerősítésére; ezzel összefüggésben arra bátorítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondolják újra a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célokról szóló nemzetközi megállapodás részeként korábban tett javaslataikat, hogy ezzel is megkönnyítsék és költséghatékonyabbá tegyék a hosszú távú célok elérését; |
| --- | --- |

96.

a cancúni csúcstalálkozóra előretekintve úgy véli, hogy az Uniónak élen kell járnia az arra irányuló erőfeszítések megtételében, hogy átfogó, jogilag kötelező érvényű és nagyra törő megállapodás szülessen, és meg kell mutatnia, hogy képes az egységes fellépésre és vezető szerepének megerősítésére; ezzel összefüggésben arra bátorítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondolják újra a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célokról szóló nemzetközi megállapodás részeként korábban tett javaslataikat, hogy ezzel is megkönnyítsék és költséghatékonyabbá tegyék a hosszú távú célok elérését;

*

* *

| 97. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

97.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL C 67. E, 2010.3.18., 16. o.

(2)  HL L 211., 2009.8.14.

(3)  HL L 140., 2009.6.5.

(4)  HL C 219. E, 2008.8.28., 206. o.

(5)  HL L 200., 2009.07.31., 31. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0064.

(7)  9744/10.

(8)  HL L 114., 2006.4.27., 64. o.

(9)  HL L 52., 2004.2.21., 50. o.

(10)  A 2010. március 25-i, „Új digitális menetrend kialakítása Európa számára: 2015.eu” című saját kezdeményezésű jelentés (2009/2225(INI)), valamint az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról szóló, 2010. április 14-i saját kezdeményezésű jelentés (2009/2228(INI)).

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/77

---

2010. november 25., csütörtökA 2010. november 29. és december 10. között megrendezésre kerülő cancúni éghajlat-változási konferencia előkészítése

P7_TA(2010)0442

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP16)

2012/C 99 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC) és annak Kiotói Jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC) és annak Kiotói Jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek tizenötödik konferenciájára (COP 15) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2009. december 7–18. között Koppenhágában, Dániában tartott ötödik konferenciájára (COP/MOP5) és a Koppenhágai Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek tizenötödik konferenciájára (COP 15) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2009. december 7–18. között Koppenhágában, Dániában tartott ötödik konferenciájára (COP/MOP5) és a Koppenhágai Egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek tizenhatodik konferenciájára (COP16) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2010. november 29. és december 10. között Cancúnban, Mexikóban megrendezendő hatodik konferenciájára (COP/MOP6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek tizenhatodik konferenciájára (COP16) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2010. november 29. és december 10. között Cancúnban, Mexikóban megrendezendő hatodik konferenciájára (COP/MOP6),

| — | tekintettel az Európai Unió 2008. decemberi éghajlat-változási és energiaügyi csomagjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2008. decemberi éghajlat-változási és energiaügyi csomagjára,

| — | tekintettel az üvegházhatást okozó gázkibocsátás 20 %-ot meghaladó csökkentésével kapcsolatos lehetőség elemzéséről és a szénátszivárogtatás kockázatának felméréséről szóló COM(2010)0265 sz. bizottsági közleményre, valamint a „Nemzetközi éghajlat-politika Koppenhága után: Most kell cselekedni az éghajlatváltozással kapcsolatos globális szintű intézkedések újraindítása érdekében”című, COM(2010)0086 sz. bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üvegházhatást okozó gázkibocsátás 20 %-ot meghaladó csökkentésével kapcsolatos lehetőség elemzéséről és a szénátszivárogtatás kockázatának felméréséről szóló COM(2010)0265 sz. bizottsági közleményre, valamint a „Nemzetközi éghajlat-politika Koppenhága után: Most kell cselekedni az éghajlatváltozással kapcsolatos globális szintű intézkedések újraindítása érdekében”című, COM(2010)0086 sz. bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i, a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló 2008/101/EK irányelvére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i, a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló 2008/101/EK irányelvére (1),

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, valamint az Európai Parlament és a Bizottság által az Európai Unió fejlesztési politikájáról elfogadott, „Az európai konszenzus” című, 2005. december 20-i együttes nyilatkozatra és különösen annak 22., 38., 75., 76. és 105. pontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, valamint az Európai Parlament és a Bizottság által az Európai Unió fejlesztési politikájáról elfogadott, „Az európai konszenzus” című, 2005. december 20-i együttes nyilatkozatra és különösen annak 22., 38., 75., 76. és 105. pontjára (2),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló, 2009. november 17-i európai tanácsi következtetésekre, valamint a 2010. május 18-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló, 2009. november 17-i európai tanácsi következtetésekre, valamint a 2010. május 18-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k) határozza meg a nemzetközi közösség által közösen megállapított célkitűzésként a szegénység felszámolása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k) határozza meg a nemzetközi közösség által közösen megállapított célkitűzésként a szegénység felszámolása érdekében,

| — | tekintettel az éghajlatváltozásról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. február 4-i„2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című (4), valamint az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP-15) elért eredményekről szóló, 2010. február 10-i állásfoglalásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozásról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. február 4-i„2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című (4), valamint az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP-15) elért eredményekről szóló, 2010. február 10-i állásfoglalásra (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 115. cikke értelmében a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által feltett ... számú szóbeli választ igénylő kérdésre, valamint a Tanács és a Bizottság nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 115. cikke értelmében a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által feltett ... számú szóbeli választ igénylő kérdésre, valamint a Tanács és a Bizottság nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az éghajlatváltozás és annak hatása egyértelmű és tudományosan alátámasztott tény, e globális kihívás kezelése gyors, összehangolt és nagyratörő nemzetközi szintű fellépés nélkül elképzelhetetlen, |
| --- | --- |

A.

mivel az éghajlatváltozás és annak hatása egyértelmű és tudományosan alátámasztott tény, e globális kihívás kezelése gyors, összehangolt és nagyratörő nemzetközi szintű fellépés nélkül elképzelhetetlen,

| B. | mivel a fejlődő országok járultak hozzá a legkisebb mértékben az éghajlatváltozáshoz, mégis ők szembesülnek a legsúlyosabb következményekkel; és mivel az éghajlatváltozás veszélyezteti a szegénység mérséklésére irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, és kérdésessé teszi a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását, |
| --- | --- |

B.

mivel a fejlődő országok járultak hozzá a legkisebb mértékben az éghajlatváltozáshoz, mégis ők szembesülnek a legsúlyosabb következményekkel; és mivel az éghajlatváltozás veszélyezteti a szegénység mérséklésére irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, és kérdésessé teszi a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását,

| C. | mivel az éghajlattal foglalkozó koppenhágai konferencia csalódást keltő kimenetele következtében az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi tárgyalások iránti bizalmat helyre kell állítani, |
| --- | --- |

C.

mivel az éghajlattal foglalkozó koppenhágai konferencia csalódást keltő kimenetele következtében az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi tárgyalások iránti bizalmat helyre kell állítani,

| D. | mivel a fejlett, a feltörekvő és a fejlődő országok, amelyek a Föld összes, üvegházhatást okozó gázkibocsátásának több mint 80 %-áért felelnek, a koppenhágai megállapodásban kötelezettséget vállaltak/ígéretet tettek a kibocsátás csökkentésére, |
| --- | --- |

D.

mivel a fejlett, a feltörekvő és a fejlődő országok, amelyek a Föld összes, üvegházhatást okozó gázkibocsátásának több mint 80 %-áért felelnek, a koppenhágai megállapodásban kötelezettséget vállaltak/ígéretet tettek a kibocsátás csökkentésére,

| E. | mivel ezek a kötelezettségvállalások/ígéretek nem elegendőek azon célkitűzés eléréséhez, melynek értelmében az átfogó globális éves felszíni középhőmérséklet-növekedést 2 °C-ra kell korlátozni („a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés”), |
| --- | --- |

E.

mivel ezek a kötelezettségvállalások/ígéretek nem elegendőek azon célkitűzés eléréséhez, melynek értelmében az átfogó globális éves felszíni középhőmérséklet-növekedést 2 °C-ra kell korlátozni („a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés”),

| F. | mivel ezeket az ígéreteket nem olyan rendszerben tették, amely jogi eszközöket tartalmazna a teljesítésük, illetve a megfelelő mérés, jelentéstétel vagy ellenőrzés biztosítására, |
| --- | --- |

F.

mivel ezeket az ígéreteket nem olyan rendszerben tették, amely jogi eszközöket tartalmazna a teljesítésük, illetve a megfelelő mérés, jelentéstétel vagy ellenőrzés biztosítására,

| G. | mivel a 2 °C-os célkitűzés teljesítésének kudarca óriási környezeti és gazdasági károkat okoz majd; mivel többek között az állatfajok akár 40 %-át fenyegeti majd kihalás, a tengerszint emelkedése és a szélsőséges időjárási körülmények gyakoribbá válása miatt emberek milliói lesznek kénytelenek megváltozatni lakóhelyüket, a növények terméshozamai visszaesnek, az élelmiszer-árak emelkednek és a globális gazdasági teljesítmény mértéke legalább 3 %-kal csökken, |
| --- | --- |

G.

mivel a 2 °C-os célkitűzés teljesítésének kudarca óriási környezeti és gazdasági károkat okoz majd; mivel többek között az állatfajok akár 40 %-át fenyegeti majd kihalás, a tengerszint emelkedése és a szélsőséges időjárási körülmények gyakoribbá válása miatt emberek milliói lesznek kénytelenek megváltozatni lakóhelyüket, a növények terméshozamai visszaesnek, az élelmiszer-árak emelkednek és a globális gazdasági teljesítmény mértéke legalább 3 %-kal csökken,

| H. | mivel egy hivatalos jelentés (6) már korrigálta az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport hibáit, amelyek aláásták volna az éghajlatváltozás lehetséges jövőbeli regionális hatásairól szóló 2007-es jelentés fő következtetését, |
| --- | --- |

H.

mivel egy hivatalos jelentés (6) már korrigálta az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport hibáit, amelyek aláásták volna az éghajlatváltozás lehetséges jövőbeli regionális hatásairól szóló 2007-es jelentés fő következtetését,

| I. | mivel az IPCC becslése szerint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 20 %-a az erdőirtásból és a talajhasználat egyéb megváltoztatásából származik, |
| --- | --- |

I.

mivel az IPCC becslése szerint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 20 %-a az erdőirtásból és a talajhasználat egyéb megváltoztatásából származik,

| J. | mivel az EU egyik kulcsfontosságú céljává kell tenni annak tisztázását, hogy a technológia és a technológiai együttműködés terén globális átalakulásra van szükség az innováció ütemének felgyorsítása, valamint a demonstráció és a telepítés arányának növelése érdekében, azzal a céllal, hogy valamennyi ország hozzáférhessen a megfizethető fenntartható technológiákhoz, ami egyúttal magasabb életszínvonalat biztosít majd a világ lakosságának nagyobb részaránya számára, |
| --- | --- |

J.

mivel az EU egyik kulcsfontosságú céljává kell tenni annak tisztázását, hogy a technológia és a technológiai együttműködés terén globális átalakulásra van szükség az innováció ütemének felgyorsítása, valamint a demonstráció és a telepítés arányának növelése érdekében, azzal a céllal, hogy valamennyi ország hozzáférhessen a megfizethető fenntartható technológiákhoz, ami egyúttal magasabb életszínvonalat biztosít majd a világ lakosságának nagyobb részaránya számára,

| K. | figyelembe véve azt a hangsúlyt, melyet az EU éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi partnerei helyeznek az energiahatékonyságra, a nemzetközi kibocsátási célkitűzések megvalósításának nehézségeire és az energiahatékonysági célkitűzések gazdasági előnyeire, |
| --- | --- |

K.

figyelembe véve azt a hangsúlyt, melyet az EU éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi partnerei helyeznek az energiahatékonyságra, a nemzetközi kibocsátási célkitűzések megvalósításának nehézségeire és az energiahatékonysági célkitűzések gazdasági előnyeire,

A COP16 átfogó célkitűzése és az EU álláspontja

| 1. | felkéri az állam- és kormányfőket, hogy világszerte tegyenek tanúbizonyságot igazi politikai vezetői rátermettségükről és tárgyalókészségükről, és ennek a kérdésnek adják meg a legnagyobb prioritást; sajnálja, hogy nem történt további előrelépés a cancúni találkozó előkészítésének ütemezése tekintetében; |
| --- | --- |

1.

felkéri az állam- és kormányfőket, hogy világszerte tegyenek tanúbizonyságot igazi politikai vezetői rátermettségükről és tárgyalókészségükről, és ennek a kérdésnek adják meg a legnagyobb prioritást; sajnálja, hogy nem történt további előrelépés a cancúni találkozó előkészítésének ütemezése tekintetében;

| 2. | hangsúlyozza, hogy Cancúnban érdemi lépésekről kell megállapodni annak érdekében, hogy megalapozzuk az utat a 2011-ben Dél-Afrikában megkötendő, a 2012 utáni időszakra vonatkozó átfogó nemzetközi megállapodáshoz, amelynek összhangban kell lennie a legfrissebb tudományos eredményekkel és meg kell felelnie a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzésnek; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy Cancúnban érdemi lépésekről kell megállapodni annak érdekében, hogy megalapozzuk az utat a 2011-ben Dél-Afrikában megkötendő, a 2012 utáni időszakra vonatkozó átfogó nemzetközi megállapodáshoz, amelynek összhangban kell lennie a legfrissebb tudományos eredményekkel és meg kell felelnie a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzésnek;

| 3. | felszólítja az Európai Uniót, hogy ismét álljon az éghajlatügyi tárgyalások és vállaljon aktív szerepet abban, hogy a cancúni, éghajlattal foglalkozó konferencia eredményesebb és átláthatóbb legyen; ezért nyomatékosan sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tisztázzák a földhasználattal, a földhasználat-változással és erdőgazdálkodással (LULUFC), valamint a kibocsátható mennyiségi egységekkel (AAU) kapcsolatos nézeteltéréseiket, a COP-16 tárgyalások során képviseljenek egységes álláspontot és rendkívül nagyratörő célokat, és tegyék hatékonyabbá belső döntéshozatali eljárásukat oly módon, hogy a tárgyalások során gyorsabban tudjanak a fejleményekre reagálni, tervszerűbben tudjanak fellépni, a harmadik országokkal szemben pedig rugalmasabban tudjanak reagálni; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az Európai Uniót, hogy ismét álljon az éghajlatügyi tárgyalások és vállaljon aktív szerepet abban, hogy a cancúni, éghajlattal foglalkozó konferencia eredményesebb és átláthatóbb legyen; ezért nyomatékosan sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tisztázzák a földhasználattal, a földhasználat-változással és erdőgazdálkodással (LULUFC), valamint a kibocsátható mennyiségi egységekkel (AAU) kapcsolatos nézeteltéréseiket, a COP-16 tárgyalások során képviseljenek egységes álláspontot és rendkívül nagyratörő célokat, és tegyék hatékonyabbá belső döntéshozatali eljárásukat oly módon, hogy a tárgyalások során gyorsabban tudjanak a fejleményekre reagálni, tervszerűbben tudjanak fellépni, a harmadik országokkal szemben pedig rugalmasabban tudjanak reagálni;

| 4. | hangsúlyozza az átlátható döntéshozatali folyamat és a tárgyalások állásáról szóló tájékoztatás biztosításának fontosságát, különösen a COP16 magas szintű szakaszának záró óráiban, és nyomatékosan kéri az Európai Uniót, hogy bizonyos fokú rugalmasságot biztosítson a tárgyalóküldöttség vezetője számára a fejleményekre történő reagáláshoz; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az átlátható döntéshozatali folyamat és a tárgyalások állásáról szóló tájékoztatás biztosításának fontosságát, különösen a COP16 magas szintű szakaszának záró óráiban, és nyomatékosan kéri az Európai Uniót, hogy bizonyos fokú rugalmasságot biztosítson a tárgyalóküldöttség vezetője számára a fejleményekre történő reagáláshoz;

| 5. | sürgeti az Európai Uniót, hogy nyilvánosan és egyértelműen szögezze le szilárd elkötelezettségét a Kiotói Jegyzőkönyv mellett, valamint üdvözölje, valamint tevékenyen és építő jelleggel mozdítsa is elő a Koppenhágai Egyezmény politikai iránymutatásainak megfelelően mind az AWG-KP, mind pedig az AWG-LCA tárgyalási iránya mentén végzett munka folytatását; felkéri ezért az Európai Uniót, hogy a cancúni eseményt megelőzően nyíltan jelentse ki, hogy a megfelelő célok alapján készen áll folytatni a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakát (2013–2020), elismerve egyúttal, hogy a 2 °C-os célkitűzés elérését megfogalmazó, a 2012 utáni időszakra vonatkozó nemzetközi megállapodás létrejöttéhez mindkét irányvonal mentén tett hasonló előrelépés szükséges; |
| --- | --- |

5.

sürgeti az Európai Uniót, hogy nyilvánosan és egyértelműen szögezze le szilárd elkötelezettségét a Kiotói Jegyzőkönyv mellett, valamint üdvözölje, valamint tevékenyen és építő jelleggel mozdítsa is elő a Koppenhágai Egyezmény politikai iránymutatásainak megfelelően mind az AWG-KP, mind pedig az AWG-LCA tárgyalási iránya mentén végzett munka folytatását; felkéri ezért az Európai Uniót, hogy a cancúni eseményt megelőzően nyíltan jelentse ki, hogy a megfelelő célok alapján készen áll folytatni a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakát (2013–2020), elismerve egyúttal, hogy a 2 °C-os célkitűzés elérését megfogalmazó, a 2012 utáni időszakra vonatkozó nemzetközi megállapodás létrejöttéhez mindkét irányvonal mentén tett hasonló előrelépés szükséges;

| 6. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy határozzák meg és hajtsák végre az „éghajlati igazságosság elvét”; javasolja ezért egy igazságossági záradék alkalmazását az éghajlatvédelem tárgyában a jövőben folytatandó nemzetközi tárgyalások során; hangsúlyozza, hogy a legnagyobb igazságtalanság akkor történne, ha a világ nem tudná korlátozni az éghajlatváltozást, mert különösen a szegény országokban élő szegény emberek szenvednének miatta; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy határozzák meg és hajtsák végre az „éghajlati igazságosság elvét”; javasolja ezért egy igazságossági záradék alkalmazását az éghajlatvédelem tárgyában a jövőben folytatandó nemzetközi tárgyalások során; hangsúlyozza, hogy a legnagyobb igazságtalanság akkor történne, ha a világ nem tudná korlátozni az éghajlatváltozást, mert különösen a szegény országokban élő szegény emberek szenvednének miatta;

| 7. | mivel az éghajlatváltozás más hatással jár a fejlődő országokra nézve, javasolja, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés és finanszírozás kapjon elsőbbséget azon országok esetében, amelyek az éghajlatváltozás tekintetében a legsérülékenyebbek és nincsen kapacitásuk megbirkózni vele; |
| --- | --- |

7.

mivel az éghajlatváltozás más hatással jár a fejlődő országokra nézve, javasolja, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés és finanszírozás kapjon elsőbbséget azon országok esetében, amelyek az éghajlatváltozás tekintetében a legsérülékenyebbek és nincsen kapacitásuk megbirkózni vele;

| 8. | az éghajlatügyi tárgyalások iránti komoly szükség hangsúlyozása mellett fontosnak tartja, hogy Cancúnban érdemi döntések szülessenek a finanszírozás (mértéke, forrásai és irányítása), s különösen az addicionalitás foka a finanszírozásban az alkalmazkodás, erdészet, a szellemi tulajdonjogokhoz kapcsolódó meglévő elvek tiszteletben tartása mellett történő technológiaátadás tekintetében, továbbá a nyomon követés, a jelentéstétel és az ellenőrzés terén, valamint kiemeli a gyorsfinanszírozás megvalósítása során a teljes átláthatóság és erős politikai elkötelezettség biztosításának jelentőségét; |
| --- | --- |

8.

az éghajlatügyi tárgyalások iránti komoly szükség hangsúlyozása mellett fontosnak tartja, hogy Cancúnban érdemi döntések szülessenek a finanszírozás (mértéke, forrásai és irányítása), s különösen az addicionalitás foka a finanszírozásban az alkalmazkodás, erdészet, a szellemi tulajdonjogokhoz kapcsolódó meglévő elvek tiszteletben tartása mellett történő technológiaátadás tekintetében, továbbá a nyomon követés, a jelentéstétel és az ellenőrzés terén, valamint kiemeli a gyorsfinanszírozás megvalósítása során a teljes átláthatóság és erős politikai elkötelezettség biztosításának jelentőségét;

| 9. | a Kiotói Jegyzőkönyv által kijelölt úttal kapcsolatban hangsúlyozza, hogy megállapodásra kell jutni a földhasználatra, a földhasználat-változásra és erdőgazdálkodásra, a rugalmas mechanizmusokra, valamint az új ágazatok és gázok lefedésére vonatkozó szabályok tekintetében; |
| --- | --- |

9.

a Kiotói Jegyzőkönyv által kijelölt úttal kapcsolatban hangsúlyozza, hogy megállapodásra kell jutni a földhasználatra, a földhasználat-változásra és erdőgazdálkodásra, a rugalmas mechanizmusokra, valamint az új ágazatok és gázok lefedésére vonatkozó szabályok tekintetében;

| 10. | mivel az AAU-k és a LULUFC sérthetik a Kiotói Jegyzőkönyv környezetvédelmi integritását, amennyiben ezeket a kérdéseket nem megfelelően kezeljük, felszólítja a többi részes felet, hogy vizsgáljanak meg egyéb lehetséges opciókat; |
| --- | --- |

10.

mivel az AAU-k és a LULUFC sérthetik a Kiotói Jegyzőkönyv környezetvédelmi integritását, amennyiben ezeket a kérdéseket nem megfelelően kezeljük, felszólítja a többi részes felet, hogy vizsgáljanak meg egyéb lehetséges opciókat;

| 11. | kéri, hogy Cancúnban szülessen megállapodás a LULUFC-ra vonatkozó szigorú szabályokról, amelyek megerősítik az I. melléklet részes feleinek kitűzött céljait és rendeltetésük az erdőgazdálkodásból és földhasználatból származó kibocsátások csökkentésének biztosítása, kéri továbbá, hogy az I. melléklet részes felei számoljanak el a LULUCF-ből származó kibocsátás minden növekedésével, és tegyenek eleget az üvegházhatást okozó gázok légkörből való kikerülését biztosító nyelők és tározók védelme és fejlesztése tekintetében már meglévő kötelezettségvállalásaiknak; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy Cancúnban szülessen megállapodás a LULUFC-ra vonatkozó szigorú szabályokról, amelyek megerősítik az I. melléklet részes feleinek kitűzött céljait és rendeltetésük az erdőgazdálkodásból és földhasználatból származó kibocsátások csökkentésének biztosítása, kéri továbbá, hogy az I. melléklet részes felei számoljanak el a LULUCF-ből származó kibocsátás minden növekedésével, és tegyenek eleget az üvegházhatást okozó gázok légkörből való kikerülését biztosító nyelők és tározók védelme és fejlesztése tekintetében már meglévő kötelezettségvállalásaiknak;

| 12. | úgy véli, hogy az EU jövőbeli „éghajlati diplomáciai” tevékenységeinek az olyan kérdésekre kell összpontosítania, mint a harmadik országokkal való szilárd politikai elkötelezettség, az éghajlatváltozás terén való nemzetközi együttműködéshez szükséges hatékony mechanizmusok kiépítése az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményén belül és azon túl, továbbá e tárgyban a harmadik országokkal való együttműködés annak érdekében, hogy gyakorlati segítséget nyújtsanak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó fejlesztésre az egész világon; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az EU jövőbeli „éghajlati diplomáciai” tevékenységeinek az olyan kérdésekre kell összpontosítania, mint a harmadik országokkal való szilárd politikai elkötelezettség, az éghajlatváltozás terén való nemzetközi együttműködéshez szükséges hatékony mechanizmusok kiépítése az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményén belül és azon túl, továbbá e tárgyban a harmadik országokkal való együttműködés annak érdekében, hogy gyakorlati segítséget nyújtsanak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó fejlesztésre az egész világon;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás enyhítése és az alkalmazkodás tekintetében a leginkább eredményes és költséghatékony stratégiát a biológiai sokféleség megőrzése és az ökológiai rendszerekre alapozott megközelítés alkalmazása jelenti; ismételten megerősíti álláspontját, amely szerint az éghajlatváltozás enyhítése és az alkalmazkodás jegyében adott válaszok nem lehetnek pusztán technológiai természetűek; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás enyhítése és az alkalmazkodás tekintetében a leginkább eredményes és költséghatékony stratégiát a biológiai sokféleség megőrzése és az ökológiai rendszerekre alapozott megközelítés alkalmazása jelenti; ismételten megerősíti álláspontját, amely szerint az éghajlatváltozás enyhítése és az alkalmazkodás jegyében adott válaszok nem lehetnek pusztán technológiai természetűek;

A kibocsátások csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalások

| 14. | ismételten hangsúlyozza, hogy – az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport által ismertetett tudományos tények alapján – a 2 °C-os célkitűzés megvalósításához az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának legkésőbb 2015-ben tetőznie kell, és 2050-ig a globális kibocsátást az 1990-es szinthez képest legalább 50 %-kal, azt követően pedig tovább kell csökkenteni; |
| --- | --- |

14.

ismételten hangsúlyozza, hogy – az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport által ismertetett tudományos tények alapján – a 2 °C-os célkitűzés megvalósításához az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának legkésőbb 2015-ben tetőznie kell, és 2050-ig a globális kibocsátást az 1990-es szinthez képest legalább 50 %-kal, azt követően pedig tovább kell csökkenteni;

| 15. | sürgeti valamennyi nemzetközi felet, hogy a „közös, de különböző felelősség” elvének jegyében tegyenek nagyra törőbb kötelezettségvállalást a kibocsátás csökkentésére a 2 °C-os célkitűzéssel való összhang biztosítására; |
| --- | --- |

15.

sürgeti valamennyi nemzetközi felet, hogy a „közös, de különböző felelősség” elvének jegyében tegyenek nagyra törőbb kötelezettségvállalást a kibocsátás csökkentésére a 2 °C-os célkitűzéssel való összhang biztosítására;

| 16. | ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Unió jövőbeli gazdasági növekedése érdekében el kell fogadni az Unió számára az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó – 2020-ra az 1990-es szinthez képest 30 %-os csökkentést előíró – célkitűzést; |
| --- | --- |

16.

ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Unió jövőbeli gazdasági növekedése érdekében el kell fogadni az Unió számára az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó – 2020-ra az 1990-es szinthez képest 30 %-os csökkentést előíró – célkitűzést;

| 17. | üdvözli a Bizottság közleményét és a 30 %-os csökkenéshez szükséges intézkedésekről szóló elemzéseit; támogatja a közleményben kifejezésre juttatott elgondolást, amely szerint a nemzetközi tárgyalások kimenetétől függetlenül, az EU érdekében követni kell a 20 %-os csökkentést meghaladó kibocsátáscsökkentési célkitűzést, mert ez egyidejűleg előmozdítja a zöld munkahelyeket, a növekedést és a biztonságot; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a Bizottság közleményét és a 30 %-os csökkenéshez szükséges intézkedésekről szóló elemzéseit; támogatja a közleményben kifejezésre juttatott elgondolást, amely szerint a nemzetközi tárgyalások kimenetétől függetlenül, az EU érdekében követni kell a 20 %-os csökkentést meghaladó kibocsátáscsökkentési célkitűzést, mert ez egyidejűleg előmozdítja a zöld munkahelyeket, a növekedést és a biztonságot;

| 18. | emlékeztet arra, hogy a recessziónak betudható kibocsátás-csökkenés következtében a 2020-ig megvalósítandó 20 %-os célkitűzés teljesítésének éves költségei az egyharmadukra (70 milliárd euróról 48 milliárdra) csökkentek, és hogy a becslések szerint a 30 %-os csökkenés költségei jelenleg mindössze 11 milliárddal haladják meg az eredetileg 20 %-osra tervezett csökkentés kiadásait, ami kevesebb többletköltséget jelent, mint az EU gazdasági teljesítményének 0.1 %-a; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a recessziónak betudható kibocsátás-csökkenés következtében a 2020-ig megvalósítandó 20 %-os célkitűzés teljesítésének éves költségei az egyharmadukra (70 milliárd euróról 48 milliárdra) csökkentek, és hogy a becslések szerint a 30 %-os csökkenés költségei jelenleg mindössze 11 milliárddal haladják meg az eredetileg 20 %-osra tervezett csökkentés kiadásait, ami kevesebb többletköltséget jelent, mint az EU gazdasági teljesítményének 0.1 %-a;

| 19. | elismeri, hogy a 2 °C-os célkitűzés elérése csak úgy lehetséges, ha a fejlődő országok csoportja és köztük különösen az aránylag fejlettebbek lényegesen és mérhetően eltérnek a jelenleg előre jelzett kibocsátási növekedési ütemtől, 2020-ra mintegy 15–30 %-os nagyságrenddel az eddigi kibocsátási szint alatt maradva, és hogy ehhez a fejlett országok pénzügyi, műszaki és technológiai kapacitást építő támogatása szükséges; elismeri, hogy az alacsonyabb hőmérséklethatárt előíró célkitűzések megvalósításához magasabb szintű támogatás szükséges; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy a 2 °C-os célkitűzés elérése csak úgy lehetséges, ha a fejlődő országok csoportja és köztük különösen az aránylag fejlettebbek lényegesen és mérhetően eltérnek a jelenleg előre jelzett kibocsátási növekedési ütemtől, 2020-ra mintegy 15–30 %-os nagyságrenddel az eddigi kibocsátási szint alatt maradva, és hogy ehhez a fejlett országok pénzügyi, műszaki és technológiai kapacitást építő támogatása szükséges; elismeri, hogy az alacsonyabb hőmérséklethatárt előíró célkitűzések megvalósításához magasabb szintű támogatás szükséges;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás káros következményei leginkább a fejlődő országokat sújtják majd, ezért alapvető érdekük fűződik ahhoz, hogy hozzájáruljanak egy nemzetközi megállapodás sikeres megkötéséhez; üdvözli az egyes fejlődő országok, például Costa Rica vagy a Maldív-szigetek, valamint egyes feltörekvő országok, például Mexikó és Brazília által tett igen nagyra törő kötelezettségvállalásokat, és sajnálja, hogy egyes más feltörekvő országok még nem követték ezt a példát; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás káros következményei leginkább a fejlődő országokat sújtják majd, ezért alapvető érdekük fűződik ahhoz, hogy hozzájáruljanak egy nemzetközi megállapodás sikeres megkötéséhez; üdvözli az egyes fejlődő országok, például Costa Rica vagy a Maldív-szigetek, valamint egyes feltörekvő országok, például Mexikó és Brazília által tett igen nagyra törő kötelezettségvállalásokat, és sajnálja, hogy egyes más feltörekvő országok még nem követték ezt a példát;

| 21. | megállapítja, hogy mivel a városi területek okozzák a szénkibocsátás 75 %-át, ezért a városok a legfontosabbak az éghajlatváltozás elleni küzdelmünk során; ezért üdvözli a Polgármesterek Szövetségébe tartozó európai városok kezdeményezését; üdvözli a városok elkötelezettségét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; elismeri a számos európai városban a közlekedés és a mobilitás előmozdításáért tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy tovább kell haladni ezen az úton, az átlagemberek életminőségét javító, fokozottan környezetbarát alternatívákat találva, ugyanakkor megfelelő módon kell összehangolni a helyi, regionális, nemzeti, európai és globális kormányzati szinten tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy mivel a városi területek okozzák a szénkibocsátás 75 %-át, ezért a városok a legfontosabbak az éghajlatváltozás elleni küzdelmünk során; ezért üdvözli a Polgármesterek Szövetségébe tartozó európai városok kezdeményezését; üdvözli a városok elkötelezettségét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; elismeri a számos európai városban a közlekedés és a mobilitás előmozdításáért tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy tovább kell haladni ezen az úton, az átlagemberek életminőségét javító, fokozottan környezetbarát alternatívákat találva, ugyanakkor megfelelő módon kell összehangolni a helyi, regionális, nemzeti, európai és globális kormányzati szinten tett erőfeszítéseket;

Finanszírozás

| 22. | emlékeztet arra, hogy a fejlett országok a Koppenhágai Megállapodásban kötelezettséget vállaltak arra, hogy legalább 30 milliárd dollár összegű további új forrást bocsátanak rendelkezésre a 2010–2012 közötti időszakban, és évente 100 milliárd dollárt 2020-ig, különös figyelmet fordítva a sérülékeny és a legkevésbé fejlett országokra; bátorítja az Európai Uniót egy éghajlatváltozási alap létrehozására, amely 2020-tól évente 100 milliárd USD folyósítására szolgál; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy a fejlett országok a Koppenhágai Megállapodásban kötelezettséget vállaltak arra, hogy legalább 30 milliárd dollár összegű további új forrást bocsátanak rendelkezésre a 2010–2012 közötti időszakban, és évente 100 milliárd dollárt 2020-ig, különös figyelmet fordítva a sérülékeny és a legkevésbé fejlett országokra; bátorítja az Európai Uniót egy éghajlatváltozási alap létrehozására, amely 2020-tól évente 100 milliárd USD folyósítására szolgál;

| 23. | emlékeztet arra, hogy az EU-nak a fejlődő országok csökkentést célzó erőfeszítéseihez és alkalmazkodási szükségleteihez való együttes hozzájárulásának új forrásnak kell lennie, és ez 2020-ig nem lehet kevesebb évi 30 000 millió eurónál, amely összeg az éghajlatváltozás súlyosságának és a költségek szintjének ismeretében emelkedhet; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy az EU-nak a fejlődő országok csökkentést célzó erőfeszítéseihez és alkalmazkodási szükségleteihez való együttes hozzájárulásának új forrásnak kell lennie, és ez 2020-ig nem lehet kevesebb évi 30 000 millió eurónál, amely összeg az éghajlatváltozás súlyosságának és a költségek szintjének ismeretében emelkedhet;

| 24. | úgy véli, hogy a gyorsfinanszírozás időben történő végrehajtása a kulcsfontosságú tényező a cancúni konferenciát megelőző és az annak során való bizalmi légkör kialakításához; hangsúlyozza, hogy 7,2 milliárd eurónyi – az EU és az uniós tagállamok ígéretének megfelelően új, a hivatalos fejlesztési támogatás költségvetésén túli – összegre van szükség, amely kiegyensúlyozott módon oszlik meg az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a jelenség mérséklése között, továbbá sürgeti az Európai Uniót, hogy biztosítsa a Cancúnban, majd azt követően az évente benyújtott összehangolt végrehajtási jelentések teljes átláthatóságát; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a gyorsfinanszírozás időben történő végrehajtása a kulcsfontosságú tényező a cancúni konferenciát megelőző és az annak során való bizalmi légkör kialakításához; hangsúlyozza, hogy 7,2 milliárd eurónyi – az EU és az uniós tagállamok ígéretének megfelelően új, a hivatalos fejlesztési támogatás költségvetésén túli – összegre van szükség, amely kiegyensúlyozott módon oszlik meg az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a jelenség mérséklése között, továbbá sürgeti az Európai Uniót, hogy biztosítsa a Cancúnban, majd azt követően az évente benyújtott összehangolt végrehajtási jelentések teljes átláthatóságát;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a finanszírozással kapcsolatos nyomon követési, jelentéstételi és ellenőrzési tevékenységeknek magukban kell foglalniuk egy méltányos közös kiindulási alapértéket, amelyhez viszonyítva meg lehet állapítani, hogy az adott hozzájárulás valóban új és kiegészítő-e; ilyen viszonyítási alapnak javasolja vagy azt a régóta fennálló kötelezettségvállalást, miszerint a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,7 %-át fordítják hivatalos fejlesztési támogatásra, vagy az ennél magasabb szintet garantáló nemzeti célkitűzést; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a finanszírozással kapcsolatos nyomon követési, jelentéstételi és ellenőrzési tevékenységeknek magukban kell foglalniuk egy méltányos közös kiindulási alapértéket, amelyhez viszonyítva meg lehet állapítani, hogy az adott hozzájárulás valóban új és kiegészítő-e; ilyen viszonyítási alapnak javasolja vagy azt a régóta fennálló kötelezettségvállalást, miszerint a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,7 %-át fordítják hivatalos fejlesztési támogatásra, vagy az ennél magasabb szintet garantáló nemzeti célkitűzést;

| 26. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek eleget vállalt kötelezettségeiknek, és biztosítsák, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére szolgáló források meghaladják az ODA szerinti 0,7 %-os célkitűzést, valamint közöljék, hogy a kötelezettségvállalás milyen arányban származik majd közforrásokból; hangsúlyozza továbbá, hogy az összes lehetséges hazai és nemzetközi forrást igénybe kell venni a cél megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek eleget vállalt kötelezettségeiknek, és biztosítsák, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére szolgáló források meghaladják az ODA szerinti 0,7 %-os célkitűzést, valamint közöljék, hogy a kötelezettségvállalás milyen arányban származik majd közforrásokból; hangsúlyozza továbbá, hogy az összes lehetséges hazai és nemzetközi forrást igénybe kell venni a cél megvalósítása érdekében;

| 27. | ragaszkodik ahhoz, hogy a csökkentést és az alkalmazkodást célzó intézkedések új mechanizmusokon keresztül történő finanszírozása terén be kell tartatni és alkalmazni is kell a fejlesztési politika olyan bevált elveit, mint a felelősségteljes kormányzás és a demokratikus részvétellel zajló döntéshozatal; ragaszkodik továbbá ahhoz is, hogy a finanszírozásban részesülő országoknak bizonyítaniuk kelljen, hogy a forrásokat a tervezett és jóváhagyott projektekre fordítják; |
| --- | --- |

27.

ragaszkodik ahhoz, hogy a csökkentést és az alkalmazkodást célzó intézkedések új mechanizmusokon keresztül történő finanszírozása terén be kell tartatni és alkalmazni is kell a fejlesztési politika olyan bevált elveit, mint a felelősségteljes kormányzás és a demokratikus részvétellel zajló döntéshozatal; ragaszkodik továbbá ahhoz is, hogy a finanszírozásban részesülő országoknak bizonyítaniuk kelljen, hogy a forrásokat a tervezett és jóváhagyott projektekre fordítják;

| 28. | emlékeztet rá, hogy a pénzügyi források és a befektetések hatékonyabb biztosítása érdekében a COP16-on részt vevő tárgyalófeleknek figyelembe kellene venniük az országok felelősségvállalását, az erőforrások hatékony felhasználását, valamint a hatás maximalizálását, annak biztosítása mellett, hogy a támogatásokat a leginkább rászoruló országok és közösségek kapják; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet rá, hogy a pénzügyi források és a befektetések hatékonyabb biztosítása érdekében a COP16-on részt vevő tárgyalófeleknek figyelembe kellene venniük az országok felelősségvállalását, az erőforrások hatékony felhasználását, valamint a hatás maximalizálását, annak biztosítása mellett, hogy a támogatásokat a leginkább rászoruló országok és közösségek kapják;

Nyomon követés, jelentéstétel és ellenőrzés

| 29. | üdvözli a Koppenhágai Megállapodás nyomon követésre, jelentéstételre és ellenőrzésre vonatkozó, valamint a nemzetközi konzultációkkal és elemzésekkel kapcsolatos rendelkezéseit, és sürgeti az Európai Uniót, hogy ezek megvalósítására valamennyi féllel közösen dolgozzon ki a cancúni konferencián elfogadandó iránymutatásokat; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a Koppenhágai Megállapodás nyomon követésre, jelentéstételre és ellenőrzésre vonatkozó, valamint a nemzetközi konzultációkkal és elemzésekkel kapcsolatos rendelkezéseit, és sürgeti az Európai Uniót, hogy ezek megvalósítására valamennyi féllel közösen dolgozzon ki a cancúni konferencián elfogadandó iránymutatásokat;

| 30. | elismeri, hogy az EU által a CO2-kibocsátás csökkentése terén eddig elért látszólagos siker felmérésekor nem lehetett kellő mértékben figyelembe venni az ipari termelés határokon kívülre történő áthelyeződését, megállapítja, hogy az uniós fogyasztásból eredően jelentkező tényleges kibocsátáscsökkenés jelentősen kisebb lehet a jelenleg gyakran említett adatoknál, és úgy véli, hogy ezt a különbséget figyelembe kell venni a jövőbeli uniós politikák kialakításakor és a nemzetközi tárgyalások során egyaránt; |
| --- | --- |

30.

elismeri, hogy az EU által a CO2-kibocsátás csökkentése terén eddig elért látszólagos siker felmérésekor nem lehetett kellő mértékben figyelembe venni az ipari termelés határokon kívülre történő áthelyeződését, megállapítja, hogy az uniós fogyasztásból eredően jelentkező tényleges kibocsátáscsökkenés jelentősen kisebb lehet a jelenleg gyakran említett adatoknál, és úgy véli, hogy ezt a különbséget figyelembe kell venni a jövőbeli uniós politikák kialakításakor és a nemzetközi tárgyalások során egyaránt;

Együttműködés a fejlődő országokkal és alkalmazkodás

| 31. | hangsúlyozza a fejlett országok történelmi felelősségét a visszafordíthatatlan éghajlatváltozás kialakulásáért, és emlékeztet a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok számára történő segítségnyújtásra vonatkozó kötelezettségre az e változásokhoz való alkalmazkodás terén, beleértve a nemzeti alkalmazkodási cselekvési programok (NAPA) számára nyújtott pénzügyi támogatást, amely az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás fontos eszközei, és ösztönzik a saját tulajdonba vételt; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza a fejlett országok történelmi felelősségét a visszafordíthatatlan éghajlatváltozás kialakulásáért, és emlékeztet a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok számára történő segítségnyújtásra vonatkozó kötelezettségre az e változásokhoz való alkalmazkodás terén, beleértve a nemzeti alkalmazkodási cselekvési programok (NAPA) számára nyújtott pénzügyi támogatást, amely az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás fontos eszközei, és ösztönzik a saját tulajdonba vételt;

| 32. | elismeri az éghajlatváltozás elkerülhetetlen következményeihez való proaktív alkalmazkodás jelentőségét, különösen a jelenség által legsúlyosabban érintett régiókban és főként a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok védelme érdekében, ezért olyan megállapodásra ösztönzi a cancúni feleket, amely határozott politikai és pénzügyi kötelezettségvállalásokat tartalmaz a fejlődő országok kapacitásépítésének támogatása tekintetében; |
| --- | --- |

32.

elismeri az éghajlatváltozás elkerülhetetlen következményeihez való proaktív alkalmazkodás jelentőségét, különösen a jelenség által legsúlyosabban érintett régiókban és főként a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok védelme érdekében, ezért olyan megállapodásra ösztönzi a cancúni feleket, amely határozott politikai és pénzügyi kötelezettségvállalásokat tartalmaz a fejlődő országok kapacitásépítésének támogatása tekintetében;

| 33. | üdvözli a technológiai mechanizmus létrehozásáról Koppenhágában hozott határozatot; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy erősítsék meg a meglévő éghajlati partnerségeket a fejlődő országokkal, valamint hogy – amennyiben ilyen még nem létezik – létesítsenek új partnerségeket, nagyobb pénzügyi támogatást biztosítva a technológiafejlesztés és technológiatranszfer, a szellemi tulajdonról szóló megállapodások és az intézményi kapacitásépítés céljára; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a technológiai mechanizmus létrehozásáról Koppenhágában hozott határozatot; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy erősítsék meg a meglévő éghajlati partnerségeket a fejlődő országokkal, valamint hogy – amennyiben ilyen még nem létezik – létesítsenek új partnerségeket, nagyobb pénzügyi támogatást biztosítva a technológiafejlesztés és technológiatranszfer, a szellemi tulajdonról szóló megállapodások és az intézményi kapacitásépítés céljára;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztési távlat létfontosságú számos fejlődő és feltörekvő ország számára; elismeri, hogy ennek a célkitűzésnek fontosabb szerepet kellene játszania a tárgyalások során, valamint megismétli az EU azon kötelezettségvállalását, hogy támogatja a legkevésbé fejlett országokat a magasabb életszínvonal elérésében; hangsúlyozza, hogy van lehetőség a magasabb életszínvonal fenntarthatóbb megoldások révén történő elérésére; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a fejlesztési távlat létfontosságú számos fejlődő és feltörekvő ország számára; elismeri, hogy ennek a célkitűzésnek fontosabb szerepet kellene játszania a tárgyalások során, valamint megismétli az EU azon kötelezettségvállalását, hogy támogatja a legkevésbé fejlett országokat a magasabb életszínvonal elérésében; hangsúlyozza, hogy van lehetőség a magasabb életszínvonal fenntarthatóbb megoldások révén történő elérésére;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az I. melléklet nem részes feleit nem lehet egységes tömbként kezelni, mivel nem azonos az éghajlatváltozás enyhítésébe és az ahhoz való alkalmazkodásba való befektetési kapacitásuk, illetve az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodóképességük; hangsúlyozza továbbá, hogy ezen országok közül némelyik már ma is jelentés mennyiségű szén-dioxidot bocsát ki, és kibocsátásuk erőteljes növekedést mutat; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az I. melléklet nem részes feleit nem lehet egységes tömbként kezelni, mivel nem azonos az éghajlatváltozás enyhítésébe és az ahhoz való alkalmazkodásba való befektetési kapacitásuk, illetve az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodóképességük; hangsúlyozza továbbá, hogy ezen országok közül némelyik már ma is jelentés mennyiségű szén-dioxidot bocsát ki, és kibocsátásuk erőteljes növekedést mutat;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a politikák közötti koherencia biztosításának és a környezeti szempontok fejlesztési projektekbe történő integrálásának alapvető fontosságú lépéseknek kell lenniük az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló hatékony EU-stratégia keretében; különösen fontosnak tartja, hogy a diverzifikáltabb és decentralizáltabb gazdaság számára kedvező fejlesztési irányokat kell ösztönözni; rendkívül sajnálatosnak tartja ugyanakkor, hogy az EU csekély előrehaladást ért el a környezeti kérdések fejlesztési együttműködésbe és egyéb európai ágazati politikákba történő integrálása tekintetében; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a politikák közötti koherencia biztosításának és a környezeti szempontok fejlesztési projektekbe történő integrálásának alapvető fontosságú lépéseknek kell lenniük az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló hatékony EU-stratégia keretében; különösen fontosnak tartja, hogy a diverzifikáltabb és decentralizáltabb gazdaság számára kedvező fejlesztési irányokat kell ösztönözni; rendkívül sajnálatosnak tartja ugyanakkor, hogy az EU csekély előrehaladást ért el a környezeti kérdések fejlesztési együttműködésbe és egyéb európai ágazati politikákba történő integrálása tekintetében;

| 37. | emlékeztet rá, hogy a talajhasználat megváltozása és a mezőgazdaság felelős az üvegházhatást okozó gázok fejlődő országok általi kibocsátásának jelentős hányadáért; felszólítja az EU-t, hogy – különösen a legkevésbé fejlett országokban – mozdítsa elő a fenntartható mezőgazdaságot, hiszen ez egyaránt hozzájárul az éghajlatváltozás hatásainak mérsékléséhez és a szegénység csökkentéséhez azáltal, hogy lehetővé teszi a helyi közösségek jövedelmeinek diverzifikálását; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet rá, hogy a talajhasználat megváltozása és a mezőgazdaság felelős az üvegházhatást okozó gázok fejlődő országok általi kibocsátásának jelentős hányadáért; felszólítja az EU-t, hogy – különösen a legkevésbé fejlett országokban – mozdítsa elő a fenntartható mezőgazdaságot, hiszen ez egyaránt hozzájárul az éghajlatváltozás hatásainak mérsékléséhez és a szegénység csökkentéséhez azáltal, hogy lehetővé teszi a helyi közösségek jövedelmeinek diverzifikálását;

| 38. | felszólítja az EU-t, hogy álljon ki amellett, hogy a Bennszülött Népek Nemzetközi Fóruma részt vehessen a COP-16 tárgyalásain, hiszen e népeket különösen érinti az éghajlat változása, valamint az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére és az ezekhez való alkalmazkodásra irányuló mechanizmusok; |
| --- | --- |

38.

felszólítja az EU-t, hogy álljon ki amellett, hogy a Bennszülött Népek Nemzetközi Fóruma részt vehessen a COP-16 tárgyalásain, hiszen e népeket különösen érinti az éghajlat változása, valamint az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére és az ezekhez való alkalmazkodásra irányuló mechanizmusok;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos közös fellépéshez szilárd irányítási struktúrákra és eljárásokra van szükség, melyeken keresztül a fejlődő országok erőteljesebben kifejezhetik véleményüket, ezért felszólítja az EU-t, hogy járuljon hozzá egy átfogó, átlátható, méltányos és az illetékes irányítótestületeken belül a fejlett és a fejlődő országok kiegyensúlyozott képviseletét biztosító intézményi struktúra kialakításához; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos közös fellépéshez szilárd irányítási struktúrákra és eljárásokra van szükség, melyeken keresztül a fejlődő országok erőteljesebben kifejezhetik véleményüket, ezért felszólítja az EU-t, hogy járuljon hozzá egy átfogó, átlátható, méltányos és az illetékes irányítótestületeken belül a fejlett és a fejlődő országok kiegyensúlyozott képviseletét biztosító intézményi struktúra kialakításához;

A REDD és a sivatagosodás

| 40. | hangsúlyozza, hogy CO2-megkötő képességük miatt az üvegházhatást okozó gázok megkötésére és tárolására szolgáló természetes eszközök, például az erdők hatékony módszerek az éghajlatváltozás mérséklésére, továbbá sürgeti a feleket annak elismerésére, hogy meg kell őrizni az erdőket, és nemzetközi éghajlat-változási megállapodásba integrálandó erdősítési politikát kell kialakítani; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy CO2-megkötő képességük miatt az üvegházhatást okozó gázok megkötésére és tárolására szolgáló természetes eszközök, például az erdők hatékony módszerek az éghajlatváltozás mérséklésére, továbbá sürgeti a feleket annak elismerésére, hogy meg kell őrizni az erdőket, és nemzetközi éghajlat-változási megállapodásba integrálandó erdősítési politikát kell kialakítani;

| 41. | úgy véli, hogy jelentős pénzügyi támogatást, valamint technikai és adminisztratív segítséget kell nyújtani annak érdekében, hogy a trópusi erdőterületek bruttó csökkenését legkésőbb 2020-ig megállítsák, és ismételten hangsúlyozza, hogy ennek – az időkeret tükrében – az állami támogatás a legalkalmasabb eszköze; sürgeti az Európai Uniót, hogy Cancúnban törekedjen az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében a fejlődő országokban keletkező kibocsátás csökkentésére vonatkozó program (REDD) irányában tett konkrét lépésekre és köztük konkrét célokra; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy jelentős pénzügyi támogatást, valamint technikai és adminisztratív segítséget kell nyújtani annak érdekében, hogy a trópusi erdőterületek bruttó csökkenését legkésőbb 2020-ig megállítsák, és ismételten hangsúlyozza, hogy ennek – az időkeret tükrében – az állami támogatás a legalkalmasabb eszköze; sürgeti az Európai Uniót, hogy Cancúnban törekedjen az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében a fejlődő országokban keletkező kibocsátás csökkentésére vonatkozó program (REDD) irányában tett konkrét lépésekre és köztük konkrét célokra;

| 42. | felszólítja az EU-t, hogy tevékenyen támogassa a REDD+ mechanizmust annak érdekében, hogy jobban be tudják azonosítani az erdőirtást előidéző tényezőket, és biztosítsák az őslakosok és a helyi közösségek ellenőrzésbe és jelentéstételbe történő hatékony bevonását; felszólítja továbbá az EU-t annak biztosítására is, hogy a REDD tartalmazzon olyan védintézkedési rendszereket vagy magatartási kódexet, amelyek garantálják az erdőkben élő emberek jogainak védelmét és az erdőterület csökkenésének hatékony megakadályozását; |
| --- | --- |

42.

felszólítja az EU-t, hogy tevékenyen támogassa a REDD+ mechanizmust annak érdekében, hogy jobban be tudják azonosítani az erdőirtást előidéző tényezőket, és biztosítsák az őslakosok és a helyi közösségek ellenőrzésbe és jelentéstételbe történő hatékony bevonását; felszólítja továbbá az EU-t annak biztosítására is, hogy a REDD tartalmazzon olyan védintézkedési rendszereket vagy magatartási kódexet, amelyek garantálják az erdőkben élő emberek jogainak védelmét és az erdőterület csökkenésének hatékony megakadályozását;

| 43. | támogatja egy olyan mechanizmus felállítását, amelynek segítségével csökkenthető az erdőirtásból és erdőpusztulásból származó kibocsátás, és fokozható az üvegházhatást okozó gázok természetes, a biológiai sokféleség megőrzését is elősegítő módon történő eltávolítása; támogatja továbbá a fejlődő országokban az erdők megóvása és a fenntartható erdőgazdálkodás, illetve az erdők révén megvalósuló szén-dioxid-megkötés kérdésére irányuló REDD+ programot is; |
| --- | --- |

43.

támogatja egy olyan mechanizmus felállítását, amelynek segítségével csökkenthető az erdőirtásból és erdőpusztulásból származó kibocsátás, és fokozható az üvegházhatást okozó gázok természetes, a biológiai sokféleség megőrzését is elősegítő módon történő eltávolítása; támogatja továbbá a fejlődő országokban az erdők megóvása és a fenntartható erdőgazdálkodás, illetve az erdők révén megvalósuló szén-dioxid-megkötés kérdésére irányuló REDD+ programot is;

| 44. | sajnálja, hogy a REDD-finanszírozás az erdő fogalmának olyan széles definícióján alapszik, amelybe a nem őshonos fajból álló monokultúrák is beletartoznak; úgy véli, hogy ez a meghatározás az öreg és régi erdők rendkívül szükséges védelmétől az új, kereskedelmi célú kultúrák felé térítheti el a finanszírozást (illetve erre ösztönözhet); |
| --- | --- |

44.

sajnálja, hogy a REDD-finanszírozás az erdő fogalmának olyan széles definícióján alapszik, amelybe a nem őshonos fajból álló monokultúrák is beletartoznak; úgy véli, hogy ez a meghatározás az öreg és régi erdők rendkívül szükséges védelmétől az új, kereskedelmi célú kultúrák felé térítheti el a finanszírozást (illetve erre ösztönözhet);

| 45. | felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tudományos és technológiai tanácsadó kisegítő testületben és más nemzetközi fórumok keretében is munkálkodjanak az erdők új, biomalapú, a biológiai sokféleségben és a különböző biomok szén-dioxid-értékeiben található jelentős különbségeket tükröző, az őshonos erdőket a fa monokultúrák és nem őshonos fajok által jellemzett erdőktől világosan elkülönítő ENSZ-definíciójának bevezetésén; |
| --- | --- |

45.

felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tudományos és technológiai tanácsadó kisegítő testületben és más nemzetközi fórumok keretében is munkálkodjanak az erdők új, biomalapú, a biológiai sokféleségben és a különböző biomok szén-dioxid-értékeiben található jelentős különbségeket tükröző, az őshonos erdőket a fa monokultúrák és nem őshonos fajok által jellemzett erdőktől világosan elkülönítő ENSZ-definíciójának bevezetésén;

| 46. | úgy ítéli meg, hogy a Rióban aláírt három, a biológiai sokféleséggel (CBD), az éghajlatváltozással (UNFCCC), és a sivatagosodás megelőzésével kapcsolatos (UNCCD) egyezmény egymást erősítő hatását növelni kell; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen támogassák azt az elképzelést, mely szerint 2012-ben, a Rio+ 20 találkozó részeként magas szintű találkozót tartanak a három riói egyezmény részes felei között; |
| --- | --- |

46.

úgy ítéli meg, hogy a Rióban aláírt három, a biológiai sokféleséggel (CBD), az éghajlatváltozással (UNFCCC), és a sivatagosodás megelőzésével kapcsolatos (UNCCD) egyezmény egymást erősítő hatását növelni kell; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen támogassák azt az elképzelést, mely szerint 2012-ben, a Rio+ 20 találkozó részeként magas szintű találkozót tartanak a három riói egyezmény részes felei között;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ Közgyűlésének 2010. július 28-i határozata emberi jogként ismeri el az ivóvízhez való hozzájutás jogát, valamint felszólít az éghajlatváltozás hatásainak rendkívül kiszolgáltatott elemnek minősülő víz különös védelmére, hiszen az éghajlatváltozás a rendelkezésre álló víz – és különösen az ivóvíz – mennyiségét és minőségét is negatívan befolyásolhatja; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az ENSZ Közgyűlésének 2010. július 28-i határozata emberi jogként ismeri el az ivóvízhez való hozzájutás jogát, valamint felszólít az éghajlatváltozás hatásainak rendkívül kiszolgáltatott elemnek minősülő víz különös védelmére, hiszen az éghajlatváltozás a rendelkezésre álló víz – és különösen az ivóvíz – mennyiségét és minőségét is negatívan befolyásolhatja;

A fenntartható gazdaságra és iparra való átállás

| 48. | hangsúlyozza, hogy sok országban gyorsan zajlik az új, fenntartható gazdaságra történő átállás, aminek sokféle oka lehet, köztük az éghajlatvédelem, az erőforrások szűkössége és az erőforrás-hatékonyság, az energiabiztonság, az innováció, valamint a versenyképesség; megállapítja, hogy – például az Egyesült Államokban vagy Kínában – nagyszabású, a fenntartható energiaellátásra való átállást tartalmazó gazdaságélénkítési terveket vezettek be; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy sok országban gyorsan zajlik az új, fenntartható gazdaságra történő átállás, aminek sokféle oka lehet, köztük az éghajlatvédelem, az erőforrások szűkössége és az erőforrás-hatékonyság, az energiabiztonság, az innováció, valamint a versenyképesség; megállapítja, hogy – például az Egyesült Államokban vagy Kínában – nagyszabású, a fenntartható energiaellátásra való átállást tartalmazó gazdaságélénkítési terveket vezettek be;

| 49. | olyan megállapodást szorgalmaz, amely nemzetközi szinten azonos piaci feltételeket biztosít valamennyi sok szén-dioxidot kibocsátó iparág számára; hangsúlyozza, hogy az EU tagállamainak versenyképessége szempontjából fontos egy jogilag kötelező érvényű nemzetközi megállapodás; ennélfogva hangsúlyozza a Bali Cselekvési Terv fontosságát; |
| --- | --- |

49.

olyan megállapodást szorgalmaz, amely nemzetközi szinten azonos piaci feltételeket biztosít valamennyi sok szén-dioxidot kibocsátó iparág számára; hangsúlyozza, hogy az EU tagállamainak versenyképessége szempontjából fontos egy jogilag kötelező érvényű nemzetközi megállapodás; ennélfogva hangsúlyozza a Bali Cselekvési Terv fontosságát;

Fenntartható gazdaság és technológiai együttműködés

| 50. | úgy véli, hogy a nemzetközi tárgyalások során történő előrelépésektől függetlenül az Európai Uniónak sürgősen olyan politikákat és eszközöket kell bevezetnie, amelyek révén elősegítheti gazdasága fenntarthatóvá, alacsony szén-dioxid-kibocsátásúvá és erőforrás-hatékonnyá alakítását, ezáltal pedig mérséklődhet az éghajlat-változás, javulhat a levegő és a környezet minősége, szigorúbbá válhatnak az egészségügyi normák, megvalósulhat az energiabiztonság, új munkahelyek létesülhetnek és megteremtődhet az alapja annak, hogy az Európai Unió a legversenyképesebb és legfenntarthatóbb gazdaság legyen egy olyan világban, ahol a beruházások egyre inkább a tisztább technológiák felé fordulnak; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a nemzetközi tárgyalások során történő előrelépésektől függetlenül az Európai Uniónak sürgősen olyan politikákat és eszközöket kell bevezetnie, amelyek révén elősegítheti gazdasága fenntarthatóvá, alacsony szén-dioxid-kibocsátásúvá és erőforrás-hatékonnyá alakítását, ezáltal pedig mérséklődhet az éghajlat-változás, javulhat a levegő és a környezet minősége, szigorúbbá válhatnak az egészségügyi normák, megvalósulhat az energiabiztonság, új munkahelyek létesülhetnek és megteremtődhet az alapja annak, hogy az Európai Unió a legversenyképesebb és legfenntarthatóbb gazdaság legyen egy olyan világban, ahol a beruházások egyre inkább a tisztább technológiák felé fordulnak;

| 51. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás olyan globális kihívás, amelyre nincs egyetlen politikai és technológiai megoldás, de a meglévő lehetőségek kombinációja és a hatékonyság drámai mértékű növelése a gazdaság és a társadalom minden területén a fejlett és a fejlődő országokban hozzájárulna az erőforrás- és elosztási probléma megoldásához, és előkészítene egy harmadik ipari forradalmat; |
| --- | --- |

51.

megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás olyan globális kihívás, amelyre nincs egyetlen politikai és technológiai megoldás, de a meglévő lehetőségek kombinációja és a hatékonyság drámai mértékű növelése a gazdaság és a társadalom minden területén a fejlett és a fejlődő országokban hozzájárulna az erőforrás- és elosztási probléma megoldásához, és előkészítene egy harmadik ipari forradalmat;

| 52. | hangsúlyozza, hogy egy megállapodás megfelelően ösztönözhetne egy olyan „fenntartható New Dealt”, amely fokozza a fenntartható gazdasági növekedést, támogatja az ökológiai szempontból fenntartható technológiákat, növeli az energiafelhasználás hatékonyságát az épületek esetében és a közlekedésben, csökkenti az energiafüggőséget, erősíti a foglalkoztatást, valamint szociális és gazdasági kohéziót biztosít mind a fejlett, mind a fejlődő országokban; ebben az összefüggésben emlékeztet az EU által már vállalt kötelezettségekre; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy egy megállapodás megfelelően ösztönözhetne egy olyan „fenntartható New Dealt”, amely fokozza a fenntartható gazdasági növekedést, támogatja az ökológiai szempontból fenntartható technológiákat, növeli az energiafelhasználás hatékonyságát az épületek esetében és a közlekedésben, csökkenti az energiafüggőséget, erősíti a foglalkoztatást, valamint szociális és gazdasági kohéziót biztosít mind a fejlett, mind a fejlődő országokban; ebben az összefüggésben emlékeztet az EU által már vállalt kötelezettségekre;

| 53. | emlékeztet a G20 csoportnak a fosszilis üzemanyagok támogatásának megszüntetéséről szóló éghajlat-politikai megállapodására, és felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a megállapodás végrehajtására irányuló európai stratégiára, menetrenddel és szükség esetén szociális kompenzációs mechanizmusokkal együtt; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet a G20 csoportnak a fosszilis üzemanyagok támogatásának megszüntetéséről szóló éghajlat-politikai megállapodására, és felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a megállapodás végrehajtására irányuló európai stratégiára, menetrenddel és szükség esetén szociális kompenzációs mechanizmusokkal együtt;

Kutatás és technológia

| 54. | meg van győződve arról, hogy globális technológiaátalakításra és technológiai együttműködésre van szükség annak biztosítására, hogy valamennyi ország megfizethető áron juthasson hozzá a fenntartható technológiákhoz; megállapítja, hogy akármilyen megállapodás születik is a jövőben, annak a tiszta technológiákhoz való hozzájutásra vonatkozó működőképes mechanizmusokat kell bevezetnie; |
| --- | --- |

54.

meg van győződve arról, hogy globális technológiaátalakításra és technológiai együttműködésre van szükség annak biztosítására, hogy valamennyi ország megfizethető áron juthasson hozzá a fenntartható technológiákhoz; megállapítja, hogy akármilyen megállapodás születik is a jövőben, annak a tiszta technológiákhoz való hozzájutásra vonatkozó működőképes mechanizmusokat kell bevezetnie;

| 55. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú a technológiai együttműködés új megközelítése annak érdekében, hogy fel lehessen gyorsítani az innovációt és annak gyakorlati alkalmazását, és ezáltal minden ország hozzájuthasson az olcsó, ám környezetbarát technológiákhoz; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy alapvető fontosságú a technológiai együttműködés új megközelítése annak érdekében, hogy fel lehessen gyorsítani az innovációt és annak gyakorlati alkalmazását, és ezáltal minden ország hozzájuthasson az olcsó, ám környezetbarát technológiákhoz;

| 56. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem a kibocsátások csökkentésén túl megkívánja teljes ökológiai lábnyomunk csökkentését is, az innováció nélkülözhetetlen ehhez a szükségszerű változáshoz; az innovációnak ezért fenntarthatónak, környezetbarátnak, szociális szempontból méltányosnak és megfizethetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

56.

megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem a kibocsátások csökkentésén túl megkívánja teljes ökológiai lábnyomunk csökkentését is, az innováció nélkülözhetetlen ehhez a szükségszerű változáshoz; az innovációnak ezért fenntarthatónak, környezetbarátnak, szociális szempontból méltányosnak és megfizethetőnek kell lennie;

| 57. | hangsúlyozza, hogy e mechanizmus részeként a technológiai fejlődést, együttműködést, terjesztést és innovációt elősegítő hasznos eszköz lenne az éghajlati innovációs központok hálózatának létrehozása; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy e mechanizmus részeként a technológiai fejlődést, együttműködést, terjesztést és innovációt elősegítő hasznos eszköz lenne az éghajlati innovációs központok hálózatának létrehozása;

| 58. | hangsúlyozza, hogy az áttörést jelentő technológiák kifejlesztése és alkalmazása kulcsfontosságú az éghajlatváltozással szembeni küzdelemben, valamint annak érdekében is, hogy világszerte meggyőzhessük partnereinket arról, hogy a kibocsátáscsökkentés a versenyképesség elvesztése és munkahelyek megszűnése nélkül is megvalósítható; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje az éghajlatbarát innováció ösztönzésére szolgáló különböző eszközöket, például az úttörő vállalkozások jutalmazásának módjait; nemzetközi kötelezettségvállalást kér az érintett ágazatok áttörést jelentő technológiáiba történő K+F beruházás fokozására; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy az áttörést jelentő technológiák kifejlesztése és alkalmazása kulcsfontosságú az éghajlatváltozással szembeni küzdelemben, valamint annak érdekében is, hogy világszerte meggyőzhessük partnereinket arról, hogy a kibocsátáscsökkentés a versenyképesség elvesztése és munkahelyek megszűnése nélkül is megvalósítható; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje az éghajlatbarát innováció ösztönzésére szolgáló különböző eszközöket, például az úttörő vállalkozások jutalmazásának módjait; nemzetközi kötelezettségvállalást kér az érintett ágazatok áttörést jelentő technológiáiba történő K+F beruházás fokozására;

| 59. | megállapítja, hogy friss tudományos tanulmányok alátámasztják azt az alapvető meglátást, hogy az ember által okozott globális felmelegedést a szén-dioxid és más üvegházhatást okozó gázok kibocsátott mennyiségének csökkentésével kell megfékezni; megállapítja, hogy további kutatási erőfeszítésekre van szükség több területen, például a hőmérséklet-emelkedés mértékét és időtartamát, az éghajlatváltozás helyi és regionális hatásait, a földhasználat hatásait, a kormot és a finomrészecskéket, valamint az ezekkel kapcsolatos alkalmazkodási intézkedéseket illetően; |
| --- | --- |

59.

megállapítja, hogy friss tudományos tanulmányok alátámasztják azt az alapvető meglátást, hogy az ember által okozott globális felmelegedést a szén-dioxid és más üvegházhatást okozó gázok kibocsátott mennyiségének csökkentésével kell megfékezni; megállapítja, hogy további kutatási erőfeszítésekre van szükség több területen, például a hőmérséklet-emelkedés mértékét és időtartamát, az éghajlatváltozás helyi és regionális hatásait, a földhasználat hatásait, a kormot és a finomrészecskéket, valamint az ezekkel kapcsolatos alkalmazkodási intézkedéseket illetően;

| 60. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozás rendkívül összetett probléma, amely számos tudományágat érint, és az e területen hozott politikai döntéseket tudományos érvekkel kell alaposan indokolni; felkéri ezért a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa az Európai Parlamentet minden új és jelentős tudományos innovációról vagy fejlesztésről; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozás rendkívül összetett probléma, amely számos tudományágat érint, és az e területen hozott politikai döntéseket tudományos érvekkel kell alaposan indokolni; felkéri ezért a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa az Európai Parlamentet minden új és jelentős tudományos innovációról vagy fejlesztésről;

| 61. | hangsúlyozza, hogy az EU költségvetésének külön hangsúlyt kell fektetnie a kutatásra, az innovációra és a technológiák alkalmazására annak érdekében, hogy jobban megjelenjenek benne az EU által az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a fenntartható gazdaságra való átállás kapcsán táplált ambíciók; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy az EU költségvetésének külön hangsúlyt kell fektetnie a kutatásra, az innovációra és a technológiák alkalmazására annak érdekében, hogy jobban megjelenjenek benne az EU által az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a fenntartható gazdaságra való átállás kapcsán táplált ambíciók;

Energia, energiahatékonyság és erőforrás-hatékonyság

| 62. | hangsúlyozza, hogy becslések szerint a világon kétmilliárd ember továbbra sem jut hozzá fenntartható és megfizethető energiához; hangsúlyozza, hogy az éghajlat-politikai célkitűzésekkel összhangban lévő módszerrel kell megoldani az energiaszegénység problémáját; megállapítja, hogy rendelkezésre állnak azok az energetikai technológiák, amelyek egyaránt képesek gondoskodni a globális környezetvédelemről és a helyi fejlesztési igények kielégítéséről; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy becslések szerint a világon kétmilliárd ember továbbra sem jut hozzá fenntartható és megfizethető energiához; hangsúlyozza, hogy az éghajlat-politikai célkitűzésekkel összhangban lévő módszerrel kell megoldani az energiaszegénység problémáját; megállapítja, hogy rendelkezésre állnak azok az energetikai technológiák, amelyek egyaránt képesek gondoskodni a globális környezetvédelemről és a helyi fejlesztési igények kielégítéséről;

| 63. | sajnálja, hogy az energiatakarékosságban rejlő potenciállal nem foglalkoznak megfelelően nemzetközi szinten, és különösen az EU-ban; megállapítja, hogy az energiatakarékosság és az energiahatékonyság képes forrásokat megtakarítani, csökkenteni a kibocsátást, új munkahelyeket létrehozni, valamint versenyképesebbé tenni a gazdaságot; felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi tárgyalásokon helyezzen nagyobb hangsúlyt az energiatakarékosságra; |
| --- | --- |

63.

sajnálja, hogy az energiatakarékosságban rejlő potenciállal nem foglalkoznak megfelelően nemzetközi szinten, és különösen az EU-ban; megállapítja, hogy az energiatakarékosság és az energiahatékonyság képes forrásokat megtakarítani, csökkenteni a kibocsátást, új munkahelyeket létrehozni, valamint versenyképesebbé tenni a gazdaságot; felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi tárgyalásokon helyezzen nagyobb hangsúlyt az energiatakarékosságra;

| 64. | felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi tárgyalásokon helyezzen nagyobb hangsúlyt az energiatakarékosságra; ezzel összefüggésben megállapítja és rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy az EU a jogilag nem kötelező érvényű megközelítés miatt nem tett kellő előrelépést annak érdekében, hogy teljesítse az állam- és kormányfők által kitűzött, az energiatakarékosság vonatkozásában 2020-ig 20 %-os csökkentést jelentő célt; felszólítja ezért az EU-t, hogy járjon elöl jó példával, valamint felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan új intézkedésekre, amelyek biztosítják e célkitűzés teljesülését és azt, hogy Európa ne maradjon le a globális energiahatékonysági innováció területén; |
| --- | --- |

64.

felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi tárgyalásokon helyezzen nagyobb hangsúlyt az energiatakarékosságra; ezzel összefüggésben megállapítja és rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy az EU a jogilag nem kötelező érvényű megközelítés miatt nem tett kellő előrelépést annak érdekében, hogy teljesítse az állam- és kormányfők által kitűzött, az energiatakarékosság vonatkozásában 2020-ig 20 %-os csökkentést jelentő célt; felszólítja ezért az EU-t, hogy járjon elöl jó példával, valamint felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan új intézkedésekre, amelyek biztosítják e célkitűzés teljesülését és azt, hogy Európa ne maradjon le a globális energiahatékonysági innováció területén;

| 65. | hangsúlyozza az éghajlatváltozás elleni küzdelem összekapcsolását a teljes „ökológiai lábnyom” csökkentésére irányuló kötelezettségvállalásokkal, a természeti erőforrások megőrzésére törekedve, mivel az ökológiai-innovációs technológiák és az alacsony szénfelhasználást igénylő alternatív energiák lehetőségei e szűkös forrásoktól függenek; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza az éghajlatváltozás elleni küzdelem összekapcsolását a teljes „ökológiai lábnyom” csökkentésére irányuló kötelezettségvállalásokkal, a természeti erőforrások megőrzésére törekedve, mivel az ökológiai-innovációs technológiák és az alacsony szénfelhasználást igénylő alternatív energiák lehetőségei e szűkös forrásoktól függenek;

Nemzetközi kereskedelem

| 66. | a WTO-megállapodás preambulumára és a GATT XX. cikkének b), d) és g) pontjára hivatkozva hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kereskedelemnek nem szabad a természeti erőforrások túlzott kiaknázásához vezetnie; a WTO-tárgyalásokkal és a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokkal összefüggésben ragaszkodik hozzá, hogy a kereskedelem liberalizációja – különösen a természetes nyersanyagok terén – nem teheti kockára az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást; |
| --- | --- |

66.

a WTO-megállapodás preambulumára és a GATT XX. cikkének b), d) és g) pontjára hivatkozva hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kereskedelemnek nem szabad a természeti erőforrások túlzott kiaknázásához vezetnie; a WTO-tárgyalásokkal és a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokkal összefüggésben ragaszkodik hozzá, hogy a kereskedelem liberalizációja – különösen a természetes nyersanyagok terén – nem teheti kockára az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást;

| 67. | úgy véli, hogy az Unió jó példával járhat elöl, felszámolva a zöld technológiák és a környezet- és éghajlatbarát termékek kereskedelme előtt álló akadályokat – például vámokat és illetékeket –, támogatva egyszersmind az úgynevezett környezetbarát termékeket és szolgáltatásokat (EGS), és ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet a Koppenhágai Éghajlat-változási Alapra és a Bali Cselekvési Tervre; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy az Unió jó példával járhat elöl, felszámolva a zöld technológiák és a környezet- és éghajlatbarát termékek kereskedelme előtt álló akadályokat – például vámokat és illetékeket –, támogatva egyszersmind az úgynevezett környezetbarát termékeket és szolgáltatásokat (EGS), és ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet a Koppenhágai Éghajlat-változási Alapra és a Bali Cselekvési Tervre;

Globális szén-dioxid-piac

| 68. | felszólítja az EU-t és partnereit, hogy a közeljövőben tárják fel az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere és egyéb, a globális szén-dioxid-piac létrejöttére irányuló kereskedelmi rendszerek közti kapcsolatok előmozdításának leghatékonyabb módját, melynek révén a csökkentési lehetőségek skálája szélesíthető, a piaci nagyságrend, likviditás és átláthatóság javítható, végső soron pedig a források hatékonyabb elosztása biztosítható; |
| --- | --- |

68.

felszólítja az EU-t és partnereit, hogy a közeljövőben tárják fel az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere és egyéb, a globális szén-dioxid-piac létrejöttére irányuló kereskedelmi rendszerek közti kapcsolatok előmozdításának leghatékonyabb módját, melynek révén a csökkentési lehetőségek skálája szélesíthető, a piaci nagyságrend, likviditás és átláthatóság javítható, végső soron pedig a források hatékonyabb elosztása biztosítható;

| 69. | hangsúlyozza azonban, hogy ezen erőfeszítések kapcsán figyelembe kell venni a közelmúltbeli pénzügyi válság tanulságait és az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer hiányosságait annak érdekében, hogy meg lehessen valósítani az átláthatóságot, meg lehessen előzni a spekulatív tevékenységeket, és el lehessen érni a kibocsátások tényleges csökkentését; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza azonban, hogy ezen erőfeszítések kapcsán figyelembe kell venni a közelmúltbeli pénzügyi válság tanulságait és az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer hiányosságait annak érdekében, hogy meg lehessen valósítani az átláthatóságot, meg lehessen előzni a spekulatív tevékenységeket, és el lehessen érni a kibocsátások tényleges csökkentését;

| 70. | felszólítja az EU-t és partnereit, hogy a közeljövőben javasoljanak korlátozásokat az iparigáz-projektek nemzetközi hiteleivel való visszaélés tekintetében, beleértve a HFC-23 megsemmisítését a 2012 utáni kibocsátáskereskedelmi rendszereken belül, valamint különösen a tiszta fejlesztési mechanizmus projektjeit és a jövőbeli ágazati piaci mechanizmusokat; felszólítja ezért az EU-t és partnereit, hogy ösztönözzék a fejlettebb fejlődő országokat, hogy saját megfelelőm fellépésük – kezdve a legolcsóbb mérséklési opciókkal – révén járuljanak hozzá a globális csökkentési erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

70.

felszólítja az EU-t és partnereit, hogy a közeljövőben javasoljanak korlátozásokat az iparigáz-projektek nemzetközi hiteleivel való visszaélés tekintetében, beleértve a HFC-23 megsemmisítését a 2012 utáni kibocsátáskereskedelmi rendszereken belül, valamint különösen a tiszta fejlesztési mechanizmus projektjeit és a jövőbeli ágazati piaci mechanizmusokat; felszólítja ezért az EU-t és partnereit, hogy ösztönözzék a fejlettebb fejlődő országokat, hogy saját megfelelőm fellépésük – kezdve a legolcsóbb mérséklési opciókkal – révén járuljanak hozzá a globális csökkentési erőfeszítésekhez;

| 71. | hangsúlyozza, hogy a versenyalapú piacok globális összefüggésében a szénátszivárogtatás kockázata súlyos problémát jelent bizonyos olyan ágazatokban, amelyek az ipari termelési lánc fontos elemei, akár az éghajlatváltozás elleni küzdelemben fontos termékek gyártása tekintetében is; felkéri a Bizottságot, hogy végezzen további kockázatelemzéseket, továbbá javasoljon megfelelő és hatékony intézkedéseket az uniós gazdaság nemzetközi versenyképességének megőrzése céljából, s ügyeljen egyszersmind arra is, hogy az EU szénlábnyoma ne legyen nagyobb; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy a versenyalapú piacok globális összefüggésében a szénátszivárogtatás kockázata súlyos problémát jelent bizonyos olyan ágazatokban, amelyek az ipari termelési lánc fontos elemei, akár az éghajlatváltozás elleni küzdelemben fontos termékek gyártása tekintetében is; felkéri a Bizottságot, hogy végezzen további kockázatelemzéseket, továbbá javasoljon megfelelő és hatékony intézkedéseket az uniós gazdaság nemzetközi versenyképességének megőrzése céljából, s ügyeljen egyszersmind arra is, hogy az EU szénlábnyoma ne legyen nagyobb;

| 72. | felszólít a projektalapú mechanizmusok, úgymint a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) és az együttes végrehajtás (JI) megreformálására a projektek szigorú minőségi előírásai bevezetése révén, amelyek megbízható, ellenőrizhető és ténylegesen megvalósuló további kibocsátás-csökkentésen keresztül biztosítják az emberi jogok tiszteletben tartását, amelyek egyúttal a fejlődő országok fenntartható fejlesztését is támogatják; továbbá támogatja a Bizottság azon nézetét, miszerint a gazdaságilag fejlettebb fejlődő országok ágazati mechanizmusairól meg kell állapodni a 2012 utáni időszakra, a tiszta fejlesztési mechanizmust pedig továbbra is elérhetővé kell tenni a legkevésbé fejlett országok számára; |
| --- | --- |

72.

felszólít a projektalapú mechanizmusok, úgymint a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) és az együttes végrehajtás (JI) megreformálására a projektek szigorú minőségi előírásai bevezetése révén, amelyek megbízható, ellenőrizhető és ténylegesen megvalósuló további kibocsátás-csökkentésen keresztül biztosítják az emberi jogok tiszteletben tartását, amelyek egyúttal a fejlődő országok fenntartható fejlesztését is támogatják; továbbá támogatja a Bizottság azon nézetét, miszerint a gazdaságilag fejlettebb fejlődő országok ágazati mechanizmusairól meg kell állapodni a 2012 utáni időszakra, a tiszta fejlesztési mechanizmust pedig továbbra is elérhetővé kell tenni a legkevésbé fejlett országok számára;

| 73. | ragaszkodik ahhoz, hogy az EU és tagállamai elsősorban az EU-n belül teljesítsék csökkentési kötelezettségvállalásaikat, és felhívja valamennyi résztvevő figyelmét, hogy a rugalmas mechanizmusokat csak minimálisan szabad alkalmazni; |
| --- | --- |

73.

ragaszkodik ahhoz, hogy az EU és tagállamai elsősorban az EU-n belül teljesítsék csökkentési kötelezettségvállalásaikat, és felhívja valamennyi résztvevő figyelmét, hogy a rugalmas mechanizmusokat csak minimálisan szabad alkalmazni;

Nemzetközi légi és tengeri közlekedés

| 74. | emlékeztet rá, hogy világszerte a közlekedés a legnagyobb üvegházhatás okozó gázokat kibocsátó ágazat, amely a fejlett országokban 30 %-os, globális szinten pedig 23 %-os arányban felelős a kibocsátásért; hiányolja a globális nemzetközi légi és tengeri közlekedés kérdésében tett előrelépést, és kitart amellett, hogy e két területet az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében kötött megállapodásba kell foglalni; |
| --- | --- |

74.

emlékeztet rá, hogy világszerte a közlekedés a legnagyobb üvegházhatás okozó gázokat kibocsátó ágazat, amely a fejlett országokban 30 %-os, globális szinten pedig 23 %-os arányban felelős a kibocsátásért; hiányolja a globális nemzetközi légi és tengeri közlekedés kérdésében tett előrelépést, és kitart amellett, hogy e két területet az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében kötött megállapodásba kell foglalni;

| 75. | az üvegházhatást okozó gázok közlekedésnek betudható kibocsátása 2050-ig történő növekedésének megelőzése érdekében felszólítja az Európai Uniót annak biztosítására, hogy a légi és tengeri közlekedés összes hatását figyelembe veszik a nemzetközi megállapodásban, és a nemzetközi légi és tengeri közlekedési ágazatra is ugyanazon kibocsátáscsökkentési célkitűzések vonatkoznak, mint a többi iparágra; |
| --- | --- |

75.

az üvegházhatást okozó gázok közlekedésnek betudható kibocsátása 2050-ig történő növekedésének megelőzése érdekében felszólítja az Európai Uniót annak biztosítására, hogy a légi és tengeri közlekedés összes hatását figyelembe veszik a nemzetközi megállapodásban, és a nemzetközi légi és tengeri közlekedési ágazatra is ugyanazon kibocsátáscsökkentési célkitűzések vonatkoznak, mint a többi iparágra;

| 76. | üdvözli a légitársaságok által világszerte vállalt kötelezettséget, mely szerint 2020-ig évi 1,5 %-kal javítják üzemanyag-fogyasztásukat, 2020-tól növekedésük nem jár majd többletkibocsátással, valamint 2050-re a 2005-ös CO2-kibocsátáshoz képest 50 %-os csökkenést érnek el; |
| --- | --- |

76.

üdvözli a légitársaságok által világszerte vállalt kötelezettséget, mely szerint 2020-ig évi 1,5 %-kal javítják üzemanyag-fogyasztásukat, 2020-tól növekedésük nem jár majd többletkibocsátással, valamint 2050-re a 2005-ös CO2-kibocsátáshoz képest 50 %-os csökkenést érnek el;

| 77. | megállapítja, hogy a közúti közlekedésből eredő kibocsátások feléért a magánjárművek felelősek, és az iparnak tulajdonított kibocsátás jelentős része az üzemanyag-finomításból származik; úgy véli, hogy a közúti közlekedésből eredő kibocsátás folyamatos növekedésével szemben további intézkedéseket kell hozni, amelyek a járművek környezetvédelmi és energiahatékonysági mutatóinak javítására kötelezik a gyártókat; |
| --- | --- |

77.

megállapítja, hogy a közúti közlekedésből eredő kibocsátások feléért a magánjárművek felelősek, és az iparnak tulajdonított kibocsátás jelentős része az üzemanyag-finomításból származik; úgy véli, hogy a közúti közlekedésből eredő kibocsátás folyamatos növekedésével szemben további intézkedéseket kell hozni, amelyek a járművek környezetvédelmi és energiahatékonysági mutatóinak javítására kötelezik a gyártókat;

Az Európai Parlament küldöttsége

| 78. | úgy véli, hogy az EU küldöttsége fontos szerepet játszik az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és ezért elfogadhatatlannak tartja, hogy az Európai Parlament azon képviselői, akik a küldöttség tagjai, nem tudtak részt venni az EU koordinációs ülésein a részes felek korábbi konferenciáján; a Bizottság és az Európai Parlament között 2005 májusában létrejött, majd 2009-ben újratárgyalt keretmegállapodásban meghatározottak értelmében a Bizottság, valahányszor az Európai Közösség képviseletében jár el, a Parlament kérésére lehetővé teszi az európai parlamenti képviselők megfigyelőként való részvételét a többoldalú megállapodásokat tárgyaló közösségi küldöttségekben; emlékeztet rá, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében (EUMSz. 218. cikk) az Európai Parlamentnek hozzá kell járulnia az Unió és harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek közötti megállapodásokhoz; elvárja, hogy Cancúnban az uniós koordinációs üléseken legalább az európai parlamenti küldöttség elnökei részt vehessenek; |
| --- | --- |

78.

úgy véli, hogy az EU küldöttsége fontos szerepet játszik az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és ezért elfogadhatatlannak tartja, hogy az Európai Parlament azon képviselői, akik a küldöttség tagjai, nem tudtak részt venni az EU koordinációs ülésein a részes felek korábbi konferenciáján; a Bizottság és az Európai Parlament között 2005 májusában létrejött, majd 2009-ben újratárgyalt keretmegállapodásban meghatározottak értelmében a Bizottság, valahányszor az Európai Közösség képviseletében jár el, a Parlament kérésére lehetővé teszi az európai parlamenti képviselők megfigyelőként való részvételét a többoldalú megállapodásokat tárgyaló közösségi küldöttségekben; emlékeztet rá, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében (EUMSz. 218. cikk) az Európai Parlamentnek hozzá kell járulnia az Unió és harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek közötti megállapodásokhoz; elvárja, hogy Cancúnban az uniós koordinációs üléseken legalább az európai parlamenti küldöttség elnökei részt vehessenek;

*

* *

| 79. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt valamennyi nem uniós szerződő félhez is juttassák el. |
| --- | --- |

79.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt valamennyi nem uniós szerződő félhez is juttassák el.

---

(1)  HL L 8., 2009.1.13., 3. o.

(2)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0174.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0042.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0019.

(6)  Készítette a Holland Környezetértékelési Ügynökség.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/87 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/87

---

2010. november 25., csütörtökA nyugat-szaharai helyzet

P7_TA(2010)0443

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a nyugat-szaharai helyzetről

2012/C 99 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Nyugat-Szaharára vonatkozó állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Nyugat-Szaharára vonatkozó állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1920. számú (2010), az ENSZ nyugat-szaharai népszavazást felügyelő missziójának (MINURSO) megbízatását meghosszabbító határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1920. számú (2010), az ENSZ nyugat-szaharai népszavazást felügyelő missziójának (MINURSO) megbízatását meghosszabbító határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkárnak a Biztonsági Tanácshoz benyújtott legutóbbi, a nyugat-szaharai helyzetről szóló 2008. április 14.-i, 2009. április 13-i és 2010. április 6-i jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkárnak a Biztonsági Tanácshoz benyújtott legutóbbi, a nyugat-szaharai helyzetről szóló 2008. április 14.-i, 2009. április 13-i és 2010. április 6-i jelentéseire,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogok Marokkó által 1979. május 3-án ratifikált nemzetközi egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogok Marokkó által 1979. május 3-án ratifikált nemzetközi egyezségokmányára,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásra, különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásra, különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel az EU–Marokkó Társulási Tanács 8. találkozójával kapcsolatos 2009. december 7-i uniós nyilatkozatra és a 2010. március 7-én megtartott első EU–Marokkó csúcstalálkozó együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Marokkó Társulási Tanács 8. találkozójával kapcsolatos 2009. december 7-i uniós nyilatkozatra és a 2010. március 7-én megtartott első EU–Marokkó csúcstalálkozó együttes nyilatkozatára,

| — | különös tekintettel a Parlament Nyugat-Szaharával foglalkozó eseti küldöttségének 2006 szeptemberében és 2009 januárjában tett látogatásait követő következtetéseire, amelyben az ENSZ nyugat-szaharai népszavazást felügyelő missziója (MINURSO) megbízatásának meghosszabbítására hívott fel, amelyhez valamennyi érdekelt fél beleegyezése szükséges, hogy hatáskörrel rendelkezzen az emberi jogok Nyugat-Szaharában történő betartásának ellenőrzésére, és amely felszólította a Bizottságot, hogy rabati küldöttségén keresztül ellenőrizze a nyugat-szaharai emberi jogi helyzetet és rendszeresen küldjön missziókat a térségbe, |
| --- | --- |

—

különös tekintettel a Parlament Nyugat-Szaharával foglalkozó eseti küldöttségének 2006 szeptemberében és 2009 januárjában tett látogatásait követő következtetéseire, amelyben az ENSZ nyugat-szaharai népszavazást felügyelő missziója (MINURSO) megbízatásának meghosszabbítására hívott fel, amelyhez valamennyi érdekelt fél beleegyezése szükséges, hogy hatáskörrel rendelkezzen az emberi jogok Nyugat-Szaharában történő betartásának ellenőrzésére, és amely felszólította a Bizottságot, hogy rabati küldöttségén keresztül ellenőrizze a nyugat-szaharai emberi jogi helyzetet és rendszeresen küldjön missziókat a térségbe,

| — | tekintettel a Nyugat-Szaharáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2005. október 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nyugat-Szaharáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2005. október 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselőjének Nyugat-Szaharáról kiadott 2010. november 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselőjének Nyugat-Szaharáról kiadott 2010. november 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak a nyugat-szaharai helyzetről kiadott 2010. november 24-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak a nyugat-szaharai helyzetről kiadott 2010. november 24-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel több ezer szaharai vándorolt el városaikból, és El-Aaiún közelében felállították Gdeim Izik táborát, hogy így tiltakozzanak békésen társadalmi, politikai és gazdasági helyzetük, valamint életkörülményeik ellen, |
| --- | --- |

A.

mivel több ezer szaharai vándorolt el városaikból, és El-Aaiún közelében felállították Gdeim Izik táborát, hogy így tiltakozzanak békésen társadalmi, politikai és gazdasági helyzetük, valamint életkörülményeik ellen,

| B. | mivel néhány héttel ezt követően a táborban az ENSZ-megfigyelők szerint már mintegy 15 000 ember tartózkodott, és mivel a hatóságokkal párbeszéd alakult ki, |
| --- | --- |

B.

mivel néhány héttel ezt követően a táborban az ENSZ-megfigyelők szerint már mintegy 15 000 ember tartózkodott, és mivel a hatóságokkal párbeszéd alakult ki,

| C. | mivel 2010. október 24-én, vasárnap a marokkói katonai erők megölték a 14 éves Nadzsm el Gareh szaharai származású fiút, további öt embert pedig megsebesítettek, amikor azok megpróbáltak eljutni az El Aaiún közelében lévő táborba, |
| --- | --- |

C.

mivel 2010. október 24-én, vasárnap a marokkói katonai erők megölték a 14 éves Nadzsm el Gareh szaharai származású fiút, további öt embert pedig megsebesítettek, amikor azok megpróbáltak eljutni az El Aaiún közelében lévő táborba,

| D. | mivel 2010. november 8-án nem tudni pontosan hány ember, köztük rendőrtisztek és biztonsági tisztviselők, vesztette életét a marokkói biztonsági erők akciója során, amelynek célja a Gdeim Izik-i tiltakozó tábor szétrombolása volt; mivel jelentős számú civil sebesültről is érkeztek jelentések, amikor a biztonsági erők könnygázt és gumibotot alkalmaztak a tábor kiürítésére, |
| --- | --- |

D.

mivel 2010. november 8-án nem tudni pontosan hány ember, köztük rendőrtisztek és biztonsági tisztviselők, vesztette életét a marokkói biztonsági erők akciója során, amelynek célja a Gdeim Izik-i tiltakozó tábor szétrombolása volt; mivel jelentős számú civil sebesültről is érkeztek jelentések, amikor a biztonsági erők könnygázt és gumibotot alkalmaztak a tábor kiürítésére,

| E. | mivel ezekre az incidensekre ugyanazon a napon került sor, amikor a Marokkó, a Polisario Front, valamint Algéria és Mauritánia mint megfigyelő országok részvételével zajló, a Nyugat-Szahara státuszáról folyó nem hivatalos tárgyalások harmadik fordulóját nyitották meg New Yorkban, |
| --- | --- |

E.

mivel ezekre az incidensekre ugyanazon a napon került sor, amikor a Marokkó, a Polisario Front, valamint Algéria és Mauritánia mint megfigyelő országok részvételével zajló, a Nyugat-Szahara státuszáról folyó nem hivatalos tárgyalások harmadik fordulóját nyitották meg New Yorkban,

| F. | mivel újságíróktól, uniós nemzeti és regionális parlamenti képviselőktől, valamint európai parlamenti képviselőktől megtagadták az El Aaiúnba és Gdeim Izik táborába való belépést, valamint néhányukat még Marokkóból is kiutasították, |
| --- | --- |

F.

mivel újságíróktól, uniós nemzeti és regionális parlamenti képviselőktől, valamint európai parlamenti képviselőktől megtagadták az El Aaiúnba és Gdeim Izik táborába való belépést, valamint néhányukat még Marokkóból is kiutasították,

| G. | tekintettel Babi Hamdaj Bujema spanyol állampolgár eddig ismeretlen körülmények között bekövetkezett erőszakos halálára, |
| --- | --- |

G.

tekintettel Babi Hamdaj Bujema spanyol állampolgár eddig ismeretlen körülmények között bekövetkezett erőszakos halálára,

| H. | mivel a nyugat-szaharai dekolonizációs folyamat több mint 30 év elteltével sem fejeződött be, |
| --- | --- |

H.

mivel a nyugat-szaharai dekolonizációs folyamat több mint 30 év elteltével sem fejeződött be,

| I. | mivel az EU továbbra is aggódik a Nyugat-Szaharában kialakult konfliktus, valamint annak a térségre kifejtett hatása és következményei miatt, ideértve a nyugat-szaharai emberi jogi helyzetet is, teljes mértékben támogatja az ENSZ főtitkárának és személyes megbízottjának egy olyan, igazságos, tartós és kölcsönösen elfogadható politikai megoldásra irányuló erőfeszítéseit, amelyek lehetővé teszik a nyugat-szaharai nép önrendelkezésének az ENSZ határozatai szerint történő megvalósítását, |
| --- | --- |

I.

mivel az EU továbbra is aggódik a Nyugat-Szaharában kialakult konfliktus, valamint annak a térségre kifejtett hatása és következményei miatt, ideértve a nyugat-szaharai emberi jogi helyzetet is, teljes mértékben támogatja az ENSZ főtitkárának és személyes megbízottjának egy olyan, igazságos, tartós és kölcsönösen elfogadható politikai megoldásra irányuló erőfeszítéseit, amelyek lehetővé teszik a nyugat-szaharai nép önrendelkezésének az ENSZ határozatai szerint történő megvalósítását,

| J. | mivel számos jelentés tanúsítja, hogy a nyugat-szaharai természeti erőforrásokat oly módon termelik ki, hogy az a helyi lakosság javát egyáltalán nem szolgálja, |
| --- | --- |

J.

mivel számos jelentés tanúsítja, hogy a nyugat-szaharai természeti erőforrásokat oly módon termelik ki, hogy az a helyi lakosság javát egyáltalán nem szolgálja,

| 1. | mély aggodalmának ad hangot a nyugat-szaharai helyzet jelentős romlása kapcsán, és erőteljesen elítéli azon incidenseket, amelyekre a Gdeim Izik tábor felszámolása során és Laâyoune városában került sor; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmának ad hangot a nyugat-szaharai helyzet jelentős romlása kapcsán, és erőteljesen elítéli azon incidenseket, amelyekre a Gdeim Izik tábor felszámolása során és Laâyoune városában került sor;

| 2. | nyugalomra hívja fel a feleket, valamint arra, hogy tartózkodjanak a további erőszaktól; |
| --- | --- |

2.

nyugalomra hívja fel a feleket, valamint arra, hogy tartózkodjanak a további erőszaktól;

| 3. | sajnálatát fejezi ki emberek életének elvesztése miatt, és együttérzését fejezi ki az áldozatok, a sebesültek és az eltűntek családjával; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki emberek életének elvesztése miatt, és együttérzését fejezi ki az áldozatok, a sebesültek és az eltűntek családjával;

| 4. | megállapítja, hogy a marokkói parlament vizsgálóbizottságot állított fel annak feltárására, hogy milyen események vezettek a marokkói hatóságok beavatkozásához, ám úgy ítéli meg, hogy az események, halálesetek és eltűnések feltárásának legmegfelelőbb módja egy, az ENSZ vezetése alatt működő, független nemzetközi vizsgálóbizottság lenne; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a marokkói parlament vizsgálóbizottságot állított fel annak feltárására, hogy milyen események vezettek a marokkói hatóságok beavatkozásához, ám úgy ítéli meg, hogy az események, halálesetek és eltűnések feltárásának legmegfelelőbb módja egy, az ENSZ vezetése alatt működő, független nemzetközi vizsgálóbizottság lenne;

| 5. | sajnálattal veszi tudomásul a sajtószabadság és a tájékoztatás szabadsága elleni, számos európai újságírót érintő támadásokat, és kéri a Marokkói Királyságot, hogy biztosítson a sajtó, a független megfigyelők és a humanitárius szervezetek számára szabad bejárást és szabad mozgást Nyugat-Szaharába; fájlalja, hogy a marokkói hatóságok parlamenti képviselőktől, újságíróktól, médiaorgánumoktól és független megfigyelőktől tagadták meg a belépést Nyugat-Szaharába; |
| --- | --- |

5.

sajnálattal veszi tudomásul a sajtószabadság és a tájékoztatás szabadsága elleni, számos európai újságírót érintő támadásokat, és kéri a Marokkói Királyságot, hogy biztosítson a sajtó, a független megfigyelők és a humanitárius szervezetek számára szabad bejárást és szabad mozgást Nyugat-Szaharába; fájlalja, hogy a marokkói hatóságok parlamenti képviselőktől, újságíróktól, médiaorgánumoktól és független megfigyelőktől tagadták meg a belépést Nyugat-Szaharába;

| 6. | ragaszkodik, hogy az ENSZ testületeit szólítsák fel az emberi jogok ellenőrzését szolgáló mechanizmus létrehozatalára Nyugat-Szaharában; |
| --- | --- |

6.

ragaszkodik, hogy az ENSZ testületeit szólítsák fel az emberi jogok ellenőrzését szolgáló mechanizmus létrehozatalára Nyugat-Szaharában;

| 7. | üdvözli a Marokkó és a Polisario Front között az ENSZ-főtitkár személyes megbízottjának védnökségével zajló nem hivatalos találkozóknak a kiélezett körülmények ellenére történő folytatását, és felszólítja a regionális szereplőket, hogy játsszanak abban építő szerepet; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a Marokkó és a Polisario Front között az ENSZ-főtitkár személyes megbízottjának védnökségével zajló nem hivatalos találkozóknak a kiélezett körülmények ellenére történő folytatását, és felszólítja a regionális szereplőket, hogy játsszanak abban építő szerepet;

| 8. | emlékeztet a konfliktusban részt vevő felek között folytatott nem hivatalos tárgyalások folytatása iránti támogatására, amelynek révén az ENSZ Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak megfelelően egy igazságos, tartós és kölcsönösen elfogadható politikai megoldás érhető el; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet a konfliktusban részt vevő felek között folytatott nem hivatalos tárgyalások folytatása iránti támogatására, amelynek révén az ENSZ Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak megfelelően egy igazságos, tartós és kölcsönösen elfogadható politikai megoldás érhető el;

| 9. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a megnövelt finanszírozású szükséges humanitárius segély a tindoufi régióban élő szaharai menekültekhez jusson el – akiknek számát 90 és 165 ezer közöttire becsülik –, amelynek segítségével alapvető élelmiszer-, víz-lakhatási és orvosi ellátás iránti szükségleteik kielégíthetőek és lakhatási körülményeiken is javítani lehet; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a megnövelt finanszírozású szükséges humanitárius segély a tindoufi régióban élő szaharai menekültekhez jusson el – akiknek számát 90 és 165 ezer közöttire becsülik –, amelynek segítségével alapvető élelmiszer-, víz-lakhatási és orvosi ellátás iránti szükségleteik kielégíthetőek és lakhatási körülményeiken is javítani lehet;

| 10. | aggodalmának ad hangot, hogy a nyugat-szaharai térségben szaharai származású emberi jogi aktivistákat vettek őrizetbe és állítólag zaklatták őket; felszólít arra, hogy a térségben vagy a Marokkóban bebörtönzött emberi jogi aktivistákat a nemzetközi normáknak megfelelő bánásmódban részesítsék és haladéktalanul és igazságos módon hallgassák ki őket; |
| --- | --- |

10.

aggodalmának ad hangot, hogy a nyugat-szaharai térségben szaharai származású emberi jogi aktivistákat vettek őrizetbe és állítólag zaklatták őket; felszólít arra, hogy a térségben vagy a Marokkóban bebörtönzött emberi jogi aktivistákat a nemzetközi normáknak megfelelő bánásmódban részesítsék és haladéktalanul és igazságos módon hallgassák ki őket;

| 11. | kéri, hogy az EU szólítsa fel Marokkót a nyugat-szaharai természeti erőforrások kiaknázásáról szóló nemzetközi jogszabályok tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy az EU szólítsa fel Marokkót a nyugat-szaharai természeti erőforrások kiaknázásáról szóló nemzetközi jogszabályok tiszteletben tartására;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, az Afrikai Unió főtitkárának, a Maghreb-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős EP-küldöttségnek, valamint az Unió a mediterrán térségért Parlamenti Közgyűlése elnökségének, Marokkó kormányának és parlamentjének, a Polisario Frontnak, Algéria és Mauritánia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, az Afrikai Unió főtitkárának, a Maghreb-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős EP-küldöttségnek, valamint az Unió a mediterrán térségért Parlamenti Közgyűlése elnökségének, Marokkó kormányának és parlamentjének, a Polisario Frontnak, Algéria és Mauritánia kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 272. E, 2006.11.9., 582. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/89 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/89

---

2010. november 25., csütörtökUkrajna

P7_TA(2010)0444

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Ukrajnáról

2012/C 99 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Brüsszelben, 2010. november 22-én tartott EU–Ukrajna csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Brüsszelben, 2010. november 22-én tartott EU–Ukrajna csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU–Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottság 2010. november 4–5-én Kijevben és Odesszában tartott 15. ülését követően kiadott zárónyilatkozatra és ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottság 2010. november 4–5-én Kijevben és Odesszában tartott 15. ülését követően kiadott zárónyilatkozatra és ajánlásokra,

| — | tekintettel az EU–Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottság küldöttségére, amely megfigyelte a 2010. október 31-én Ukrajnában tartott helyhatósági és regionális választásokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottság küldöttségére, amely megfigyelte a 2010. október 31-én Ukrajnában tartott helyhatósági és regionális választásokat,

| — | tekintettel az Európai Unió és Ukrajna között 1998. március 1-jén hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra, továbbá a partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe lépő társulási megállapodásról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Ukrajna között 1998. március 1-jén hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra, továbbá a partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe lépő társulási megállapodásról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra,

| — | tekintettel az EU–Ukrajna Együttműködési Tanács 2010. június 15-én, Luxembourgban tartott 14. ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Ukrajna Együttműködési Tanács 2010. június 15-én, Luxembourgban tartott 14. ülésére,

| — | tekintettel a Prágában 2009. május 7-én kiadott, a keleti partnerségről szóló együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Prágában 2009. május 7-én kiadott, a keleti partnerségről szóló együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Külügyek Tanácsának a keleti partnerségről szóló, 2010. október 25-én elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Külügyek Tanácsának a keleti partnerségről szóló, 2010. október 25-én elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „A demokratikus intézmények működése Ukrajnában” című, 2010. október 5-én elfogadott 1755. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „A demokratikus intézmények működése Ukrajnában” című, 2010. október 5-én elfogadott 1755. számú határozatára,

| — | tekintettel az Európai Tanács Ukrajnára vonatkozó, 2010. szeptember 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács Ukrajnára vonatkozó, 2010. szeptember 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EU–Ukrajna Együttműködési Tanács által 2009 júniusában jóváhagyott, az EU–Ukrajna cselekvési tervet felváltó EU–Ukrajna társulási menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Ukrajna Együttműködési Tanács által 2009 júniusában jóváhagyott, az EU–Ukrajna cselekvési tervet felváltó EU–Ukrajna társulási menetrendre,

| — | tekintettel az Európai Közösség és Ukrajna között 2007. június 18-án aláírt és 2008. január 1-jén hatályba lépett vízumkönnyítési megállapodásra és az EU és Ukrajna között 2008 októberében indított, a vízumkérdésről szóló párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Ukrajna között 2007. június 18-án aláírt és 2008. január 1-jén hatályba lépett vízumkönnyítési megállapodásra és az EU és Ukrajna között 2008 októberében indított, a vízumkérdésről szóló párbeszédre,

| — | tekintettel az EU–Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottságnak az EU és Ukrajna közötti vízumpolitikával foglalkozó munkacsoportja 2010. november 4-i közös jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottságnak az EU és Ukrajna közötti vízumpolitikával foglalkozó munkacsoportja 2010. november 4-i közös jelentésére,

| — | tekintettel az ukrán választási törvénynek az ukrán parlament (Verhovna Rada) által 2010 júniusában, röviddel a helyhatósági választások előtt, az utolsó pillanatban elfogadott módosításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ukrán választási törvénynek az ukrán parlament (Verhovna Rada) által 2010 júniusában, röviddel a helyhatósági választások előtt, az utolsó pillanatban elfogadott módosításaira,

| — | tekintettel az Ukrajnára vonatkozó 2011–2013 közötti nemzeti indikatív programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajnára vonatkozó 2011–2013 közötti nemzeti indikatív programra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Ukrajna az EU számára stratégiai fontosságú európai ország; mivel mérete, erőforrásai, lakossága, valamint földrajzi fekvése miatt Ukrajna különleges helyet foglal el Európában, és kulcsfontosságú regionális szereplőnek tekinthető, |
| --- | --- |

A.

mivel Ukrajna az EU számára stratégiai fontosságú európai ország; mivel mérete, erőforrásai, lakossága, valamint földrajzi fekvése miatt Ukrajna különleges helyet foglal el Európában, és kulcsfontosságú regionális szereplőnek tekinthető,

| B. | mivel mind az újonnan megválasztott ukrán elnök, Viktor Janukovics, mind a Verhovna Rada megerősítette, hogy Ukrajna csatlakozni kíván az Európai Unióhoz, |
| --- | --- |

B.

mivel mind az újonnan megválasztott ukrán elnök, Viktor Janukovics, mind a Verhovna Rada megerősítette, hogy Ukrajna csatlakozni kíván az Európai Unióhoz,

| C. | mivel olyan vádak hangzottak el, hogy az alapvető jogok és szabadságok, mint például a gyülekezési és szólásszabadság, valamint a média szabadsága az elmúlt hónapokban nyomás alá kerültek, |
| --- | --- |

C.

mivel olyan vádak hangzottak el, hogy az alapvető jogok és szabadságok, mint például a gyülekezési és szólásszabadság, valamint a média szabadsága az elmúlt hónapokban nyomás alá kerültek,

| D. | mivel az ukrán alkotmánybíróság 2010 október 1-jei határozata visszaállítja az elnöki kormányzati rendszert; mivel a fékek és ellensúlyok demokratikus, hatékony és fenntartható rendszere kialakításának továbbra is elsődleges célkitűzésnek kell maradnia, melyet nyílt, befogadó és valamennyi ukrán politikai párt és szereplő számára hozzáférhető módon kell megvalósítani, |
| --- | --- |

D.

mivel az ukrán alkotmánybíróság 2010 október 1-jei határozata visszaállítja az elnöki kormányzati rendszert; mivel a fékek és ellensúlyok demokratikus, hatékony és fenntartható rendszere kialakításának továbbra is elsődleges célkitűzésnek kell maradnia, melyet nyílt, befogadó és valamennyi ukrán politikai párt és szereplő számára hozzáférhető módon kell megvalósítani,

| E. | mivel a 2010. október 31-i ukrán helyhatósági és regionális választások nyugodt légkörben, incidensek nélkül zajlottak le; mivel kritikával illették e választások megszervezésének néhány vonatkozását, különösen a választási törvénnyel, az annak elfogadására irányuló eljárással és bizonyos tartalmi elemeivel kapcsolatban, |
| --- | --- |

E.

mivel a 2010. október 31-i ukrán helyhatósági és regionális választások nyugodt légkörben, incidensek nélkül zajlottak le; mivel kritikával illették e választások megszervezésének néhány vonatkozását, különösen a választási törvénnyel, az annak elfogadására irányuló eljárással és bizonyos tartalmi elemeivel kapcsolatban,

| F. | mivel a 2010 januárjában tartott elnökválasztást követően a demokrácia és a pluralizmus tiszteletben tartása csökkenésének egyre aggasztóbb jelei mutatkoztak, különös tekintettel a civil szervezetekkel szembeni bánásmódra, valamint újságírók által médiakiadóik szerkesztői vagy tulajdonosai által bizonyos eseményekről való tudósítás vagy azok elhallgatása tekintetében gyakorolt nyomással kapcsolatos egyéni panaszokra, továbbá az ukrán titkosszolgálat fokozódó és politikailag motivált tevékenységére, valamint a közigazgatási és igazságszolgáltatási rendszer erőforrásaival történő politikai visszaélésekre, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2010 januárjában tartott elnökválasztást követően a demokrácia és a pluralizmus tiszteletben tartása csökkenésének egyre aggasztóbb jelei mutatkoztak, különös tekintettel a civil szervezetekkel szembeni bánásmódra, valamint újságírók által médiakiadóik szerkesztői vagy tulajdonosai által bizonyos eseményekről való tudósítás vagy azok elhallgatása tekintetében gyakorolt nyomással kapcsolatos egyéni panaszokra, továbbá az ukrán titkosszolgálat fokozódó és politikailag motivált tevékenységére, valamint a közigazgatási és igazságszolgáltatási rendszer erőforrásaival történő politikai visszaélésekre,

| G. | mivel a média szabadságával foglalkozó EBESZ képviselő 2010. október 13-án kijelentette, hogy Ukrajnában jelentősen javult a média szabadságának helyzete, de sürgősen lépéseket kell tenni a helyzet fenntartása érdekében, és felhívta a kormányt, hogy tartózkodjon minden arra irányuló kísérlettől, hogy a médiatartalmakat befolyásolja vagy cenzúrázza a média szabadságára vonatkozó nemzetközi előírásoknak és az EBESZ felé vállalt elkötelezettségeknek való megfelelés érdekében, |
| --- | --- |

G.

mivel a média szabadságával foglalkozó EBESZ képviselő 2010. október 13-án kijelentette, hogy Ukrajnában jelentősen javult a média szabadságának helyzete, de sürgősen lépéseket kell tenni a helyzet fenntartása érdekében, és felhívta a kormányt, hogy tartózkodjon minden arra irányuló kísérlettől, hogy a médiatartalmakat befolyásolja vagy cenzúrázza a média szabadságára vonatkozó nemzetközi előírásoknak és az EBESZ felé vállalt elkötelezettségeknek való megfelelés érdekében,

| H. | mivel a keleti partnerség Ukrajna számára az Európai Unióba történő integrációhoz további eszközöket kínálhat, de csak akkor lehet sikeres, ha gyakorlati és hiteles projekteken alapul, és megfelelő támogatással rendelkezik, |
| --- | --- |

H.

mivel a keleti partnerség Ukrajna számára az Európai Unióba történő integrációhoz további eszközöket kínálhat, de csak akkor lehet sikeres, ha gyakorlati és hiteles projekteken alapul, és megfelelő támogatással rendelkezik,

| 1. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló Szerződés 49. cikke értelmében Ukrajna a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tisztelete, valamint a jogállamiság mellett elkötelezett többi európai államhoz hasonlóan csatlakozási kérelmet nyújthat be az EU-nak; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló Szerződés 49. cikke értelmében Ukrajna a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tisztelete, valamint a jogállamiság mellett elkötelezett többi európai államhoz hasonlóan csatlakozási kérelmet nyújthat be az EU-nak;

| 2. | hangsúlyozza, hogy Ukrajna európai távlatokkal rendelkezik és történelmileg, kulturálisan és gazdaságilag erősen kötődik az Európai Unióhoz, illetve az Európai Unió egyik kulcsfontosságú partnere keleti szomszédai között, és jelentős befolyást gyakorol az egész kontinens biztonságára, stabilitására és jólétére; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy Ukrajna európai távlatokkal rendelkezik és történelmileg, kulturálisan és gazdaságilag erősen kötődik az Európai Unióhoz, illetve az Európai Unió egyik kulcsfontosságú partnere keleti szomszédai között, és jelentős befolyást gyakorol az egész kontinens biztonságára, stabilitására és jólétére;

| 3. | üdvözli az ukrán kormány és a politikai ellenzék konszenzusos nyilatkozatait Ukrajna európai integráció felé vezető útra vonatkozó törekvéseiről és azon hosszú távú ambícióiról, hogy az Európai Unió tagállamává váljon; megállapítja, hogy ezt a célkitűzést az ukrán politikai színtér valamennyi szereplője továbbra is konszenzusos alapon támogatja; felhívja az ukrán hatóságokat, hogy az Ukrajna által az Európai Unióval szemben képviselt politikai álláspont összehangolására hozzanak létre olyan közös fórumot, amely a kormányzó koalíció és az ellenzék politikusaiból áll; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az ukrán kormány és a politikai ellenzék konszenzusos nyilatkozatait Ukrajna európai integráció felé vezető útra vonatkozó törekvéseiről és azon hosszú távú ambícióiról, hogy az Európai Unió tagállamává váljon; megállapítja, hogy ezt a célkitűzést az ukrán politikai színtér valamennyi szereplője továbbra is konszenzusos alapon támogatja; felhívja az ukrán hatóságokat, hogy az Ukrajna által az Európai Unióval szemben képviselt politikai álláspont összehangolására hozzanak létre olyan közös fórumot, amely a kormányzó koalíció és az ellenzék politikusaiból áll;

| 4. | rámutat arra, hogy a 2010. október 31-i helyhatósági és regionális választások, noha technikailag rendben zajlottak, nem teremtettek új pozitív mintát; sajnálja, hogy Ukrajna a helyhatósági és regionális választások előtt néhány hónappal módosította választási törvényét, túl kevés időt hagyva a törvény javítására és a választások megfelelő, demokratikus lebonyolításának előkészítésére; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a 2010. október 31-i helyhatósági és regionális választások, noha technikailag rendben zajlottak, nem teremtettek új pozitív mintát; sajnálja, hogy Ukrajna a helyhatósági és regionális választások előtt néhány hónappal módosította választási törvényét, túl kevés időt hagyva a törvény javítására és a választások megfelelő, demokratikus lebonyolításának előkészítésére;

| 5. | sajnálja, hogy mivel a választási bizottságok nem fogadták el az ellenzéki pártok nyilvántartásba vételi kérelmeit, mielőtt a Régiók Pártja be nem nyújtotta a listáját, a kormányzó pár gyakorlatilag a választókerületek mintegy 85 %-ában megszerezte az első helyet a listákon; megjegyzi, hogy a bejegyzett politikai pártok versenyhez való jogának védelmét nem megfelelően biztosító választási törvényben található visszásságok miatt egyes pártok, mint például a Batkivscsina, számos kerületben nem tudták nyilvántartásba vetetni jelöltjeiket és így nem tudtak részt venni a választásokon; |
| --- | --- |

5.

sajnálja, hogy mivel a választási bizottságok nem fogadták el az ellenzéki pártok nyilvántartásba vételi kérelmeit, mielőtt a Régiók Pártja be nem nyújtotta a listáját, a kormányzó pár gyakorlatilag a választókerületek mintegy 85 %-ában megszerezte az első helyet a listákon; megjegyzi, hogy a bejegyzett politikai pártok versenyhez való jogának védelmét nem megfelelően biztosító választási törvényben található visszásságok miatt egyes pártok, mint például a Batkivscsina, számos kerületben nem tudták nyilvántartásba vetetni jelöltjeiket és így nem tudtak részt venni a választásokon;

| 6. | sajnálja, hogy a választásokra vonatkozó szabályok továbbra is vita tárgyát képezik; véleménye szerint is javítani kell a választási keretrendszert, és biztatónak tartja az EU- és EBESZ-szakértőkkel együttműködésben az új választási törvény tervezetének kidolgozása terén végzett munkát; megjegyzi, hogy a Verhovna Rada elé benyújtották az egységes választási törvény tervezetét; hangsúlyozza, hogy a választási eljárás átláthatósága a jogi keret egyértelműségétől függ; felhívja az ukrán hatóságokat, hogy biztosítsák a jogszabályok időben történő véglegesítését, jóval a 2012-es parlamenti választások előtt; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy a választásokra vonatkozó szabályok továbbra is vita tárgyát képezik; véleménye szerint is javítani kell a választási keretrendszert, és biztatónak tartja az EU- és EBESZ-szakértőkkel együttműködésben az új választási törvény tervezetének kidolgozása terén végzett munkát; megjegyzi, hogy a Verhovna Rada elé benyújtották az egységes választási törvény tervezetét; hangsúlyozza, hogy a választási eljárás átláthatósága a jogi keret egyértelműségétől függ; felhívja az ukrán hatóságokat, hogy biztosítsák a jogszabályok időben történő véglegesítését, jóval a 2012-es parlamenti választások előtt;

| 7. | aggodalmának ad hangot a média szabadságát és pluralizmusát aláásó közelmúltbeli események kapcsán; felhívja a hatóságokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést a demokratikus társadalom ezen alapvető szempontjainak védelme érdekében, és tartózkodjanak a nemzeti médiában megjelenő beszámolók tartalmának közvetlen vagy közvetett ellenőrzésére irányuló mindennemű kísérlettől; hangsúlyozza a médiaágazat jogi reformjának sürgős szükségességét, és ezért üdvözli az ukrán közszolgálati műsorszolgáltatás bevezetéséről szóló közelmúltbeli javaslatot; ugyancsak üdvözli az ukrán hatóságok nyilvánosság előtt elhangzott azon ígéreteit is, hogy az év végére befejezik egy közszolgálati adó létrehozásához szükséges jogi keretrendszer létrehozását; sajnálja, hogy két független televízióállomást – a TVi-t és a TV5-öt – megfosztottak műsorszórási frekvenciáik egy részétől; felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a bírósági eljárásoknak ne az legyen a kimenetele, hogy a műsorszórási frekvenciákat önkényesen bevonják, valamint arra, hogy vizsgáljanak felül minden olyan döntést és kinevezést, amely összeférhetetlenség kialakulásához vezethet; |
| --- | --- |

7.

aggodalmának ad hangot a média szabadságát és pluralizmusát aláásó közelmúltbeli események kapcsán; felhívja a hatóságokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést a demokratikus társadalom ezen alapvető szempontjainak védelme érdekében, és tartózkodjanak a nemzeti médiában megjelenő beszámolók tartalmának közvetlen vagy közvetett ellenőrzésére irányuló mindennemű kísérlettől; hangsúlyozza a médiaágazat jogi reformjának sürgős szükségességét, és ezért üdvözli az ukrán közszolgálati műsorszolgáltatás bevezetéséről szóló közelmúltbeli javaslatot; ugyancsak üdvözli az ukrán hatóságok nyilvánosság előtt elhangzott azon ígéreteit is, hogy az év végére befejezik egy közszolgálati adó létrehozásához szükséges jogi keretrendszer létrehozását; sajnálja, hogy két független televízióállomást – a TVi-t és a TV5-öt – megfosztottak műsorszórási frekvenciáik egy részétől; felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a bírósági eljárásoknak ne az legyen a kimenetele, hogy a műsorszórási frekvenciákat önkényesen bevonják, valamint arra, hogy vizsgáljanak felül minden olyan döntést és kinevezést, amely összeférhetetlenség kialakulásához vezethet;

| 8. | felhívja az ukrán kormányt, hogy a média szabadságára vonatkozó jogszabályokat hozza összhangba az EBESZ normáival; az e területen mutatott határozott fellépés megerősítené Ukrajna hitelességét a 2013-as soros EBESZ-elnökségre való jelöltségért; |
| --- | --- |

8.

felhívja az ukrán kormányt, hogy a média szabadságára vonatkozó jogszabályokat hozza összhangba az EBESZ normáival; az e területen mutatott határozott fellépés megerősítené Ukrajna hitelességét a 2013-as soros EBESZ-elnökségre való jelöltségért;

| 9. | felszólítja az ukrán hatóságokat, hogy alaposan vizsgálják meg Vaszil Klimentyev, a karkivi régióban zajló korrupcióval foglalkozó újság főszerkesztőjének eltűnését; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az ukrán hatóságokat, hogy alaposan vizsgálják meg Vaszil Klimentyev, a karkivi régióban zajló korrupcióval foglalkozó újság főszerkesztőjének eltűnését;

| 10. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az ukrán intézmények hitelességét, stabilitását, függetlenségét és hatékonyságát, így biztosítva a demokrácia és a jogállamiság érvényesülését, valamint a hatalmi ágak egyértelmű elválasztásán és az állami intézmények közötti fékek és ellensúlyok hatékony rendszerén alapuló alkotmányos berendezkedés továbbfejlesztését célzó, közös megegyezésen alapuló reformfolyamat előmozdítását; hangsúlyozza, hogy az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Bizottságával (a Velencei Bizottsággal) folytatott együttműködés alapvető fontosságú annak biztosítása érdekében, hogy a jelenleg kidolgozás alatt álló jogalkotási reformcsomagok teljes mértékben megfeleljenek az európai normáknak és értékeknek; felhívja valamennyi érdekelt politikai felet, beleértve a kormányt és az ellenzéket is, hogy vegyenek részt ebben a folyamatban, és felhívja az ukrán hatóságokat, hogy kérjék ki a Velencei Bizottság véleményét a törvénytervezetek végleges változatairól; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az ukrán intézmények hitelességét, stabilitását, függetlenségét és hatékonyságát, így biztosítva a demokrácia és a jogállamiság érvényesülését, valamint a hatalmi ágak egyértelmű elválasztásán és az állami intézmények közötti fékek és ellensúlyok hatékony rendszerén alapuló alkotmányos berendezkedés továbbfejlesztését célzó, közös megegyezésen alapuló reformfolyamat előmozdítását; hangsúlyozza, hogy az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Bizottságával (a Velencei Bizottsággal) folytatott együttműködés alapvető fontosságú annak biztosítása érdekében, hogy a jelenleg kidolgozás alatt álló jogalkotási reformcsomagok teljes mértékben megfeleljenek az európai normáknak és értékeknek; felhívja valamennyi érdekelt politikai felet, beleértve a kormányt és az ellenzéket is, hogy vegyenek részt ebben a folyamatban, és felhívja az ukrán hatóságokat, hogy kérjék ki a Velencei Bizottság véleményét a törvénytervezetek végleges változatairól;

| 11. | felhívja a Verhovna Rada összes pártját a fékek és ellensúlyok hatékony rendszerének biztosítására és előmozdítására a kormány legitim működésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Verhovna Rada összes pártját a fékek és ellensúlyok hatékony rendszerének biztosítására és előmozdítására a kormány legitim működésével kapcsolatban;

| 12. | felhívja a hatóságokat, hogy a jogok és szabadságok megsértéséről érkező jelentéseket alaposan vizsgálják ki, és orvosolják a megállapított jogsértéseket, továbbá vizsgálják meg az ukrán biztonsági szolgálatnak (SZBU) a demokratikus folyamatokba való beavatkozásban játszott szerepét; |
| --- | --- |

12.

felhívja a hatóságokat, hogy a jogok és szabadságok megsértéséről érkező jelentéseket alaposan vizsgálják ki, és orvosolják a megállapított jogsértéseket, továbbá vizsgálják meg az ukrán biztonsági szolgálatnak (SZBU) a demokratikus folyamatokba való beavatkozásban játszott szerepét;

| 13. | kiemeli, hogy Ukrajna kulcsszerepet tölt be az Európai Unió energiabiztonságában; hangsúlyozza az Ukrajna és az Európai Unió közötti energiaügyi együttműködés megerősítésének jelentőségét; felhívja Ukrajnát, hogy teljesítse az ukrán gáztovábbító rendszer korszerűsítéséről szóló EU–Ukrajna nemzetközi befektetői konferencia közös nyilatkozatából eredő kötelezettségvállalásait; felhív az EU és Ukrajna közötti további megállapodások megkötésére azzal a céllal, hogy biztosítsák mindkét fél számára az energiaellátás biztonságát, beleértve a megbízható és diverzifikált kőolaj- és földgáz-továbbító rendszer létrehozását; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy Ukrajna modern gáztovábbító rendszerrel rendelkezzen, modernizált gázszállítási hálózaton keresztül biztosított átlátható, hatékony és minőségi szállítási szolgáltatásokra van szükség; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson kellő technikai segítséget ahhoz, hogy Ukrajna villamosenergia-hálózatának energiahatékonysága gyökeresen javuljon, és fokozza a gázágazat reformjával kapcsolatos együttműködést az európai uniós normákkal való összhang biztosítására; |
| --- | --- |

13.

kiemeli, hogy Ukrajna kulcsszerepet tölt be az Európai Unió energiabiztonságában; hangsúlyozza az Ukrajna és az Európai Unió közötti energiaügyi együttműködés megerősítésének jelentőségét; felhívja Ukrajnát, hogy teljesítse az ukrán gáztovábbító rendszer korszerűsítéséről szóló EU–Ukrajna nemzetközi befektetői konferencia közös nyilatkozatából eredő kötelezettségvállalásait; felhív az EU és Ukrajna közötti további megállapodások megkötésére azzal a céllal, hogy biztosítsák mindkét fél számára az energiaellátás biztonságát, beleértve a megbízható és diverzifikált kőolaj- és földgáz-továbbító rendszer létrehozását; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy Ukrajna modern gáztovábbító rendszerrel rendelkezzen, modernizált gázszállítási hálózaton keresztül biztosított átlátható, hatékony és minőségi szállítási szolgáltatásokra van szükség; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson kellő technikai segítséget ahhoz, hogy Ukrajna villamosenergia-hálózatának energiahatékonysága gyökeresen javuljon, és fokozza a gázágazat reformjával kapcsolatos együttműködést az európai uniós normákkal való összhang biztosítására;

| 14. | támogatja az EU–Ukrajna állam- és kormányfőinek arra vonatkozó felhívását, hogy a csernobili katasztrófa 25. évfordulója alkalmából mozgósítsanak minden, a csernobili 4. blokk védőlétesítményének befejezéséhez és a másik három blokk további leszereléséhez szükséges támogatást; hangsúlyozza, hogy a védőlétesítmény építési projektje tekintetében rendkívül fontos az átláthatóság, különösen a következő lépéseket és a munka jelenlegi állását illetően; |
| --- | --- |

14.

támogatja az EU–Ukrajna állam- és kormányfőinek arra vonatkozó felhívását, hogy a csernobili katasztrófa 25. évfordulója alkalmából mozgósítsanak minden, a csernobili 4. blokk védőlétesítményének befejezéséhez és a másik három blokk további leszereléséhez szükséges támogatást; hangsúlyozza, hogy a védőlétesítmény építési projektje tekintetében rendkívül fontos az átláthatóság, különösen a következő lépéseket és a munka jelenlegi állását illetően;

| 15. | biztatónak tartja az EU–Ukrajna társulási megállapodásról folytatott tárgyalások előrehaladását, különösen annak a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi övezettel kapcsolatos vonatkozásait; megállapítja, hogy a megállapodásról szóló tárgyalások lezárása azon múlik, hogy az ukrán oldal képes és hajlandó lesz-e közelíteni törvényeit és rendeleteit az Európai Unió jogszabályaihoz; felhívja az Európai Bizottságot, hogy Ukrajnával olyan értelemben tárgyaljon átfogó és elmélyült szabadkereskedelmi megállapodásról, hogy annak rendelkezései ne csak az EU és Ukrajna piacait nyissák meg a kölcsönös előnyökkel járó kereskedelem számára, hanem támogassák az ukrán gazdaság korszerűsítését is; hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásnak biztosítania kell Ukrajna fokozatos integrációját az EU belső piacába, beleértve a négy szabadságnak az országra történő kiterjesztését is; sürgeti a Bizottságot és Ukrajnát, hogy Ukrajna WTO-tagként elért eredményeire alapozva érjenek el gyors előrelépést ezen a területen; sürgeti mindkét felet, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a következő év első felében végleges megállapodásra jussanak; |
| --- | --- |

15.

biztatónak tartja az EU–Ukrajna társulási megállapodásról folytatott tárgyalások előrehaladását, különösen annak a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi övezettel kapcsolatos vonatkozásait; megállapítja, hogy a megállapodásról szóló tárgyalások lezárása azon múlik, hogy az ukrán oldal képes és hajlandó lesz-e közelíteni törvényeit és rendeleteit az Európai Unió jogszabályaihoz; felhívja az Európai Bizottságot, hogy Ukrajnával olyan értelemben tárgyaljon átfogó és elmélyült szabadkereskedelmi megállapodásról, hogy annak rendelkezései ne csak az EU és Ukrajna piacait nyissák meg a kölcsönös előnyökkel járó kereskedelem számára, hanem támogassák az ukrán gazdaság korszerűsítését is; hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásnak biztosítania kell Ukrajna fokozatos integrációját az EU belső piacába, beleértve a négy szabadságnak az országra történő kiterjesztését is; sürgeti a Bizottságot és Ukrajnát, hogy Ukrajna WTO-tagként elért eredményeire alapozva érjenek el gyors előrelépést ezen a területen; sürgeti mindkét felet, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a következő év első felében végleges megállapodásra jussanak;

| 16. | felhívja az ukrán hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a korrupció elleni harc terén; ezzel kapcsolatban pedig elvárja, hogy a pozitív politikai nyilatkozatokhoz határozott fellépés társuljon a korrupció ellen minden szinten, politikailag pártatlan módon folytatott küzdelem során; kéri egyenlő versenyfeltételek kialakítását az üzleti vállalkozások számára és ugyanazon szabályok alkalmazását a belföldi és a külföldi befektetőkre vonatkozóan; ezzel összefüggésben sajnálja a nagyvállalkozások túlzott mértékű bevonását a politikai életbe; |
| --- | --- |

16.

felhívja az ukrán hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a korrupció elleni harc terén; ezzel kapcsolatban pedig elvárja, hogy a pozitív politikai nyilatkozatokhoz határozott fellépés társuljon a korrupció ellen minden szinten, politikailag pártatlan módon folytatott küzdelem során; kéri egyenlő versenyfeltételek kialakítását az üzleti vállalkozások számára és ugyanazon szabályok alkalmazását a belföldi és a külföldi befektetőkre vonatkozóan; ezzel összefüggésben sajnálja a nagyvállalkozások túlzott mértékű bevonását a politikai életbe;

| 17. | sajnálja, hogy a Verhovna Rada olyan módosításokat fogadott el a közbeszerzési törvényhez, amelyek szerint a 2012-es ukrajnai labdarúgó-Európa-bajnokság céljaira beszerzett áruk, munkák és szolgáltatások nem tartoznak e törvény hatálya alá; |
| --- | --- |

17.

sajnálja, hogy a Verhovna Rada olyan módosításokat fogadott el a közbeszerzési törvényhez, amelyek szerint a 2012-es ukrajnai labdarúgó-Európa-bajnokság céljaira beszerzett áruk, munkák és szolgáltatások nem tartoznak e törvény hatálya alá;

| 18. | sürgeti az ukrán parlamentet, hogy az európai és nemzetközi normákkal összhangban iktassa törvénybe a nyilvános információkhoz való hozzáférésről szóló törvénytervezetet; |
| --- | --- |

18.

sürgeti az ukrán parlamentet, hogy az európai és nemzetközi normákkal összhangban iktassa törvénybe a nyilvános információkhoz való hozzáférésről szóló törvénytervezetet;

| 19. | üdvözli a 2010. november 22-i 14. EU–Ukrajna csúcstalálkozón elfogadott, Ukrajna számára biztosított vízumliberalizációról szóló cselekvési tervet; úgy véli, hogy a cselekvési terv olyan gyakorlati eszköz, amely előmozdítja a vonatkozó területeken a lényeges reformokat, különösen a jogállamiság megszilárdítása és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása terén; felhívja az Európai Bizottságot, hogy segítse az ukrán hatóságokat a vízumliberalizáció elérése érdekében tett erőfeszítéseiben; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a 2010. november 22-i 14. EU–Ukrajna csúcstalálkozón elfogadott, Ukrajna számára biztosított vízumliberalizációról szóló cselekvési tervet; úgy véli, hogy a cselekvési terv olyan gyakorlati eszköz, amely előmozdítja a vonatkozó területeken a lényeges reformokat, különösen a jogállamiság megszilárdítása és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása terén; felhívja az Európai Bizottságot, hogy segítse az ukrán hatóságokat a vízumliberalizáció elérése érdekében tett erőfeszítéseiben;

| 20. | sürgeti valamennyi uniós tagállamot, hogy közvetett célként töröljék el az ukrán állampolgárok nemzeti és schengeni vízumainak feldolgozásáért felszámított díjakat; |
| --- | --- |

20.

sürgeti valamennyi uniós tagállamot, hogy közvetett célként töröljék el az ukrán állampolgárok nemzeti és schengeni vízumainak feldolgozásáért felszámított díjakat;

| 21. | kéri, hogy a Bizottság a tagállamokkal és Ukrajnával együtt dolgozzon ki speciális intézkedéseket, amelyeknek bevezetésére a 2012. évi labdarúgó-Európa-bajnokság kapcsán kerülne sor azzal a céllal, hogy könnyebb legyen a jeggyel rendelkezők utazása, és hogy az eseményt fel lehessen használni a végső vízummentes rendszer próbaidőszakaként; |
| --- | --- |

21.

kéri, hogy a Bizottság a tagállamokkal és Ukrajnával együtt dolgozzon ki speciális intézkedéseket, amelyeknek bevezetésére a 2012. évi labdarúgó-Európa-bajnokság kapcsán kerülne sor azzal a céllal, hogy könnyebb legyen a jeggyel rendelkezők utazása, és hogy az eseményt fel lehessen használni a végső vízummentes rendszer próbaidőszakaként;

| 22. | üdvözli, hogy Ukrajna aktívan támogatja a keleti partnerséget és az Euronest Parlamenti Közgyűlést; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozza a szomszédos térségben bekövetkező fejleményekkel és különösen a fekete-tengeri térségre vonatkozó politikák kialakításával kapcsolatos együttműködést Ukrajnával; |
| --- | --- |

22.

üdvözli, hogy Ukrajna aktívan támogatja a keleti partnerséget és az Euronest Parlamenti Közgyűlést; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozza a szomszédos térségben bekövetkező fejleményekkel és különösen a fekete-tengeri térségre vonatkozó politikák kialakításával kapcsolatos együttműködést Ukrajnával;

| 23. | hangsúlyozza a fiatalok és diákok cseréjével kapcsolatos együttműködés megerősítésének és ösztöndíjprogramok létrehozásának fontosságát, ami lehetővé teszi az ukránok számára az Európai Unió és tagállamai megismerését; úgy véli, hogy az Erasmus felsőoktatási csereprogramot ki kell terjeszteni a hat keleti partnerségi országra; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a fiatalok és diákok cseréjével kapcsolatos együttműködés megerősítésének és ösztöndíjprogramok létrehozásának fontosságát, ami lehetővé teszi az ukránok számára az Európai Unió és tagállamai megismerését; úgy véli, hogy az Erasmus felsőoktatási csereprogramot ki kell terjeszteni a hat keleti partnerségi országra;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának, Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának, Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/94

---

2010. november 25., csütörtökNemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozással kapcsolatos követelmények összefüggésében

P7_TA(2010)0445

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelempolitikáról az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében (2010/2103(INI))

2012/C 99 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi szakértői csoport (IPCC) három munkacsoportja által készített, 2007-ben közzétett jelentésekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi szakértői csoport (IPCC) három munkacsoportja által készített, 2007-ben közzétett jelentésekre (1),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 17-én elfogadott, az éghajlatváltozással kapcsolatos csomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 17-én elfogadott, az éghajlatváltozással kapcsolatos csomagra,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2009. október 29–30-i, az éghajlattal kapcsolatos tárgyalásokról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2009. október 29–30-i, az éghajlattal kapcsolatos tárgyalásokról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel az éghajlattal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó ENSZ-csúcstalálkozóra, amelyet 2009. december 7. és 18. között rendeztek meg Koppenhágában (Dánia), valamint a találkozón megszületett koppenhágai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlattal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó ENSZ-csúcstalálkozóra, amelyet 2009. december 7. és 18. között rendeztek meg Koppenhágában (Dánia), valamint a találkozón megszületett koppenhágai megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Parlament éghajlatváltozással kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai csúcstalálkozón elért eredményekről szóló, 2010. február 10-i (2), valamint a kereskedelemről és az éghajlatváltozásról szóló, 2007. november 29-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament éghajlatváltozással kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai csúcstalálkozón elért eredményekről szóló, 2010. február 10-i (2), valamint a kereskedelemről és az éghajlatváltozásról szóló, 2007. november 29-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel „Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 20 %-ot meghaladó mérséklésére irányuló lehetőségek elemzése és a kibocsátásáthelyezés kockázatának vizsgálata” című, 2010. május 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0265), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 20 %-ot meghaladó mérséklésére irányuló lehetőségek elemzése és a kibocsátásáthelyezés kockázatának vizsgálata” című, 2010. május 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0265),

| — | tekintettel a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók fenntarthatóságáról szóló, 2010. június 19-i bizottsági közleményekre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók fenntarthatóságáról szóló, 2010. június 19-i bizottsági közleményekre (4),

| — | tekintettel a „Nyersanyag-politikai kezdeményezés – Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése” című, 2008. november 4-i bizottsági közleményre (COM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nyersanyag-politikai kezdeményezés – Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése” című, 2008. november 4-i bizottsági közleményre (COM(2008)0699),

| — | tekintettel a Világkereskedelmi Szervezet által készített jelentésre és az ENSZ által a környezet védelme érdekében 2008. június 26-án indított „Kereskedelem és éghajlatváltozás” programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világkereskedelmi Szervezet által készített jelentésre és az ENSZ által a környezet védelme érdekében 2008. június 26-án indított „Kereskedelem és éghajlatváltozás” programra,

| — | tekintettel a G20-csoport állam- és kormányfői által a 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi csúcstalálkozót követően kiadott zárónyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-csoport állam- és kormányfői által a 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi csúcstalálkozót követően kiadott zárónyilatkozatra,

| — | tekintettel a fejlődést szolgáló mezőgazdasági tudományok és technológiák nemzetközi felmérésére, amelyet 2008-ban tettek közzé (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődést szolgáló mezőgazdasági tudományok és technológiák nemzetközi felmérésére, amelyet 2008-ban tettek közzé (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0310/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0310/2010),

| A. | mivel a Föld hőmérséklete az elmúlt évszázadban megemelkedett és a jövőben további emelkedés várható, mivel továbbá a globális felmelegedés gazdasági, szociális és ökológiai következményei aggasztó méreteket öltenek, és mivel feltétlenül 2 °C alatt kell tartani a felmelegedés mértékét, |
| --- | --- |

A.

mivel a Föld hőmérséklete az elmúlt évszázadban megemelkedett és a jövőben további emelkedés várható, mivel továbbá a globális felmelegedés gazdasági, szociális és ökológiai következményei aggasztó méreteket öltenek, és mivel feltétlenül 2 °C alatt kell tartani a felmelegedés mértékét,

| B. | mivel az ENSZ éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai csúcstalálkozóján született 2009. decemberi megállapodás elégtelen; mivel ennek kialakításában az Európai Unió nem volt képes vezető szerepet vállalni, |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai csúcstalálkozóján született 2009. decemberi megállapodás elégtelen; mivel ennek kialakításában az Európai Unió nem volt képes vezető szerepet vállalni,

| C. | mivel az ENSZ éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai csúcstalálkozóján született 2009. decemberi megállapodás elégtelen és csalódást keltő; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai csúcstalálkozóján született 2009. decemberi megállapodás elégtelen és csalódást keltő;

| D. | mivel a Cancúnban megrendezendő csúcstalálkozó egyedülálló alkalmat teremt a lényegi párbeszédre, és e találkozón jogilag kötelező érvényű eszközöket és sokkal szigorúbb ellenőrzési eljárásokat kell elfogadni, valamint jelentős lépést kell tenni egy olyan átfogó, jogilag kötelező érvényű és működőképes megállapodás kialakítása irányába, amely hozzájárul ahhoz, hogy a felmelegedés mértéke jóval 2 °C alatt maradjon, |
| --- | --- |

D.

mivel a Cancúnban megrendezendő csúcstalálkozó egyedülálló alkalmat teremt a lényegi párbeszédre, és e találkozón jogilag kötelező érvényű eszközöket és sokkal szigorúbb ellenőrzési eljárásokat kell elfogadni, valamint jelentős lépést kell tenni egy olyan átfogó, jogilag kötelező érvényű és működőképes megállapodás kialakítása irányába, amely hozzájárul ahhoz, hogy a felmelegedés mértéke jóval 2 °C alatt maradjon,

| E. | mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelem a versenyképességre is kihat, és mivel az e kérdéskörhöz kapcsolódó európai prioritások az energiatakarékosságra és a megújuló energiaforrásokra összpontosítanak, amelyek fokozhatják az Unió energiabiztonságát, és jelentős potenciált képviselnek az iparfejlesztés, az innováció, a területfejlesztés és a munkahelyteremtés szempontjából, |
| --- | --- |

E.

mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelem a versenyképességre is kihat, és mivel az e kérdéskörhöz kapcsolódó európai prioritások az energiatakarékosságra és a megújuló energiaforrásokra összpontosítanak, amelyek fokozhatják az Unió energiabiztonságát, és jelentős potenciált képviselnek az iparfejlesztés, az innováció, a területfejlesztés és a munkahelyteremtés szempontjából,

| F. | mivel bizonyos országok számára komparatív előnyt jelent, hogy támogatják az energiaárakat és nem korlátozzák a CO2-kibocsátást, |
| --- | --- |

F.

mivel bizonyos országok számára komparatív előnyt jelent, hogy támogatják az energiaárakat és nem korlátozzák a CO2-kibocsátást,

| G. | mivel tehát a kereskedelemre vonatkozó szabályok meghatározó jelentőségűek az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és mivel a legnagyobb kereskedelmi világhatalomként az Európai Unió számottevő befolyást gyakorolhat e szabályokra, |
| --- | --- |

G.

mivel tehát a kereskedelemre vonatkozó szabályok meghatározó jelentőségűek az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és mivel a legnagyobb kereskedelmi világhatalomként az Európai Unió számottevő befolyást gyakorolhat e szabályokra,

| 1. | üdvözli az Európai Tanács azon célkitűzését, hogy 2050-ig 1990-hez viszonyítva 80–95 %-kal csökkentse az üvegházhatást okozó gázok Európában kibocsátott mennyiségét, mivel ez a célkitűzés elengedhetetlenül szükséges ahhoz, hogy az Unió ismét vezető szerepet játszhasson nemzetközi szinten az éghajlattal kapcsolatos kérdésekben, minthogy más országok is határozottan elkötelezték magukat a zöld gazdaság kialakítása mellett, például a gazdaság újbóli fellendítésére irányuló programjaik keretében; határozottan támogatja azt a célkitűzést, hogy 2020-ig 30 %-kal csökkenjen az európai kibocsátás, aminek más országokat is arra kell sarkallnia, hogy nagyratörőbb kötelezettségvállalásokat tegyenek; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Tanács azon célkitűzését, hogy 2050-ig 1990-hez viszonyítva 80–95 %-kal csökkentse az üvegházhatást okozó gázok Európában kibocsátott mennyiségét, mivel ez a célkitűzés elengedhetetlenül szükséges ahhoz, hogy az Unió ismét vezető szerepet játszhasson nemzetközi szinten az éghajlattal kapcsolatos kérdésekben, minthogy más országok is határozottan elkötelezték magukat a zöld gazdaság kialakítása mellett, például a gazdaság újbóli fellendítésére irányuló programjaik keretében; határozottan támogatja azt a célkitűzést, hogy 2020-ig 30 %-kal csökkenjen az európai kibocsátás, aminek más országokat is arra kell sarkallnia, hogy nagyratörőbb kötelezettségvállalásokat tegyenek;

| 2. | felszólít egy nemzetközileg kötelező erejű megállapodás elfogadására az éghajlat védelme érdekében, és határozottan támogatja a 30 %-os CO2-kibocsátás-csökkentésre vonatkozó 2020-as uniós célkitűzést, valamint a CO2 és más üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 2050-re legalább 85 %-kal való csökkentését előirányzó, hosszú távú uniós célkitűzést; |
| --- | --- |

2.

felszólít egy nemzetközileg kötelező erejű megállapodás elfogadására az éghajlat védelme érdekében, és határozottan támogatja a 30 %-os CO2-kibocsátás-csökkentésre vonatkozó 2020-as uniós célkitűzést, valamint a CO2 és más üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 2050-re legalább 85 %-kal való csökkentését előirányzó, hosszú távú uniós célkitűzést;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a fejlett országoknak vezető szerepet kell játszaniuk a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésében; úgy véli, a szabványok felállítása, a címkézések és a tanúsítások hatalmas lehetőséget jelentő eszközök az energiahasználat csökkentésében és ezáltal az éghajlatváltozás kezelésében; úgy ítéli meg, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) nem adott megfelelő választ a legkiszolgáltatottabb országok szükségleteire; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a fejlett országoknak vezető szerepet kell játszaniuk a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésében; úgy véli, a szabványok felállítása, a címkézések és a tanúsítások hatalmas lehetőséget jelentő eszközök az energiahasználat csökkentésében és ezáltal az éghajlatváltozás kezelésében; úgy ítéli meg, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) nem adott megfelelő választ a legkiszolgáltatottabb országok szükségleteire;

| 4. | támogatja a megújuló energiaforrások használatának előmozdítását, valamint azt, hogy a tagállamok kormányai folytassanak következetes politikát és alkossanak kötelező jogi keretet, amely hosszú távon lehetővé teszi egy, a piac megnyitásához és a – válság és üzleti bizonytalanságok közepette alapvetően fontos tényezőt alkotó – minimális infrastruktúra létrehozásához hozzájáruló, többszakaszos támogatási program elfogadását; |
| --- | --- |

4.

támogatja a megújuló energiaforrások használatának előmozdítását, valamint azt, hogy a tagállamok kormányai folytassanak következetes politikát és alkossanak kötelező jogi keretet, amely hosszú távon lehetővé teszi egy, a piac megnyitásához és a – válság és üzleti bizonytalanságok közepette alapvetően fontos tényezőt alkotó – minimális infrastruktúra létrehozásához hozzájáruló, többszakaszos támogatási program elfogadását;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelempolitika az Európai Unió globális céljainak egyik eszköze, és az EUMSz. 207. cikke értelmében a közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni” és az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke értelmében különösen hozzá kell járulnia „a Föld fenntartható fejlődéséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és kölcsönös tisztelethez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a kereskedelempolitika az Európai Unió globális céljainak egyik eszköze, és az EUMSz. 207. cikke értelmében a közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni” és az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke értelmében különösen hozzá kell járulnia „a Föld fenntartható fejlődéséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és kölcsönös tisztelethez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió – két- vagy többoldalú – kereskedelempolitikája csupán eszköz, nem pedig cél, és e kereskedelempolitikának koherensnek kell lennie az éghajlatváltozás elleni küzdelem célkitűzéseivel, valamint egy, az éghajlatváltozás kérdéseivel kapcsolatos, nagyratörő megállapodás létrehozását kell szem előtt tartania; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió – két- vagy többoldalú – kereskedelempolitikája csupán eszköz, nem pedig cél, és e kereskedelempolitikának koherensnek kell lennie az éghajlatváltozás elleni küzdelem célkitűzéseivel, valamint egy, az éghajlatváltozás kérdéseivel kapcsolatos, nagyratörő megállapodás létrehozását kell szem előtt tartania;

| 7. | úgy véli, hogy a WTO szabályait oly módon kell értelmezni és továbbfejleszteni, hogy támogassák a környezetvédelem terén kötött többoldalú egyezmények keretében vállalt kötelezettségeket; felkéri a Bizottságot, hogy mindent tegyen meg annak érdekében, hogy a WTO-ban olyan konszenzus alakuljon ki, amelynek alapján a többoldalú környezetvédelmi megállapodások titkárságai megfigyelő státuszt kaphatnak a hatáskörüket érintő tematikájú WTO-üléseken, valamint tanácsadóként működhetnek közre a környezetvédelemmel kapcsolatos vitás helyzetek megoldására irányuló eljárásokban; hangsúlyozza, hogy új nemzetközi szabályokat kell elfogadni annak érdekében, hogy fel lehessen számolni az olcsó CO2-kibocsátásból származó komparatív előnyöket; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a WTO szabályait oly módon kell értelmezni és továbbfejleszteni, hogy támogassák a környezetvédelem terén kötött többoldalú egyezmények keretében vállalt kötelezettségeket; felkéri a Bizottságot, hogy mindent tegyen meg annak érdekében, hogy a WTO-ban olyan konszenzus alakuljon ki, amelynek alapján a többoldalú környezetvédelmi megállapodások titkárságai megfigyelő státuszt kaphatnak a hatáskörüket érintő tematikájú WTO-üléseken, valamint tanácsadóként működhetnek közre a környezetvédelemmel kapcsolatos vitás helyzetek megoldására irányuló eljárásokban; hangsúlyozza, hogy új nemzetközi szabályokat kell elfogadni annak érdekében, hogy fel lehessen számolni az olcsó CO2-kibocsátásból származó komparatív előnyöket;

| 8. | sajnálja, hogy jelenleg egyik WTO-megállapodás sem tartalmaz közvetlen utalást az éghajlatváltozásra, az élelmiszer-biztonságra és a millenniumi fejlesztési célokra; sajnálatát fejezi ki az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó vetőmagokkal való biokalózkodás erősödése miatt; úgy véli, változtatásokra van szükség a WTO-szabályokban a Kiotói Jegyzőkönyv és a többoldalú környezetvédelmi megállapodások keretében vállalt kötelezettségekkel való összhang és koherencia biztosításának érdekében; felszólít a WTO sürgős megreformálására annak érdekében, hogy lehetővé váljék a termékek előállítási és feldolgozási módszerek alapján történő megkülönböztetése; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy jelenleg egyik WTO-megállapodás sem tartalmaz közvetlen utalást az éghajlatváltozásra, az élelmiszer-biztonságra és a millenniumi fejlesztési célokra; sajnálatát fejezi ki az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó vetőmagokkal való biokalózkodás erősödése miatt; úgy véli, változtatásokra van szükség a WTO-szabályokban a Kiotói Jegyzőkönyv és a többoldalú környezetvédelmi megállapodások keretében vállalt kötelezettségekkel való összhang és koherencia biztosításának érdekében; felszólít a WTO sürgős megreformálására annak érdekében, hogy lehetővé váljék a termékek előállítási és feldolgozási módszerek alapján történő megkülönböztetése;

| 9. | hangsúlyozza, tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó egyezmény preambulumára és az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XX. cikkének b), d) és g) pontjára, hogy a nemzetközi kereskedelem nem vezethet a természeti erőforrások túlzott kiaknázásához, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a WTO keretén belül erősítsék meg a kollektív preferenciák elvét, különös tekintettel a fenntartható, éghajlatbarát és etikailag kifogástalan termékekre; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó egyezmény preambulumára és az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XX. cikkének b), d) és g) pontjára, hogy a nemzetközi kereskedelem nem vezethet a természeti erőforrások túlzott kiaknázásához, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a WTO keretén belül erősítsék meg a kollektív preferenciák elvét, különös tekintettel a fenntartható, éghajlatbarát és etikailag kifogástalan termékekre;

| 10. | felszólítja a Bizottságot és a WTO tagországait, hogy segítsék elő, hogy a WTO egy véleményben ismertesse az éghajlatváltozás jelentőségét és hatásait, és hogy ösztönözzék, hogy a WTO szabályai ne aláássák, hanem elősegítsék az éghajlatváltozás elleni globális küzdelmet, az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését és az azokhoz való alkalmazkodást; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot és a WTO tagországait, hogy segítsék elő, hogy a WTO egy véleményben ismertesse az éghajlatváltozás jelentőségét és hatásait, és hogy ösztönözzék, hogy a WTO szabályai ne aláássák, hanem elősegítsék az éghajlatváltozás elleni globális küzdelmet, az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését és az azokhoz való alkalmazkodást;

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a WTO-tagállamoknak még meg kell találniuk a módját, hogy e szerződést beágyazzák az ENSZ-intézmények rendszerébe és a környezetvédelemre – többek között az éghajlatváltozásra –, valamint a szociális igazságosságra és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó szabályokba; kitart amellett, hogy a multilaterális környezetvédelmi megállapodások – így az ENSZ éghajlatváltozásról szóló keretegyezménye – szerinti kötelezettségeknek és célkitűzéseknek, valamint más ENSZ-intézményeknek (FAO, ILO, IMO) elsőbbséget kell élvezniük a kereskedelmi szabályok szűk értelmezésével szemben; |
| --- | --- |

11.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a WTO-tagállamoknak még meg kell találniuk a módját, hogy e szerződést beágyazzák az ENSZ-intézmények rendszerébe és a környezetvédelemre – többek között az éghajlatváltozásra –, valamint a szociális igazságosságra és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó szabályokba; kitart amellett, hogy a multilaterális környezetvédelmi megállapodások – így az ENSZ éghajlatváltozásról szóló keretegyezménye – szerinti kötelezettségeknek és célkitűzéseknek, valamint más ENSZ-intézményeknek (FAO, ILO, IMO) elsőbbséget kell élvezniük a kereskedelmi szabályok szűk értelmezésével szemben;

| 12. | mivel immár több mint 15 év telt el azóta, hogy az 1994. április 15-én Marrakesben elfogadott WTO miniszteri határozatban felhívták a Bizottságot, hogy legkésőbb 2011 közepéig terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé jelentést arról, hogy a WTO Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottsága milyen mértékben tett eleget a határozatban foglalt feladatainak, valamint ismertesse arra vonatkozó összegzését, hogy – különösen az éghajlatváltozás enyhítéséről és az ahhoz való alkalmazkodásról, valamint a WTO-ról folyó globális párbeszéd összefüggésében – milyen további lépésekre van szükség; |
| --- | --- |

12.

mivel immár több mint 15 év telt el azóta, hogy az 1994. április 15-én Marrakesben elfogadott WTO miniszteri határozatban felhívták a Bizottságot, hogy legkésőbb 2011 közepéig terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé jelentést arról, hogy a WTO Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottsága milyen mértékben tett eleget a határozatban foglalt feladatainak, valamint ismertesse arra vonatkozó összegzését, hogy – különösen az éghajlatváltozás enyhítéséről és az ahhoz való alkalmazkodásról, valamint a WTO-ról folyó globális párbeszéd összefüggésében – milyen további lépésekre van szükség;

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a tagországokat, hogy a WTO-tárgyalások és a kétoldalú kereskedelmi megállapodások során ragaszkodjanak ahhoz, hogy a – különösen a természeti nyersanyagokkal folytatott – kereskedelem liberalizációja ne veszélyeztesse az erőforrások fenntartható kezelését, és az éghajlatra, illetve a fajok védelmére vonatkozó célok a megállapodások szerves részeivé váljanak; felszólítja a Bizottságot, hogy ennek érdekében még az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye részes feleinek (UNFCCC) 2011-es johannesburgi konferenciája előtt hívjanak össze egy közös találkozót a WTO kereskedelmi és környezetvédelmi minisztereinek részvételével; emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás leküzdéséről szóló nemzetközi megállapodás kialakításának fóruma az UNFCCC; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot és a tagországokat, hogy a WTO-tárgyalások és a kétoldalú kereskedelmi megállapodások során ragaszkodjanak ahhoz, hogy a – különösen a természeti nyersanyagokkal folytatott – kereskedelem liberalizációja ne veszélyeztesse az erőforrások fenntartható kezelését, és az éghajlatra, illetve a fajok védelmére vonatkozó célok a megállapodások szerves részeivé váljanak; felszólítja a Bizottságot, hogy ennek érdekében még az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye részes feleinek (UNFCCC) 2011-es johannesburgi konferenciája előtt hívjanak össze egy közös találkozót a WTO kereskedelmi és környezetvédelmi minisztereinek részvételével; emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás leküzdéséről szóló nemzetközi megállapodás kialakításának fóruma az UNFCCC;

| 14. | minden eddiginél sürgetőbbnek tartja, hogy nyilvános vita induljon egy nemzetközi környezetvédelmi szervezet létrehozásáról; |
| --- | --- |

14.

minden eddiginél sürgetőbbnek tartja, hogy nyilvános vita induljon egy nemzetközi környezetvédelmi szervezet létrehozásáról;

A kereskedelem és az éghajlatvédelem közötti pozitív kölcsönhatás erősítése

| 15. | elismeri, hogy a kereskedelmi kapcsolatok pozitív szerepet játszhatnak az éghajlatvédelemhez hozzájáruló termékek és szolgáltatások terjesztésében; úgy véli, hogy a környezetkímélő termékek és szolgáltatások mozgásának megkönnyítése révén az éghajlatvédelem és a kereskedelem liberalizációja kölcsönösen erősíthetik egymást, ám ennek előfeltétele, hogy szigorú környezeti kritériumok alapján és a WTO-tagországok közreműködésével összeállításra kerüljön az ilyen termékek és szolgáltatások jegyzéke; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy a kereskedelmi kapcsolatok pozitív szerepet játszhatnak az éghajlatvédelemhez hozzájáruló termékek és szolgáltatások terjesztésében; úgy véli, hogy a környezetkímélő termékek és szolgáltatások mozgásának megkönnyítése révén az éghajlatvédelem és a kereskedelem liberalizációja kölcsönösen erősíthetik egymást, ám ennek előfeltétele, hogy szigorú környezeti kritériumok alapján és a WTO-tagországok közreműködésével összeállításra kerüljön az ilyen termékek és szolgáltatások jegyzéke;

| 16. | elismeri, hogy a kereskedelem a fejlődő országokba irányuló technológiatranszfer fontos eszköze; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a „zöld kereskedelem” előtt álló akadályokat, például a „zöld árukra” kivetett vámok WTO-szinten történő megszüntetése révén; |
| --- | --- |

16.

elismeri, hogy a kereskedelem a fejlődő országokba irányuló technológiatranszfer fontos eszköze; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a „zöld kereskedelem” előtt álló akadályokat, például a „zöld árukra” kivetett vámok WTO-szinten történő megszüntetése révén;

| 17. | abbéli reményének ad hangot, hogy az Unió jó példával jár elöl, és csökkenti a zöld technológiák és a környezet- és éghajlatbarát termékek kereskedelme előtt álló akadályokat – például vámokat és illetékeket –, és a Koppenhágai Éghajlat-változási Alap és a Bali Cselekvési Terv alapján is támogatja az úgynevezett környezetbarát termékeket és szolgáltatásokat (EGS); |
| --- | --- |

17.

abbéli reményének ad hangot, hogy az Unió jó példával jár elöl, és csökkenti a zöld technológiák és a környezet- és éghajlatbarát termékek kereskedelme előtt álló akadályokat – például vámokat és illetékeket –, és a Koppenhágai Éghajlat-változási Alap és a Bali Cselekvési Terv alapján is támogatja az úgynevezett környezetbarát termékeket és szolgáltatásokat (EGS);

| 18. | hangsúlyozza a zöld technológiákhoz kapcsolódó innováció fontosságát, valamint elismeri, hogy a kereskedelmi kapcsolatok szerepet játszhatnak az ilyen technológiák országok közötti transzferében; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a zöld technológiákhoz kapcsolódó innováció fontosságát, valamint elismeri, hogy a kereskedelmi kapcsolatok szerepet játszhatnak az ilyen technológiák országok közötti transzferében;

| 19. | felszólítja az EU-t, hogy játsszon vezető szerepet a technológiák fejlődő országokban való elterjedését akadályozó tényezők azonosításában az éghajlatváltozás problémájának megoldása érdekében; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az EU-t, hogy játsszon vezető szerepet a technológiák fejlődő országokban való elterjedését akadályozó tényezők azonosításában az éghajlatváltozás problémájának megoldása érdekében;

| 20. | elismeri, hogy az innováció ösztönzése sokféle jutalmazási rendszer segítségével valósulhat meg, és hogy ezek a rendszerek nem azonos mértékben segítik elő a technológiatranszfert; megjegyzi, hogy a technológiatranszfert érintő szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos rendszerek tekintetében foglalkozni kell a szellemi tulajdonjogok védelmével kapcsolatos, a politikai intézmények gyengeségéből és a jogállamiság hiányosságaiból eredő aggályokkal; felkéri tehát a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az innováció jutalmazására szolgáló rendszerek összességét, figyelembe véve bizonyos országok kirekesztésének kockázatát, valamint hogy integrálja e munka eredményeit az éghajlattal kapcsolatos diplomáciai tevékenységébe; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy az innováció ösztönzése sokféle jutalmazási rendszer segítségével valósulhat meg, és hogy ezek a rendszerek nem azonos mértékben segítik elő a technológiatranszfert; megjegyzi, hogy a technológiatranszfert érintő szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos rendszerek tekintetében foglalkozni kell a szellemi tulajdonjogok védelmével kapcsolatos, a politikai intézmények gyengeségéből és a jogállamiság hiányosságaiból eredő aggályokkal; felkéri tehát a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az innováció jutalmazására szolgáló rendszerek összességét, figyelembe véve bizonyos országok kirekesztésének kockázatát, valamint hogy integrálja e munka eredményeit az éghajlattal kapcsolatos diplomáciai tevékenységébe;

| 21. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fosszilis energiaforrásoknak nyújtott szubvenciók torzító hatást gyakorolnak a világkereskedelemre, kedvezőtlenül befolyásolják az éghajlat alakulását, és költségeik az állami költségvetéseket terhelik; üdvözli, hogy a G20-csoport elkötelezte magát az ilyen szubvenciók fokozatok megszüntetése mellett; |
| --- | --- |

21.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fosszilis energiaforrásoknak nyújtott szubvenciók torzító hatást gyakorolnak a világkereskedelemre, kedvezőtlenül befolyásolják az éghajlat alakulását, és költségeik az állami költségvetéseket terhelik; üdvözli, hogy a G20-csoport elkötelezte magát az ilyen szubvenciók fokozatok megszüntetése mellett;

| 22. | azt szeretné, hogy az Európai Unió nemzetközi téren vállaljon vezető szerepet e kérdésben, és kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen javaslatot az ilyen szubvenciók Európai Unióban való megszüntetésére vonatkozó menetrendre, annak tudatában, hogy e folyamatot szociális és ipari jellegű kísérő intézkedéseknek kell kiegészíteniük; emlékeztet továbbá arra, hogy az Európai Parlament felkérte a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy értesítsék az Európai Parlamentet az exporthitel-ügynökségek és az Európai Beruházási Bank által az éghajlatra negatív hatást gyakorló projektekre nyújtott hitelekről; |
| --- | --- |

22.

azt szeretné, hogy az Európai Unió nemzetközi téren vállaljon vezető szerepet e kérdésben, és kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen javaslatot az ilyen szubvenciók Európai Unióban való megszüntetésére vonatkozó menetrendre, annak tudatában, hogy e folyamatot szociális és ipari jellegű kísérő intézkedéseknek kell kiegészíteniük; emlékeztet továbbá arra, hogy az Európai Parlament felkérte a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy értesítsék az Európai Parlamentet az exporthitel-ügynökségek és az Európai Beruházási Bank által az éghajlatra negatív hatást gyakorló projektekre nyújtott hitelekről;

| 23. | ellenzi a fosszilis tüzelőanyagok szubvencióját, és felszólít a környezetbarát és megújuló energiatermelés erősítésére, valamint decentralizált energiaforrások feltárására és fejlesztésére különösen a fejlődő országokban; ezzel összefüggésben emlékeztet a G20-ak azon megállapodására, hogy fokozatosan megszüntetik a fosszilis tüzelőanyagokra biztosított támogatásokat, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat az ennek végrehajtását célzó, egyértelmű időkereteket és adott esetben kompenzációs mechanizmusokat is tartalmazó európai stratégiára; |
| --- | --- |

23.

ellenzi a fosszilis tüzelőanyagok szubvencióját, és felszólít a környezetbarát és megújuló energiatermelés erősítésére, valamint decentralizált energiaforrások feltárására és fejlesztésére különösen a fejlődő országokban; ezzel összefüggésben emlékeztet a G20-ak azon megállapodására, hogy fokozatosan megszüntetik a fosszilis tüzelőanyagokra biztosított támogatásokat, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat az ennek végrehajtását célzó, egyértelmű időkereteket és adott esetben kompenzációs mechanizmusokat is tartalmazó európai stratégiára;

Az árak igazságosabbá tétele a nemzetközi kereskedelemben, valamint a kibocsátásáthelyezés elkerülése

| 24. | megállapítja, hogy a kereskedelem liberalizációja negatív hatást is gyakorolhat az éghajlat védelmére, amennyiben egyes országok versenyelőnyt kovácsolnak az éghajlat védelmére irányuló fellépés elmulasztásából; javasolja ezért a WTO dömpingellenes szabályainak reformját, hogy azok terjedjenek ki a világszerte elfogadott éghajlatvédelmi normák függvényében a környezeti szempontból méltányos ár kérdésére is; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy a kereskedelem liberalizációja negatív hatást is gyakorolhat az éghajlat védelmére, amennyiben egyes országok versenyelőnyt kovácsolnak az éghajlat védelmére irányuló fellépés elmulasztásából; javasolja ezért a WTO dömpingellenes szabályainak reformját, hogy azok terjedjenek ki a világszerte elfogadott éghajlatvédelmi normák függvényében a környezeti szempontból méltányos ár kérdésére is;

| 25. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az energiaárak támogatása és a CO2-kibocsátásra vonatkozó korlátozás vagy kvótarendszer hiánya révén bizonyos országok komparatív előnyre tesznek szert; a korlátozás nélküli, ezért viszonylag olcsó CO2-kibocsátás miatt ezen országok nem éreznek ösztönzést arra, hogy csatlakozzanak az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodásokhoz; |
| --- | --- |

25.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az energiaárak támogatása és a CO2-kibocsátásra vonatkozó korlátozás vagy kvótarendszer hiánya révén bizonyos országok komparatív előnyre tesznek szert; a korlátozás nélküli, ezért viszonylag olcsó CO2-kibocsátás miatt ezen országok nem éreznek ösztönzést arra, hogy csatlakozzanak az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodásokhoz;

| 26. | megállapítja azonban, hogy az éghajlati tárgyalások a „közös, de differenciált felelősség” elvén alapulnak, és hogy a fejlődő országok éghajlat-politikájának gyengeségét általában korlátozottabb pénzügyi vagy technológiai képességeik magyarázzák, nem pedig a környezeti dömping szándéka; |
| --- | --- |

26.

megállapítja azonban, hogy az éghajlati tárgyalások a „közös, de differenciált felelősség” elvén alapulnak, és hogy a fejlődő országok éghajlat-politikájának gyengeségét általában korlátozottabb pénzügyi vagy technológiai képességeik magyarázzák, nem pedig a környezeti dömping szándéka;

| 27. | ezzel összefüggésben azt szeretné, hogy a kibocsátási kvóták közösségi kereskedelmi rendszerének kijátszására irányuló ipari kibocsátásáthelyezésről és annak megelőzéséről szóló európai vitára kellő elővigyázatossággal kerüljön sor; |
| --- | --- |

27.

ezzel összefüggésben azt szeretné, hogy a kibocsátási kvóták közösségi kereskedelmi rendszerének kijátszására irányuló ipari kibocsátásáthelyezésről és annak megelőzéséről szóló európai vitára kellő elővigyázatossággal kerüljön sor;

| 28. | emlékeztet rá ugyanis, hogy a Bizottság e témában közzétett legutóbbi, 2010. május 26-i közleménye (COM(2010)0265) szerint csak igen kevés iparágat érint jelentős mértékben a kibocsátásáthelyezés problémája, és úgy véli, hogy ezen iparágak azonosításához pontos szektoriális elemzésre van szükség; felkéri a Bizottságot, hogy minél hamarabb ezt a megközelítést alkalmazza a néhány, minden ipari ágazat esetében azonos, mennyiségi kritérium helyett; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet rá ugyanis, hogy a Bizottság e témában közzétett legutóbbi, 2010. május 26-i közleménye (COM(2010)0265) szerint csak igen kevés iparágat érint jelentős mértékben a kibocsátásáthelyezés problémája, és úgy véli, hogy ezen iparágak azonosításához pontos szektoriális elemzésre van szükség; felkéri a Bizottságot, hogy minél hamarabb ezt a megközelítést alkalmazza a néhány, minden ipari ágazat esetében azonos, mennyiségi kritérium helyett;

| 29. | hangsúlyozza, hogy nincs olyan megoldás, amely a kibocsátásáthelyezésben érintett valamennyi iparágra alkalmazható lenne, és hogy a termék jellege vagy a piac szerkezete alapvető fontosságú kritériumok akkor, amikor a rendelkezésre álló eszközök (ingyenes kvóta odaítélése, állami támogatás vagy határokon történő kiigazítási mechanizmus) közül ki kell választani a megfelelőt; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy nincs olyan megoldás, amely a kibocsátásáthelyezésben érintett valamennyi iparágra alkalmazható lenne, és hogy a termék jellege vagy a piac szerkezete alapvető fontosságú kritériumok akkor, amikor a rendelkezésre álló eszközök (ingyenes kvóta odaítélése, állami támogatás vagy határokon történő kiigazítási mechanizmus) közül ki kell választani a megfelelőt;

| 30. | úgy véli, hogy egy, az éghajlatról szóló többoldalú megállapodás lenne a legjobb eszköz a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos negatív környezetvédelmi externáliák internalizálásának biztosítására, ez azonban a közeljövőben nem tűnik elérhetőnek; úgy véli ezért, hogy a következményes kibocsátásnak ténylegesen kitett iparágak tekintetében az Európai Uniónak a WTO-szabályok tiszteletben tartása mellett továbbra is vizsgálnia kellene a megfelelő környezetvédelmi eszközök, nevezetesen egy „szén-dioxid-belefoglalási mechanizmus” bevezetésének lehetőségét, amely kiegészítené a kibocsátási egységek uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében megvalósuló árverezését; egy ilyen mechanizmus lehetővé tenné a szén-dioxid-kibocsátás harmadik országokba történő áthelyezésének kockázata elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy egy, az éghajlatról szóló többoldalú megállapodás lenne a legjobb eszköz a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos negatív környezetvédelmi externáliák internalizálásának biztosítására, ez azonban a közeljövőben nem tűnik elérhetőnek; úgy véli ezért, hogy a következményes kibocsátásnak ténylegesen kitett iparágak tekintetében az Európai Uniónak a WTO-szabályok tiszteletben tartása mellett továbbra is vizsgálnia kellene a megfelelő környezetvédelmi eszközök, nevezetesen egy „szén-dioxid-belefoglalási mechanizmus” bevezetésének lehetőségét, amely kiegészítené a kibocsátási egységek uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében megvalósuló árverezését; egy ilyen mechanizmus lehetővé tenné a szén-dioxid-kibocsátás harmadik országokba történő áthelyezésének kockázata elleni küzdelmet;

| 31. | határozottan állítja, hogy a vámkiigazításoknak nem a protekcionizmus eszközéül, hanem a kibocsátások csökkentésének módjául kellene szolgálniuk; |
| --- | --- |

31.

határozottan állítja, hogy a vámkiigazításoknak nem a protekcionizmus eszközéül, hanem a kibocsátások csökkentésének módjául kellene szolgálniuk;

A termékek közötti differenciálás elősegítése az éghajlatra gyakorolt hatásuk függvényében

| 32. | úgy ítéli meg, hogy az Unió a világ legnagyobb kereskedelmi tömbjeként képes nemzetközi normákat kidolgozni, és támogatja a szociális és környezeti kritériumokat figyelembe vevő tanúsítási és jelölési rendszerek fejlesztését és terjesztését; felhívja a figyelmet a nemzetközi civil szervezetek eredményes szerepére a megfelelő címkézési és tanúsítási rendszerek fejlesztése és terjesztése terén, és erőteljesen támogatja azok szélesebb körű alkalmazását; |
| --- | --- |

32.

úgy ítéli meg, hogy az Unió a világ legnagyobb kereskedelmi tömbjeként képes nemzetközi normákat kidolgozni, és támogatja a szociális és környezeti kritériumokat figyelembe vevő tanúsítási és jelölési rendszerek fejlesztését és terjesztését; felhívja a figyelmet a nemzetközi civil szervezetek eredményes szerepére a megfelelő címkézési és tanúsítási rendszerek fejlesztése és terjesztése terén, és erőteljesen támogatja azok szélesebb körű alkalmazását;

| 33. | emlékeztet rá, hogy a WTO-keret szükség esetén lehetővé teszi arányos kereskedelemminősítési intézkedések meghozatalát, amennyiben nem tesznek megkülönböztetést azonos termelési feltételekkel bíró országok között; megállapítja azonban, hogy mindezt sürgősen pontosítani kell annak érdekében, hogy ezeket az intézkedéseket az adott termék előállításához használt termelési eljárásokra és módszerekre vonatkozó éghajlatszempontú kritériumok alapján lehessen alkalmazni; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet rá, hogy a WTO-keret szükség esetén lehetővé teszi arányos kereskedelemminősítési intézkedések meghozatalát, amennyiben nem tesznek megkülönböztetést azonos termelési feltételekkel bíró országok között; megállapítja azonban, hogy mindezt sürgősen pontosítani kell annak érdekében, hogy ezeket az intézkedéseket az adott termék előállításához használt termelési eljárásokra és módszerekre vonatkozó éghajlatszempontú kritériumok alapján lehessen alkalmazni;

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a WTO-n belüli tárgyalások újraindítását a termelési eljárásokról és módszerekről, valamint a hasonló termékek között a szénlábnyom, az energialábnyom vagy a technológiai szabványok alapján történő megkülönböztetésről; úgy véli, hogy egy ilyen kezdeményezés elfogadható a WTO tagországai számára, amennyiben a technológiatranszfert elősegítő kísérő intézkedések egészítik ki; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a WTO-n belüli tárgyalások újraindítását a termelési eljárásokról és módszerekről, valamint a hasonló termékek között a szénlábnyom, az energialábnyom vagy a technológiai szabványok alapján történő megkülönböztetésről; úgy véli, hogy egy ilyen kezdeményezés elfogadható a WTO tagországai számára, amennyiben a technológiatranszfert elősegítő kísérő intézkedések egészítik ki;

| 35. | szeretné azonban, hogy a termelési eljárásokra és módszerekkel kapcsolatos egyértelműség WTO-n belül jelenleg tapasztalható hiánya ne bénítsa meg az Uniót, amelynek éppen e mozgásteret kellene kihasználnia; |
| --- | --- |

35.

szeretné azonban, hogy a termelési eljárásokra és módszerekkel kapcsolatos egyértelműség WTO-n belül jelenleg tapasztalható hiánya ne bénítsa meg az Uniót, amelynek éppen e mozgásteret kellene kihasználnia;

| 36. | hangsúlyozza, hogy törekedni kell a kereskedelemhez kapcsolódó káros környezeti hatások árakban történő megjelenítésére és a „szennyező fizet” elv érvényesítésére; sürgeti a környezetvédelmi normákkal kapcsolatos címkézési és tájékoztatási rendszerek összehangolását; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy törekedni kell a kereskedelemhez kapcsolódó káros környezeti hatások árakban történő megjelenítésére és a „szennyező fizet” elv érvényesítésére; sürgeti a környezetvédelmi normákkal kapcsolatos címkézési és tájékoztatási rendszerek összehangolását;

| 37. | ezért üdvözli, hogy az Európai Unió az Unióban előállított, valamint az importált bioüzemanyag vonatkozásában fenntarthatósági kritériumokat vezet be; kéri, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg e megközelítésnek a biomasszára és a mezőgazdasági termékekre történő kiterjesztését; kéri, hogy vegyék figyelembe a földhasználat bioüzemanyagokhoz kapcsolódó közvetett változásait, és elvárja a Bizottságtól, hogy az Európai Parlamentnek tett vállalásának megfelelően 2010 vége előtt terjesszen javaslatot erre vonatkozóan; |
| --- | --- |

37.

ezért üdvözli, hogy az Európai Unió az Unióban előállított, valamint az importált bioüzemanyag vonatkozásában fenntarthatósági kritériumokat vezet be; kéri, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg e megközelítésnek a biomasszára és a mezőgazdasági termékekre történő kiterjesztését; kéri, hogy vegyék figyelembe a földhasználat bioüzemanyagokhoz kapcsolódó közvetett változásait, és elvárja a Bizottságtól, hogy az Európai Parlamentnek tett vállalásának megfelelően 2010 vége előtt terjesszen javaslatot erre vonatkozóan;

| 38. | támogatja valódi, kötelező erejű fenntarthatósági feltételek és szabványok kidolgozását a bioüzemanyagok és a biomassza előállítására, amelyek figyelembe veszik az üvegházhatást okozó gázoknak és az apró részecskéknek a földhasználat közvetett megváltozásához (ILUC) kapcsolódó kibocsátását, valamint a teljes termelési ciklust; hangsúlyozza, hogy a lakossági élelmiszer-ellátás biztonságának előnyt kell élveznie a bioüzemanyagok termelésével szemben, és hogy a földhasználati politika és gyakorlat fenntarthatóságát sürgősen holisztikusabb megközelítéssel kell elérni; |
| --- | --- |

38.

támogatja valódi, kötelező erejű fenntarthatósági feltételek és szabványok kidolgozását a bioüzemanyagok és a biomassza előállítására, amelyek figyelembe veszik az üvegházhatást okozó gázoknak és az apró részecskéknek a földhasználat közvetett megváltozásához (ILUC) kapcsolódó kibocsátását, valamint a teljes termelési ciklust; hangsúlyozza, hogy a lakossági élelmiszer-ellátás biztonságának előnyt kell élveznie a bioüzemanyagok termelésével szemben, és hogy a földhasználati politika és gyakorlat fenntarthatóságát sürgősen holisztikusabb megközelítéssel kell elérni;

| 39. | elengedhetetlennek tartja, hogy szigorú fenntarthatósági normák vonatkozzanak a bioüzemanyagok nemzetközi kereskedelmére, figyelembe véve annak ellentmondásos környezeti és társadalmi hatásait; |
| --- | --- |

39.

elengedhetetlennek tartja, hogy szigorú fenntarthatósági normák vonatkozzanak a bioüzemanyagok nemzetközi kereskedelmére, figyelembe véve annak ellentmondásos környezeti és társadalmi hatásait;

| 40. | üdvözli az illegális faanyaggal kapcsolatosan létrejött európai megállapodást, és érdeklődéssel várja az önkéntes partnerségi megállapodások tekintetében megvalósuló előrehaladást; |
| --- | --- |

40.

üdvözli az illegális faanyaggal kapcsolatosan létrejött európai megállapodást, és érdeklődéssel várja az önkéntes partnerségi megállapodások tekintetében megvalósuló előrehaladást;

A kereskedelem liberalizálása nem kérdőjelezheti meg a nagyra törő éghajlat-politikát.

| 41. | aggodalommal tölti el a Bizottság azon elhatározása, hogy a kereskedelmi megállapodásokba beemeli a fakereskedelem liberalizációját, és különösen a faexportra vonatkozó megszorítások eltörlését az erdőirtás megnövekedett veszélye, valamint az éghajlatra, a biológiai sokszínűségre és a helyi fejlődésre, illetve népességre gyakorolt negatív hatása ellenére; |
| --- | --- |

41.

aggodalommal tölti el a Bizottság azon elhatározása, hogy a kereskedelmi megállapodásokba beemeli a fakereskedelem liberalizációját, és különösen a faexportra vonatkozó megszorítások eltörlését az erdőirtás megnövekedett veszélye, valamint az éghajlatra, a biológiai sokszínűségre és a helyi fejlődésre, illetve népességre gyakorolt negatív hatása ellenére;

| 42. | különösen hangsúlyozza az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések, valamint a kereskedelmi feltételek közötti összhang szükségességét, annak biztosítása érdekében, hogy például az erdőpusztulás leküzdésére irányuló erőfeszítések hathatósak legyenek; |
| --- | --- |

42.

különösen hangsúlyozza az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések, valamint a kereskedelmi feltételek közötti összhang szükségességét, annak biztosítása érdekében, hogy például az erdőpusztulás leküzdésére irányuló erőfeszítések hathatósak legyenek;

| 43. | úgy véli, hogy az új nemzetközi klímavédelmi egyezménynek erős garanciákat kell tartalmaznia a nemzetközi fakereskedelem okozta káros környezeti hatások mérséklésére és az aggasztó mértékű erdőirtás megállítására; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az új nemzetközi klímavédelmi egyezménynek erős garanciákat kell tartalmaznia a nemzetközi fakereskedelem okozta káros környezeti hatások mérséklésére és az aggasztó mértékű erdőirtás megállítására;

A szállítás teljes mértékű beépítése a kereskedelem-éghajlat problematikájába

| 44. | sajnálja, hogy a jelenlegi kereskedelmi rendszer az áruk jelentős volumenű szállításán alapuló globális munka- és termelésmegosztáshoz vezet, és e szállítás árában nem jelennek meg a vele járó tényleges környezeti költségek; szeretné, ha a nemzetközi szállítás éghajlati költségeit beépítenék az árba akár adók, akár fizetős kvóták kereskedelmi rendszerének alkalmazásával; üdvözli a légi közlekedés közeljövőben történő beillesztését az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerébe, és 2011-ig, 2013-as hatálybalépéssel hasonló kezdeményezést vár a Bizottságtól a tengeri szállítás vonatkozásában is, amennyiben addig lehetetlennek bizonyulna egy globális mechanizmus végrehajtása; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tengeren túli áruszállítás során felhasznált üzemanyagra nem vetnek ki adót; támogatja az ilyen üzemanyag és áruk megadóztatását, különös tekintttel a légi úton szállított árukra; elvárja, hogy a Bizottság kezdeményezze a környezetet leginkább szennyező közlekedési módok támogatásának, például a kerozin adómentességének megkérdőjelezését; |
| --- | --- |

44.

sajnálja, hogy a jelenlegi kereskedelmi rendszer az áruk jelentős volumenű szállításán alapuló globális munka- és termelésmegosztáshoz vezet, és e szállítás árában nem jelennek meg a vele járó tényleges környezeti költségek; szeretné, ha a nemzetközi szállítás éghajlati költségeit beépítenék az árba akár adók, akár fizetős kvóták kereskedelmi rendszerének alkalmazásával; üdvözli a légi közlekedés közeljövőben történő beillesztését az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerébe, és 2011-ig, 2013-as hatálybalépéssel hasonló kezdeményezést vár a Bizottságtól a tengeri szállítás vonatkozásában is, amennyiben addig lehetetlennek bizonyulna egy globális mechanizmus végrehajtása; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tengeren túli áruszállítás során felhasznált üzemanyagra nem vetnek ki adót; támogatja az ilyen üzemanyag és áruk megadóztatását, különös tekintttel a légi úton szállított árukra; elvárja, hogy a Bizottság kezdeményezze a környezetet leginkább szennyező közlekedési módok támogatásának, például a kerozin adómentességének megkérdőjelezését;

| 45. | megállapítja, hogy a nemzetközi kereskedelem által okozott CO2-kibocsátás jelentős mértékben csökkenthető; felszólít a jelentkező szállítási és környezeti költségeknek a termékek árába való beépítésére (az externáliák internalizálására), mindenekelőtt a nemzetközi kereskedelmi szállítások 90 %-át kitevő hajózásnak az európai kibocsátás-kereskedelmi rendszerbe (ETS) való bevonása révén; |
| --- | --- |

45.

megállapítja, hogy a nemzetközi kereskedelem által okozott CO2-kibocsátás jelentős mértékben csökkenthető; felszólít a jelentkező szállítási és környezeti költségeknek a termékek árába való beépítésére (az externáliák internalizálására), mindenekelőtt a nemzetközi kereskedelmi szállítások 90 %-át kitevő hajózásnak az európai kibocsátás-kereskedelmi rendszerbe (ETS) való bevonása révén;

| 46. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretein belül jogilag kötelező megállapodás jöjjön létre a hajózásból eredő kibocsátások csökkentésére; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretein belül jogilag kötelező megállapodás jöjjön létre a hajózásból eredő kibocsátások csökkentésére;

| 47. | fontosnak tartja, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátás-csökkentésével kapcsolatos nemzetközi vállalások a nemzetközi légi közlekedésre és hajózásra is vonatkozzanak; |
| --- | --- |

47.

fontosnak tartja, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátás-csökkentésével kapcsolatos nemzetközi vállalások a nemzetközi légi közlekedésre és hajózásra is vonatkozzanak;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a közlekedéssel és a nemzetközi kereskedelemmel összefüggő szén-dioxid-kibocsátás növekedése aláássa az EU éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiájának hatékonyságát; úgy véli, hogy ez erős érv amellett, hogy az exportvezérelt fejlesztési stratégiától a diverzifikált és helyi fogyasztáson és termelésen alapuló endogén fejlesztés felé kell elmozdulni a fejlődő országokban; emlékeztet arra, hogy az utóbbi stratégia pozitív hatásokkal járna a foglalkoztatásra nézve az Európai Unióban és a fejlődő országokban egyaránt; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a közlekedéssel és a nemzetközi kereskedelemmel összefüggő szén-dioxid-kibocsátás növekedése aláássa az EU éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiájának hatékonyságát; úgy véli, hogy ez erős érv amellett, hogy az exportvezérelt fejlesztési stratégiától a diverzifikált és helyi fogyasztáson és termelésen alapuló endogén fejlesztés felé kell elmozdulni a fejlődő országokban; emlékeztet arra, hogy az utóbbi stratégia pozitív hatásokkal járna a foglalkoztatásra nézve az Európai Unióban és a fejlődő országokban egyaránt;

| 49. | úgy véli, hogy amíg az éghajlati költségek nem jelennek meg a szállítás árában, addig a fenntartható helyi termelés előmozdítását kellene ösztönözni, többek között a fogyasztók jobb tájékoztatásával; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy amíg az éghajlati költségek nem jelennek meg a szállítás árában, addig a fenntartható helyi termelés előmozdítását kellene ösztönözni, többek között a fogyasztók jobb tájékoztatásával;

Az összehangolás eszközeinek megerősítése a kereskedelem–éghajlat vonatkozásában

| 50. | a kereskedelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos politikák összehangolásának biztosítása érdekében kéri, hogy számolják ki mindenfajta kereskedelmi politika szénegyensúlyát azzal a céllal, hogy a politikát adott esetben korrigálni lehessen az egyensúly javítása irányában, kéri továbbá azt is, hogy kötelező jelleggel hozzanak – a politikai, technológiai és pénzügyi együttműködés terén – kiegyenlítő intézkedéseket az éghajlat szempontjából negatív egyensúly esetén; |
| --- | --- |

50.

a kereskedelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos politikák összehangolásának biztosítása érdekében kéri, hogy számolják ki mindenfajta kereskedelmi politika szénegyensúlyát azzal a céllal, hogy a politikát adott esetben korrigálni lehessen az egyensúly javítása irányában, kéri továbbá azt is, hogy kötelező jelleggel hozzanak – a politikai, technológiai és pénzügyi együttműködés terén – kiegyenlítő intézkedéseket az éghajlat szempontjából negatív egyensúly esetén;

| 51. | sürgeti az Európai Uniót, hogy a fejlesztési eszközként szolgáló kétoldalú és regionális kereskedelmi megállapodásaiba illesszen be átfogó környezetvédelmi rendelkezéseket, nevezetesen környezetvédelmi záradékok, valamint a technológiaátadást, a technikai támogatást és a kapacitásépítést elősegítő együttműködési mechanizmusok bevezetése révén; |
| --- | --- |

51.

sürgeti az Európai Uniót, hogy a fejlesztési eszközként szolgáló kétoldalú és regionális kereskedelmi megállapodásaiba illesszen be átfogó környezetvédelmi rendelkezéseket, nevezetesen környezetvédelmi záradékok, valamint a technológiaátadást, a technikai támogatást és a kapacitásépítést elősegítő együttműködési mechanizmusok bevezetése révén;

| 52. | kéri a Bizottságot, hogy a nem uniós országokkal kötött kereskedelmi megállapodásokba következetesen foglaljon bele környezetvédelmi záradékokat, különös tekintettel a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére és az alacsony kibocsátású technológiák transzferére; |
| --- | --- |

52.

kéri a Bizottságot, hogy a nem uniós országokkal kötött kereskedelmi megállapodásokba következetesen foglaljon bele környezetvédelmi záradékokat, különös tekintettel a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére és az alacsony kibocsátású technológiák transzferére;

| 53. | üdvözli, hogy az éghajlatváltozás dimenzióját beépítették a kereskedelmi megállapodások fenntarthatósági hatásvizsgálatába (SIA); ugyanakkor megállapítja, hogy egyes esetekben – például az Euromediterrán Szabadkereskedelmi Megállapodás esetében – az SIA rámutat, hogy a megállapodásnak kedvezőtlen éghajlati hatásai lesznek, amelyekkel a megállapodás megkötése előtt nem foglalkoztak megfelelően; úgy véli, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak semmilyen módon nem szabad veszélyeztetniük a multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat; |
| --- | --- |

53.

üdvözli, hogy az éghajlatváltozás dimenzióját beépítették a kereskedelmi megállapodások fenntarthatósági hatásvizsgálatába (SIA); ugyanakkor megállapítja, hogy egyes esetekben – például az Euromediterrán Szabadkereskedelmi Megállapodás esetében – az SIA rámutat, hogy a megállapodásnak kedvezőtlen éghajlati hatásai lesznek, amelyekkel a megállapodás megkötése előtt nem foglalkoztak megfelelően; úgy véli, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak semmilyen módon nem szabad veszélyeztetniük a multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat;

| 54. | úgy véli, hogy az általános preferenciális rendszer reformja keretében környezetvédelmi kritériumokat kell bevezetni; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy az általános preferenciális rendszer reformja keretében környezetvédelmi kritériumokat kell bevezetni;

| 55. | úgy véli, hogy a Bizottságnak a kereskedelmi és környezetvédelmi politikával kapcsolatos tárgyalási stratégiája vonatkozásában egy harmonizált keretet kellene követnie annak érdekében, hogy partnereinek ne adjon okot kereskedelmi akadályokkal kapcsolatos aggodalmakra, valamint biztosítsa egyszersmind az éghajlatváltozás elleni küzdelem kapcsán rá nézve kötelező célkitűzések teljesülését; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a Bizottságnak a kereskedelmi és környezetvédelmi politikával kapcsolatos tárgyalási stratégiája vonatkozásában egy harmonizált keretet kellene követnie annak érdekében, hogy partnereinek ne adjon okot kereskedelmi akadályokkal kapcsolatos aggodalmakra, valamint biztosítsa egyszersmind az éghajlatváltozás elleni küzdelem kapcsán rá nézve kötelező célkitűzések teljesülését;

| 56. | úgy véli, hogy határozottabb és következetesebb klímadiplomáciát kell folytatni az EU kereskedelmi kapcsolatai keretében azokkal az országokkal, amelyekre nem vonatkoznak többoldalú környezetvédelmi megállapodások, |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy határozottabb és következetesebb klímadiplomáciát kell folytatni az EU kereskedelmi kapcsolatai keretében azokkal az országokkal, amelyekre nem vonatkoznak többoldalú környezetvédelmi megállapodások,

Az Európai Unió kereskedelmi és éghajlat-politikájának összehangolása a fejlődő országok szempontjából

| 57. | elismeri, hogy a partnerországok az európai kereskedelmi és éghajlat-politika összehangolását a behozatal rejtett csökkentésére és a kivitel növelésére használhatják ki, illetve ekként értelmezhetik; |
| --- | --- |

57.

elismeri, hogy a partnerországok az európai kereskedelmi és éghajlat-politika összehangolását a behozatal rejtett csökkentésére és a kivitel növelésére használhatják ki, illetve ekként értelmezhetik;

| 58. | hangsúlyozza, hogy fontos az ezen országokkal történő tárgyalás bármely, az Unió által hozható intézkedésről, különösen a határokon történő kiigazításról és annak szükségességéről, hogy az Unió a fejlődő országokkal szemben tartsa be az éghajlatváltozással kapcsolatos segélyekre vonatkozó ígéreteit; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy fontos az ezen országokkal történő tárgyalás bármely, az Unió által hozható intézkedésről, különösen a határokon történő kiigazításról és annak szükségességéről, hogy az Unió a fejlődő országokkal szemben tartsa be az éghajlatváltozással kapcsolatos segélyekre vonatkozó ígéreteit;

| 59. | e tekintetben aggódik, hogy az európai országok által az éghajlatváltozásról szóló koppenhágai csúcstalálkozó során megígért „korai” finanszírozás egy része a hivatalos fejlesztési támogatás keretében vállalt kötelezettségekből származik, melyhez – a Parlament kérésével ellentétben – kölcsön formájában lehet hozzájutni; kéri, hogy a Bizottság készítsen e finanszírozásról jelentést, amely lehetővé teszi a valóság, a vállalt kötelezettségek és a Parlament kérései közötti megfelelés megítélését; a finanszírozás tematikus és földrajzi felhasználása tekintetében jobb koordinációra szólít fel; |
| --- | --- |

59.

e tekintetben aggódik, hogy az európai országok által az éghajlatváltozásról szóló koppenhágai csúcstalálkozó során megígért „korai” finanszírozás egy része a hivatalos fejlesztési támogatás keretében vállalt kötelezettségekből származik, melyhez – a Parlament kérésével ellentétben – kölcsön formájában lehet hozzájutni; kéri, hogy a Bizottság készítsen e finanszírozásról jelentést, amely lehetővé teszi a valóság, a vállalt kötelezettségek és a Parlament kérései közötti megfelelés megítélését; a finanszírozás tematikus és földrajzi felhasználása tekintetében jobb koordinációra szólít fel;

| 60. | emlékeztet az iparilag fejlett országok, köztük az uniós tagállamok kötelezettségvállalására, mely szerint az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében elgondolkoznak a finanszírozás innovatív módjain; |
| --- | --- |

60.

emlékeztet az iparilag fejlett országok, köztük az uniós tagállamok kötelezettségvállalására, mely szerint az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében elgondolkoznak a finanszírozás innovatív módjain;

| 61. | meggyőződése szerint az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek az iparilag fejlett és a fejlődő országok közötti szolidaritáson kell alapulnia, lehetőleg az ENSZ-szel, a WTO-val és a többi Bretton Woods-i intézménnyel való szorosabb együttműködéssel; ezért felszólít egy, a kibocsátáskereskedelemre, illetve az energia és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának megadóztatására vonatkozó globális stratégia kidolgozására a fejlődő országokkal, a fellendülőben lévő gazdaságokkal és az iparilag fejlett országokkal közösen, egyrészt a vállalkozások elvándorlásának (carbon leakage) megelőzésére, másrészt az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, illetve következményeinek mérsékléséhez és az azokhoz való alkalmazkodáshoz szükséges pénzügyi eszközök előteremtésére; |
| --- | --- |

61.

meggyőződése szerint az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek az iparilag fejlett és a fejlődő országok közötti szolidaritáson kell alapulnia, lehetőleg az ENSZ-szel, a WTO-val és a többi Bretton Woods-i intézménnyel való szorosabb együttműködéssel; ezért felszólít egy, a kibocsátáskereskedelemre, illetve az energia és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának megadóztatására vonatkozó globális stratégia kidolgozására a fejlődő országokkal, a fellendülőben lévő gazdaságokkal és az iparilag fejlett országokkal közösen, egyrészt a vállalkozások elvándorlásának (carbon leakage) megelőzésére, másrészt az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, illetve következményeinek mérsékléséhez és az azokhoz való alkalmazkodáshoz szükséges pénzügyi eszközök előteremtésére;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országoknak történő technológiatranszfer fokozása a kibocsátásáthelyezés elleni fellépés eszközeként a 2012 utáni éghajlat-változási rendszer kritikus eleme lesz; sajnálatosnak tartja, hogy a technológiatranszfer a hivatalos fejlesztési támogatásnak csak kis részét képezi; sürgeti a tagállamokat a fejlődő országok számára történő további pénzügyi és szakértői segítségnyújtásra az éghajlatváltozás következményei elleni fellépés és az éghajlathoz kapcsolódó szabványok betartása, valamint a szabványok, a címkézés és a tanúsítások terén előzetes hatástanulmányok elkészítésére érdekében; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országoknak történő technológiatranszfer fokozása a kibocsátásáthelyezés elleni fellépés eszközeként a 2012 utáni éghajlat-változási rendszer kritikus eleme lesz; sajnálatosnak tartja, hogy a technológiatranszfer a hivatalos fejlesztési támogatásnak csak kis részét képezi; sürgeti a tagállamokat a fejlődő országok számára történő további pénzügyi és szakértői segítségnyújtásra az éghajlatváltozás következményei elleni fellépés és az éghajlathoz kapcsolódó szabványok betartása, valamint a szabványok, a címkézés és a tanúsítások terén előzetes hatástanulmányok elkészítésére érdekében;

*

* *

| 63. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) ügyvezető titkárának, valamint a keretegyezmény részes felei 16. konferenciájának (COP 16). |
| --- | --- |

63.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) ügyvezető titkárának, valamint a keretegyezmény részes felei 16. konferenciájának (COP 16).

---

(1)  Éghajlatváltozás 2007: Összefoglaló jelentés; szerkesztette: Rajendra K. Pachauri és Andy Reisinger, Genf, 2007, http://www.ipcc.ch/pdf/assessment-report/ar4/syr/ar4_syr.pdf; valamint a munkacsoportok jelentései: A természettudományi alap, az egyes munkacsoport munkája, szerkesztette: S. Solomon, D. Qin, M. Manning, Z. Chen, M. Marquis, K. Averyt, M. Tignor és H.L. Miller, Jr.; Hatások, alkalmazkodás és sebezhetőség, a kettes munkacsoport munkája, szerkesztette: M. Parry, O. Canziani, J. Palutikof, P. van der Linden és C. Hanson; Az éghajlatváltozás enyhítése, a hármas munkacsoport munkája, szerkesztette: B. Metz, O. Davidson, P. Bosch, R. Dave és L. Meyer.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0019.

(3)  HL C 297. E, 2008.11.20., 193. o.

(4)  HL C 160., 2010.6.19., 1. és 8. o.

(5)  http://www.agassessment.org/

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/101

---

2010. november 25., csütörtökVállalati és szociális felelősség a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban

P7_TA(2010)0446

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról (2009/2201(INI))

2012/C 99 E/19

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29. 30. és 31. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12., 21., 28., 29. 30. és 31. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9., 10., 48., 138., 139., 153., 156., 191., 207. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9., 10., 48., 138., 139., 153., 156., 191., 207. és 218. cikkére,

| — | tekintettel az OECD multinacionális vállalatokról szóló iránymutatásaira, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú nyilatkozatára, valamint a nemzetközi szervezetek, mint például a FAO, a WHO és a Világbank égisze alatt elfogadott magatartási kódexekre, illetve az UNCTAD támogatását élvező erőfeszítésekre a vállalkozások fejlődő országokban végzett tevékenysége vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD multinacionális vállalatokról szóló iránymutatásaira, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú nyilatkozatára, valamint a nemzetközi szervezetek, mint például a FAO, a WHO és a Világbank égisze alatt elfogadott magatartási kódexekre, illetve az UNCTAD támogatását élvező erőfeszítésekre a vállalkozások fejlődő országokban végzett tevékenysége vonatkozásában,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek által 2000 szeptemberében indított „Globális Megállapodás” elnevezésű kezdeményezésre és az ENSZ főtitkárának „Út a globális partnerséghez – Fokozott együttműködés az ENSZ és az összes érintett partner, különösen a magánszféra között” című 2005. augusztus 10-i jelentésére (05-45706 (E) 020905), az ENSZ Globális Megállapodásáról és Globális Jelentéstételi Kezdeményezéséről tett 2006. október 9-i bejelentésre, valamint a felelősségteljes befektetésre vonatkozó, az ENSZ Környezetvédelmi Programjának Pénzügyi Kezdeményezése és az ENSZ „Globális Megállapodás” elnevezésű kezdeményezése által koordinált, az ENSZ által 2006 januárjában közzétett elvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek által 2000 szeptemberében indított „Globális Megállapodás” elnevezésű kezdeményezésre és az ENSZ főtitkárának „Út a globális partnerséghez – Fokozott együttműködés az ENSZ és az összes érintett partner, különösen a magánszféra között” című 2005. augusztus 10-i jelentésére (05-45706 (E) 020905), az ENSZ Globális Megállapodásáról és Globális Jelentéstételi Kezdeményezéséről tett 2006. október 9-i bejelentésre, valamint a felelősségteljes befektetésre vonatkozó, az ENSZ Környezetvédelmi Programjának Pénzügyi Kezdeményezése és az ENSZ „Globális Megállapodás” elnevezésű kezdeményezése által koordinált, az ENSZ által 2006 januárjában közzétett elvekre,

| — | tekintettel az ENSZ által 2003 decemberében elfogadott, a transznacionális társaságokra és egyéb vállalkozásokra vonatkozó emberi jogi normákra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által 2003 decemberében elfogadott, a transznacionális társaságokra és egyéb vállalkozásokra vonatkozó emberi jogi normákra (1),

| — | tekintettel az 1997-ben indított Globális Jelentéstételi Kezdeményezésre (GRI) (2), a fenntarthatósági jelentésekre vonatkozó, 2006. október 5-én közzétett felülvizsgált harmadik generációs irányelvekre és a GRI keretében jelenleg előkészítés alatt álló negyedik generációs irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1997-ben indított Globális Jelentéstételi Kezdeményezésre (GRI) (2), a fenntarthatósági jelentésekre vonatkozó, 2006. október 5-én közzétett felülvizsgált harmadik generációs irányelvekre és a GRI keretében jelenleg előkészítés alatt álló negyedik generációs irányelvekre,

| — | tekintettel az ENSZ 2002. évi, fenntartható fejlődésről tartott johannesburgi csúcstalálkozójának kimenetelére, különösen a vállalati társadalmi felelősségvállalás területén indítandó kezdeményezések szorgalmazására, illetve a Tanács 2002. december 3-i következtetéseire a csúcstalálkozó nyomon követéséről (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2002. évi, fenntartható fejlődésről tartott johannesburgi csúcstalálkozójának kimenetelére, különösen a vállalati társadalmi felelősségvállalás területén indítandó kezdeményezések szorgalmazására, illetve a Tanács 2002. december 3-i következtetéseire a csúcstalálkozó nyomon követéséről (3),

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a transznacionális vállalatok és a kapcsolódó üzleti vállalkozások emberi jogok tekintetében fennálló felelősségéről szóló, 2005. február 15-i jelentésére (E/CN.4/2005/91, 2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a transznacionális vállalatok és a kapcsolódó üzleti vállalkozások emberi jogok tekintetében fennálló felelősségéről szóló, 2005. február 15-i jelentésére (E/CN.4/2005/91, 2005),

| — | tekintettel az „emberi jogok az üzleti életben” területért felelős ENSZ-különmegbízott 2008. április 7-i, „Minden emberi, civil, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jog, köztük a fejlődéshez való jog támogatása és védelme” című jelentésére (A/HRC/8/5 2008), és a 2011-re tervezett következő jelentésével kapcsolatos jelenlegi munkálatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „emberi jogok az üzleti életben” területért felelős ENSZ-különmegbízott 2008. április 7-i, „Minden emberi, civil, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jog, köztük a fejlődéshez való jog támogatása és védelme” című jelentésére (A/HRC/8/5 2008), és a 2011-re tervezett következő jelentésével kapcsolatos jelenlegi munkálatokra,

| — | tekintettel John Ruggie-nak, az ENSZ-főtitkár „emberi jogok az üzleti életben” területért felelős különmegbízottjának „Az üzleti vállalkozások és az emberi jogok: További lépések a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó keretrendszer működőképessé tétele irányába” című 2010. április 9-i jelentésére (A/HRC/14/27), |
| --- | --- |

—

tekintettel John Ruggie-nak, az ENSZ-főtitkár „emberi jogok az üzleti életben” területért felelős különmegbízottjának „Az üzleti vállalkozások és az emberi jogok: További lépések a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó keretrendszer működőképessé tétele irányába” című 2010. április 9-i jelentésére (A/HRC/14/27),

| — | tekintettel azokra a referenciákra és tanúsítási és címkézési mechanizmusokra, melyek a vállalkozások magatartásával foglalkoznak a fenntartható fejlődés, az éghajlatváltozás vagy a szegénység csökkentése területén, mint például a gyermekmunka tilalmát érintő SA 8000 szabványra, valamint a fenntartható fejlődésre vonatkozó AFNOR és ISO szabványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel azokra a referenciákra és tanúsítási és címkézési mechanizmusokra, melyek a vállalkozások magatartásával foglalkoznak a fenntartható fejlődés, az éghajlatváltozás vagy a szegénység csökkentése területén, mint például a gyermekmunka tilalmát érintő SA 8000 szabványra, valamint a fenntartható fejlődésre vonatkozó AFNOR és ISO szabványra,

| — | tekintettel a nyers gyémántokkal való kereskedést ellenőrző kimberley-i folyamatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyers gyémántokkal való kereskedést ellenőrző kimberley-i folyamatra,

| — | tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) előmozdítására irányuló különböző tagállami kezdeményezésekre, és különösen a Dániában létrehozott kormányzati CSR-központra, amely a CSR-t ösztönző kormányzati jogalkotási kezdeményezéseket koordinálja, és gyakorlati eszközöket dolgoz ki a vállalkozások számára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) előmozdítására irányuló különböző tagállami kezdeményezésekre, és különösen a Dániában létrehozott kormányzati CSR-központra, amely a CSR-t ösztönző kormányzati jogalkotási kezdeményezéseket koordinálja, és gyakorlati eszközöket dolgoz ki a vállalkozások számára (4),

| — | tekintettel a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló, 1966. évi nemzetközi egyezményre, a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. évi egyezményre, az őslakosok jogairól szóló, az ENSZ-közgyűlés 2007. szeptember 13-i 61/295. sz. határozata által elfogadott ENSZ-nyilatkozatra és a gyermekek jogairól szóló, 1989. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló, 1966. évi nemzetközi egyezményre, a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. évi egyezményre, az őslakosok jogairól szóló, az ENSZ-közgyűlés 2007. szeptember 13-i 61/295. sz. határozata által elfogadott ENSZ-nyilatkozatra és a gyermekek jogairól szóló, 1989. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az olyan, környezettel kapcsolatos nemzetközi egyezményekre, mint az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 1987. évi montreali jegyzőkönyv, a veszélyes hulladékok országhatárokon túlra történő szállításának és elhelyezésének ellenőrzéséről szóló, 1999. évi bázeli egyezmény, a biológiai biztonságról szóló, 2000. évi Cartagena Jegyzőkönyv és az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyv, |
| --- | --- |

—

tekintettel az olyan, környezettel kapcsolatos nemzetközi egyezményekre, mint az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 1987. évi montreali jegyzőkönyv, a veszélyes hulladékok országhatárokon túlra történő szállításának és elhelyezésének ellenőrzéséről szóló, 1999. évi bázeli egyezmény, a biológiai biztonságról szóló, 2000. évi Cartagena Jegyzőkönyv és az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyv,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2003. március 14-i véleményére a vállalati társadalmi felelősségvállalás európai keretének előmozdításáról szóló bizottsági zöld könyvről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2003. március 14-i véleményére a vállalati társadalmi felelősségvállalás európai keretének előmozdításáról szóló bizottsági zöld könyvről,

| — | tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalással foglalkozó európai egyeztető fórum 2004. június 29-i zárójelentésére és ajánlásaira, beleértve a megfelelő jogi keretrendszer felállítását célzó intézkedések támogatásáról szóló hetedik ajánlást, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalással foglalkozó európai egyeztető fórum 2004. június 29-i zárójelentésére és ajánlásaira, beleértve a megfelelő jogi keretrendszer felállítását célzó intézkedések támogatásáról szóló hetedik ajánlást,

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletben egységes szerkezetbe foglalt 1968. évi Brüsszeli Egyezményre (5), és a 44/2001/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó 2009. április 21-bizottsági zöld könyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletben egységes szerkezetbe foglalt 1968. évi Brüsszeli Egyezményre (5), és a 44/2001/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó 2009. április 21-bizottsági zöld könyvre,

| — | tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalás európai keretének előmozdításáról szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2001)0366), amelyet később beépítettek „A vállalatok társadalmi felelőssége: a vállalatok hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez” című bizottsági közleményről szóló fehér könyvbe (COM(2002)0347), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalás európai keretének előmozdításáról szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2001)0366), amelyet később beépítettek „A vállalatok társadalmi felelőssége: a vállalatok hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez” című bizottsági közleményről szóló fehér könyvbe (COM(2002)0347),

| — | tekintettel a Bizottság környezetvédelmi témák elismeréséről, felméréséről és a vállalatok éves beszámolóiban és éves jelentéseiben való közzétételéről szóló, 2001. május 30-i 2001/453/CE ajánlására (6) (az értesítés a C(2001)1495. számú dokumentummal történt), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság környezetvédelmi témák elismeréséről, felméréséről és a vállalatok éves beszámolóiban és éves jelentéseiben való közzétételéről szóló, 2001. május 30-i 2001/453/CE ajánlására (6) (az értesítés a C(2001)1495. számú dokumentummal történt),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A globalizáció szociális dimenziója – Az EU-politika hozzájárulása ahhoz, hogy az előnyök mindenki számára érezhetők legyenek” című, 2004. május 18-i közleményére (COM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A globalizáció szociális dimenziója – Az EU-politika hozzájárulása ahhoz, hogy az előnyök mindenki számára érezhetők legyenek” című, 2004. május 18-i közleményére (COM(2004)0383),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, „A növekedési és munkahely-teremtési partnerség megvalósítása: Európa mint kiválósági központ a vállalatok társadalmi felelőssége terén” című, 2006. március 22-i bizottsági közleményére (COM(2006)0136), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, „A növekedési és munkahely-teremtési partnerség megvalósítása: Európa mint kiválósági központ a vállalatok társadalmi felelőssége terén” című, 2006. március 22-i bizottsági közleményére (COM(2006)0136),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Tisztességes munka mindenki számára – Az Európai Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című, 2006. május 24-i közleményére (COM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Tisztességes munka mindenki számára – Az Európai Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című, 2006. május 24-i közleményére (COM(2006)0249),

| — | tekintettel a 2006. január 1-je óta hatályban lévő általános preferenciarendszerre (GSP), amely egyre több terméknek biztosít vámmentes hozzáférést vagy vámcsökkentést, és amely egy új ösztönzőt is tartalmaz a sérülékeny helyzetű országok számára, amelyeknek különleges kereskedelmi, pénzügyi és a fejlődésbeli igényeik vannak, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. január 1-je óta hatályban lévő általános preferenciarendszerre (GSP), amely egyre több terméknek biztosít vámmentes hozzáférést vagy vámcsökkentést, és amely egy új ösztönzőt is tartalmaz a sérülékeny helyzetű országok számára, amelyeknek különleges kereskedelmi, pénzügyi és a fejlődésbeli igényeik vannak,

| — | tekintettel az Európai Unió és Dél-Korea között 2009 októberében aláírt szabadkereskedelmi megállapodás 13. fejezetére, amely szerint „a felek törekednek arra, hogy megkönnyítsék és előmozdítsák az olyan áruk kereskedelmét, amelyek hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez, beleértve azokat az árukat, amelyek a tisztességes és etikus kereskedelembe illeszkednek, és azokat, melyek a vállalatok társadalmi felelősségéhez és elszámoltathatóságához kapcsolódnak”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Dél-Korea között 2009 októberében aláírt szabadkereskedelmi megállapodás 13. fejezetére, amely szerint „a felek törekednek arra, hogy megkönnyítsék és előmozdítsák az olyan áruk kereskedelmét, amelyek hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez, beleértve azokat az árukat, amelyek a tisztességes és etikus kereskedelembe illeszkednek, és azokat, melyek a vállalatok társadalmi felelősségéhez és elszámoltathatóságához kapcsolódnak”,

| — | tekintettel az Európai Unió és Kolumbia és Peru között 2010 márciusában aláírt szabadkereskedelmi egyezmény 270. cikkének (3) bekezdésére, amely szerint „a felek megállapodnak abban, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállaláshoz kapcsolódó bevált gyakorlatokat támogatják”, valamint 270. cikkének (4) bekezdésére, amely szerint a felek „felismerik, hogy a rugalmas, önkéntes, és ösztönző erejű mechanizmusok hozzájárulhatnak a kereskedelmi gyakorlatok és a fenntartható fejlődés céljai közötti összhanghoz”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Kolumbia és Peru között 2010 márciusában aláírt szabadkereskedelmi egyezmény 270. cikkének (3) bekezdésére, amely szerint „a felek megállapodnak abban, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállaláshoz kapcsolódó bevált gyakorlatokat támogatják”, valamint 270. cikkének (4) bekezdésére, amely szerint a felek „felismerik, hogy a rugalmas, önkéntes, és ösztönző erejű mechanizmusok hozzájárulhatnak a kereskedelmi gyakorlatok és a fenntartható fejlődés céljai közötti összhanghoz”,

| — | tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló zöld könyv nyomon követésére vonatkozó, 2001. december 3-i tanácsi állásfoglalásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló zöld könyv nyomon követésére vonatkozó, 2001. december 3-i tanácsi állásfoglalásra (7),

| — | tekintettel a Tanács vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló 2003. február 6-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló 2003. február 6-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2005. július 12-i 2005/600/EK tanácsi határozatra (9), amely javasolja a tagállamoknak, hogy ösztönözzék a vállalkozásokat a vállalati társadalmi felelősségvállalás fejlesztésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2005. július 12-i 2005/600/EK tanácsi határozatra (9), amely javasolja a tagállamoknak, hogy ösztönözzék a vállalkozásokat a vállalati társadalmi felelősségvállalás fejlesztésére,

| — | tekintettel a Tanácsnak a gyermekmunkára vonatkozó, 2010. június 14-i következtetéseire (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a gyermekmunkára vonatkozó, 2010. június 14-i következtetéseire (10),

| — | tekintettel a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló, 2001. március 19-i 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló, 2001. március 19-i 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11),

| — | tekintettel a meghatározott jogi formájú társaságok, a bankok és más pénzügyi intézmények, illetve biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló, 2003. június 18-i 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a meghatározott jogi formájú társaságok, a bankok és más pénzügyi intézmények, illetve biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló, 2003. június 18-i 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13),

| — | tekintettel „A fejlődő országokban tevékenykedő európai vállalatok számára felállítandó közösségi normák: egy európai magatartási kódex felé” című, 1999. január 15-i állásfoglalására (14), amely javasolja egy európai végrehajtási mechanizmussal támogatott magatartásikódex-minta létrehozását, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fejlődő országokban tevékenykedő európai vállalatok számára felállítandó közösségi normák: egy európai magatartási kódex felé” című, 1999. január 15-i állásfoglalására (14), amely javasolja egy európai végrehajtási mechanizmussal támogatott magatartásikódex-minta létrehozását,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmet érintő nyitásról és demokráciáról szóló, 2001. október 25-i állásfoglalására (15), amelyben a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkaügyi normáinak WTO általi tiszteletben tartását, és az ILO határozatainak WTO általi elfogadását kéri, beleértve az alapvető munkaügyi normák súlyos megsértéséhez kapcsolódó szankciókra való felhívásokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmet érintő nyitásról és demokráciáról szóló, 2001. október 25-i állásfoglalására (15), amelyben a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkaügyi normáinak WTO általi tiszteletben tartását, és az ILO határozatainak WTO általi elfogadását kéri, beleértve az alapvető munkaügyi normák súlyos megsértéséhez kapcsolódó szankciókra való felhívásokat,

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az alapvető munkaügyi normák és a szociális kormányzás javítása a globalizáció összefüggésében” címmel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett közleményéről szóló, 2002. július 4-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az alapvető munkaügyi normák és a szociális kormányzás javítása a globalizáció összefüggésében” címmel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett közleményéről szóló, 2002. július 4-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel „A vállalatok társadalmi felelőssége: a vállalatok hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez” című bizottsági közleményről szóló, 2003. május 13-i állásfoglalására (17),, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A vállalatok társadalmi felelőssége: a vállalatok hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez” című bizottsági közleményről szóló, 2003. május 13-i állásfoglalására (17),,

| — | tekintettel a „Gyermekek fejlődő országokban történő kizsákmányolása, különös tekintettel a gyermekmunkára” című, 2005. július 5-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gyermekek fejlődő országokban történő kizsákmányolása, különös tekintettel a gyermekmunkára” című, 2005. július 5-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a globalizáció szociális dimenziójáról szóló, 2005. november 15-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a globalizáció szociális dimenziójáról szóló, 2005. november 15-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a tisztességes kereskedelemről és fejlesztésről szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tisztességes kereskedelemről és fejlesztésről szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel „A vállalatok társadalmi felelőssége: új partnerség” című, 2007. március 13-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A vállalatok társadalmi felelőssége: új partnerség” című, 2007. március 13-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (22), amelyben a tisztességes munka előmozdítása érdekében kéri a társadalmi normák belefoglalását az Európai Unió kereskedelmi megállapodásaiba, különösen a kétoldalú megállapodásokba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (22), amelyben a tisztességes munka előmozdítása érdekében kéri a társadalmi normák belefoglalását az Európai Unió kereskedelmi megállapodásaiba, különösen a kétoldalú megállapodásokba,

| — | tekintettel az Európai Parlament „A vállalkozások társadalmi felelőssége a nemzetközi kereskedelemben” című, 2010. február 23-i meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament „A vállalkozások társadalmi felelőssége a nemzetközi kereskedelemben” című, 2010. február 23-i meghallgatására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0317/2010),

| A. | mivel a vállalatok és leányvállalataik a gazdasági globalizáció és a nemzetközi kereskedelem fő szereplői közé tartoznak, |
| --- | --- |

A.

mivel a vállalatok és leányvállalataik a gazdasági globalizáció és a nemzetközi kereskedelem fő szereplői közé tartoznak,

| B. | mivel az OECD multinacionális vállalatokhoz intézett 2000-es irányelvei és ezen ajánlások 2010-es frissítése, melyeket a kormányok a vállalkozásokhoz intéznek, az alkalmazandó jogszabályok figyelembevételével a felelősségteljes magatartás önkéntes normáit állítják fel, különösen a foglalkoztatás, a szociális partnerekkel való kapcsolatok, az emberi jogok, a környezetvédelem, a fogyasztók érdekei, valamint a korrupció és az adókikerülés elleni küzdelem tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az OECD multinacionális vállalatokhoz intézett 2000-es irányelvei és ezen ajánlások 2010-es frissítése, melyeket a kormányok a vállalkozásokhoz intéznek, az alkalmazandó jogszabályok figyelembevételével a felelősségteljes magatartás önkéntes normáit állítják fel, különösen a foglalkoztatás, a szociális partnerekkel való kapcsolatok, az emberi jogok, a környezetvédelem, a fogyasztók érdekei, valamint a korrupció és az adókikerülés elleni küzdelem tekintetében,

| C. | mivel az ILO multinacionális vállalatokról szóló háromoldalú nyilatkozatának célja, hogy útmutatást nyújtson a kormányok, a multinacionális vállalatok, valamint a foglalkoztatás, képzés, munkakörülmények és szakmai kapcsolatok területén dolgozók számára, és e nyilatkozat része egy kötelezettségvállalás az államok részéről arra, hogy tiszteletben tartják és előmozdítják a négy alapvető munkaügyi normát: az egyesülés szabadsága és a kollektív tárgyaláshoz való jog; a kényszermunka minden formájának eltörlése; a gyermekmunka megszüntetése; valamint a foglalkoztatás területén a hátrányos megkülönböztetés megszüntetése, |
| --- | --- |

C.

mivel az ILO multinacionális vállalatokról szóló háromoldalú nyilatkozatának célja, hogy útmutatást nyújtson a kormányok, a multinacionális vállalatok, valamint a foglalkoztatás, képzés, munkakörülmények és szakmai kapcsolatok területén dolgozók számára, és e nyilatkozat része egy kötelezettségvállalás az államok részéről arra, hogy tiszteletben tartják és előmozdítják a négy alapvető munkaügyi normát: az egyesülés szabadsága és a kollektív tárgyaláshoz való jog; a kényszermunka minden formájának eltörlése; a gyermekmunka megszüntetése; valamint a foglalkoztatás területén a hátrányos megkülönböztetés megszüntetése,

| D. | mivel az ENSZ Globális Megállapodása tíz olyan elvet foglal magában, amelyeket a vállalkozásoknak fel kell karolniuk, támogatniuk kell, és saját befolyási övezetükben olyan alapvető értékekként kell megvalósítaniuk az emberi jogok, az alapvető munkaügyi normák, a környezetvédelem, valamint a korrupció elleni küzdelem terén, amelyekre nézve a vállalatok kötelezettséget vállalnak, és amelyeket önkéntes alapon belefoglalnak üzleti tevékenységeikbe, |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ Globális Megállapodása tíz olyan elvet foglal magában, amelyeket a vállalkozásoknak fel kell karolniuk, támogatniuk kell, és saját befolyási övezetükben olyan alapvető értékekként kell megvalósítaniuk az emberi jogok, az alapvető munkaügyi normák, a környezetvédelem, valamint a korrupció elleni küzdelem terén, amelyekre nézve a vállalatok kötelezettséget vállalnak, és amelyeket önkéntes alapon belefoglalnak üzleti tevékenységeikbe,

| E. | mivel folyamatban van az OECD multinacionális vállalatokhoz intézett 2000-es irányelveinek frissítése, különös tekintettel a nemzeti kapcsolattartó pontok javításására és az ellátási láncok szereplőire vonatkozó felelősségi rendszerre, |
| --- | --- |

E.

mivel folyamatban van az OECD multinacionális vállalatokhoz intézett 2000-es irányelveinek frissítése, különös tekintettel a nemzeti kapcsolattartó pontok javításására és az ellátási láncok szereplőire vonatkozó felelősségi rendszerre,

| F. | mivel a nemzetközi hivatkozási rendszerek – mint például a Globális Jelentéstételi Kezdeményezés, valamint a tanúsítási és címkézési mechanizmusok, mint az ISO 14 001 és különösen a legutóbbi ISO 26 000 szabvány, amely összesíti az összes szervezettípusra vonatkozó irányvonalakat – a fenntartható fejlődés eszméjét szem előtt tartva segítik a vállalatokat tevékenységeik gazdaságra, társadalomra és környezetre gyakorolt hatásainak értékelésében, ám csak akkor lehetnek hatékonyak, amennyiben ténylegesen alkalmazzák és ellenőrzik őket, |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzetközi hivatkozási rendszerek – mint például a Globális Jelentéstételi Kezdeményezés, valamint a tanúsítási és címkézési mechanizmusok, mint az ISO 14 001 és különösen a legutóbbi ISO 26 000 szabvány, amely összesíti az összes szervezettípusra vonatkozó irányvonalakat – a fenntartható fejlődés eszméjét szem előtt tartva segítik a vállalatokat tevékenységeik gazdaságra, társadalomra és környezetre gyakorolt hatásainak értékelésében, ám csak akkor lehetnek hatékonyak, amennyiben ténylegesen alkalmazzák és ellenőrzik őket,

| G. | mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás az ISO 26 000 szabványban meghatározott definíciója szerint „egy szervezet felelősségvállalása döntéseinek és tevékenységeinek a társadalomra és a környezetre gyakorolt hatásaira vonatkozóan, ami átlátható és etikus magatartásban nyilvánul meg, mely: hozzájárul a fenntartható fejlődéshez és egyúttal a társadalom egészségéhez és jólétéhez; figyelembe veszi az érdekelt felek elvárásait; tiszteletben tartja a hatályos törvényeket és összhangban van a nemzetközi normákkal; valamint az egész szervezeten belül és annak kapcsolataiban is megnyilvánul”, és mivel e fogalommeghatározást a civil társadalom és a nemzetközi szakszervezeti mozgalom nagy része támogatta, |
| --- | --- |

G.

mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás az ISO 26 000 szabványban meghatározott definíciója szerint „egy szervezet felelősségvállalása döntéseinek és tevékenységeinek a társadalomra és a környezetre gyakorolt hatásaira vonatkozóan, ami átlátható és etikus magatartásban nyilvánul meg, mely: hozzájárul a fenntartható fejlődéshez és egyúttal a társadalom egészségéhez és jólétéhez; figyelembe veszi az érdekelt felek elvárásait; tiszteletben tartja a hatályos törvényeket és összhangban van a nemzetközi normákkal; valamint az egész szervezeten belül és annak kapcsolataiban is megnyilvánul”, és mivel e fogalommeghatározást a civil társadalom és a nemzetközi szakszervezeti mozgalom nagy része támogatta,

| H. | mivel az Európai Bizottság 2006. évi közleménye célul tűzi ki, hogy az Európai Unió kiválósági központtá váljék a vállalatok társadalmi felelőssége terén, a vállalati társadalmi felelősségvállalást pedig az európai szociális modell egyik aspektusának tekinti, amely a szolidaritás, a kohézió és az esélyegyenlőség védelmének egyik eszköze a fokozódó globális verseny közepette, |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Bizottság 2006. évi közleménye célul tűzi ki, hogy az Európai Unió kiválósági központtá váljék a vállalatok társadalmi felelőssége terén, a vállalati társadalmi felelősségvállalást pedig az európai szociális modell egyik aspektusának tekinti, amely a szolidaritás, a kohézió és az esélyegyenlőség védelmének egyik eszköze a fokozódó globális verseny közepette,

| I. | mivel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a kereskedelem és forgalmazás piacának felügyeletéről szóló, „A kereskedelem és forgalmazás hatékonyabb és tisztességesebb belső piacáért 2020-ra” című jelentés (COM(2010)0355), illetve annak melléklete hangsúlyozza, hogy „a fogyasztó gyakran kevés információval rendelkezik a kereskedő társadalmi felelősségvállalását illetően. Nincs tehát módja arra, hogy a különböző vásárlási lehetőségek között a megfelelő tájékozottság birtokában döntsön”, |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a kereskedelem és forgalmazás piacának felügyeletéről szóló, „A kereskedelem és forgalmazás hatékonyabb és tisztességesebb belső piacáért 2020-ra” című jelentés (COM(2010)0355), illetve annak melléklete hangsúlyozza, hogy „a fogyasztó gyakran kevés információval rendelkezik a kereskedő társadalmi felelősségvállalását illetően. Nincs tehát módja arra, hogy a különböző vásárlási lehetőségek között a megfelelő tájékozottság birtokában döntsön”,

| J. | mivel a Szerződések értelmében a kereskedelmpolitikát az Európai Unió összes céljával összhangban kell folytatni, ideértve a szociális, környezeti és fejlesztéstámogatási célokat is, |
| --- | --- |

J.

mivel a Szerződések értelmében a kereskedelmpolitikát az Európai Unió összes céljával összhangban kell folytatni, ideértve a szociális, környezeti és fejlesztéstámogatási célokat is,

| K. | mivel az Európai Unió bizonyos kereskedelmi kedvezményeket jó ideje ahhoz a feltételhez köt, hogy partnerei ratifikálják a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet főbb egyezményeit, és 2006 óta azt is vállalja, hogy külpolitikájának teljes spektrumában – ideértve a kereskedelempolitikát is – előmozdítja a tisztességes munka tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió bizonyos kereskedelmi kedvezményeket jó ideje ahhoz a feltételhez köt, hogy partnerei ratifikálják a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet főbb egyezményeit, és 2006 óta azt is vállalja, hogy külpolitikájának teljes spektrumában – ideértve a kereskedelempolitikát is – előmozdítja a tisztességes munka tiszteletben tartását,

| L. | mivel az Európai Unió kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásai egy ideje külön fejezetet tartalmaznak a fenntartható fejlődésre vonatkozóan, amely kiterjed számos környezeti és társadalmi célra, valamint a szabályok betartására ezeken a területeken, |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Unió kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásai egy ideje külön fejezetet tartalmaznak a fenntartható fejlődésre vonatkozóan, amely kiterjed számos környezeti és társadalmi célra, valamint a szabályok betartására ezeken a területeken,

| M. | mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveinek be nem tartása egyfajta szociális és környezeti dömpinget jelent, amely különösen az európai vállalkozásokat és munkavállalókat érinti hátrányosan, akiknek szigorúbb társadalmi, környezeti és adóügyi előírásoknak kell megfelelniük, |
| --- | --- |

M.

mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveinek be nem tartása egyfajta szociális és környezeti dömpinget jelent, amely különösen az európai vállalkozásokat és munkavállalókat érinti hátrányosan, akiknek szigorúbb társadalmi, környezeti és adóügyi előírásoknak kell megfelelniük,

| N. | mivel normális lenne, ha azok az európai vállalatok, amelyek olyan, alacsonyabb bérszínvonalú országokba helyezik át gyártásukat, ahol kevésbé szigorúak a környezetvédelmi előírások, az illetékes bíróságok előtt felelősségre vonhatóak lennének bármely környezeti és szociális kárért, vagy más, a helyi közösségek által tapasztalt negatív külső hatásért, amelyet leányvállalataik okoztak ezekben az országokban, |
| --- | --- |

N.

mivel normális lenne, ha azok az európai vállalatok, amelyek olyan, alacsonyabb bérszínvonalú országokba helyezik át gyártásukat, ahol kevésbé szigorúak a környezetvédelmi előírások, az illetékes bíróságok előtt felelősségre vonhatóak lennének bármely környezeti és szociális kárért, vagy más, a helyi közösségek által tapasztalt negatív külső hatásért, amelyet leányvállalataik okoztak ezekben az országokban,

| O. | mivel rendkívül sokféle kapcsolatok állhatnak fenn egyrészről az anyavállalat és annak leányvállalatai, másrészről egy vállalat és annak beszállítói között; és mivel nemzetközi szinten pontosítani kell a befolyási övezet, valamint a „kellő gondosság” fogalmát, |
| --- | --- |

O.

mivel rendkívül sokféle kapcsolatok állhatnak fenn egyrészről az anyavállalat és annak leányvállalatai, másrészről egy vállalat és annak beszállítói között; és mivel nemzetközi szinten pontosítani kell a befolyási övezet, valamint a „kellő gondosság” fogalmát,

| P. | mivel a vállalatok nem tartoznak közvetlenül a nemzetközi jog hatálya alá, és bár a nemzetközi egyezmények, különösen az emberi jogokkal, a munkajogokkal és a környezetvédelemmel kapcsolatosak az aláíró országokra kötelező érvényűek, a szóban forgó országokban székhellyel rendelkező vállalatokra nézve közvetlenül nem kötelezőek; mivel ugyanakkor a szóban forgó országoknak biztosítaniuk kell, hogy a területükön székhellyel rendelkező vállalatok tiszteletben tartják jogi kötelezettségeiket és kellő gondossággal járnak el, az ezzel ellenkező esetekre pedig megfelelő szankciókról kell rendelkezniük, |
| --- | --- |

P.

mivel a vállalatok nem tartoznak közvetlenül a nemzetközi jog hatálya alá, és bár a nemzetközi egyezmények, különösen az emberi jogokkal, a munkajogokkal és a környezetvédelemmel kapcsolatosak az aláíró országokra kötelező érvényűek, a szóban forgó országokban székhellyel rendelkező vállalatokra nézve közvetlenül nem kötelezőek; mivel ugyanakkor a szóban forgó országoknak biztosítaniuk kell, hogy a területükön székhellyel rendelkező vállalatok tiszteletben tartják jogi kötelezettségeiket és kellő gondossággal járnak el, az ezzel ellenkező esetekre pedig megfelelő szankciókról kell rendelkezniük,

| Q. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 8. cikke megerősíti a hatékony jogorvoslathoz, illetve a semleges és független bírósági eljáráshoz fűződő alapvető jogokat, |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 8. cikke megerősíti a hatékony jogorvoslathoz, illetve a semleges és független bírósági eljáráshoz fűződő alapvető jogokat,

| R. | mivel a Brüsszeli Egyezmény és a 44/2001/EK rendelet által megerősített igazságügyi együttműködés alapelve alapján felszólítják a Bizottságot, hogy kövesse a zöld könyv által tett előrelépéseket, amely a területenkívüliség kapcsán tesz javaslatokat, mégpedig a harmadik országok alperesei ellen irányuló perekre vonatkozó szabályozás hatályának kiterjesztése érdekében, |
| --- | --- |

R.

mivel a Brüsszeli Egyezmény és a 44/2001/EK rendelet által megerősített igazságügyi együttműködés alapelve alapján felszólítják a Bizottságot, hogy kövesse a zöld könyv által tett előrelépéseket, amely a területenkívüliség kapcsán tesz javaslatokat, mégpedig a harmadik országok alperesei ellen irányuló perekre vonatkozó szabályozás hatályának kiterjesztése érdekében,

| S. | mivel az Európai Unió és Dél-Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás 13. fejezete, és az Európai Unió és Kolumbia és Peru közötti többoldalú szabadkereskedelmi megállapodás 270. cikke (3) bekezdése ugyan említést tesz a vállalati társadalmi felelősségvállalásról, ez nem és nem teljes mértékben veszi figyelembe a környezet és a szociális, valamint emberi jogok védelmének európai célját, és mivel az ezzel ellentétes célkitűzésekkel szemben a gyakorlatban még az emberi jogok, a munkaügyi normák vagy környezetvédelmi rendelkezések vállalatok általi folyamatos megszegése sem befolyásolja az ilyen kereskedelmi megállapodások fennmaradását, |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Unió és Dél-Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás 13. fejezete, és az Európai Unió és Kolumbia és Peru közötti többoldalú szabadkereskedelmi megállapodás 270. cikke (3) bekezdése ugyan említést tesz a vállalati társadalmi felelősségvállalásról, ez nem és nem teljes mértékben veszi figyelembe a környezet és a szociális, valamint emberi jogok védelmének európai célját, és mivel az ezzel ellentétes célkitűzésekkel szemben a gyakorlatban még az emberi jogok, a munkaügyi normák vagy környezetvédelmi rendelkezések vállalatok általi folyamatos megszegése sem befolyásolja az ilyen kereskedelmi megállapodások fennmaradását,

| T. | mivel az eddig létrejött CSR-megállapodások különösen a bányászati szektorban elégtelennek bizonyulnak, |
| --- | --- |

T.

mivel az eddig létrejött CSR-megállapodások különösen a bányászati szektorban elégtelennek bizonyulnak,

| U. | mivel már léteznek közösségi jogszabályok a mikro-, kis- és középvállalkozásokról, mégpedig a 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlás, valamint a 2008. júniusban elfogadott, európai „small business act” (európai kisvállalkozói intézkedéscsomag) formájában, |
| --- | --- |

U.

mivel már léteznek közösségi jogszabályok a mikro-, kis- és középvállalkozásokról, mégpedig a 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlás, valamint a 2008. júniusban elfogadott, európai „small business act” (európai kisvállalkozói intézkedéscsomag) formájában,

| V. | mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás olyan koncepció, amelynek révén a vállalatok önkéntesen társadalmi és környezetvédelmi problémákat is üzleti stratégiájuk részévé tesznek az érdekelt felek átfogó jóléte érdekében azáltal, hogy aktív módon részt vesznek a közpolitika alakításában, amely az értékvezérelt társadalmi változás egyik fontos aspektusa, |
| --- | --- |

V.

mivel a vállalati társadalmi felelősségvállalás olyan koncepció, amelynek révén a vállalatok önkéntesen társadalmi és környezetvédelmi problémákat is üzleti stratégiájuk részévé tesznek az érdekelt felek átfogó jóléte érdekében azáltal, hogy aktív módon részt vesznek a közpolitika alakításában, amely az értékvezérelt társadalmi változás egyik fontos aspektusa,

| W. | mivel a CSR az európai szociális modell egyik alapvető fontosságú összetevője, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépése, valamint annak horizontális szociális záradéka erősít, és mivel a CSR elősegítésének szükségességét az Európai Bizottság Európa 2020 stratégiáról szóló közleménye a hosszú távú foglalkoztatás és fogyasztói bizalom biztosításának fontos elemeként ismerte el, |
| --- | --- |

W.

mivel a CSR az európai szociális modell egyik alapvető fontosságú összetevője, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépése, valamint annak horizontális szociális záradéka erősít, és mivel a CSR elősegítésének szükségességét az Európai Bizottság Európa 2020 stratégiáról szóló közleménye a hosszú távú foglalkoztatás és fogyasztói bizalom biztosításának fontos elemeként ismerte el,

| X. | mivel a CSR-nak jelentős befolyása van az emberi jogok fejlődő országokban meglévő helyzetére, |
| --- | --- |

X.

mivel a CSR-nak jelentős befolyása van az emberi jogok fejlődő országokban meglévő helyzetére,

| Y. | mivel a CSR-nak nem szabad átvennie az államok alapvető közszolgáltatások nyújtása terén fennálló felelősségét,, illetve nem mentesítheti az államokat ez alól, |
| --- | --- |

Y.

mivel a CSR-nak nem szabad átvennie az államok alapvető közszolgáltatások nyújtása terén fennálló felelősségét,, illetve nem mentesítheti az államokat ez alól,

| Z. | mivel a CSR kulcsszerepet játszhat a hátrányos helyzetű közösségek életszínvonalának javításában, |
| --- | --- |

Z.

mivel a CSR kulcsszerepet játszhat a hátrányos helyzetű közösségek életszínvonalának javításában,

| AA. | mivel a szakszervezeteknek fontos szerepük van a CSR elősegítésében, mivel a munkavállalók jól fel tudják mérni az őket foglalkoztató vállalatok valós helyzetét, |
| --- | --- |

AA.

mivel a szakszervezeteknek fontos szerepük van a CSR elősegítésében, mivel a munkavállalók jól fel tudják mérni az őket foglalkoztató vállalatok valós helyzetét,

| AB. | mivel a CSR-t a vállalatirányítási reformok mellett, illetve azokkal összhangban meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

AB.

mivel a CSR-t a vállalatirányítási reformok mellett, illetve azokkal összhangban meg kell vizsgálni,

| AC. | mivel jelentős a kkv-k szerepe az egységes európai piacon és a Bizottság által finanszírozott projektek eredményei terén a CSR gyakorlatának különösen a kkv-k által történő elfogadásának előmozdítása érdekében, |
| --- | --- |

AC.

mivel jelentős a kkv-k szerepe az egységes európai piacon és a Bizottság által finanszírozott projektek eredményei terén a CSR gyakorlatának különösen a kkv-k által történő elfogadásának előmozdítása érdekében,

| AD. | mivel egyfelől a vállalati társadalmi felelősségvállalás, másfelől a kereskedelmi megállapodásokba épített szociális és környezetvédelmi záradékok ugyanazokat a célokat szolgálják: olyan gazdaság létrehozását, amely tiszteletben tartja az emberi és a környezeti szükségleteket, egy igazságosabb, szociálisan kiegyensúlyozottabb, emberibb globalizáció híve, és a fenntartható fejlődést hatékonyan szolgálja, |
| --- | --- |

AD.

mivel egyfelől a vállalati társadalmi felelősségvállalás, másfelől a kereskedelmi megállapodásokba épített szociális és környezetvédelmi záradékok ugyanazokat a célokat szolgálják: olyan gazdaság létrehozását, amely tiszteletben tartja az emberi és a környezeti szükségleteket, egy igazságosabb, szociálisan kiegyensúlyozottabb, emberibb globalizáció híve, és a fenntartható fejlődést hatékonyan szolgálja,

| AE. | mivel az eddig a kereskedelmi szabályok és a vállalatok szociális felelőssége nem vagy csak kevéssé kapcsolódtak össze, de sokat profitálhatnának abból, ha sikerülne összeegyeztetni a kereskedelem szabályait a vállalati társadalmi felelősségvállalás célkitűzéseivel, |
| --- | --- |

AE.

mivel az eddig a kereskedelmi szabályok és a vállalatok szociális felelőssége nem vagy csak kevéssé kapcsolódtak össze, de sokat profitálhatnának abból, ha sikerülne összeegyeztetni a kereskedelem szabályait a vállalati társadalmi felelősségvállalás célkitűzéseivel,

| 1. | megállapítja, hogy a gazdasági válság és annak társadalmi következményei fokozták a globális kihívásokat, és világszerte vitához vezetettek a világgazdaság, és azon belül a nemzetközi kereskedelem új szabályozási megközelítésével és irányítási kérdéseivel kapcsolatosan; úgy véli, hogy az új, hatékonyabb és jobban betartott szabályoknak hozzá kell járulniuk a társadalmi és környezeti kérdéseket is valóban szem előtt tartó, fenntarthatóbb politikák kialakításához; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a gazdasági válság és annak társadalmi következményei fokozták a globális kihívásokat, és világszerte vitához vezetettek a világgazdaság, és azon belül a nemzetközi kereskedelem új szabályozási megközelítésével és irányítási kérdéseivel kapcsolatosan; úgy véli, hogy az új, hatékonyabb és jobban betartott szabályoknak hozzá kell járulniuk a társadalmi és környezeti kérdéseket is valóban szem előtt tartó, fenntarthatóbb politikák kialakításához;

| 2. | megállapítja továbbá, hogy a globalizáció növelte a külföldi befektetőkért zajló versenynyomást az országok között, amely néha az emberi és munkajogok súlyos sérelmének, valamint a környezeti károkhoz vezetett a kereskedelem és a befektetők vonzása érdekében; |
| --- | --- |

2.

megállapítja továbbá, hogy a globalizáció növelte a külföldi befektetőkért zajló versenynyomást az országok között, amely néha az emberi és munkajogok súlyos sérelmének, valamint a környezeti károkhoz vezetett a kereskedelem és a befektetők vonzása érdekében;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás meghatározó elvei, amelyeket nemzetközi szinten teljes mértékben elismernek, akár az OECD által, akár az ILO vagy az ENSZ által, a vállalkozások felelősségteljes magatartására vonatkoznak, és elsődlegesen feltételezik a hatályos jogszabályok tiszteletben tartását a foglalkoztatás, társadalmi kapcsolatok, az emberi jogok, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem és a fogyasztók számára biztosított átláthatóság, valamint a korrupció és az adókikerülés elleni küzdelem tekintetében; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás meghatározó elvei, amelyeket nemzetközi szinten teljes mértékben elismernek, akár az OECD által, akár az ILO vagy az ENSZ által, a vállalkozások felelősségteljes magatartására vonatkoznak, és elsődlegesen feltételezik a hatályos jogszabályok tiszteletben tartását a foglalkoztatás, társadalmi kapcsolatok, az emberi jogok, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem és a fogyasztók számára biztosított átláthatóság, valamint a korrupció és az adókikerülés elleni küzdelem tekintetében;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdítása az Európai Unió által támogatott cél, és az Európai Bizottság véleménye szerint az Uniónak biztosítania kell, hogy az általa végrehajtott külső politikák hatékonyan hozzájáruljanak a fenntartható fejlődéshez és a társadalmi fejlődéshez ezekben az országokban, valamint hogy az európai vállalatok tevékenysége – bárhol is ruháznak be, illetve működnek – összhangban álljon az európai értékekkel és a nemzetközileg elfogadott normákkal; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdítása az Európai Unió által támogatott cél, és az Európai Bizottság véleménye szerint az Uniónak biztosítania kell, hogy az általa végrehajtott külső politikák hatékonyan hozzájáruljanak a fenntartható fejlődéshez és a társadalmi fejlődéshez ezekben az országokban, valamint hogy az európai vállalatok tevékenysége – bárhol is ruháznak be, illetve működnek – összhangban álljon az európai értékekkel és a nemzetközileg elfogadott normákkal;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelempolitika célkitűzéseit teljes mértékben össze kell hangolni az Európai Unió globális céljaival, és az EUMSz. 207. cikke értelmében a közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni”, és az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke értelmében többek között hozzá kell járulnia „a Föld fenntartható fejlődéséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és kölcsönös tisztelethez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a kereskedelempolitika célkitűzéseit teljes mértékben össze kell hangolni az Európai Unió globális céljaival, és az EUMSz. 207. cikke értelmében a közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni”, és az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke értelmében többek között hozzá kell járulnia „a Föld fenntartható fejlődéséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és kölcsönös tisztelethez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”;

| 6. | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak mérlegelnie kell az úgynevezett anyavállalat és a vele függőségben levő vállalatok – akár leányvállalat, akár beszállítók vagy alvállalkozók – közötti viszonyok harmonizált meghatározásának lehetőségét, hogy ezáltal könnyebben meghatározható lehessen az egyes vállalatok jogi felelőssége; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak mérlegelnie kell az úgynevezett anyavállalat és a vele függőségben levő vállalatok – akár leányvállalat, akár beszállítók vagy alvállalkozók – közötti viszonyok harmonizált meghatározásának lehetőségét, hogy ezáltal könnyebben meghatározható lehessen az egyes vállalatok jogi felelőssége;

| 7. | annak fényében, hogy a nagyvállalatok, leányvállalataik és ellátási láncaik vezető szerepet töltenek be a nemzetközi kereskedelemben, úgy véli, hogy a vállalkozások társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalása szerves része kell, hogy legyen az Európai Unió kereskedelmi megállapodásainak; |
| --- | --- |

7.

annak fényében, hogy a nagyvállalatok, leányvállalataik és ellátási láncaik vezető szerepet töltenek be a nemzetközi kereskedelemben, úgy véli, hogy a vállalkozások társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalása szerves része kell, hogy legyen az Európai Unió kereskedelmi megállapodásainak;

| 8. | úgy véli, hogy a kereskedelmi megállapodások szociális záradékait ki kell egészíteni a vállalati társadalmi felelősségvállalás fogalmával, mely a vállalkozások magatartását érinti, miközben a kereskedelmi megállapodásoknak azon rendelkezései, melyek az elvek végrehajtásának ellenőrzésére vonatkoznak, a vállalati társadalmi felelősségvállalást támogatják meg; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a kereskedelmi megállapodások szociális záradékait ki kell egészíteni a vállalati társadalmi felelősségvállalás fogalmával, mely a vállalkozások magatartását érinti, miközben a kereskedelmi megállapodásoknak azon rendelkezései, melyek az elvek végrehajtásának ellenőrzésére vonatkoznak, a vállalati társadalmi felelősségvállalást támogatják meg;

| 9. | kéri, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos elveket és kötelességeket vegyék figyelembe és integrálják a Bizottság „Új európai kereskedelempolitika az Európa 2020 stratégia keretében” című jövőbeli közleményébe, a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2011-re tervezett bizottsági közleménybe, illetve a kereskedelempolitika megvalósítása során; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos elveket és kötelességeket vegyék figyelembe és integrálják a Bizottság „Új európai kereskedelempolitika az Európa 2020 stratégia keretében” című jövőbeli közleményébe, a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2011-re tervezett bizottsági közleménybe, illetve a kereskedelempolitika megvalósítása során;

| 10. | úgy véli, hogy a CSR hatékony eszköz a versenyképesség, a készségek és a képzési lehetőségek, valamint a munkahelyi biztonság és a munkakörnyezet javítására, illetve a munkavállalók, illetve a helyi és bennszülött közösségek jogainak védelmére, a fenntartható környezetvédelmi politika előmozdítására, illetve a jó gyakorlatok helyi, nemzeti, európai és világszinten történő kicserélésének előmozdítására, noha egyértelműen nem helyettesítheti a munkajogi szabályozásokat, illetve az általános vagy szektoriális kollektív megállapodásokat; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a CSR hatékony eszköz a versenyképesség, a készségek és a képzési lehetőségek, valamint a munkahelyi biztonság és a munkakörnyezet javítására, illetve a munkavállalók, illetve a helyi és bennszülött közösségek jogainak védelmére, a fenntartható környezetvédelmi politika előmozdítására, illetve a jó gyakorlatok helyi, nemzeti, európai és világszinten történő kicserélésének előmozdítására, noha egyértelműen nem helyettesítheti a munkajogi szabályozásokat, illetve az általános vagy szektoriális kollektív megállapodásokat;

| 11. | felszólítja a vállalatokat, hogy alkalmazzák a CSR-t a fizikai integritás és biztonság, valamint a lelki jólét, a munkavállalói jogok és mind a saját, mind más munkavállalók emberi jogainak biztosítása érdekében azon befolyás révén, amelyet a szélesebb környezetükben lévő vállalatokra gyakorolnak; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy támogatni és ösztönözni kell az ilyen gyakorlatok elterjedését a kkv-k körében a költségek és a következésképpen megnövekedett bürokrácia korlátozása mellett; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a vállalatokat, hogy alkalmazzák a CSR-t a fizikai integritás és biztonság, valamint a lelki jólét, a munkavállalói jogok és mind a saját, mind más munkavállalók emberi jogainak biztosítása érdekében azon befolyás révén, amelyet a szélesebb környezetükben lévő vállalatokra gyakorolnak; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy támogatni és ösztönözni kell az ilyen gyakorlatok elterjedését a kkv-k körében a költségek és a következésképpen megnövekedett bürokrácia korlátozása mellett;

| 12. | rámutat arra, hogy a CSR-nak olyan új területeket kell érintenie, mint a munkaszervezés, az esélyegyenlőség és a szociális integráció, a diszkriminációellenes intézkedések, az egész életen át tartó tanulás és a képzés fejlesztése; hangsúlyozza, hogy a CSR-nak ki kell terjednie például a munka minősége, a fizetések egyenlősége és a karrierkilátások, valamint az innovatív projektek előmozdítására annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a fenntartható gazdaság irányába történő elmozdulásban; |
| --- | --- |

12.

rámutat arra, hogy a CSR-nak olyan új területeket kell érintenie, mint a munkaszervezés, az esélyegyenlőség és a szociális integráció, a diszkriminációellenes intézkedések, az egész életen át tartó tanulás és a képzés fejlesztése; hangsúlyozza, hogy a CSR-nak ki kell terjednie például a munka minősége, a fizetések egyenlősége és a karrierkilátások, valamint az innovatív projektek előmozdítására annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a fenntartható gazdaság irányába történő elmozdulásban;

| 13. | nyomatékos ajánlás tesz arra, hogy a tagállamok és az Unió mozdítsák elő a jó CSR-gyakorlatokat minden cég révén függetlenül azok működési helyétől, és hogy ösztönözzék a CSR-kezdeményezéseken alapuló jó gyakorlatok terjesztését, mégpedig azáltal, hogy az ilyen kezdeményezéseket szélesebb körben teszik ismertté; |
| --- | --- |

13.

nyomatékos ajánlás tesz arra, hogy a tagállamok és az Unió mozdítsák elő a jó CSR-gyakorlatokat minden cég révén függetlenül azok működési helyétől, és hogy ösztönözzék a CSR-kezdeményezéseken alapuló jó gyakorlatok terjesztését, mégpedig azáltal, hogy az ilyen kezdeményezéseket szélesebb körben teszik ismertté;

| 14. | megjegyzi, hogy a CSR-ra irányuló napirendet hozzá kell igazítani a régiók és az egyes országok sajátos szükségleteihez annak érdekében, hogy hozzá lehessen járulni a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéshez; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a CSR-ra irányuló napirendet hozzá kell igazítani a régiók és az egyes országok sajátos szükségleteihez annak érdekében, hogy hozzá lehessen járulni a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéshez;

| 15. | úgy véli, hogy az önkéntes CSR-kezdeményezések hitelessége azon múlik, hogyan építenek be nemzetközileg elfogadott szabványokat és elveket, mint például a globális jelentési kezdeményezés III-at, valamint attól függ, hogy a vállalati érdekelt felektől független monitoring és átlátható hitelesítés alá tartoznak-e; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az önkéntes CSR-kezdeményezések hitelessége azon múlik, hogyan építenek be nemzetközileg elfogadott szabványokat és elveket, mint például a globális jelentési kezdeményezés III-at, valamint attól függ, hogy a vállalati érdekelt felektől független monitoring és átlátható hitelesítés alá tartoznak-e;

| 16. | úgy véli, hogy hangsúlyt kell fektetni a vállalaton belüli minden érdekelt fél aktív bevonására, a vezetők képzésére, valamint a civil társadalom fejlesztésére, különös tekintettel a fogyasztói tudatosságra; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy hangsúlyt kell fektetni a vállalaton belüli minden érdekelt fél aktív bevonására, a vezetők képzésére, valamint a civil társadalom fejlesztésére, különös tekintettel a fogyasztói tudatosságra;

| 17. | fontosnak véli a CSR kultúrájának elősegítését és terjesztését a képzésen és a tudatosság növelésén keresztül egy üzleti megoldás keretében, valamint a felsőfokú és egyetemi oktatás azon ágaiban, amelyek elsősorban az igazgatás tanulmányozására koncentrálnak; |
| --- | --- |

17.

fontosnak véli a CSR kultúrájának elősegítését és terjesztését a képzésen és a tudatosság növelésén keresztül egy üzleti megoldás keretében, valamint a felsőfokú és egyetemi oktatás azon ágaiban, amelyek elsősorban az igazgatás tanulmányozására koncentrálnak;

| 18. | úgy véli, hogy a társadalmi párbeszéd és az európai üzemi tanácsok konstruktív szerepet játszottak a jó gyakorlatok kialakításában a CSR terén; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a társadalmi párbeszéd és az európai üzemi tanácsok konstruktív szerepet játszottak a jó gyakorlatok kialakításában a CSR terén;

| 19. | határozottan úgy véli, hogy több figyelmet kell fordítani a CSR-nak az európai foglalkoztatási iránymutatásokban; |
| --- | --- |

19.

határozottan úgy véli, hogy több figyelmet kell fordítani a CSR-nak az európai foglalkoztatási iránymutatásokban;

A vállalati társadalmi felelősségvállalás beépítése az általános preferenciarendszerekbe (GSP és GSP+)

| 20. | kéri, hogy az általános preferenciarendszerek rendeletének (GSP és GSP+) következő felülvizsgálatakor építsék be a rendeletbe a vállalati társadalmi felelősségvállalás alapelveit; kéri, hogy a Bizottság ügyeljen arra, hogy azok a transznacionális vállalkozások – akár az Unióban van a bejelentett székhelyük, akár nem –, amelyek leányvállalatai vagy ellátási láncai a GSP-ben, és különösen a GSP+-ban részt vevő országokban találhatóak, tegyenek eleget nemzeti és nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiknek, valamint a szociális és környezetvédelmi szabályoknak; reméli, hogy az Európai Uniónak és az általános preferenciarendszer részes feleinek és kedvezményezettjeinek mint államoknak biztosítaniuk kell, hogy ezek a vállalatok megfelelnek ezeknek a kötelezettségeknek; kéri, hogy a GSP legyen kötelező erejű; |
| --- | --- |

20.

kéri, hogy az általános preferenciarendszerek rendeletének (GSP és GSP+) következő felülvizsgálatakor építsék be a rendeletbe a vállalati társadalmi felelősségvállalás alapelveit; kéri, hogy a Bizottság ügyeljen arra, hogy azok a transznacionális vállalkozások – akár az Unióban van a bejelentett székhelyük, akár nem –, amelyek leányvállalatai vagy ellátási láncai a GSP-ben, és különösen a GSP+-ban részt vevő országokban találhatóak, tegyenek eleget nemzeti és nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiknek, valamint a szociális és környezetvédelmi szabályoknak; reméli, hogy az Európai Uniónak és az általános preferenciarendszer részes feleinek és kedvezményezettjeinek mint államoknak biztosítaniuk kell, hogy ezek a vállalatok megfelelnek ezeknek a kötelezettségeknek; kéri, hogy a GSP legyen kötelező erejű;

| 21. | úgy véli, hogy egy megújított GSP+ rendszernek a „host country agreements”-féle megállapodásokat, azaz az egyes multinacionális vállalatok és olyan, a GSP+ rendszer kedvezményezett országaihoz tartozó befogadó országok közötti titkos megállapodásokat (melyek célja kikerülni ezen országok jogszabályi követelményeit) is meg kell tiltania, mivel azok egyértelműen ellenkeznek a CSR elveivel; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy egy megújított GSP+ rendszernek a „host country agreements”-féle megállapodásokat, azaz az egyes multinacionális vállalatok és olyan, a GSP+ rendszer kedvezményezett országaihoz tartozó befogadó országok közötti titkos megállapodásokat (melyek célja kikerülni ezen országok jogszabályi követelményeit) is meg kell tiltania, mivel azok egyértelműen ellenkeznek a CSR elveivel;

Új hatástanulmányok

| 22. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy szükség esetén javítson fenntarthatósági hatásvizsgálati modelljén annak érdekében, hogy a kereskedelmi tárgyalások gazdasági, társadalmi, emberi jogi és környezeti hatásait, köztük az éghajlat változási célokat megfelelően tudja értékelni; kéri a Bizottságot, hogy az egyes kereskedelmi megállapodások aláírása előtt és után hatásvizsgálati tanulmányok elkészítésén keresztül kövesse nyomon az EU partnerországaival kötött kereskedelmi megállapodásokat, különös tekintettel a sérülékeny ágazatokra; |
| --- | --- |

22.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy szükség esetén javítson fenntarthatósági hatásvizsgálati modelljén annak érdekében, hogy a kereskedelmi tárgyalások gazdasági, társadalmi, emberi jogi és környezeti hatásait, köztük az éghajlat változási célokat megfelelően tudja értékelni; kéri a Bizottságot, hogy az egyes kereskedelmi megállapodások aláírása előtt és után hatásvizsgálati tanulmányok elkészítésén keresztül kövesse nyomon az EU partnerországaival kötött kereskedelmi megállapodásokat, különös tekintettel a sérülékeny ágazatokra;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után a Parlamentet teljes körűen tájékoztatni kell arról, hogy hogyan foglalják bele a tárgyalásokba a megállapodásokra vonatkozó fenntarthatósági hatásvizsgálatok eredményeit azok lezárása előtt, és hogy e megállapodások mely fejezetein változtattak a fenntarthatósági hatásvizsgálatok során azonosított negatív hatások elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után a Parlamentet teljes körűen tájékoztatni kell arról, hogy hogyan foglalják bele a tárgyalásokba a megállapodásokra vonatkozó fenntarthatósági hatásvizsgálatok eredményeit azok lezárása előtt, és hogy e megállapodások mely fejezetein változtattak a fenntarthatósági hatásvizsgálatok során azonosított negatív hatások elkerülése érdekében;

| 24. | kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen hatástanulmányokat a kereskedelmi megállapodások európai kkv-kra gyakorolt hatásainak értékelésére („kkv-teszt”), különös tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalásra, a kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összhangban; |
| --- | --- |

24.

kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen hatástanulmányokat a kereskedelmi megállapodások európai kkv-kra gyakorolt hatásainak értékelésére („kkv-teszt”), különös tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalásra, a kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összhangban;

Vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó záradékok az Európai Unió által kötött valamennyi kereskedelmi megállapodásban

| 25. | általánosabban javasolja, hogy az Unió által megtárgyalandó jövőbeli kereskedelmi megállapodások tartalmazzanak külön fejezetet a fenntartható fejlődésről, az OECD multinacionális vállalatokhoz intézett iránymutatásának részben a 2010-es frissített kiadásán alapuló vállalati társadalmi felelősségvállalás elveire támaszkodva; |
| --- | --- |

25.

általánosabban javasolja, hogy az Unió által megtárgyalandó jövőbeli kereskedelmi megállapodások tartalmazzanak külön fejezetet a fenntartható fejlődésről, az OECD multinacionális vállalatokhoz intézett iránymutatásának részben a 2010-es frissített kiadásán alapuló vállalati társadalmi felelősségvállalás elveire támaszkodva;

| 26. | javasolja, hogy ez a „vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló záradék” a következőkre terjedjen ki:






  a) | a két fél kölcsönös kötelezettségvállalása arra, hogy a megállapodás, valamint a köztük folyó kereskedelem keretében előmozdítják a vállalati társadalmi felelősségvállalás nemzetközileg elfogadott eszközeit; |
| --- | --- | --- |

26.

javasolja, hogy ez a „vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló záradék” a következőkre terjedjen ki:

a)

a két fél kölcsönös kötelezettségvállalása arra, hogy a megállapodás, valamint a köztük folyó kereskedelem keretében előmozdítják a vállalati társadalmi felelősségvállalás nemzetközileg elfogadott eszközeit;

| b) | annak ösztönzése, hogy a vállalkozásokat buzdítsák a vállalati társadalmi felelősségvállalásra irányuló kötelezettségvállalásokra, amelyek megtárgyalásában a vállalkozás valamennyi érdekelt fele részt vesz, ideértve a szakszervezeteket, a fogyasztói szervezeteket és az érintett helyi közösségeket és civil társadalmi szervezeteket is; |
| --- | --- |

b)

annak ösztönzése, hogy a vállalkozásokat buzdítsák a vállalati társadalmi felelősségvállalásra irányuló kötelezettségvállalásokra, amelyek megtárgyalásában a vállalkozás valamennyi érdekelt fele részt vesz, ideértve a szakszervezeteket, a fogyasztói szervezeteket és az érintett helyi közösségeket és civil társadalmi szervezeteket is;

| c) | az OECD keretén belül létrehozottakhoz hasonló „kapcsolattartó pontok” megnyitása a vállalati társadalmi felelősségvállalásról való tájékoztatás és az átláthatóság elősegítésére, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalás be nem tartásának eseteire vonatkozó esetleges panaszok befogadására, a civil társadalommal együttműködve, valamint ezeknek az illetékes hatóságok számára történő továbbítása; |
| --- | --- |

c)

az OECD keretén belül létrehozottakhoz hasonló „kapcsolattartó pontok” megnyitása a vállalati társadalmi felelősségvállalásról való tájékoztatás és az átláthatóság elősegítésére, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalás be nem tartásának eseteire vonatkozó esetleges panaszok befogadására, a civil társadalommal együttműködve, valamint ezeknek az illetékes hatóságok számára történő továbbítása;

| d) | legalább két vagy háromévente CSR beszámoló közzétételi kötelezettség a cégek számára, amely figyelembe veszi a kkv-k sajátos helyzetét és képességeit a 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlás keretén belül és a „induljunk el az alapoktól” alapelv szerint; úgy véli, hogy ez a követelmény meg fogja erősíteni az átláthatóságot és a jelentéstételt valamint ösztönözni fogja a gyakorlatban megvalósuló vállalati társadalmi felelősségvállalás láthatóságát és hitelességét a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos információk valamennyi érdekelt fél – köztük a fogyasztók, a befektetők és a nagyközönség – részére történő célzott rendelkezésre bocsátása révén; |
| --- | --- |

d)

legalább két vagy háromévente CSR beszámoló közzétételi kötelezettség a cégek számára, amely figyelembe veszi a kkv-k sajátos helyzetét és képességeit a 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlás keretén belül és a „induljunk el az alapoktól” alapelv szerint; úgy véli, hogy ez a követelmény meg fogja erősíteni az átláthatóságot és a jelentéstételt valamint ösztönözni fogja a gyakorlatban megvalósuló vállalati társadalmi felelősségvállalás láthatóságát és hitelességét a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos információk valamennyi érdekelt fél – köztük a fogyasztók, a befektetők és a nagyközönség – részére történő célzott rendelkezésre bocsátása révén;

| e) | a vállalkozásokra és a vállalatcsoportokra vonatkozóan a körültekintő magatartásra vonatkozó kötelezettség előírása, azaz megelőző intézkedéseket kell hozniuk az emberi jogok és a környezeti jogok megsértésének, a korrupciónak és az adókikerülésnek az észlelésére és megelőzésére, leányvállalataikat és ellátási láncaikat, azaz teljes befolyási övezetüket is beleértve; |
| --- | --- |

e)

a vállalkozásokra és a vállalatcsoportokra vonatkozóan a körültekintő magatartásra vonatkozó kötelezettség előírása, azaz megelőző intézkedéseket kell hozniuk az emberi jogok és a környezeti jogok megsértésének, a korrupciónak és az adókikerülésnek az észlelésére és megelőzésére, leányvállalataikat és ellátási láncaikat, azaz teljes befolyási övezetüket is beleértve;

| f) | azon kötelezettségvállalás előírása a vállalatok számára, hogy a valamely helyi közösséget érintő projektek megkezdése előtt folytassanak szabad, nyílt, és tájékoztatáson alapuló előzetes konzultációt a helyi és független érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

f)

azon kötelezettségvállalás előírása a vállalatok számára, hogy a valamely helyi közösséget érintő projektek megkezdése előtt folytassanak szabad, nyílt, és tájékoztatáson alapuló előzetes konzultációt a helyi és független érdekelt felekkel;

| g) | külön figyelem összpontosítása a gyermekek alkalmazása, illetve a gyermekmunka hatásaira; |
| --- | --- |

g)

külön figyelem összpontosítása a gyermekek alkalmazása, illetve a gyermekmunka hatásaira;

| 27. | úgy véli, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló záradékot egyéb rendelkezéseknek is kísérniük kellene; megítélése szerint






  a) | a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos kötelezettségvállalások bizonyított megsértésének esetén lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok vizsgálatokat folytassanak, és a kötelezettségvállalások súlyos megsértése esetén a felek megnevezhessék és pellengérre állíthassák a felelősöket; |
| --- | --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló záradékot egyéb rendelkezéseknek is kísérniük kellene; megítélése szerint

a)

a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos kötelezettségvállalások bizonyított megsértésének esetén lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok vizsgálatokat folytassanak, és a kötelezettségvállalások súlyos megsértése esetén a felek megnevezhessék és pellengérre állíthassák a felelősöket;

| b) | a két félnek vállalnia kell a határokon átnyúló igazságügyi együttműködés előmozdítását, a vállalkozások üzelmeinek befolyási szférájukban áldozatul esett személyek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének megkönnyítését, valamint ennek érdekében a megfelelő igazságügyi eljárások és bíróságon kívüli jogorvoslati mechanizmusok kialakításának támogatását és a társaságok által okozott jogsértések szankcionálását; |
| --- | --- |

b)

a két félnek vállalnia kell a határokon átnyúló igazságügyi együttműködés előmozdítását, a vállalkozások üzelmeinek befolyási szférájukban áldozatul esett személyek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének megkönnyítését, valamint ennek érdekében a megfelelő igazságügyi eljárások és bíróságon kívüli jogorvoslati mechanizmusok kialakításának támogatását és a társaságok által okozott jogsértések szankcionálását;

| 28. | javasolja, hogy a kétoldalú uniós megállapodások részeként az igazságügy megerősítésére irányuló programok keretében rendelkezzenek a kereskedelmi joggal foglalkozó bírók és törvényszékek emberi jogokkal, a nemzetközi munkaügyi egyezményeknek való megfeleléssel és a környezetvédelemmel kapcsolatos képzéséről; |
| --- | --- |

28.

javasolja, hogy a kétoldalú uniós megállapodások részeként az igazságügy megerősítésére irányuló programok keretében rendelkezzenek a kereskedelmi joggal foglalkozó bírók és törvényszékek emberi jogokkal, a nemzetközi munkaügyi egyezményeknek való megfeleléssel és a környezetvédelemmel kapcsolatos képzéséről;

| 29. | javasolja, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokban rögzítettek mintájára valamennyi szabadkereskedelmi megállapodás számára hozzanak létre egy közös parlamenti monitoring bizottságot, amely az Európai Parlament és a partnerország képviselőinek tájékoztatási és vitafóruma lenne; hozzáfűzi, hogy e monitoring bizottságok a fenntartható fejlődésről szóló fejezet és a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó záradék végrehajtását is megvizsgálhatnák, továbbá – elsősorban a hatástanulmányokra vonatkozóan, valamint az emberi jogok, a munkajogok és a környezetvédelmi egyezmények bizonyított be nem tartása esetén – ajánlásokat fogalmazhatna meg a szabadkereskedelmi megállapodás vegyes bizottsága számára; |
| --- | --- |

29.

javasolja, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokban rögzítettek mintájára valamennyi szabadkereskedelmi megállapodás számára hozzanak létre egy közös parlamenti monitoring bizottságot, amely az Európai Parlament és a partnerország képviselőinek tájékoztatási és vitafóruma lenne; hozzáfűzi, hogy e monitoring bizottságok a fenntartható fejlődésről szóló fejezet és a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó záradék végrehajtását is megvizsgálhatnák, továbbá – elsősorban a hatástanulmányokra vonatkozóan, valamint az emberi jogok, a munkajogok és a környezetvédelmi egyezmények bizonyított be nem tartása esetén – ajánlásokat fogalmazhatna meg a szabadkereskedelmi megállapodás vegyes bizottsága számára;

| 30. | javasolja egy összehasonlítást célzó rendszeres fórum létrehozását az ENSZ Globális Megállapodásának aláírói számára, ahol a nyilvánosság általi vizsgálat céljából bemutathatják a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos programjaikat, összehasonlításra szolgáló eszközt biztosítva a fogyasztók számára, és megteremtve a magas minőség és a szakértői értékelés kultúráját; az ilyen átláthatóság ösztönözné a vállalatokat arra, hogy önként magasabb szintre lépjenek a vállalati társadalmi felelősségvállalás terén, vagy pedig vállalják a média és a nyilvánosság általi vizsgálat költségeit; |
| --- | --- |

30.

javasolja egy összehasonlítást célzó rendszeres fórum létrehozását az ENSZ Globális Megállapodásának aláírói számára, ahol a nyilvánosság általi vizsgálat céljából bemutathatják a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos programjaikat, összehasonlításra szolgáló eszközt biztosítva a fogyasztók számára, és megteremtve a magas minőség és a szakértői értékelés kultúráját; az ilyen átláthatóság ösztönözné a vállalatokat arra, hogy önként magasabb szintre lépjenek a vállalati társadalmi felelősségvállalás terén, vagy pedig vállalják a média és a nyilvánosság általi vizsgálat költségeit;

A vállalati társadalmi felelősségvállalás multilaterális szintű előmozdítása a kereskedelempolitikában

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a vállalati társadalmi felelősségvállalás figyelembevételét a multilaterális szintű kereskedelempolitikában a vállalati társadalmi felelősségvállalást támogató nemzetközi fórumokon, különösen az OECD-n és az ILO-n belül, valamint a WTO Doha utáni időszakára való tekintettel; |
| --- | --- |

31.

kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a vállalati társadalmi felelősségvállalás figyelembevételét a multilaterális szintű kereskedelempolitikában a vállalati társadalmi felelősségvállalást támogató nemzetközi fórumokon, különösen az OECD-n és az ILO-n belül, valamint a WTO Doha utáni időszakára való tekintettel;

| 32. | kéri, hogy a fenti fórumok keretében szorgalmazza egy nemzetközi egyezmény kidolgozását – amelyben meghatározzák a „befogadó országok” (23) és a „származási országok” (24) felelősségi körét, és amely beleilleszkedik az emberi jogok multinacionális vállalatok általi megsértése elleni küzdelembe –, valamint a területenkívüliség elvének alkalmazását; |
| --- | --- |

32.

kéri, hogy a fenti fórumok keretében szorgalmazza egy nemzetközi egyezmény kidolgozását – amelyben meghatározzák a „befogadó országok” (23) és a „származási országok” (24) felelősségi körét, és amely beleilleszkedik az emberi jogok multinacionális vállalatok általi megsértése elleni küzdelembe –, valamint a területenkívüliség elvének alkalmazását;

| 33. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa a szociális és környezetvédelmi normákkal foglalkozó multilaterális ügynökségek és a WTO közötti új kapcsolatok létrehozását annak biztosítása érdekében, hogy nemzetközi szinten nagyobb összhang legyen a kereskedelempolitika és a fenntartható fejlődés célkitűzései között; |
| --- | --- |

33.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa a szociális és környezetvédelmi normákkal foglalkozó multilaterális ügynökségek és a WTO közötti új kapcsolatok létrehozását annak biztosítása érdekében, hogy nemzetközi szinten nagyobb összhang legyen a kereskedelempolitika és a fenntartható fejlődés célkitűzései között;

| 34. | ismételten támogatja, hogy a WTO-n belül a Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottság mintájára létrejöjjön egy kereskedelemmel és tisztességes munkával foglalkozó bizottság, amelyben a nemzetközi kereskedelemmel összefüggésben megvitathatnák különösen a munkaügyi normákkal, elsősorban azok gyermekmunkát érintő vonatkozásaival és a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos kérdéseket; újfent javasolja a vitarendezési eljárás kiigazítását annak lehetővé tétele érdekében, hogy azon esetekben, amikor a nemzetközi egyezményekkel összefüggő környezetvédelmi vagy szociális kérdések vetődnek fel, a különleges testületek (panelek) vagy a fellebbviteli testület kikérjék az illetékes nemzetközi szervezetek véleményét, és e véleményt nyilvánosságra hozzák; |
| --- | --- |

34.

ismételten támogatja, hogy a WTO-n belül a Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottság mintájára létrejöjjön egy kereskedelemmel és tisztességes munkával foglalkozó bizottság, amelyben a nemzetközi kereskedelemmel összefüggésben megvitathatnák különösen a munkaügyi normákkal, elsősorban azok gyermekmunkát érintő vonatkozásaival és a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos kérdéseket; újfent javasolja a vitarendezési eljárás kiigazítását annak lehetővé tétele érdekében, hogy azon esetekben, amikor a nemzetközi egyezményekkel összefüggő környezetvédelmi vagy szociális kérdések vetődnek fel, a különleges testületek (panelek) vagy a fellebbviteli testület kikérjék az illetékes nemzetközi szervezetek véleményét, és e véleményt nyilvánosságra hozzák;

*

* *

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az Európai Unió nemzeti parlamentjeinek, a WTO parlamenti közgyűlésének és a Nemzetközi Munkaügyi Konferenciának. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az Európai Unió nemzeti parlamentjeinek, a WTO parlamenti közgyűlésének és a Nemzetközi Munkaügyi Konferenciának.

---

(1)  Az ENSZ E/CN.4/Sub.2/2003/12/Rev.2 (2003). számú dokumentuma.

(2)  www.globalreporting.org.

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0866694.pdf?OpenElement

(4)  http://www.csrgov.dk.

(5)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

(6)  HL L 156., 2001.6.13., 33. o.

(7)  HL C 86., 2002.4.10., 3. o.

(8)  HL C 39., 2003.2.18., 3. o.

(9)  HL L 205., 2005.8.6., 21. o.

(10)  10937/1/10.

(11)  HL L 114., 2001.4.24., 1. o.

(12)  HL L 178., 2003.7.17., 16. o.

(13)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

(14)  HL C 104., 1999.4.14., 180. o.

(15)  HL C 112. E, 2002.5.9., 326. o.

(16)  HL C 271. E, 2003.11.12., 598. o.

(17)  HL C 67. E, 2004.3.17., 73. o.

(18)  HL C 157. E, 2006.7.6., 84. o.

(19)  HL C 280 E, 2006.11.18., 65. o.

(20)  HL C 303. E, 2006.12.13., 865. o.

(21)  HL C 301. E, 2007.12.13., 45. o.

(22)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

(23)  Azon államok, amelyekben az anyavállalattal függőségi viszonyban álló vállalatok székhelye található.

(24)  Azon államok, ahol az anyavállalatok találhatók.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/112

---

2010. november 25., csütörtökA horizontális együttműködési versenyszabályok

P7_TA(2010)0447

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása a versenyre vonatkozó horizontális együttműködési szabályok felülvizsgálatáról

2012/C 99 E/20

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz.) 101. cikkének (1) és (3) bekezdésére, 103. cikkének (1) bekezdésére, valamint 105. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz.) 101. cikkének (1) és (3) bekezdésére, 103. cikkének (1) bekezdésére, valamint 105. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások, döntések és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1971. december 20-i 2821/71/EGK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások, döntések és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1971. december 20-i 2821/71/EGK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2000. november 29-i 2658/2000/EK bizottsági rendeletre (2) (a szakosítási megállapodásokról szóló csoportmentességi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2000. november 29-i 2658/2000/EK bizottsági rendeletre (2) (a szakosítási megállapodásokról szóló csoportmentességi rendelet),

| — | tekintettel a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a kutatási és fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2000. november 29-i 2659/2000/EK bizottsági rendeletre (3) (a kutatási és fejlesztési megállapodásokról szóló csoportmentességi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a kutatási és fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2000. november 29-i 2659/2000/EK bizottsági rendeletre (3) (a kutatási és fejlesztési megállapodásokról szóló csoportmentességi rendelet),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, a Bizottság honlapján 2010. május 4-én konzultációs céllal közzétett bizottsági rendelettervezetre (a szakosítási megállapodásokról szóló, új csoportmentességi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, a Bizottság honlapján 2010. május 4-én konzultációs céllal közzétett bizottsági rendelettervezetre (a szakosítási megállapodásokról szóló, új csoportmentességi rendelet),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatási és fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, a Bizottság honlapján 2010. május 4-én konzultációs céllal közzétett bizottsági rendelettervezetre (a kutatási és fejlesztési megállapodásokról szóló, új csoportmentességi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatási és fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, a Bizottság honlapján 2010. május 4-én konzultációs céllal közzétett bizottsági rendelettervezetre (a kutatási és fejlesztési megállapodásokról szóló, új csoportmentességi rendelet),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 81. cikkének „A horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás” című bizottsági közleményre (4) (a továbbiakban: horizontális iránymutatás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 81. cikkének „A horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás” című bizottsági közleményre (4) (a továbbiakban: horizontális iránymutatás),

| — | tekintettel „Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás” című, konzultációs céllal 2010. május 4-én a Bizottság honlapján közzétett bizottsági közlemény tervezetére (a továbbiakban: új horizontális iránymutatás-tervezet), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás” című, konzultációs céllal 2010. május 4-én a Bizottság honlapján közzétett bizottsági közlemény tervezetére (a továbbiakban: új horizontális iránymutatás-tervezet),

| — | tekintettel a különböző érintett szereplőknek a nyilvános konzultációk időszakában a Bizottsághoz elküldött és a Bizottság honlapján közzétett hozzászólásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különböző érintett szereplőknek a nyilvános konzultációk időszakában a Bizottsághoz elküldött és a Bizottság honlapján közzétett hozzászólásaira,

| — | tekintettel az Almunia biztos és a Gazdasági és Monetáris Bizottság tagjai között 2010. július 6-án megtartott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Almunia biztos és a Gazdasági és Monetáris Bizottság tagjai között 2010. július 6-án megtartott vitára,

| — | tekintettel a versenypolitikáról szóló 2008. évi jelentésről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenypolitikáról szóló 2008. évi jelentésről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a versenyre vonatkozó horizontális együttműködési szabályok felülvizsgálatáról szóló, 2010. szeptember 28-i, a Bizottságnak címzett kérdésre (O-0131/2010 – B7-0565/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenyre vonatkozó horizontális együttműködési szabályok felülvizsgálatáról szóló, 2010. szeptember 28-i, a Bizottságnak címzett kérdésre (O-0131/2010 – B7-0565/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel mind a szakosítási megállapodásokról szóló csoportmentességi rendelet, mind a kutatási és fejlesztési megállapodásokról szóló csoportmentességi rendelet 2010. december 31-én hatályát veszti; mivel a Bizottság felülvizsgálati eljárást indított mindkét irányelvvel és kísérő iránymutatásaikkal kapcsolatban, |
| --- | --- |

A.

mivel mind a szakosítási megállapodásokról szóló csoportmentességi rendelet, mind a kutatási és fejlesztési megállapodásokról szóló csoportmentességi rendelet 2010. december 31-én hatályát veszti; mivel a Bizottság felülvizsgálati eljárást indított mindkét irányelvvel és kísérő iránymutatásaikkal kapcsolatban,

| B. | mivel a két rendelet és a horizontális iránymutatások elfogadása óta jelentős jogszabályi változások történtek, különös tekintettel a 2003. évi korszerűsítési csomag elfogadására, amely bevezette a vállalkozások számára azt a kötelezettséget, hogy elvégezzék az általuk megkötött szerződések értékelését, |
| --- | --- |

B.

mivel a két rendelet és a horizontális iránymutatások elfogadása óta jelentős jogszabályi változások történtek, különös tekintettel a 2003. évi korszerűsítési csomag elfogadására, amely bevezette a vállalkozások számára azt a kötelezettséget, hogy elvégezzék az általuk megkötött szerződések értékelését,

| C. | mivel a Bizottság e szabályok alkalmazása tekintetében jelentős tapasztalatra tett szert az elmúlt évek során és mivel az ebből a tapasztalatból és a Bíróság ítélkezési gyakorlatából eredő szabályok sora vár jelenleg kodifikációra, |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság e szabályok alkalmazása tekintetében jelentős tapasztalatra tett szert az elmúlt évek során és mivel az ebből a tapasztalatból és a Bíróság ítélkezési gyakorlatából eredő szabályok sora vár jelenleg kodifikációra,

| D. | mivel az EU nemzeti versenyhatóságai és világ más versenyhatóságai tapasztalatainak hasznosítása is helyes gyakorlatnak tekintendő; mivel kívánatos lenne, hogy – különösen a jelenlegi gazdasági válságra tekintettel – világszerte összehangolt versenyszabályok kerüljenek kialakításra, figyelemmel arra, hogy számos megállapodásra és gyakorlatra több versenyjogi rendszer is vonatkozik, |
| --- | --- |

D.

mivel az EU nemzeti versenyhatóságai és világ más versenyhatóságai tapasztalatainak hasznosítása is helyes gyakorlatnak tekintendő; mivel kívánatos lenne, hogy – különösen a jelenlegi gazdasági válságra tekintettel – világszerte összehangolt versenyszabályok kerüljenek kialakításra, figyelemmel arra, hogy számos megállapodásra és gyakorlatra több versenyjogi rendszer is vonatkozik,

| 1. | üdvözli, hogy a horizontális együttműködési megállapodásokra vonatkozó versenyszabályok felülvizsgálata tekintetében a Bizottság két különböző nyilvános konzultációt kezdeményezett; hangsúlyozza, hogy a valóságot tükröző és kiegyensúlyozott szabályozási keret kialakítása érdekében meg kell hallgatni és a döntéshozási folyamatban a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venni az érintettek véleményét; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a horizontális együttműködési megállapodásokra vonatkozó versenyszabályok felülvizsgálata tekintetében a Bizottság két különböző nyilvános konzultációt kezdeményezett; hangsúlyozza, hogy a valóságot tükröző és kiegyensúlyozott szabályozási keret kialakítása érdekében meg kell hallgatni és a döntéshozási folyamatban a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venni az érintettek véleményét;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy a felülvizsgálat végén világosan számoljon be arról, hogy hogyan vette figyelembe az érintettek felvetéseit; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy a felülvizsgálat végén világosan számoljon be arról, hogy hogyan vette figyelembe az érintettek felvetéseit;

| 3. | megköszöni, hogy a Bizottság már korai szakaszban megküldte a Parlament számára a szabályok tervezetét; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is proaktívan, a nyitottság szellemében működjön együtt a Parlamenttel; üdvözli, hogy Almunia biztos mindig készen állt a szabálytervezeteknek a Gazdasági és Monetáris Bizottság tagjaival történő megvitatására; |
| --- | --- |

3.

megköszöni, hogy a Bizottság már korai szakaszban megküldte a Parlament számára a szabályok tervezetét; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is proaktívan, a nyitottság szellemében működjön együtt a Parlamenttel; üdvözli, hogy Almunia biztos mindig készen állt a szabálytervezeteknek a Gazdasági és Monetáris Bizottság tagjaival történő megvitatására;

| 4. | hangsúlyozza a jogbiztonság fontosságát; üdvözli, hogy a Bizottság a szabályok tervezetében javasolt legmarkánsabb módosítások kiemelése érdekében a második nyilvános konzultációra összeállította a gyakran ismétlődő kérdések (GYIK) listáját; felszólítja a Bizottságot, hogy a végleges új szabályozási keret elfogadása után készítsen összefoglaló feljegyzést a piaci szereplők számára, amely – kiegészítve az új gyakran ismétlődő kérdésekkel – részletesen ismerteti a végleges keretet; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a jogbiztonság fontosságát; üdvözli, hogy a Bizottság a szabályok tervezetében javasolt legmarkánsabb módosítások kiemelése érdekében a második nyilvános konzultációra összeállította a gyakran ismétlődő kérdések (GYIK) listáját; felszólítja a Bizottságot, hogy a végleges új szabályozási keret elfogadása után készítsen összefoglaló feljegyzést a piaci szereplők számára, amely – kiegészítve az új gyakran ismétlődő kérdésekkel – részletesen ismerteti a végleges keretet;

| 5. | hangsúlyozza a két csoportmentességi rendelet jelentőségét a hatályuk alá tartozó megállapodások elemzése szempontjából a horizontális együttműködés terén; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a két csoportmentességi rendelet jelentőségét a hatályuk alá tartozó megállapodások elemzése szempontjából a horizontális együttműködés terén;

| 6. | megjegyzi, hogy jóllehet a piaci részesedés alapján meghatározott „védelmi övezet” korántsem tökéletes, de megfelel a gazdasági tényeknek és mind megértése, mind alkalmazása viszonylag egyszerű; egyetért azzal, hogy a horizontális megállapodások a versennyel kapcsolatban gyakran több aggodalmat okoznak, mint a vertikális megállapodások, ezért megérti, hogy a Bizottság szigorúbb megközelítést alkalmaz a horizontális megállapodások piaci részesedésének meghatározásakor; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy jóllehet a piaci részesedés alapján meghatározott „védelmi övezet” korántsem tökéletes, de megfelel a gazdasági tényeknek és mind megértése, mind alkalmazása viszonylag egyszerű; egyetért azzal, hogy a horizontális megállapodások a versennyel kapcsolatban gyakran több aggodalmat okoznak, mint a vertikális megállapodások, ezért megérti, hogy a Bizottság szigorúbb megközelítést alkalmaz a horizontális megállapodások piaci részesedésének meghatározásakor;

| 7. | megjegyzi ugyanakkor, hogy a horizontális megállapodások többsége nem tartozik e két csoportmentességi rendelet hatálya alá; felkéri a Bizottságot, hogy elemezze, hogy az érintettek számára vagy a hatásos verseny fenntartása szempontjából előnyös lenne-e olyan új, egyedi csoportmentességi rendeletek létrehozása, amelyek a kutatási és fejlesztési, valamint a szakosítási horizontális megállapodások mellett e megállapodások más típusait is magukban foglalnák; amennyiben az elemzés eredménye kedvező, felkéri a Bizottságot, hogy kérjen megfelelő felhatalmazást a Tanácstól, hogy a Parlamenttel folytatott konzultációt követően elfogadhassa ezeket az új típusú csoportmentességi rendeleteket; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi ugyanakkor, hogy a horizontális megállapodások többsége nem tartozik e két csoportmentességi rendelet hatálya alá; felkéri a Bizottságot, hogy elemezze, hogy az érintettek számára vagy a hatásos verseny fenntartása szempontjából előnyös lenne-e olyan új, egyedi csoportmentességi rendeletek létrehozása, amelyek a kutatási és fejlesztési, valamint a szakosítási horizontális megállapodások mellett e megállapodások más típusait is magukban foglalnák; amennyiben az elemzés eredménye kedvező, felkéri a Bizottságot, hogy kérjen megfelelő felhatalmazást a Tanácstól, hogy a Parlamenttel folytatott konzultációt követően elfogadhassa ezeket az új típusú csoportmentességi rendeleteket;

| 8. | úgy véli, hogy függetlenül attól, hogy egy horizontális együttműködési megállapodás sérti-e vagy sem az EUMSz. 101. cikkének (1) bekezdését, a horizontális iránymutatások részletgazdag gazdasági megközelítésükkel hasznos elemzési és önértékelési eszközt jelentenek a vállalatok számára; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy függetlenül attól, hogy egy horizontális együttműködési megállapodás sérti-e vagy sem az EUMSz. 101. cikkének (1) bekezdését, a horizontális iránymutatások részletgazdag gazdasági megközelítésükkel hasznos elemzési és önértékelési eszközt jelentenek a vállalatok számára;

| 9. | ezért üdvözli, hogy az új horizontális iránymutatások tükrözik az 1/2003/EK rendelettel bevezetett önértékelési kötelezettséget és egyértelmű útmutatást nyújtanak olyan összetett megállapodások tekintetében, mint a közös vállalkozások vagy az együttműködés több fajtáját is magukban foglaló megállapodások; úgy véli, hogy e megközelítésnek ugyanakkor összetettebb szabályozási keretet kellene eredményeznie; |
| --- | --- |

9.

ezért üdvözli, hogy az új horizontális iránymutatások tükrözik az 1/2003/EK rendelettel bevezetett önértékelési kötelezettséget és egyértelmű útmutatást nyújtanak olyan összetett megállapodások tekintetében, mint a közös vállalkozások vagy az együttműködés több fajtáját is magukban foglaló megállapodások; úgy véli, hogy e megközelítésnek ugyanakkor összetettebb szabályozási keretet kellene eredményeznie;

| 10. | e tekintetben emlékeztet a szabályozás javításának azon alapelvére, hogy elsősorban a világos és pontos megfogalmazások révén javítani kell a jogalkotási és szabályozási szövegezést; ezért támogatja a rendkívül világos és olvasóbarát iránymutatásokat, amelyek – számos érintett kérésének megfelelően – adott esetben konkrét példákat is tartalmaznak; |
| --- | --- |

10.

e tekintetben emlékeztet a szabályozás javításának azon alapelvére, hogy elsősorban a világos és pontos megfogalmazások révén javítani kell a jogalkotási és szabályozási szövegezést; ezért támogatja a rendkívül világos és olvasóbarát iránymutatásokat, amelyek – számos érintett kérésének megfelelően – adott esetben konkrét példákat is tartalmaznak;

| 11. | üdvözli az új horizontális iránymutatás-tervezet információcseréről szóló fejezetét; megjegyzi, hogy e téma érzékenyen érinti a versenytársak kapcsolatát, és hogy a vállalkozások szempontjából alapvető fontosságú, hogy megállapíthassák, mely információk oszthatók meg a verseny korlátozása nélkül, különös tekintettel a megállapodások önálló értékelésére; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az új horizontális iránymutatás-tervezet információcseréről szóló fejezetét; megjegyzi, hogy e téma érzékenyen érinti a versenytársak kapcsolatát, és hogy a vállalkozások szempontjából alapvető fontosságú, hogy megállapíthassák, mely információk oszthatók meg a verseny korlátozása nélkül, különös tekintettel a megállapodások önálló értékelésére;

| 12. | üdvözli az új horizontális iránymutatás-tervezet szabványosítási fejezetének felülvizsgálatát, és környezetvédelmi szempontok e fejezetben elfoglalt helyét; emlékeztet a normák meghatározására irányuló folyamat átláthatóságának előnyeire; ezért üdvözli azokat a rendelkezéseket, amelyek célja, hogy az e tekintetben a szellemi tulajdonjogok meglétét és engedélyezésük érdekében elfogadásra kerülő kereskedelmi feltételeket övező, elkerülhetetlen bizonytalanságot eloszlassák; úgy véli, hogy a szabványok elfogadásakor el kell kerülni a vitákat; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az új horizontális iránymutatás-tervezet szabványosítási fejezetének felülvizsgálatát, és környezetvédelmi szempontok e fejezetben elfoglalt helyét; emlékeztet a normák meghatározására irányuló folyamat átláthatóságának előnyeire; ezért üdvözli azokat a rendelkezéseket, amelyek célja, hogy az e tekintetben a szellemi tulajdonjogok meglétét és engedélyezésük érdekében elfogadásra kerülő kereskedelmi feltételeket övező, elkerülhetetlen bizonytalanságot eloszlassák; úgy véli, hogy a szabványok elfogadásakor el kell kerülni a vitákat;

| 13. | hangsúlyozza a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartásának fontosságát, mivel ezek vitathatatlanul elősegítik az innovációt; emlékeztet arra, hogy az innovációs kapacitás meghatározó eleme a versenyképes gazdaság kialakításának, valamint az EU 2020-as célkitűzések megvalósításának; támogatja, hogy többek között versenyjogszabályokkal előzzék meg a szellemi tulajdonjogokkal való visszaélést; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartásának fontosságát, mivel ezek vitathatatlanul elősegítik az innovációt; emlékeztet arra, hogy az innovációs kapacitás meghatározó eleme a versenyképes gazdaság kialakításának, valamint az EU 2020-as célkitűzések megvalósításának; támogatja, hogy többek között versenyjogszabályokkal előzzék meg a szellemi tulajdonjogokkal való visszaélést;

| 14. | meggyőződése ugyanakkor, hogy e kérdést nemcsak versenypolitikai összefüggésekben, hanem szélesebb körű alapvető szabályozási keretben kell megközelíteni; hangsúlyozza, hogy az új horizontális iránymutatás-tervezet e fejezetét a szellemi tulajdonjogok védelmére vonatkozó, integrált szabályozási keret részének kell tekinteni; |
| --- | --- |

14.

meggyőződése ugyanakkor, hogy e kérdést nemcsak versenypolitikai összefüggésekben, hanem szélesebb körű alapvető szabályozási keretben kell megközelíteni; hangsúlyozza, hogy az új horizontális iránymutatás-tervezet e fejezetét a szellemi tulajdonjogok védelmére vonatkozó, integrált szabályozási keret részének kell tekinteni;

| 15. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a kutatási és fejlesztési megállapodást kötő feleknek a megállapodás megkötése előtt meg kell osztaniuk egymással a már megszerzett és még függőben lévő szellemi tulajdonjogaikat, amennyiben azok befolyásolhatják a megállapodás eredményeinek más felek általi felhasználását; |
| --- | --- |

15.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a kutatási és fejlesztési megállapodást kötő feleknek a megállapodás megkötése előtt meg kell osztaniuk egymással a már megszerzett és még függőben lévő szellemi tulajdonjogaikat, amennyiben azok befolyásolhatják a megállapodás eredményeinek más felek általi felhasználását;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 285., 1971.12.29., 46. o.

(2)  HL L 304., 2000.12.5., 3. o.

(3)  HL L 304., 2000.12.5., 7. o.

(4)  HL C 3., 2001.1.6., 2. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0050.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/115 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/115

---

2010. november 25., csütörtökIrak – különösen a halálbüntetés (beleértve Tarik Aziz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadások

P7_TA(2010)0448

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Irakról: a halálbüntetésről (beleértve Tárik Azíz ügyét) és a keresztény közösségek elleni támadásokról

2012/C 99 E/21

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az iraki helyzettel kapcsolatos korábbi állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az iraki helyzettel kapcsolatos korábbi állásfoglalására,

| — | tekintettel a halálbüntetés eltörléséről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratórium kezdeményezéséről szóló, 2007. április 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetés eltörléséről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratórium kezdeményezéséről szóló, 2007. április 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumot sürgető, 2007. december 18-i 62/149. számú határozatára, valamint az ENSZ Közgyűlése 63/168. számú határozatára, amely sürgeti az ENSZ Közgyűlése által 2008. december 18-án elfogadott 62/149. számú, 2007. évi közgyűlési határozat végrehajtását, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumot sürgető, 2007. december 18-i 62/149. számú határozatára, valamint az ENSZ Közgyűlése 63/168. számú határozatára, amely sürgeti az ENSZ Közgyűlése által 2008. december 18-án elfogadott 62/149. számú, 2007. évi közgyűlési határozat végrehajtását,

| — | tekintettel a Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által a 2010. június 16-i plenáris ülésen tartott beszédre, amely hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés világszerte történő eltörlése kiemelt jelentőségű kérdés az Európai Unió számára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által a 2010. június 16-i plenáris ülésen tartott beszédre, amely hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés világszerte történő eltörlése kiemelt jelentőségű kérdés az Európai Unió számára,

| — | tekintettel a 2010. február 24. és 26. között Genfben megrendezett, halálbüntetés elleni negyedik világkongresszus által elfogadott zárónyilatkozatra, amely sürgeti a halálbüntetés egyetemes eltörlését, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. február 24. és 26. között Genfben megrendezett, halálbüntetés elleni negyedik világkongresszus által elfogadott zárónyilatkozatra, amely sürgeti a halálbüntetés egyetemes eltörlését,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2. cikkére,

| — | tekintettel a vallásszabadságról és a meggyőződés szabadságáról 2009. november 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre, amelyek hangsúlyozzák e szabadság fontosságát és a vallási türelmetlenség elleni fellépés jelentőségét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallásszabadságról és a meggyőződés szabadságáról 2009. november 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre, amelyek hangsúlyozzák e szabadság fontosságát és a vallási türelmetlenség elleni fellépés jelentőségét,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője Irakról szóló nyilatkozataira, különösen a 2010. november 1-jén azt követően tett nyilatkozatára, hogy Irakban, a bagdadi Üdvözítő Miasszonyunk templomban megtámadták a hívőket, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője Irakról szóló nyilatkozataira, különösen a 2010. november 1-jén azt követően tett nyilatkozatára, hogy Irakban, a bagdadi Üdvözítő Miasszonyunk templomban megtámadták a hívőket,

| — | tekintettel az emberi jogok nemzetközi helyzetéről szóló korábbi éves jelentéseire és a világ vallási kisebbségeiről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok nemzetközi helyzetéről szóló korábbi éves jelentéseire és a világ vallási kisebbségeiről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

A halálbüntetésről (többek között Tárik Azíz ügyéről)

| A. | mivel 2010. október 26-án az iraki legfelső bíróság bűnösnek találta és halálra ítélte Irak korábbi miniszterelnök-helyettesét, a 74 éves Tárik Azízt, továbbá Sadoun Shakir korábbi belügyminisztert és Szaddam Husszein volt személyi titkárát, Abed Hamoudot; mivel ha a fellebbezést elutasítják, a halálos ítéletet valószínűleg 30 napon belül végrehajtják, |
| --- | --- |

A.

mivel 2010. október 26-án az iraki legfelső bíróság bűnösnek találta és halálra ítélte Irak korábbi miniszterelnök-helyettesét, a 74 éves Tárik Azízt, továbbá Sadoun Shakir korábbi belügyminisztert és Szaddam Husszein volt személyi titkárát, Abed Hamoudot; mivel ha a fellebbezést elutasítják, a halálos ítéletet valószínűleg 30 napon belül végrehajtják,

| B. | mivel egy korábbi tárgyaláson Tárik Azízt 22 év magánzárkában letöltendő börtönbüntetésre ítélték, és ez valójában Tárik Azíz gyenge egészségi állapota miatt életfogytiglani ítéletnek számít, mivel a börtönben többször érte szélütés, a tüdejével voltak problémák, és megműtötték az agyában kialakult vérrög miatt, |
| --- | --- |

B.

mivel egy korábbi tárgyaláson Tárik Azízt 22 év magánzárkában letöltendő börtönbüntetésre ítélték, és ez valójában Tárik Azíz gyenge egészségi állapota miatt életfogytiglani ítéletnek számít, mivel a börtönben többször érte szélütés, a tüdejével voltak problémák, és megműtötték az agyában kialakult vérrög miatt,

| C. | mivel Irak elnöke, Dzsalál Talabáni kijelentette, hogy nem írja alá a Tárik Azíz kivégzését elrendelő parancsot; mivel az iraki alkotmány értelmében az elnöknek ratifikálnia kell a halálos ítéleteket, de léteznek mechanizmusok arra, hogy a kivégzést a parlament jóváhagyásával végrehajtsák, |
| --- | --- |

C.

mivel Irak elnöke, Dzsalál Talabáni kijelentette, hogy nem írja alá a Tárik Azíz kivégzését elrendelő parancsot; mivel az iraki alkotmány értelmében az elnöknek ratifikálnia kell a halálos ítéleteket, de léteznek mechanizmusok arra, hogy a kivégzést a parlament jóváhagyásával végrehajtsák,

| D. | mivel Tárik Azíz halálos ítéletétől nem fog számottevően javulni Irakban az erőszak uralta légkör, és mivel Iraknak égető szüksége van nemzeti kiegyezésre, |
| --- | --- |

D.

mivel Tárik Azíz halálos ítéletétől nem fog számottevően javulni Irakban az erőszak uralta légkör, és mivel Iraknak égető szüksége van nemzeti kiegyezésre,

| E. | mivel az EU határozottan elkötelezte magát a halálbüntetés egyetemes eltörlése mellett, és ezen elv egyetemes elfogadtatására törekszik, |
| --- | --- |

E.

mivel az EU határozottan elkötelezte magát a halálbüntetés egyetemes eltörlése mellett, és ezen elv egyetemes elfogadtatására törekszik,

| F. | mivel a halálbüntetés a legkegyetlenebb, legembertelenebb és legmegalázóbb büntetés, amely megsérti az élethez való jogot, ahogy azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata is kimondja, és a kínzás olyan formája, amely elfogadhatatlan az emberi jogokat tiszteletben tartó államok számára, |
| --- | --- |

F.

mivel a halálbüntetés a legkegyetlenebb, legembertelenebb és legmegalázóbb büntetés, amely megsérti az élethez való jogot, ahogy azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata is kimondja, és a kínzás olyan formája, amely elfogadhatatlan az emberi jogokat tiszteletben tartó államok számára,

A keresztény közösségek elleni támadásokról

| G. | mivel 2010. november 22-én Moszulban megöltek két iraki keresztényt; mivel 2010. november 10-én a keresztény területekre irányított sorozatos bombázások és aknavetős támadások legalább öt ember halálával végződtek az iraki fővárosban, Bagdadban; mivel a támadásokra azt követően került sor, hogy iszlám fegyveresek 2010. október 31-én Bagdadban elfoglaltak egy szír katolikus katedrálist, és több mint 50 hívőt megöltek, |
| --- | --- |

G.

mivel 2010. november 22-én Moszulban megöltek két iraki keresztényt; mivel 2010. november 10-én a keresztény területekre irányított sorozatos bombázások és aknavetős támadások legalább öt ember halálával végződtek az iraki fővárosban, Bagdadban; mivel a támadásokra azt követően került sor, hogy iszlám fegyveresek 2010. október 31-én Bagdadban elfoglaltak egy szír katolikus katedrálist, és több mint 50 hívőt megöltek,

| H. | mivel az Iraki Iszlám Állam elnevezésű fegyveres csoport, amelyet a nemzetközi al-Káida mozgalom részének tekintenek, vállalta a felelősséget a gyilkosságokért, és a keresztények elleni további támadásokra tett esküt, |
| --- | --- |

H.

mivel az Iraki Iszlám Állam elnevezésű fegyveres csoport, amelyet a nemzetközi al-Káida mozgalom részének tekintenek, vállalta a felelősséget a gyilkosságokért, és a keresztények elleni további támadásokra tett esküt,

| I. | mivel az iraki alkotmány 10. cikke kimondja, hogy a kormány kötelezettsége a kegyhelyek és a vallási helyszínek sérthetetlenségének biztosítása és fenntartása; mivel a 43. cikk kimondja, hogy valamennyi vallási csoport hívei szabadon gyakorolhatják vallási szertatásaikat és vezethetik vallási intézményeiket, |
| --- | --- |

I.

mivel az iraki alkotmány 10. cikke kimondja, hogy a kormány kötelezettsége a kegyhelyek és a vallási helyszínek sérthetetlenségének biztosítása és fenntartása; mivel a 43. cikk kimondja, hogy valamennyi vallási csoport hívei szabadon gyakorolhatják vallási szertatásaikat és vezethetik vallási intézményeiket,

| J. | mivel a közösségüket és templomaikat érő ismételt támadások miatt keresztények százezrei menekültek el az országból; mivel a megmaradó iraki asszírok (káldeusok, szírek és más keresztény közösségek) jelenleg az országon belül lakóhelyük elhagyására kényszerülnek, mivel menekülniük kell a rájuk irányuló szélsőséges erőszak elől, |
| --- | --- |

J.

mivel a közösségüket és templomaikat érő ismételt támadások miatt keresztények százezrei menekültek el az országból; mivel a megmaradó iraki asszírok (káldeusok, szírek és más keresztény közösségek) jelenleg az országon belül lakóhelyük elhagyására kényszerülnek, mivel menekülniük kell a rájuk irányuló szélsőséges erőszak elől,

| K. | mivel az asszírok ((káldeusok, szírek és más keresztény kisebbségek) ősi és őslakos nép, akik az üldöztetés következtében rendkívül sérülékennyé váltak és kivándorlásra kényszerülnek, és mivel fennáll a veszélye annak, hogy kultúrájuk eltűnik Irakból, |
| --- | --- |

K.

mivel az asszírok ((káldeusok, szírek és más keresztény kisebbségek) ősi és őslakos nép, akik az üldöztetés következtében rendkívül sérülékennyé váltak és kivándorlásra kényszerülnek, és mivel fennáll a veszélye annak, hogy kultúrájuk eltűnik Irakból,

| L. | mivel aggasztóan gyakran kerül sor Irakban az emberi jogok megsértésére, különösen az etnikai és vallási kisebbségekkel szemben; mivel minden társadalomban tiszteletben kell tartani és védeni kell valamennyi kisebbség, köztük a vallási csoportok biztonságát és jogait, |
| --- | --- |

L.

mivel aggasztóan gyakran kerül sor Irakban az emberi jogok megsértésére, különösen az etnikai és vallási kisebbségekkel szemben; mivel minden társadalomban tiszteletben kell tartani és védeni kell valamennyi kisebbség, köztük a vallási csoportok biztonságát és jogait,

| M. | mivel az EU több alkalommal is kifejezte a gondolatszabadság, a lelkiismereti szabadság és a vallásszabadság melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok biztosítása, |
| --- | --- |

M.

mivel az EU több alkalommal is kifejezte a gondolatszabadság, a lelkiismereti szabadság és a vallásszabadság melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok biztosítása,

A halálbüntetésről (többek között Tárik Azíz ügyéről)

| 1. | megismétli azt a régóta hangoztatott álláspontját, hogy minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést, beleértve a háborús bűnökért, az emberiség ellen elkövetett bűnökért és a népirtásért kiszabott halálbüntetést is, és ismételten hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés eltörlése hozzájárul az emberi méltóság kibontakoztatásához és az emberi jogok fokozatos fejlődéséhez; |
| --- | --- |

1.

megismétli azt a régóta hangoztatott álláspontját, hogy minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést, beleértve a háborús bűnökért, az emberiség ellen elkövetett bűnökért és a népirtásért kiszabott halálbüntetést is, és ismételten hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés eltörlése hozzájárul az emberi méltóság kibontakoztatásához és az emberi jogok fokozatos fejlődéséhez;

| 2. | mély sajnálatának ad hangot ezért az iraki legfelső bíróság döntése miatt, amely szerint Tárik Azízt, Sadoun Shakirt és Abed Hamoudot halálra ítélték; hangsúlyozza azonban, hogy a jogállamiság kereti között és megfelelő eljárás során el kell számoltatni azokat, köztük a (volt) politikusokat, akik megsértik az emberi jogokat; |
| --- | --- |

2.

mély sajnálatának ad hangot ezért az iraki legfelső bíróság döntése miatt, amely szerint Tárik Azízt, Sadoun Shakirt és Abed Hamoudot halálra ítélték; hangsúlyozza azonban, hogy a jogállamiság kereti között és megfelelő eljárás során el kell számoltatni azokat, köztük a (volt) politikusokat, akik megsértik az emberi jogokat;

| 3. | sürgeti az iraki hatóságokat, hogy gondolják újra döntésüket és ne hajtsák végre az iraki legfelső bíróság által hozott halálos ítéletet; üdvözli Dzsalál Talabáni elnök bejelentését, hogy nem írja alá a kivégzési parancsot; |
| --- | --- |

3.

sürgeti az iraki hatóságokat, hogy gondolják újra döntésüket és ne hajtsák végre az iraki legfelső bíróság által hozott halálos ítéletet; üdvözli Dzsalál Talabáni elnök bejelentését, hogy nem írja alá a kivégzési parancsot;

| 4. | szorgalmazza, hogy az iraki kormány minden körülmények között írja alá és ratifikálja a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának a halálbüntetés eltörléséről szóló második fakultatív jegyzőkönyvét, és felszólít a kivégzésekre vonatkozó azonnali moratórium kihirdetésére; |
| --- | --- |

4.

szorgalmazza, hogy az iraki kormány minden körülmények között írja alá és ratifikálja a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának a halálbüntetés eltörléséről szóló második fakultatív jegyzőkönyvét, és felszólít a kivégzésekre vonatkozó azonnali moratórium kihirdetésére;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés teljes eltörlése továbbra is az EU emberi jogi politikájának egyik fő célkitűzése; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés teljes eltörlése továbbra is az EU emberi jogi politikájának egyik fő célkitűzése;

A keresztény közösségek elleni támadásokról

| 6. | súlyos aggodalmának ad hangot az iraki keresztény és más vallási közösségeket ért legutóbbi támadások miatt, továbbá amiért az elkövetők a vallási meggyőződéssel visszaélnek, és mindezt mélyen elítéli; |
| --- | --- |

6.

súlyos aggodalmának ad hangot az iraki keresztény és más vallási közösségeket ért legutóbbi támadások miatt, továbbá amiért az elkövetők a vallási meggyőződéssel visszaélnek, és mindezt mélyen elítéli;

| 7. | felszólítja az iraki hatóságokat, hogy tegyenek jóval nagyobb erőfeszítéseket a keresztény és más veszélyeztetett kisebbségek védelme érdekében, fokozottan lépjenek fel az etnikumok közötti erőszakkal szemben, és minden tőlük telhetőt tegyenek meg a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonása érdekében a jogállamiság és a nemzetközi normák elveinek megfelelően; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az iraki hatóságokat, hogy tegyenek jóval nagyobb erőfeszítéseket a keresztény és más veszélyeztetett kisebbségek védelme érdekében, fokozottan lépjenek fel az etnikumok közötti erőszakkal szemben, és minden tőlük telhetőt tegyenek meg a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonása érdekében a jogállamiság és a nemzetközi normák elveinek megfelelően;

| 8. | újra kijelenti, hogy teljes mértékben támogatja az iraki népet, és felszólítja valamennyi iraki politikai erőt az erőszak és a terrorizmus fenyegetése elleni együttműködésre; hangsúlyozza, hogy védeni kell minden vallási csoport jogát a gyülekezésre és vallása szabad gyakorlására; elítéli, hogy szándékosan olyan helyszíneket, köztük kegyhelyeket vesznek célba, ahol a civil lakosság összegyűl; mélyen elítéli a templomok és minden kegyhely elleni erőszakot, és sürgeti az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy fokozza a terrorizmus elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

8.

újra kijelenti, hogy teljes mértékben támogatja az iraki népet, és felszólítja valamennyi iraki politikai erőt az erőszak és a terrorizmus fenyegetése elleni együttműködésre; hangsúlyozza, hogy védeni kell minden vallási csoport jogát a gyülekezésre és vallása szabad gyakorlására; elítéli, hogy szándékosan olyan helyszíneket, köztük kegyhelyeket vesznek célba, ahol a civil lakosság összegyűl; mélyen elítéli a templomok és minden kegyhely elleni erőszakot, és sürgeti az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy fokozza a terrorizmus elleni küzdelmet;

| 9. | együttérzését fejezi ki az áldozatok családjai felé, és bízik benne, hogy az iraki nép ezentúl is megingathatatlanul ellenáll a szélsőségesek arra irányuló erőfeszítéseinek, hogy a vallási csoportok között feszültséget robbantsanak ki; |
| --- | --- |

9.

együttérzését fejezi ki az áldozatok családjai felé, és bízik benne, hogy az iraki nép ezentúl is megingathatatlanul ellenáll a szélsőségesek arra irányuló erőfeszítéseinek, hogy a vallási csoportok között feszültséget robbantsanak ki;

| 10. | üdvözli az iraki külügyminisztérium 2010. november 2-i nyilatkozatát, amely felszólítja a szakhatóságokat és minden biztonsági erőt, hogy szilárdan álljanak ellen minden olyan próbálkozásnak, amely szektás vagy faji alapon akarja szétválasztani az iraki polgárokat, valamint hogy nyújtsanak védelmet az iraki polgárok számára és biztosítsák a vallásgyakorlást; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az iraki külügyminisztérium 2010. november 2-i nyilatkozatát, amely felszólítja a szakhatóságokat és minden biztonsági erőt, hogy szilárdan álljanak ellen minden olyan próbálkozásnak, amely szektás vagy faji alapon akarja szétválasztani az iraki polgárokat, valamint hogy nyújtsanak védelmet az iraki polgárok számára és biztosítsák a vallásgyakorlást;

| 11. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, és különösen Catherine Ashtont, a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy – tekintettel az EU és Irak között megkötendő első partnerségi és együttműködési megállapodás előkészítésére – kiemelten foglalkozzon a keresztények iraki határokon belüli biztonságának kérdésével; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, és különösen Catherine Ashtont, a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy – tekintettel az EU és Irak között megkötendő első partnerségi és együttműködési megállapodás előkészítésére – kiemelten foglalkozzon a keresztények iraki határokon belüli biztonságának kérdésével;

*

* *

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ-tagállamok kormányainak, valamint az iraki kormánynak és parlamentnek. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ-tagállamok kormányainak, valamint az iraki kormánynak és parlamentnek.

---

(1)  HL C 74. E, 2008.3.20., 775. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/118 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/118

---

2010. november 25., csütörtökTibet – arra vonatkozó tervek, hogy a kínait tegyék az oktatás fő nyelvévé

P7_TA(2010)0449

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Tibetről – arra vonatkozó tervekről, hogy a kínait tegyék az oktatás fő nyelvévé

2012/C 99 E/22

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kínáról és Tibetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a 2008. április 10-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínáról és Tibetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a 2008. április 10-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok, az identitás, a kultúra és a vallás szabadsága az Európai Unió alapító elveinek egyike, illetve annak külpolitikai prioritása, |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok, az identitás, a kultúra és a vallás szabadsága az Európai Unió alapító elveinek egyike, illetve annak külpolitikai prioritása,

| B. | mivel a Kínai Népköztársaság kifejezésre juttatta azon óhaját, hogy harmonikus etnikai kapcsolatok uralkodjanak mind az 56 etnikai kisebbség körében, |
| --- | --- |

B.

mivel a Kínai Népköztársaság kifejezésre juttatta azon óhaját, hogy harmonikus etnikai kapcsolatok uralkodjanak mind az 56 etnikai kisebbség körében,

| C. | mivel 2010. október 19-én körülbelül 1 000 tibeti származású diák vonult végig a a Rebkongként is ismert Tongrenen, békésen tiltakozva az ellen, hogy a mandarin kínait tegyék a régió iskoláiban az oktatás fő nyelvévé; mivel 2010. október 23-án a tiltakozás átterjedt Qingai tartományra és Pekingre, ahol a Minsu egyetemen tanuló 400 tibeti diák tüntetést szervezett, |
| --- | --- |

C.

mivel 2010. október 19-én körülbelül 1 000 tibeti származású diák vonult végig a a Rebkongként is ismert Tongrenen, békésen tiltakozva az ellen, hogy a mandarin kínait tegyék a régió iskoláiban az oktatás fő nyelvévé; mivel 2010. október 23-án a tiltakozás átterjedt Qingai tartományra és Pekingre, ahol a Minsu egyetemen tanuló 400 tibeti diák tüntetést szervezett,

| D. | mivel a tibeti nyelv Ázsia négy legrégibb és legeredetibb nyelvének egyikeként a tibeti identitás, kultúra és vallás egyik alapvető katalizátora, de egyúttal a tibeti kultúrával együtt a világörökség pótolhatatlan részét képezi; mivel a tibeti nyelv, amely egy történelmileg gazdag civilizáció letéteményese, a tibeti identitás, kultúra és vallás alapvető és pótolhatatlan eleme, |
| --- | --- |

D.

mivel a tibeti nyelv Ázsia négy legrégibb és legeredetibb nyelvének egyikeként a tibeti identitás, kultúra és vallás egyik alapvető katalizátora, de egyúttal a tibeti kultúrával együtt a világörökség pótolhatatlan részét képezi; mivel a tibeti nyelv, amely egy történelmileg gazdag civilizáció letéteményese, a tibeti identitás, kultúra és vallás alapvető és pótolhatatlan eleme,

| E. | mivel a nyelvek egy közösség társadalmi és kulturális attitűdjeit juttatja kifejezésre; mivel egy közösség közös nyelve a kultúra kulcsfontosságú meghatározása, és hogy a nyelvek rendkívül specifikus társadalmi és kulturális magatartásfajtákat, illetve gondolkodásmódokat testesítenek meg, |
| --- | --- |

E.

mivel a nyelvek egy közösség társadalmi és kulturális attitűdjeit juttatja kifejezésre; mivel egy közösség közös nyelve a kultúra kulcsfontosságú meghatározása, és hogy a nyelvek rendkívül specifikus társadalmi és kulturális magatartásfajtákat, illetve gondolkodásmódokat testesítenek meg,

| F. | mivel megállapításra került, hogy az anyanyelvű kétnyelvű oktatás a leghatékonyabb út a tibetiek sikeres kétnyelvűségének irányába, és mivel ez az „1-es modellű kétnyelvű oktatási politika” következetesen ahhoz vezetett, hogy a tibeti régióban a legnagyobb arányban tudtak továbbtanulni a tibeti középiskolás diákok, |
| --- | --- |

F.

mivel megállapításra került, hogy az anyanyelvű kétnyelvű oktatás a leghatékonyabb út a tibetiek sikeres kétnyelvűségének irányába, és mivel ez az „1-es modellű kétnyelvű oktatási politika” következetesen ahhoz vezetett, hogy a tibeti régióban a legnagyobb arányban tudtak továbbtanulni a tibeti középiskolás diákok,

| G. | mivel a Tibeti Autonóm Regionális kormány által lefedett minden területen általános és középiskolákban a tibeti nyelv helyébe fokozatosan a kínai lép, és a hivatalos dokumentumok többnyire nem állnak rendelkezésre tibeti nyelven, |
| --- | --- |

G.

mivel a Tibeti Autonóm Regionális kormány által lefedett minden területen általános és középiskolákban a tibeti nyelv helyébe fokozatosan a kínai lép, és a hivatalos dokumentumok többnyire nem állnak rendelkezésre tibeti nyelven,

| H. | mivel az oktatási politika változása korlátozná a tibeti nyelv használatát az iskolákban, mivel minden tankönyv és tantárgy mandarin kínai nyelven lenne, kivéve a tibeti és az angol nyelvi órákat, |
| --- | --- |

H.

mivel az oktatási politika változása korlátozná a tibeti nyelv használatát az iskolákban, mivel minden tankönyv és tantárgy mandarin kínai nyelven lenne, kivéve a tibeti és az angol nyelvi órákat,

| I. | mivel a Kínai Népi Demokratikus Köztársaság 142 más országgal együtt megszavazta az ENSZ-nek a 2007. szeptember 13-i bennszülött népek jogairól szóló nyilatkozatának elfogadását, amelynek 14. cikke kimondja, hogy „A bennszülött népek jogosultak saját nyelvű oktatási rendszereik és oktatást biztosító intézményei létrehozására és ellenőrzésére, kulturális oktatási és tanulási módszereiknek megfelelő módon,” |
| --- | --- |

I.

mivel a Kínai Népi Demokratikus Köztársaság 142 más országgal együtt megszavazta az ENSZ-nek a 2007. szeptember 13-i bennszülött népek jogairól szóló nyilatkozatának elfogadását, amelynek 14. cikke kimondja, hogy „A bennszülött népek jogosultak saját nyelvű oktatási rendszereik és oktatást biztosító intézményei létrehozására és ellenőrzésére, kulturális oktatási és tanulási módszereiknek megfelelő módon,”

| J. | mivel a kínai nyelv dominanciája miatt egyre nagyobb az aggodalom a tibeti területeken tanuló végzős diákok munkahelyi kilátásai miatt, mivel a tanárok és diákok által aláírt petíció szerint a legtöbb tibeti diák soha nem volt kínai nyelvű környezetben, és ezért nem képes kommunikálni kínaiul, |
| --- | --- |

J.

mivel a kínai nyelv dominanciája miatt egyre nagyobb az aggodalom a tibeti területeken tanuló végzős diákok munkahelyi kilátásai miatt, mivel a tanárok és diákok által aláírt petíció szerint a legtöbb tibeti diák soha nem volt kínai nyelvű környezetben, és ezért nem képes kommunikálni kínaiul,

| 1. | elítéli, hogy még jobban lesújtottak a tibeti identitás megalapozójaként a tibetiek kulturális, nyelvi, vallási és egyéb alapvető szabadságjogainak gyakorlására, és hangsúlyozza a hat millió tibeti ember elkülönült kulturális, vallási és nemzeti identitásának megőrzése és védelme, illetve a tibeti nyelv elnyomásával és ellehetetlenítésével kapcsolatos aggodalmak orvoslása szükségességét; |
| --- | --- |

1.

elítéli, hogy még jobban lesújtottak a tibeti identitás megalapozójaként a tibetiek kulturális, nyelvi, vallási és egyéb alapvető szabadságjogainak gyakorlására, és hangsúlyozza a hat millió tibeti ember elkülönült kulturális, vallási és nemzeti identitásának megőrzése és védelme, illetve a tibeti nyelv elnyomásával és ellehetetlenítésével kapcsolatos aggodalmak orvoslása szükségességét;

| 2. | tudomásul veszi azon aggodalmakat, amelyek azon kísérletekre vonatkoznak, hogy leértékeljék a tibeti nyelvet, és hangsúlyozza, hogy a sikeres kétnyelvű oktatás érdekében a tibetinek kell lennie a helyi nyelvnek; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi azon aggodalmakat, amelyek azon kísérletekre vonatkoznak, hogy leértékeljék a tibeti nyelvet, és hangsúlyozza, hogy a sikeres kétnyelvű oktatás érdekében a tibetinek kell lennie a helyi nyelvnek;

| 3. | felszólítja a kínai hatóságokat, hogy hajtsák végre a Kínai Népi Demokratikus Köztársaság Alkotmányának 4. cikkét, valamint a regionális nemzeti autonómiáról szóló törvény 10. cikkét, amely garantálja „minden nemzetiségnek a szabadságot ahhoz, hogy saját beszélt és írott nyelveit használja”; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a kínai hatóságokat, hogy hajtsák végre a Kínai Népi Demokratikus Köztársaság Alkotmányának 4. cikkét, valamint a regionális nemzeti autonómiáról szóló törvény 10. cikkét, amely garantálja „minden nemzetiségnek a szabadságot ahhoz, hogy saját beszélt és írott nyelveit használja”;

| 4. | sürgeti a kínai hatóságokat, hogy támogassanak egy hiteles kétnyelvűségi politikát, aminek révén minden tárgy, köztük a matematika és a tudományos tantárgyak esetében megengedett azok tibeti nyelven való oktatása, a kínai nyelven való tanítás erősödik, a helyi hatóságok és közösségek pedig jogkört kapnak az oktatás nyelvéről szóló határozatok meghozatalára; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a kínai hatóságokat, hogy támogassanak egy hiteles kétnyelvűségi politikát, aminek révén minden tárgy, köztük a matematika és a tudományos tantárgyak esetében megengedett azok tibeti nyelven való oktatása, a kínai nyelven való tanítás erősödik, a helyi hatóságok és közösségek pedig jogkört kapnak az oktatás nyelvéről szóló határozatok meghozatalára;

| 5. | úgy véli, hogy minden etnikai kisebbség jogosult saját nyelvét és irodalmát megőrizni; úgy véli, hogy egy tisztességes kétnyelvű oktatási rendszer hozzá fog járulni egy jobb együttműködéshez és egyetértéshez, ha a tibeti emberek kínaiul tanulnak, azzal, hogy a tibeti területeken élő han embereket egyúttal arra ösztönzik, hogy tanulják meg a tibeti nyelvet; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy minden etnikai kisebbség jogosult saját nyelvét és irodalmát megőrizni; úgy véli, hogy egy tisztességes kétnyelvű oktatási rendszer hozzá fog járulni egy jobb együttműködéshez és egyetértéshez, ha a tibeti emberek kínaiul tanulnak, azzal, hogy a tibeti területeken élő han embereket egyúttal arra ösztönzik, hogy tanulják meg a tibeti nyelvet;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a kínainak elsődleges oktatási nyelvként történő bevezetésével az oktatás minősége a középiskolás tibeti diákok túlnyomó többsége számára jelentősen romlana, és hogy az iskolai tárgyakat ezért csak a tibeti anyanyelven oktatnák, ahogy az a legmegfelelőbb is; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a kínainak elsődleges oktatási nyelvként történő bevezetésével az oktatás minősége a középiskolás tibeti diákok túlnyomó többsége számára jelentősen romlana, és hogy az iskolai tárgyakat ezért csak a tibeti anyanyelven oktatnák, ahogy az a legmegfelelőbb is;

| 7. | felszólítja a kínai hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent azért, hogy csökkentsék azon nyelvi és kulturális hátrányokat, amelyekkel a tibetiek a városi foglalkoztatás kapcsán szembesülnek, azonban úgy, hogy az ne váljon a tibeti nyelv és kultúra kárára; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a kínai hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent azért, hogy csökkentsék azon nyelvi és kulturális hátrányokat, amelyekkel a tibetiek a városi foglalkoztatás kapcsán szembesülnek, azonban úgy, hogy az ne váljon a tibeti nyelv és kultúra kárára;

| 8. | felszólítja az Európai Bizottságot, a főképviselőt és a tagállamokat, hgy sürgessék a kínai kormányt annak biztosítása érdekében, hgoy először is tartsák tiszteletben a diákok békés véleménynyilvánításhoz való jogát, és hogy a megfelelő hatóságok érdemben és megfelelően fogallakozzanak panaszaikkal, illetve másodsorban, hogy megfelelően, a regionális etnikai autonómiáról szóló törvénnyel összhangban hajtsák végre a 2002-es „a tibeti nyelv tanulásáról, használatáról és fejlődéséről szóló szabályozásokat”; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az Európai Bizottságot, a főképviselőt és a tagállamokat, hgy sürgessék a kínai kormányt annak biztosítása érdekében, hgoy először is tartsák tiszteletben a diákok békés véleménynyilvánításhoz való jogát, és hogy a megfelelő hatóságok érdemben és megfelelően fogallakozzanak panaszaikkal, illetve másodsorban, hogy megfelelően, a regionális etnikai autonómiáról szóló törvénnyel összhangban hajtsák végre a 2002-es „a tibeti nyelv tanulásáról, használatáról és fejlődéséről szóló szabályozásokat”;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a Kínában és száműzetésben élő tibeti civiltársadalom támogatására kért pénzek felhasználásáról a 2009-es költségvetés keretében (1 millió euró), és hangsúlyozza a tibeti kultúra megőrzésének szükségességét, különösen száműzetésben; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a Kínában és száműzetésben élő tibeti civiltársadalom támogatására kért pénzek felhasználásáról a 2009-es költségvetés keretében (1 millió euró), és hangsúlyozza a tibeti kultúra megőrzésének szükségességét, különösen száműzetésben;

| 10. | ismételten felszólítja Kínát, hogy ratifikálja a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, és sajnálattal tölti el a Kínában élő etnikai és vallási kisebbségek gyakran hátrányos megkülönböztetésű bánásmódja; |
| --- | --- |

10.

ismételten felszólítja Kínát, hogy ratifikálja a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, és sajnálattal tölti el a Kínában élő etnikai és vallási kisebbségek gyakran hátrányos megkülönböztetésű bánásmódja;

| 11. | felkéri a kínai hatóságokat, hogy biztosítsanak bejutást a külföldi média számára Tibetbe, beleértve a Tibeti Autonóm Régión kívül fekvő tibeti területeket, és szüntessék meg bejutáshoz szükséges különleges engedélyek rendszerét; |
| --- | --- |

11.

felkéri a kínai hatóságokat, hogy biztosítsanak bejutást a külföldi média számára Tibetbe, beleértve a Tibeti Autonóm Régión kívül fekvő tibeti területeket, és szüntessék meg bejutáshoz szükséges különleges engedélyek rendszerét;

| 12. | felszólítja az EU pekingi diplomáciai képviselőit, hogy tegyenek látogatást a régióban és tegyenek jelentést a Tanácsnak és a főképviselőnek a jelenlegi helyzetről az oktatás és a nyelvi kérdés kapcsán; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az EU pekingi diplomáciai képviselőit, hogy tegyenek látogatást a régióban és tegyenek jelentést a Tanácsnak és a főképviselőnek a jelenlegi helyzetről az oktatás és a nyelvi kérdés kapcsán;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Kínai Népi Demokratikus Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint Őszentségének, a Dalai Lámának. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Kínai Népi Demokratikus Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint Őszentségének, a Dalai Lámának.

---

(1)  HL C 247. E, 2009.10.15., 5. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/120 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/120

---

2010. november 25., csütörtökBurma – választások tartása és Aung Szan Szú Kji ellenzéki vezető szabadon bocsátása

P7_TA(2010)0450

Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása Burma – választások tartása és Aung Szan Szú Kji ellenzéki vezető szabadon bocsátása

2012/C 99 E/23

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Burmáról szóló korábbi állásfoglalásaira, melyek közül a legutóbbit 2010. május 20-án tették közzé (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel Burmáról szóló korábbi állásfoglalásaira, melyek közül a legutóbbit 2010. május 20-án tették közzé (1),

| — | tekintettel az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18–21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18–21. cikkére,

| — | tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 25. cikkére,

| — | tekintettel az EU elnökségének 2010. február 23-i, a burmai hatóságok és demokratikus erők közötti átfogó párbeszédre felszólító nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU elnökségének 2010. február 23-i, a burmai hatóságok és demokratikus erők közötti átfogó párbeszédre felszólító nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlament elnöke, Jerzy Buzek 2010. március 11-i, az új burmai választási törvényekkel kapcsolatos nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament elnöke, Jerzy Buzek 2010. március 11-i, az új burmai választási törvényekkel kapcsolatos nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Hanoiban, 2010. április 9-én tartott 16. ASEAN-csúcsértekezleten kibocsátott elnöki nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Hanoiban, 2010. április 9-én tartott 16. ASEAN-csúcsértekezleten kibocsátott elnöki nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanácsnak a Külügyi Tanács 2010. április 26-án, Luxemburgban tartott 3009. ülése keretében Burmáról elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a Külügyi Tanács 2010. április 26-án, Luxemburgban tartott 3009. ülése keretében Burmáról elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2010. június 19-i, Burmáról szóló következtetéseire és nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2010. június 19-i, Burmáról szóló következtetéseire és nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a burmai emberi jogi helyzetről szóló, 2009. augusztus 28-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a burmai emberi jogi helyzetről szóló, 2009. augusztus 28-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun 2010. október 26-i, bangkoki nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun 2010. október 26-i, bangkoki nyilatkozatára,

| — | tekintettel a nyolcadik Ázsia–Európa találkozó elnökének 2010. októberi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyolcadik Ázsia–Európa találkozó elnökének 2010. októberi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ különmegbízottjának a burmai emberi jogi helyzetről szóló, 2010. szeptember 15-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különmegbízottjának a burmai emberi jogi helyzetről szóló, 2010. szeptember 15-i jelentésére,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság alelnöke burmai választásokról szóló, 2010. november 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság alelnöke burmai választásokról szóló, 2010. november 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának és az Európai Parlament elnökének, Jerzy Buzeknek a burmai választásokról szóló, 2010. november 8-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának és az Európai Parlament elnökének, Jerzy Buzeknek a burmai választásokról szóló, 2010. november 8-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátásáról tett, 2010. november 13-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátásáról tett, 2010. november 13-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnökének és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottság alelnökének Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátásáról tett 2010. november 13-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnökének és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottság alelnökének Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátásáról tett 2010. november 13-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanács Burmával kapcsolatos, 2010. november 22-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Burmával kapcsolatos, 2010. november 22-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2010. november 13-án este, kevesebb, mint egy héttel a vitatott országos választásokat követően Aung Szan Szú Kjit, aki az elmúlt 21 évből 15-öt házi őrizetben töltött, szabadon bocsátották, |
| --- | --- |

A.

mivel 2010. november 13-án este, kevesebb, mint egy héttel a vitatott országos választásokat követően Aung Szan Szú Kjit, aki az elmúlt 21 évből 15-öt házi őrizetben töltött, szabadon bocsátották,

| B. | mivel Burmában 2010. november 7-én, több mint 20 év után először országos választásokat tartottak; mivel az ezt megelőző választásokat 1990-ben Aung Szan Szú Kji pártja, a Nemzeti Liga a Demokráciáért párt (NLD) nyerte, |
| --- | --- |

B.

mivel Burmában 2010. november 7-én, több mint 20 év után először országos választásokat tartottak; mivel az ezt megelőző választásokat 1990-ben Aung Szan Szú Kji pártja, a Nemzeti Liga a Demokráciáért párt (NLD) nyerte,

| C. | mivel a legutóbbi választásokat a 2008-ban bevezetett ellentmondásos alkotmány alapján tartották meg, amely a burmai hadseregnek a parlamenti helyek negyedét biztosítja, és amelyeket, nem meglepő módon, a hadsereg által támogatott Szövetségi Szolidaritás és Fejlődés Pártja (USDP) nyert meg, |
| --- | --- |

C.

mivel a legutóbbi választásokat a 2008-ban bevezetett ellentmondásos alkotmány alapján tartották meg, amely a burmai hadseregnek a parlamenti helyek negyedét biztosítja, és amelyeket, nem meglepő módon, a hadsereg által támogatott Szövetségi Szolidaritás és Fejlődés Pártja (USDP) nyert meg,

| D. | mivel a burmai hatóságok a november 7-i választásokat megelőző időszakban számos új, a szólásszabadságot és a kormány elleni kritikát, valamint a politikai pártok politikai és kampánytevékenységeit szigorúan korlátozó, a politikai foglyok szabadon bocsátását követelő belső felhívásokat elnémító törvényt hoztak, és mivel a választások nem feleltek meg a nemzetközi normáknak, |
| --- | --- |

D.

mivel a burmai hatóságok a november 7-i választásokat megelőző időszakban számos új, a szólásszabadságot és a kormány elleni kritikát, valamint a politikai pártok politikai és kampánytevékenységeit szigorúan korlátozó, a politikai foglyok szabadon bocsátását követelő belső felhívásokat elnémító törvényt hoztak, és mivel a választások nem feleltek meg a nemzetközi normáknak,

| E. | mivel a katonai rezsimet támogató Szövetségi Szolidaritás és Fejlődés Pártja (USDP) majd minden választókerületben jelölteket tudott állítani, míg a demokráciáért küzdő pártok (pl. a Nemzeti Demokratikus Erő) csak néhány választókerületben voltak képesek jelölteket indítani, ami főleg annak tudható be, hogy kevés idejük volt a választási kampányhoz szükséges pénzeszközök előteremtésére és a megfelelő szervezésre, |
| --- | --- |

E.

mivel a katonai rezsimet támogató Szövetségi Szolidaritás és Fejlődés Pártja (USDP) majd minden választókerületben jelölteket tudott állítani, míg a demokráciáért küzdő pártok (pl. a Nemzeti Demokratikus Erő) csak néhány választókerületben voltak képesek jelölteket indítani, ami főleg annak tudható be, hogy kevés idejük volt a választási kampányhoz szükséges pénzeszközök előteremtésére és a megfelelő szervezésre,

| F. | mivel a Nemzeti Liga a Demokráciáért párt (NLD) a részvétellel kapcsolatban szabott feltételekre való tekintettel a választások bojkottálása mellett döntött; mivel az NLD-t 2010. május 6-án törvényi úton feloszlatták, miután nem indult a választásokon, |
| --- | --- |

F.

mivel a Nemzeti Liga a Demokráciáért párt (NLD) a részvétellel kapcsolatban szabott feltételekre való tekintettel a választások bojkottálása mellett döntött; mivel az NLD-t 2010. május 6-án törvényi úton feloszlatták, miután nem indult a választásokon,

| G. | mivel a választásokra a félelem, megfélemlítés és lemondás légkörében került sor, és mivel burmai polgárok – köztük buddhista papok és politikai foglyok – százezreit zárták ki a szavazásból és fosztották meg attól a joguktól, hogy jelöltként induljanak a választásokon, |
| --- | --- |

G.

mivel a választásokra a félelem, megfélemlítés és lemondás légkörében került sor, és mivel burmai polgárok – köztük buddhista papok és politikai foglyok – százezreit zárták ki a szavazásból és fosztották meg attól a joguktól, hogy jelöltként induljanak a választásokon,

| H. | mivel mind a választások alapjával, mind azok lebonyolításával kapcsolatban számos panasz érkezett, kifogásolva a szavazás titkossága védelmének hiányosságait, az állami alkalmazottak kényszerítésének gyakorlatát és a hadsereg arra irányuló erőfeszítéseit, hogy pl. a karen etnikai kisebbséget a rezsim érdekeit képviselő pártok támogatására kényszerítse, |
| --- | --- |

H.

mivel mind a választások alapjával, mind azok lebonyolításával kapcsolatban számos panasz érkezett, kifogásolva a szavazás titkossága védelmének hiányosságait, az állami alkalmazottak kényszerítésének gyakorlatát és a hadsereg arra irányuló erőfeszítéseit, hogy pl. a karen etnikai kisebbséget a rezsim érdekeit képviselő pártok támogatására kényszerítse,

| I. | mivel a vitatott 2008-as alkotmány rendelkezései értelmében Aung Szan Szú Kji nem vállalhat közhivatalt, |
| --- | --- |

I.

mivel a vitatott 2008-as alkotmány rendelkezései értelmében Aung Szan Szú Kji nem vállalhat közhivatalt,

| J. | mivel Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátása, amennyiben azt nem vonják vissza, a helyes irányba tett első lépésként értelmezhető; mivel, ugyanakkor, számosan adtak hangot aggodalmuknak Aung Szan Szú Kji biztonságával kapcsolatban, megjegyezve, hogy Aung Szan Szú Kji az állambiztonsági szolgálatok megfigyelés alatt tartják, |
| --- | --- |

J.

mivel Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátása, amennyiben azt nem vonják vissza, a helyes irányba tett első lépésként értelmezhető; mivel, ugyanakkor, számosan adtak hangot aggodalmuknak Aung Szan Szú Kji biztonságával kapcsolatban, megjegyezve, hogy Aung Szan Szú Kji az állambiztonsági szolgálatok megfigyelés alatt tartják,

| K. | mivel, bár Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátották, több mint 2 200, a demokráciáért küzdő aktivista, valamint számos, a 2007-es kormányellenes tiltakozásokat vezető buddhista pap és a tiltakozásokról hírt adó újságíró továbbra is fogságban van, |
| --- | --- |

K.

mivel, bár Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátották, több mint 2 200, a demokráciáért küzdő aktivista, valamint számos, a 2007-es kormányellenes tiltakozásokat vezető buddhista pap és a tiltakozásokról hírt adó újságíró továbbra is fogságban van,

| L. | mivel 2003 óta a burmai kormány elutasítja az ENSZ és a szélesebb nemzetközi közösség minden egyes olyan javaslatát, amely a rezsim hét lépésből álló „demokratizálódási ütemterve” reformjának mikéntjére irányul, |
| --- | --- |

L.

mivel 2003 óta a burmai kormány elutasítja az ENSZ és a szélesebb nemzetközi közösség minden egyes olyan javaslatát, amely a rezsim hét lépésből álló „demokratizálódási ütemterve” reformjának mikéntjére irányul,

| M. | mivel a burmai hadsereg továbbra is kegyetlen emberi jogi jogsértéseket követ el a polgári lakosság ellen a thai határon a karen kisebbség területein, ideértve a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, a kényszermunkát és a szexuális erőszakot is; és mivel a burmai hadsereg és az etnikai lázadó csoportok közti összecsapások következményeként a választások másnapján burmai menekültek ezrei lépték át a thai határt, |
| --- | --- |

M.

mivel a burmai hadsereg továbbra is kegyetlen emberi jogi jogsértéseket követ el a polgári lakosság ellen a thai határon a karen kisebbség területein, ideértve a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, a kényszermunkát és a szexuális erőszakot is; és mivel a burmai hadsereg és az etnikai lázadó csoportok közti összecsapások következményeként a választások másnapján burmai menekültek ezrei lépték át a thai határt,

| N. | mivel Burma továbbra is folytatja a gyermekkatonák széleskörű és rendszeres kényszertoborzásának gyakorlatát, |
| --- | --- |

N.

mivel Burma továbbra is folytatja a gyermekkatonák széleskörű és rendszeres kényszertoborzásának gyakorlatát,

| O. | mivel az ENSZ, az EU és tagállamai, az Egyesült Államok és a világ számos országának kormánya kijelentette, hogy Burma problémáinak hosszú távú megoldása érdekében elengedhetetlenek az Aung Szan Szú Kji és a Nemzeti Liga a Demokráciáért párt, a burmai etnikai kisebbségek és a burmai katonai rezsim közti háromoldalú megbeszélések; és mivel a burmai kormány továbbra is visszautasítja, hogy ilyen megbeszéléseken részt vegyen, |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ, az EU és tagállamai, az Egyesült Államok és a világ számos országának kormánya kijelentette, hogy Burma problémáinak hosszú távú megoldása érdekében elengedhetetlenek az Aung Szan Szú Kji és a Nemzeti Liga a Demokráciáért párt, a burmai etnikai kisebbségek és a burmai katonai rezsim közti háromoldalú megbeszélések; és mivel a burmai kormány továbbra is visszautasítja, hogy ilyen megbeszéléseken részt vegyen,

| P. | mivel az EU 1996-ban korlátozó intézkedéseket vezetett be a burmai kormánnyal szemben, beleértve mintegy 540 személy és 62 szervezet vagyonának zárolását, utazási korlátozásokat, katonai eszközök exportjának tilalmát, és újabban erdészeti és bányászati eszközökre és egyes fafajtákra, drágakövekre és ásványokra vonatkozó tilalmat is mindaddig, amíg nincs bizonyíték valódi elmozdulásra a demokrácia, az emberi jogok, a szólásszabadság és a jogállamiság irányában, |
| --- | --- |

P.

mivel az EU 1996-ban korlátozó intézkedéseket vezetett be a burmai kormánnyal szemben, beleértve mintegy 540 személy és 62 szervezet vagyonának zárolását, utazási korlátozásokat, katonai eszközök exportjának tilalmát, és újabban erdészeti és bányászati eszközökre és egyes fafajtákra, drágakövekre és ásványokra vonatkozó tilalmat is mindaddig, amíg nincs bizonyíték valódi elmozdulásra a demokrácia, az emberi jogok, a szólásszabadság és a jogállamiság irányában,

| 1. | üdvözli Aung Szan Szú Kji nemrégiben történt szabadon bocsátását, azonban sajnálja, hogy csak a választásokat követően engedték szabadon, lehetetlenné téve számára, hogy aktívan kampányoljon az ellenzék mellett a választások során; ragaszkodik ahhoz, hogy frissen visszanyert szabadsága feltétel és korlátozások nélküli legyen; |
| --- | --- |

1.

üdvözli Aung Szan Szú Kji nemrégiben történt szabadon bocsátását, azonban sajnálja, hogy csak a választásokat követően engedték szabadon, lehetetlenné téve számára, hogy aktívan kampányoljon az ellenzék mellett a választások során; ragaszkodik ahhoz, hogy frissen visszanyert szabadsága feltétel és korlátozások nélküli legyen;

| 2. | mélyen sajnálja, hogy a hatalmon levő burmai katonai junta nem volt hajlandó november 7-én szabad és tisztességes választásokat tartani; |
| --- | --- |

2.

mélyen sajnálja, hogy a hatalmon levő burmai katonai junta nem volt hajlandó november 7-én szabad és tisztességes választásokat tartani;

| 3. | sajnálja, hogy a hatalmon levő katonai junta korlátozta a fő ellenzéki pártokat és a sajtó szabadságát a választásokról való beszámolás és azok ellenőrzése terén; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy a hatalmon levő katonai junta korlátozta a fő ellenzéki pártokat és a sajtó szabadságát a választásokról való beszámolás és azok ellenőrzése terén;

| 4. | sajnálja, hogy a szavazócédulák és szavazatok megszámlálásának rendszere nem volt átlátható, hogy a katonák visszautasították a nemzetközi megfigyelők jelenlétét és hogy az eredmények kihirdetése késve történt meg; |
| --- | --- |

4.

sajnálja, hogy a szavazócédulák és szavazatok megszámlálásának rendszere nem volt átlátható, hogy a katonák visszautasították a nemzetközi megfigyelők jelenlétét és hogy az eredmények kihirdetése késve történt meg;

| 5. | sajnálja, hogy az új alkotmány a parlamenti helyek legalább negyedét a burmai hadseregnek tartja fenn, ami elegendő bármilyen alkotmánymódosítás megvétózásához, és lehetővé teszi a hadsereg számára valamennyi polgári szabadságjog és a parlament felfüggesztését, ha azt szükségesnek ítéli; |
| --- | --- |

5.

sajnálja, hogy az új alkotmány a parlamenti helyek legalább negyedét a burmai hadseregnek tartja fenn, ami elegendő bármilyen alkotmánymódosítás megvétózásához, és lehetővé teszi a hadsereg számára valamennyi polgári szabadságjog és a parlament felfüggesztését, ha azt szükségesnek ítéli;

| 6. | megjegyzi, hogy az ellenzéki pártok csak korlátozottan vettek részt a választásokon, hiszen azt a nehéz döntést kellett meghozniuk, hogy bojkottálják-e vagy sem a választásokat, és úgy véli, hogy az ellenzék és a nemzetiségi képviselők részvétele az országos és regionális parlamentekben – rendkívül korlátozott jellege ellenére – hozzájárulhat a normalizálódás megkezdéséhez és lehetőséget kínálhat a változásra; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az ellenzéki pártok csak korlátozottan vettek részt a választásokon, hiszen azt a nehéz döntést kellett meghozniuk, hogy bojkottálják-e vagy sem a választásokat, és úgy véli, hogy az ellenzék és a nemzetiségi képviselők részvétele az országos és regionális parlamentekben – rendkívül korlátozott jellege ellenére – hozzájárulhat a normalizálódás megkezdéséhez és lehetőséget kínálhat a változásra;

| 7. | határozottan elítéli, hogy a burmai katonai junta folyamatosan megsérti a burmai nép alapvető szabadságjogait és demokratikus alapjogait; |
| --- | --- |

7.

határozottan elítéli, hogy a burmai katonai junta folyamatosan megsérti a burmai nép alapvető szabadságjogait és demokratikus alapjogait;

| 8. | sürgeti a burmai kormányt, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássa szabadon mind a 2 200 politikai foglyot, és állítsa vissza valamennyi politikai jogukat; ragaszkodik ahhoz is, hogy a burmai hatóságok immár senkit ne tartóztassanak le politikai okokból; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a burmai kormányt, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássa szabadon mind a 2 200 politikai foglyot, és állítsa vissza valamennyi politikai jogukat; ragaszkodik ahhoz is, hogy a burmai hatóságok immár senkit ne tartóztassanak le politikai okokból;

| 9. | határozottan felszólítja a burmai kormányt, hogy oldja fel a gyülekezési, a mozgási és szólásszabadság korlátozását, és kéri, hogy szüntesse be a sajtó politikai alapú cenzúrázását, valamint az internet és a mobiltelefonok politikai célú ellenőrzését; |
| --- | --- |

9.

határozottan felszólítja a burmai kormányt, hogy oldja fel a gyülekezési, a mozgási és szólásszabadság korlátozását, és kéri, hogy szüntesse be a sajtó politikai alapú cenzúrázását, valamint az internet és a mobiltelefonok politikai célú ellenőrzését;

| 10. | határozottan elítéli a nyugat-burmai megfélemlítésekre vonatkozó széles körű panaszok nyomán kitört erőszakot Myawwady városában; a burmai hadsereg és a nemzetiségi lázadók közötti heves tűzpárbaj miatt több ezren lépték át a thaiföldi határt; |
| --- | --- |

10.

határozottan elítéli a nyugat-burmai megfélemlítésekre vonatkozó széles körű panaszok nyomán kitört erőszakot Myawwady városában; a burmai hadsereg és a nemzetiségi lázadók közötti heves tűzpárbaj miatt több ezren lépték át a thaiföldi határt;

| 11. | mélyen sajnálja, hogy a burmai hatóságok elutasították az ENSZ technikai segítségnyújtásra és ellenőrzési szolgáltatásokra vonatkozó minden ajánlatát, és elítéli a Burmából beszámolni próbáló külföldi sajtót érintő korlátozásokat; |
| --- | --- |

11.

mélyen sajnálja, hogy a burmai hatóságok elutasították az ENSZ technikai segítségnyújtásra és ellenőrzési szolgáltatásokra vonatkozó minden ajánlatát, és elítéli a Burmából beszámolni próbáló külföldi sajtót érintő korlátozásokat;

| 12. | elítéli, hogy a sajtófelügyeleti tanács legalább 9 újság és hetilap megjelenését elhalasztotta, mivel szerinte azok megsértették a szabályokat, amikor fényképet közöltek Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátásáról; |
| --- | --- |

12.

elítéli, hogy a sajtófelügyeleti tanács legalább 9 újság és hetilap megjelenését elhalasztotta, mivel szerinte azok megsértették a szabályokat, amikor fényképet közöltek Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátásáról;

| 13. | határozottan sürgeti a burmai kormányt, hogy kezdjen megbeszéléseket Aung Szan Szú Kjivel és Nemzeti Liga a Demokráciáért párttal, valamint a kisebbségi népek képviselőivel; ebben az összefüggésben üdvözli az ENSZ főtitkárának és Burmával foglalkozó különmegbízottjának a közvetítés érdekében tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

13.

határozottan sürgeti a burmai kormányt, hogy kezdjen megbeszéléseket Aung Szan Szú Kjivel és Nemzeti Liga a Demokráciáért párttal, valamint a kisebbségi népek képviselőivel; ebben az összefüggésben üdvözli az ENSZ főtitkárának és Burmával foglalkozó különmegbízottjának a közvetítés érdekében tett erőfeszítéseit;

| 14. | felhívja nem csak a nemzetközi közösséget, többek között Kínát, Indiát és Oroszországot, mint Burma fő kereskedelmi partnereit, de az ASEAN-t is, hogy ne támogassák tovább az antidemokratikus rezsimet, amely a nép rovására gyarapodik, és hogy gyakoroljanak nagyobb nyomást annak érdekében, hogy pozitív változások történjenek az országban; úgy véli továbbá, hogy az ASEAN alapokmánya felelősséget és erkölcsi kötelességet ró az ASEAN tagállamaira abban az esetben, ha egy tagállamában megsértik az emberi jogokat; |
| --- | --- |

14.

felhívja nem csak a nemzetközi közösséget, többek között Kínát, Indiát és Oroszországot, mint Burma fő kereskedelmi partnereit, de az ASEAN-t is, hogy ne támogassák tovább az antidemokratikus rezsimet, amely a nép rovására gyarapodik, és hogy gyakoroljanak nagyobb nyomást annak érdekében, hogy pozitív változások történjenek az országban; úgy véli továbbá, hogy az ASEAN alapokmánya felelősséget és erkölcsi kötelességet ró az ASEAN tagállamaira abban az esetben, ha egy tagállamában megsértik az emberi jogokat;

| 15. | ismét támogatásáról biztosítja a Tanács 2010. április 26-i határozatát, mely meghosszabbítja egy korábbi EU-határozatban elrendelt korlátozó intézkedéseket; sürgeti a burmai hatóságokat, hogy tegyék meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy felülvizsgálhassák ezeket az intézkedéseket; |
| --- | --- |

15.

ismét támogatásáról biztosítja a Tanács 2010. április 26-i határozatát, mely meghosszabbítja egy korábbi EU-határozatban elrendelt korlátozó intézkedéseket; sürgeti a burmai hatóságokat, hogy tegyék meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy felülvizsgálhassák ezeket az intézkedéseket;

| 16. | aggodalmának ad hangot a börtönökben és más büntetés-végrehajtási intézményekben tapasztalt állapotok és a lelkiismereti okok miatt bebörtönzöttek bántalmazásáról, sőt kínzásáról szóló jelentések, valamint elszigetelt, családjuktól távoli börtönökbe való átszállításuk miatt, ahol nem kaphatnak élelmiszereket és gyógyszereket; felhívja a burmai hatóságokat, hogy azonnal biztosítsanak orvosi ellátást minden bebörtönzött számára, és tegyék lehetővé a Nemzetközi Vöröskereszt számára, hogy felkereshessen minden bebörtönzöttet; |
| --- | --- |

16.

aggodalmának ad hangot a börtönökben és más büntetés-végrehajtási intézményekben tapasztalt állapotok és a lelkiismereti okok miatt bebörtönzöttek bántalmazásáról, sőt kínzásáról szóló jelentések, valamint elszigetelt, családjuktól távoli börtönökbe való átszállításuk miatt, ahol nem kaphatnak élelmiszereket és gyógyszereket; felhívja a burmai hatóságokat, hogy azonnal biztosítsanak orvosi ellátást minden bebörtönzött számára, és tegyék lehetővé a Nemzetközi Vöröskereszt számára, hogy felkereshessen minden bebörtönzöttet;

| 17. | mély aggodalmának ad hangot a fegyveres konfliktusok kiújulása miatt egyes térségekben, és felhívja a burmai kormányt, hogy az ország minden részén védje meg a polgári lakosságot, és felszólít minden érintettet, hogy tartsák tiszteletben az érvényben lévő tűzszüneti egyezményeket; |
| --- | --- |

17.

mély aggodalmának ad hangot a fegyveres konfliktusok kiújulása miatt egyes térségekben, és felhívja a burmai kormányt, hogy az ország minden részén védje meg a polgári lakosságot, és felszólít minden érintettet, hogy tartsák tiszteletben az érvényben lévő tűzszüneti egyezményeket;

| 18. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy vesse latba minden gazdasági és politikai befolyását a szabadság és a demokrácia térnyerése érdekében Burmában; sürgeti a tagállamokat és az EU-t, hogy folytassák a menekültek támogatását a thai-burmai határon; |
| --- | --- |

18.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy vesse latba minden gazdasági és politikai befolyását a szabadság és a demokrácia térnyerése érdekében Burmában; sürgeti a tagállamokat és az EU-t, hogy folytassák a menekültek támogatását a thai-burmai határon;

| 19. | megismétli és megerősíti elnöke Aung Szan Szú Kjinek szóló meghívását a Szaharov-díj decemberi átadási ünnepségére Strasbourgba; hangsúlyozza, hogy amennyiben részt tud venni az ünnepségen, hivatalosan is átadják neki a burmai demokrácia és szabadság előmozdításáért neki 1990-ben megítélt Szaharov-díjat; |
| --- | --- |

19.

megismétli és megerősíti elnöke Aung Szan Szú Kjinek szóló meghívását a Szaharov-díj decemberi átadási ünnepségére Strasbourgba; hangsúlyozza, hogy amennyiben részt tud venni az ünnepségen, hivatalosan is átadják neki a burmai demokrácia és szabadság előmozdításáért neki 1990-ben megítélt Szaharov-díjat;

| 20. | ragaszkodik ahhoz, hogy a burmai rezsim és az ellenőrzése alatt álló szervezetek biztosítsák Aung Szan Szú Kji szólásszabadságát és fizikai szabadságát, beleértve a Burmán belüli és azon kívüli szabad és biztonságos utazáshoz és a Burmába való visszatéréshez való jogát is; |
| --- | --- |

20.

ragaszkodik ahhoz, hogy a burmai rezsim és az ellenőrzése alatt álló szervezetek biztosítsák Aung Szan Szú Kji szólásszabadságát és fizikai szabadságát, beleértve a Burmán belüli és azon kívüli szabad és biztonságos utazáshoz és a Burmába való visszatéréshez való jogát is;

| 21. | üdvözli az Európai Parlament elnökének arra vonatkozó döntését, hogy amennyiben Aung Szan Szú Kji nem tud részt venni a Szaharov-díj strasbourgi díjátadó ünnepségén, parlamenti küldöttséget indít Burmába, hogy átadják Aung Szan Szú Kjinek Szaharov-díját; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az Európai Parlament elnökének arra vonatkozó döntését, hogy amennyiben Aung Szan Szú Kji nem tud részt venni a Szaharov-díj strasbourgi díjátadó ünnepségén, parlamenti küldöttséget indít Burmába, hogy átadják Aung Szan Szú Kjinek Szaharov-díját;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Aung Szan Szú Kjinek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EU burmai különmegbízottjának, a burmai Állami Béke és Fejlődés Tanácsának, az ASEAN- és ASEM-országok kormányainak, az ASEM titkárságának, az ASEAN mianmari interparlamentáris képviselőcsoportjának, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az ENSZ burmai emberi jogi különmegbízottjának. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Aung Szan Szú Kjinek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EU burmai különmegbízottjának, a burmai Állami Béke és Fejlődés Tanácsának, az ASEAN- és ASEM-országok kormányainak, az ASEM titkárságának, az ASEAN mianmari interparlamentáris képviselőcsoportjának, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az ENSZ burmai emberi jogi különmegbízottjának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0196.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/124

---

2010. november 25., csütörtökA végbélrák elleni küzdelem az Európai Unióban

P7_TA(2010)0451

Az Európai Parlament 2010. november 25-i nyilatkozata a végbélrák elleni küzdelemről az Európai Unióban

2012/C 99 E/24

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel az EU-ban évente több mint 400 000 új végbélrákos esetet, illetve 200 000 ebből eredő halálozást regisztrálnak, és ezzel a végbélrák a második leggyakoribb rákhalálozási ok, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-ban évente több mint 400 000 új végbélrákos esetet, illetve 200 000 ebből eredő halálozást regisztrálnak, és ezzel a végbélrák a második leggyakoribb rákhalálozási ok,

| B. | mivel a végbélrák életmódtényezőkkel függ össze (túlsúly, mozgáshiány, alkoholfogyasztás és dohányzás), illetve az ezen tényezők elleni küzdelem csökkenti a végbélrák kialakulását, |
| --- | --- |

B.

mivel a végbélrák életmódtényezőkkel függ össze (túlsúly, mozgáshiány, alkoholfogyasztás és dohányzás), illetve az ezen tényezők elleni küzdelem csökkenti a végbélrák kialakulását,

| C. | mivel egyes uniós országokban a szűrés már csökkentette a végbélrák miatti halálozást, míg más országokban egyelőre nem indítottak szűrőprogramokat, |
| --- | --- |

C.

mivel egyes uniós országokban a szűrés már csökkentette a végbélrák miatti halálozást, míg más országokban egyelőre nem indítottak szűrőprogramokat,

| D. | mivel a végbélrák korai felismerése nemcsak a 40 %-os halálozási arány csökkenéséhez fog vezetni, hanem jelentősen csökkenti majd a kezelési költségeket is, |
| --- | --- |

D.

mivel a végbélrák korai felismerése nemcsak a 40 %-os halálozási arány csökkenéséhez fog vezetni, hanem jelentősen csökkenti majd a kezelési költségeket is,

| E. | mivel a Bizottság szerint a végbélrák elleni küzdelemnek prioritással kell rendelkeznie a közegészségügyben, mivel a végbélrák által kiváltott halálozás megelőzhető az EU-ban rendelkezésre álló orvosi eszközökkel, |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság szerint a végbélrák elleni küzdelemnek prioritással kell rendelkeznie a közegészségügyben, mivel a végbélrák által kiváltott halálozás megelőzhető az EU-ban rendelkezésre álló orvosi eszközökkel,

| 1. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat,






  — | hogy támogassanak az EU-ban különösen a kamaszokat és a fiatal felnőtteket célzó ismeretterjesztő kampányokat azon életmódtényezőkről, amelyek végbélrákot okoznak, |
| --- | --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat,

—

hogy támogassanak az EU-ban különösen a kamaszokat és a fiatal felnőtteket célzó ismeretterjesztő kampányokat azon életmódtényezőkről, amelyek végbélrákot okoznak,

| — | ösztönözzék minden uniós országban a végbélrákszűrési legjobb gyakorlatok alkalmazását, illetve tegyenek közzé kétévente helyzetjelentéseket, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék minden uniós országban a végbélrákszűrési legjobb gyakorlatok alkalmazását, illetve tegyenek közzé kétévente helyzetjelentéseket,

| — | tegyék a végbélrákszűréssel kapcsolatos kutatás és ismeretek terjesztését a 7. kutatási keretprogram és az uniós egészségügyi program következő munkaprogramjainak prioritásává, |
| --- | --- |

—

tegyék a végbélrákszűréssel kapcsolatos kutatás és ismeretek terjesztését a 7. kutatási keretprogram és az uniós egészségügyi program következő munkaprogramjainak prioritásává,

| — | vezessenek be országszerte végbélrákszűrést az uniós iránymutatásokkal összhangban; |
| --- | --- |

—

vezessenek be országszerte végbélrákszűrést az uniós iránymutatásokkal összhangban;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével (1) együtt, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével (1) együtt, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Az aláírók listája a 2010. november 25-i jegyzőkönyv 1. mellékletében jelent meg (P7_PV(2010)11-25(ANN1)).

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/125

---

2010. november 25., csütörtökAz asrafi tábor

P7_TA(2010)0452

Az Európai Parlament 2010 november 25-i nyilatkozata az asrafi táborról

2012/C 99 E/25

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok iráni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok iráni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a 3 400 iráni másként gondolkodónak, köztük 1 000 nőnek – akik a negyedik genfi egyezmény értelmében mindannyian védett személynek minősülnek – otthont adó asrafi táborról szóló, 2009. április 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 3 400 iráni másként gondolkodónak, köztük 1 000 nőnek – akik a negyedik genfi egyezmény értelmében mindannyian védett személynek minősülnek – otthont adó asrafi táborról szóló, 2009. április 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel arra, hogy az ellenzéki Iráni Népi Mudzsaheddin Szervezet (PMOI) 2009-ben lekerült az EU feketelistájáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az ellenzéki Iráni Népi Mudzsaheddin Szervezet (PMOI) 2009-ben lekerült az EU feketelistájáról,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel az iráni rezsim halálra ítélte az asrafi táborlakók több rokonát, miután családtagjaik meglátogatása után hazatértek Asrafból, |
| --- | --- |

A.

mivel az iráni rezsim halálra ítélte az asrafi táborlakók több rokonát, miután családtagjaik meglátogatása után hazatértek Asrafból,

| B. | mivel az iraki kormány nem tartotta tiszteletben az EP állásfoglalását, és folytatja a tábor kíméletlen ostromát, |
| --- | --- |

B.

mivel az iraki kormány nem tartotta tiszteletben az EP állásfoglalását, és folytatja a tábor kíméletlen ostromát,

| C. | mivel a táborlakók még mindig külső nyomásnak vannak kitéve azzal az ürüggyel, hogy a PMOI továbbra is szerepel az USA feketelistáján, |
| --- | --- |

C.

mivel a táborlakók még mindig külső nyomásnak vannak kitéve azzal az ürüggyel, hogy a PMOI továbbra is szerepel az USA feketelistáján,

| D. | mivel 2010 júliusában az USA washingtoni fellebbviteli bírósága a PMOI javára döntött, és sürgette az Egyesült Államok Külügyminisztériumát, hogy vizsgálja felül azon döntését, hogy a szervezetet az USA terroristákat felsoroló feketelistáján tartja, |
| --- | --- |

D.

mivel 2010 júliusában az USA washingtoni fellebbviteli bírósága a PMOI javára döntött, és sürgette az Egyesült Államok Külügyminisztériumát, hogy vizsgálja felül azon döntését, hogy a szervezetet az USA terroristákat felsoroló feketelistáján tartja,

| E. | mivel az USA és az ENSZ csapatai visszavonultak Asrafból, és a táborlakók immár sebezhetők a támadással szemben, |
| --- | --- |

E.

mivel az USA és az ENSZ csapatai visszavonultak Asrafból, és a táborlakók immár sebezhetők a támadással szemben,

| 1. | felszólítja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy sürgesse az Egyesült Államokat, hogy az EU példáját követve távolítsa el a PMOI-t a feketelistáról, továbbá szólítsa fel az Egyesült Nemzetek Szervezetét, hogy sürgősen biztosítson védelmet Asrafnak; |
| --- | --- |

1.

felszólítja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy sürgesse az Egyesült Államokat, hogy az EU példáját követve távolítsa el a PMOI-t a feketelistáról, továbbá szólítsa fel az Egyesült Nemzetek Szervezetét, hogy sürgősen biztosítson védelmet Asrafnak;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével (2) együtt, a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével (2) együtt, a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 184. E, 2010.7.8., 62. o.

(2)  Az aláírók listája a 2010. november 25-i jegyzőkönyv 2. mellékletében jelent meg (P7_PV(2010)11-25(ANN2)).

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2010. november 23., kedd

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/126

---

2010. november 23., keddAz Európai Unió Szolidaritási Alapjának felhasználása: Írország - 2009. novemberi áradások

P7_TA(2010)0403

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD))

2012/C 99 E/26

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0534 – C7-0283/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0534 – C7-0283/2010),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 26. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 26. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a Szolidaritási Alapról a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a Szolidaritási Alapról a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0328/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0328/2010),

| 1. | jóváhagyja az állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és intézkedjék annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és intézkedjék annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

---

2010. november 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

2010. november xx

az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 26. pontjára,

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió a katasztrófa sújtotta régiók lakossága iránti szolidaritás gyakorlati érvényesítésére létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az Alap). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió a katasztrófa sújtotta régiók lakossága iránti szolidaritás gyakorlati érvényesítésére létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az Alap).

| (2) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap igénybevételét évi 1 milliárd EUR felső határig engedélyezi. |
| --- | --- |

(2)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap igénybevételét évi 1 milliárd EUR felső határig engedélyezi.

| (3) | Az Alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket a 2012/2002/EK rendelet tartalmazza. |
| --- | --- |

(3)

Az Alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket a 2012/2002/EK rendelet tartalmazza.

| (4) | Írország kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére egy, a súlyos áradások által okozott katasztrófával összefüggésben. |
| --- | --- |

(4)

Írország kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére egy, a súlyos áradások által okozott katasztrófával összefüggésben.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretében az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételére összesen 13 022 500 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatot kell hozzárendelni.

2. cikk

Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

2

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/128 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/128

---

2010. november 23., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Noord Brabant és Zuid Holland, 18. számú körzet/Hollandia

P7_TA(2010)0404

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/027 NL/Noord Brabant és Zuid Holland” referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD))

2012/C 99 E/27

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0529 – C7-0309/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0529 – C7-0309/2010),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0318/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0318/2010),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Brabant és Zuid Holland területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 70 vállalatnál történt, 821 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért, |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Brabant és Zuid Holland területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 70 vállalatnál történt, 821 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére;

| 5. | üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára;

| 6. | megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt;

| 7. | emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni;

| 8. | üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait;

| 9. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

9.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 10. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2010. november 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

...

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/027 NL/Noord Brabant és Zuid Holland” referenciaszámú kérelme)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben.

| (2) | A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

| (3) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

| (4) | Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Brabant (NL41) és Zuid Holland (NL33) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 70 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2010. május 11-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 2 890 027 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. |
| --- | --- |

(4)

Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Brabant (NL41) és Zuid Holland (NL33) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 70 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2010. május 11-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 2 890 027 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

| (5) | Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, |
| --- | --- |

(5)

Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 2 890 027 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/131 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/131

---

2010. november 23., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Drenthe, 18. számú körzet/Hollandia

P7_TA(2010)0405

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/030 NL/Drenthe” referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD))

2012/C 99 E/28

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0531 – C7-0310/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0531 – C7-0310/2010),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0321/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0321/2010),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia a NUTS II. szintű Drenthe régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 2 vállalatnál történt, 140 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért, |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia a NUTS II. szintű Drenthe régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 2 vállalatnál történt, 140 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére;

| 5. | üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára;

| 6. | megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt;

| 7. | emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni;

| 8. | üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait;

| 9. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

9.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 10. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2010. november 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

...

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/030 NL/Drenthe” referenciaszámú kérelme)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben.

| (2) | A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

| (3) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

| (4) | Hollandia Drenthe (NL13) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő két vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA-ból igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be, 2010. május 6-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 453 632 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. |
| --- | --- |

(4)

Hollandia Drenthe (NL13) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő két vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA-ból igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be, 2010. május 6-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 453 632 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

| (5) | Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, |
| --- | --- |

(5)

Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 453 632 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/134 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/134

---

2010. november 23., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Limburg, 18. számú körzet/Hollandia

P7_TA(2010)0406

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/028 NL/Limburg” referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD))

2012/C 99 E/29

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0518 – C7-0311/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0518 – C7-0311/2010),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0323/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0323/2010),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia a NUTS II. szintű Limburg régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 9 vállalatnál történt, 129 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért, |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia a NUTS II. szintű Limburg régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 9 vállalatnál történt, 129 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére;

| 5. | üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára;

| 6. | megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt;

| 7. | emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni;

| 8. | üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait;

| 9. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

9.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 10. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2010. november 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

...

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/028 NL/Limburg” referenciaszámú kérelme)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben.

| (2) | A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

| (3) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

| (4) | Hollandia a Limburg (NL42) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő kilenc vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2010. május 6-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 549 946 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. |
| --- | --- |

(4)

Hollandia a Limburg (NL42) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő kilenc vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2010. május 6-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 549 946 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

| (5) | Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, |
| --- | --- |

(5)

Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy az 549 946 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/137 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/137

---

2010. november 23., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Gelderland és Overijssel, 18. számú körzet/Hollandia

P7_TA(2010)0407

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/029 NL/Gelderland és Overijssel” referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD))

2012/C 99 E/30

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0528 – C7-0312/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0528 – C7-0312/2010),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i, az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendeletére (EGAA-rendelet) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i, az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendeletére (EGAA-rendelet) (2),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0322/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0322/2010),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Gelderland és Overijssel területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 45 vállalatnál történt, 650 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért, |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Gelderland és Overijssel területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 45 vállalatnál történt, 650 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére;

| 5. | üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára;

| 6. | megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt;

| 7. | emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni;

| 8. | üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait;

| 9. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

9.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 10. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2010. november 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

...

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/029 NL/Gelderland és Overijssel” referenciaszámú kérelme)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben.

| (2) | A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

| (3) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

| (4) | Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régiójában, Gelderland (NL22) és Overijssel (NL21) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 45 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2010. május 6-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 2 013 619 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. |
| --- | --- |

(4)

Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régiójában, Gelderland (NL22) és Overijssel (NL21) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 45 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2010. május 6-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 2 013 619 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

| (5) | Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, |
| --- | --- |

(5)

Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 2 013 619 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/140

---

2010. november 23., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Noord Holland és Utrecht, 18. számú körzet/Hollandia

P7_TA(2010)0408

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/026 NL/Noord Holland és Utrecht” referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD))

2012/C 99 E/31

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0530 – C7-0313/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0530 – C7-0313/2010),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0319/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0319/2010),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményeitől sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményeitől sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Holland és Utrecht területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 79 vállalatnál történt, 720 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért, |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Holland és Utrecht területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 79 vállalatnál történt, 720 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére;

| 5. | üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára;

| 6. | megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt;

| 7. | emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni;

| 8. | üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait;

| 9. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

9.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 10. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2010. november 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

...

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/026 NL/Noord Holland és Utrecht” referenciaszámú kérelme)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben.

| (2) | A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

| (3) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

| (4) | Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Holland (NL32) és Utrecht (NL31) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 79 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2010. május 6-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 2 266 625 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. |
| --- | --- |

(4)

Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Holland (NL32) és Utrecht (NL31) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 79 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2010. május 6-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 2 266 625 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

| (5) | Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, |
| --- | --- |

(5)

Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 2 266 625 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/143 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/143

---

2010. november 23., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Noord Holland és Zuid Holland, 58. számú körzet/Hollandia

P7_TA(2010)0409

Az Európai Parlament 2010. november 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 58. ágazatot érintő „EGF/2009/024 NL/Noord Holland és Zuid Holland” referenciaszámú kérelme)(COM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD))

2012/C 99 E/32

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0532 – C7-0314/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0532 – C7-0314/2010),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0320/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0320/2010),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Holland és Zuid Holland területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 58. ágazatban („Kiadói tevékenység”) működő 8 vállalatnál történt, 598 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért, |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Holland és Zuid Holland területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 58. ágazatban („Kiadói tevékenység”) működő 8 vállalatnál történt, 598 munkahely megszűnését eredményező elbocsátásokra tekintettel segítséget kért,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az Alap igénybevételének felgyorsítása érdekében;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás részletes információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezeknek az adatoknak az összehasonlító értékelését, beleértve annak elemzését, hogy ezen ideiglenes és személyre szabott szolgáltatások milyen hatással vannak az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő hosszú távú visszailleszkedésére;

| 5. | üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az EGAA igénybevételével összefüggésben a Bizottság, – miután az Európai Parlament gyakran emlékeztette, hogy az EGAA-t külön egyedi eszközként, saját célokkal és határidőkkel hozták létre, ezért hozzá megfelelő költségvetési sorokat kell rendelni, – az Európai Szociális Alap fel nem használt pénzeszközei helyett alternatív forrást javasolt a kifizetési előirányzatok számára;

| 6. | megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi ugyanakkor, hogy a szóban forgó ügyben az EGAA igénybevételéhez szükséges kifizetési előirányzatokat a kkv-k és az innováció támogatására szánt költségvetési sorból csoportosítják át; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság súlyos hiányosságokkal hajtja végre a versenyképességi és innovációs programokat, különösen gazdasági válság idején, amely jelentősen megnöveli az ilyen támogatások iránti igényt;

| 7. | emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kell értékelni;

| 8. | üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság javaslatának új formáját, amely – a Parlament kéréseinek megfelelően – az indokolásban egyértelmű és részletes tájékoztatást nyújt az alkalmazással kapcsolatban, elemzi a jogosultsági kritériumokat és részletezi a jóváhagyás indokait;

| 9. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

9.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 10. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2010. november 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

...

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 58. ágazatot érintő „EGF/2009/024 NL/Noord Holland és Zuid Holland” referenciaszámú kérelme)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben.

| (2) | A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

| (3) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

| (4) | Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Holland (NL32) és Zuid Holland (NL33) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 58. ágazatban („Kiadói tevékenység”) működő nyolc vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2010. május 31-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 2 326 459 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. |
| --- | --- |

(4)

Hollandia a két szomszédos NUTS II. szintű régióban, Noord Holland (NL32) és Zuid Holland (NL33) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 58. ágazatban („Kiadói tevékenység”) működő nyolc vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2010. május 31-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 2 326 459 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

| (5) | Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, |
| --- | --- |

(5)

Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 2 326 459 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/146

---

2010. november 23., keddA német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás ***I

P7_TA(2010)0410

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) a német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD))

2012/C 99 E/33

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0336), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0336),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, a Bizottság által a Parlamentnek benyújtott javaslatát követően (C7-0157/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, a Bizottság által a Parlamentnek benyújtott javaslatát követően (C7-0157/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. szeptember 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. szeptember 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. november 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. november 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel Eljárási Szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Eljárási Szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0305/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0305/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2010. november 23., keddP7_TC1-COD(2010)0183

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) a német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(Mivel a Parlament és a Tanács egyezségre jutott, a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, azaz az 1234/2010/EU rendeletben foglaltakkal).

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/147 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/147

---

2010. november 23., keddAz Egészségügyi Világszervezet által adott nemzetközi szabadnevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadása ***I

P7_TA(2010)0411

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Egészségügyi Világszervezet által adott nemzetközi szabadnevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadásáról és a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD))

2012/C 99 E/34

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0397), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0397),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0193/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0193/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0316/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0316/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok parlamentjeinek.

---

2010. november 23., keddP7_TC1-COD(2010)0214

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének az Egészségügyi Világszervezet által adott nemzetközi szabadnevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadása tekintetében történő módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(Mivel a Parlament és a Tanács egyezségre jutott, a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, azaz az 1238/2010/EU rendeletben foglaltakkal).

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/148 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/148

---

2010. november 23., keddAZ EK és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás ***

P7_TA(2010)0412

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújítására vonatkozó tanácsi határozattervezetről (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE))

2012/C 99 E/35

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11364/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11364/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikke, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontja v. alpontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0187/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikke, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontja v. alpontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0187/2010),

| — | tekintettel a bizottsági javaslatra (COM(2009)0182) vonatkozó, 2009. november 26-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizottsági javaslatra (COM(2009)0182) vonatkozó, 2009. november 26-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0306/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0306/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megújításával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megújításával;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Ukrajna kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Ukrajna kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 285. E, 2010.10.21., 170. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/149

---

2010. november 23., keddTudományos és technológiai együttműködési megállapodás az EU és a Feröer szigetek kormánya között ***

P7_TA(2010)0413

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Feröer-szigetek kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről és a Feröer-szigeteknek az Unió kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2007–2013) való társulásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE))

2012/C 99 E/36

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11365/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11365/2010),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Feröer-szigetek kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről és a Feröer-szigeteknek az Unió kutatási, technológiafejlesztési és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2007–2013) való társulásáról szóló megállapodás tervezetére (05475/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Feröer-szigetek kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről és a Feröer-szigeteknek az Unió kutatási, technológiafejlesztési és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjához (2007–2013) való társulásáról szóló megállapodás tervezetére (05475/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0184/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0184/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0303/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0303/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Feröer-szigetek kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Feröer-szigetek kormányának és parlamentjének.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/149

---

2010. november 23., keddAz EK és Japán közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás ***

P7_TA(2010)0414

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE))

2012/C 99 E/37

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11363/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11363/2010),

| — | tekintettel az Európai Közösségek és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás tervezetére (13753/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás tervezetére (13753/2009),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkének, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontja v. alpontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0183/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkének, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontja v. alpontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0183/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0302/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0302/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Japán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Japán kormányának és parlamentjének.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/150 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/150

---

2010. november 23., keddTudományos és technológiai együttműködési megállapodás az EK és Jordánia között ***

P7_TA(2010)0415

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE))

2012/C 99 E/38

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11362/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11362/2010),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás tervezetére (11790/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás tervezetére (11790/2009),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0182/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0182/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0304/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A7-0304/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Jordán Hasimita Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Jordán Hasimita Királyság kormányának és parlamentjének.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/151

---

2010. november 23., keddAz Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás ***

P7_TA(2010)0416

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE))

2012/C 99 E/39

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (09335/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (09335/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás tervezetére,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja alapján benyújtott egyetértési kérelemre (C7–0338/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja alapján benyújtott egyetértési kérelemre (C7–0338/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0292/2010),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a megállapodás megkötését;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek és munkájának következtetéseit, valamint a jegyzőkönyv 7. cikkének (2) bekezdésében említett többéves ágazati programot és a vonatkozó éves értékelések eredményeit; ragaszkodik hozzá, hogy Halászati Bizottságának és Fejlesztési Bizottságának képviselői megfigyelőként részt vegyenek a megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság ülésein és munkájában; felkéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megállapodás megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás alkalmazásáról; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek és munkájának következtetéseit, valamint a jegyzőkönyv 7. cikkének (2) bekezdésében említett többéves ágazati programot és a vonatkozó éves értékelések eredményeit; ragaszkodik hozzá, hogy Halászati Bizottságának és Fejlesztési Bizottságának képviselői megfigyelőként részt vegyenek a megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság ülésein és munkájában; felkéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megállapodás megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás alkalmazásáról;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Salamon-szigetek kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Salamon-szigetek kormányának és parlamentjének.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/152

---

2010. november 23., keddA közös hozzáadottértékadó-rendszer és a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama *

P7_TA(2010)0417

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség időtartama tekintetében a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvet módosító tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS))

2012/C 99 E/40

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0331), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0331),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0173/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0173/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7–0325/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7–0325/2010),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogi aktus


  4 preambulumbekezdés |
| (4) | Mindaddig korai lenne egy állandó általános adómérték-szint meghatározása vagy a minimális adómérték-szint megváltoztatásának mérlegelése, amíg meg nem születnek az új héa-stratégiáról szóló konzultációk eredményei, amelyek várhatóan jövőbeli intézkedéseket és a megfelelő harmonizációs szint kialakítását teszik szükségessé. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

4 preambulumbekezdés

(4)

Mindaddig korai lenne egy állandó általános adómérték-szint meghatározása vagy a minimális adómérték-szint megváltoztatásának mérlegelése, amíg meg nem születnek az új héa-stratégiáról szóló konzultációk eredményei, amelyek várhatóan jövőbeli intézkedéseket és a megfelelő harmonizációs szint kialakítását teszik szükségessé.

| (4) | Mindaddig korai lenne egy állandó általános adómérték-szint meghatározása vagy a minimális adómérték-szint megváltoztatásának mérlegelése, amíg meg nem születnek az új héa-stratégiáról szóló konzultációk eredményei, amelyek várhatóan jövőbeli intézkedéseket és a megfelelő harmonizációs szint kialakítását teszik szükségessé.
  Az új héa-stratégia középpontjában a héa-szabályok belső piac céljait tevékenyen támogató reformjának kell állnia
  .
  Az új héa-stratégia célja az adminisztratív terhek csökkentése, az adózási akadályok megszüntetése és a vállalkozási környezet javítása, különösen a kis- és középvállalkozások, illetve a munkaerő-igényes vállalkozások számára, biztosítva ugyanakkor a rendszer stabilitását a csalásokkal szemben. |
| --- | --- |

(4)

Mindaddig korai lenne egy állandó általános adómérték-szint meghatározása vagy a minimális adómérték-szint megváltoztatásának mérlegelése, amíg meg nem születnek az új héa-stratégiáról szóló konzultációk eredményei, amelyek várhatóan jövőbeli intézkedéseket és a megfelelő harmonizációs szint kialakítását teszik szükségessé.
  Az új héa-stratégia középpontjában a héa-szabályok belső piac céljait tevékenyen támogató reformjának kell állnia
  .
  Az új héa-stratégia célja az adminisztratív terhek csökkentése, az adózási akadályok megszüntetése és a vállalkozási környezet javítása, különösen a kis- és középvállalkozások, illetve a munkaerő-igényes vállalkozások számára, biztosítva ugyanakkor a rendszer stabilitását a csalásokkal szemben.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

5 preambulumbekezdés

| (5) | Ezért helyénvaló megtartani a jelenlegi 15 %-os minimális adómértéket egy további időtartamra, amely elég hosszú a jogbiztonság biztosításának szempontjából, miközben fennáll a további felülvizsgálat lehetősége is. |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló megtartani a jelenlegi 15 %-os minimális adómértéket egy további időtartamra, amely elég hosszú a jogbiztonság biztosításának szempontjából, miközben fennáll a további felülvizsgálat lehetősége is.

| (5) | Ezért helyénvaló megtartani a jelenlegi 15 %-os minimális adómértéket egy további időtartamra, amely elég hosszú a jogbiztonság biztosításának szempontjából, miközben fennáll a további felülvizsgálat lehetősége is,
  e tekintetben az egységes piac stratégiáját alkalmazva útmutatóul
  . |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló megtartani a jelenlegi 15 %-os minimális adómértéket egy további időtartamra, amely elég hosszú a jogbiztonság biztosításának szempontjából, miközben fennáll a további felülvizsgálat lehetősége is,
  e tekintetben az egységes piac stratégiáját alkalmazva útmutatóul
  .

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

6 preambulumbekezdés

| (6) | Ez nem zárja ki a héa-jogszabályok további, 2015. december 31. előtti felülvizsgálatát az új héa-stratégia eredményének figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(6)

Ez nem zárja ki a héa-jogszabályok további, 2015. december 31. előtti felülvizsgálatát az új héa-stratégia eredményének figyelembevétele céljából.

| (6) | Ez nem zárja ki a héa-jogszabályok további, 2015. december 31. előtti felülvizsgálatát az új héa-stratégia eredményének figyelembevétele céljából.
  Lehetőség szerint még 2015. december 31. előtt lépéseket kell tenni egy végleges héa-rendszer felé. |
| --- | --- |

(6)

Ez nem zárja ki a héa-jogszabályok további, 2015. december 31. előtti felülvizsgálatát az új héa-stratégia eredményének figyelembevétele céljából.
  Lehetőség szerint még 2015. december 31. előtt lépéseket kell tenni egy végleges héa-rendszer felé.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1a. cikk (új)

1a. cikk

Felülvizsgálat

1.
     
  (1) 2013. december 31-ig a Bizottság jogalkotási javaslatokat nyújt be a jelenlegi átmeneti minimális héa-szint végleges rendszerrel történő felváltása érdekében.

2.
     
  (2) Az (1) bekezdés végrehajtása céljából a Bizottság kiterjedt konzultációt folytat minden érintett féllel – a közszférában és a magánszektorban egyaránt – az új héa-stratégiáról. E konzultációk legalább a héa-mértékekről – ideértve a csökkentett mértékeket is –, illetve a maximális héa-mérték megállapításának kívánatos voltáról, a héa hatályáról, a rendszer alóli kivételekről, a héa szerkezetére és működésére vonatkozó alternatív lehetőségekről – köztük az Unión belüli árubeszerzések adóztatási helyéről – szólnak. A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e konzultáció eredményéről.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/154 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/154

---

2010. november 23., keddA Vizcayai-öbölben élő szardella állomány kezelésére és halászatára vonatkozó hosszú távú terv ***I

P7_TA(2010)0420

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a Vizcayai-öbölben élő szardellaállományra és halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD))

2012/C 99 E/41

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0399), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0399),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0157/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0157/2009),

| — | tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel Eljárási Szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Eljárási Szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0299/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0299/2010),

| 1. | jóváhagyja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2010. november 23., keddP7_TC1-COD(2009)0112

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra a Vizcayai-öbölben élő szardellaállományra és az állomány halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2002-ben Johannesburgban tartott, a fenntartható fejlődésről szóló ENSZ-világcsúcson elfogadott végrehajtási tervre tekintettel az Európai Unió többek között köteles a halászott halállományokat a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító szinten tartani, vagy arra visszaállítani, szem előtt tartva azt, hogy a megcsappant állományok esetében ezt a célt sürgősen, lehetőség szerint 2015-ig el kell érni. |
| --- | --- |

(1)

A 2002-ben Johannesburgban tartott, a fenntartható fejlődésről szóló ENSZ-világcsúcson elfogadott végrehajtási tervre tekintettel az Európai Unió többek között köteles a halászott halállományokat a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító szinten tartani, vagy arra visszaállítani, szem előtt tartva azt, hogy a megcsappant állományok esetében ezt a célt sürgősen, lehetőség szerint 2015-ig el kell érni.

| (2) | A Vizcayai-öbölben folytatott szardellahalászat 2005 óta szünetel a megcsappant állomány miatt. |
| --- | --- |

(2)

A Vizcayai-öbölben folytatott szardellahalászat 2005 óta szünetel a megcsappant állomány miatt.

| (3) | Annak érdekében, hogy a Vizcayai-öbölben élő szardellaállományt olyan szintre hozzák, amely lehetővé teszi annak fenntartható kiaknázását a legnagyobb fenntartható hozam elérése mellett, az állomány kezelésére olyan hosszú távú intézkedéseket kell hozni, amelyek biztosítják, hogy az állomány a legnagyobb fenntartható hozammal összhangban álló magas hozam mellett kiaknázható legyen, és a lehető legnagyobb mértékben biztosítják a halászat stabilitását az állomány összeomlása kockázatának alacsony szinten tartása mellett. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a Vizcayai-öbölben élő szardellaállományt olyan szintre hozzák, amely lehetővé teszi annak fenntartható kiaknázását a legnagyobb fenntartható hozam elérése mellett, az állomány kezelésére olyan hosszú távú intézkedéseket kell hozni, amelyek biztosítják, hogy az állomány a legnagyobb fenntartható hozammal összhangban álló magas hozam mellett kiaknázható legyen, és a lehető legnagyobb mértékben biztosítják a halászat stabilitását az állomány összeomlása kockázatának alacsony szinten tartása mellett.

| (4) | A Vizcayai-öbölben élő szardellák esetében a halászati idény minden év július 1-jétől a következő év június 30-ig tart. Az egyszerűsítés érdekében indokolt az egyes halászati idényekre vonatkozó teljes kifogható mennyiség megállapítása céljából egyedi intézkedéseket előírni, és a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásáról e kezelési időszaknak megfelelő módon és a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) szakvéleménye (3) alapján rendelkezni.
  Az Európai Unió működéséről szóló (EUMSz) 43. cikkének (3) bekezdése szerint a Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. A Vizcayai-öbölben folytatott szardellahalászat sajátosságaira tekintettel indokolt, hogy a Tanács ezen intézkedéseket akként állapítsa meg, hogy lehetővé váljon a teljes kifogható mennyiségek és kvóták halászati idényenként történő alkalmazása. |
| --- | --- |

(4)

A Vizcayai-öbölben élő szardellák esetében a halászati idény minden év július 1-jétől a következő év június 30-ig tart. Az egyszerűsítés érdekében indokolt az egyes halászati idényekre vonatkozó teljes kifogható mennyiség megállapítása céljából egyedi intézkedéseket előírni, és a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásáról e kezelési időszaknak megfelelő módon és a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) szakvéleménye (3) alapján rendelkezni.
  Az Európai Unió működéséről szóló (EUMSz) 43. cikkének (3) bekezdése szerint a Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. A Vizcayai-öbölben folytatott szardellahalászat sajátosságaira tekintettel indokolt, hogy a Tanács ezen intézkedéseket akként állapítsa meg, hogy lehetővé váljon a teljes kifogható mennyiségek és kvóták halászati idényenként történő alkalmazása.

| (5) | A HTMGB szakvéleményéből következően az állomány ívásra képes biomasszájának folyamatosan azonos arányban történő lehalászása fenntartható állománykezelést biztosítana. A HTMGB szakvéleménye szerint továbbá az ívásra képes biomassza azon legalacsonyabb szintjét, amelynél megkezdhető az állomány lehalászása, 24 000 tonnában, a biomassza elővigyázatossági szintjét pedig 33 000 tonnában kell megállapítani. Ezenkívül az ívásra képes biomassza megfelelő éves lehalászási arányának – megfelelő korlátozások mellett – 30 %-nak kellene lennie. Ezen arány minimálisra csökkentené annak kockázatát, hogy az állomány az ívásra képes biomassza minimális szintje alá essen, illetve annak valószínűségét, hogy a magas hozamok fenntartása mellett halászati tilalmat rendelnek el. |
| --- | --- |

(5)

A HTMGB szakvéleményéből következően az állomány ívásra képes biomasszájának folyamatosan azonos arányban történő lehalászása fenntartható állománykezelést biztosítana. A HTMGB szakvéleménye szerint továbbá az ívásra képes biomassza azon legalacsonyabb szintjét, amelynél megkezdhető az állomány lehalászása, 24 000 tonnában, a biomassza elővigyázatossági szintjét pedig 33 000 tonnában kell megállapítani. Ezenkívül az ívásra képes biomassza megfelelő éves lehalászási arányának – megfelelő korlátozások mellett – 30 %-nak kellene lennie. Ezen arány minimálisra csökkentené annak kockázatát, hogy az állomány az ívásra képes biomassza minimális szintje alá essen, illetve annak valószínűségét, hogy a magas hozamok fenntartása mellett halászati tilalmat rendelnek el.

| (6) | Ha a HTMGB kellően pontos és reprezentatív információ hiányában nem tud szakvéleményt adni valamely teljes kifogható mennyiség tekintetében, rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy a teljes kifogható mennyiséget következetesen határozhassák meg. |
| --- | --- |

(6)

Ha a HTMGB kellően pontos és reprezentatív információ hiányában nem tud szakvéleményt adni valamely teljes kifogható mennyiség tekintetében, rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy a teljes kifogható mennyiséget következetesen határozhassák meg.

| (7) | Ha az értékelés kimutatja, hogy az ívásra képes biomassza minimális szintjének vagy a teljes kifogható mennyiségnek a hosszú távú tervben megállapított nagysága már nem megfelelő, akkor biztosítani kell a terv kiigazítását.
  A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az EUMSz 290. cikkének megfelelően az elővigyázatossági biomassza-szint vagy az I. mellékletben rögzített, az adott biomassza-szinteknek megfelelő teljes kifogható mennyiség módosításai tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. |
| --- | --- |

(7)

Ha az értékelés kimutatja, hogy az ívásra képes biomassza minimális szintjének vagy a teljes kifogható mennyiségnek a hosszú távú tervben megállapított nagysága már nem megfelelő, akkor biztosítani kell a terv kiigazítását.
  A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az EUMSz 290. cikkének megfelelően az elővigyázatossági biomassza-szint vagy az I. mellékletben rögzített, az adott biomassza-szinteknek megfelelő teljes kifogható mennyiség módosításai tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten.

| (8) | A terv által javasolt, a teljes kifogható mennyiség meghatározására vonatkozó lehalászási szabály az ívásra képes szardellaállomány biomasszájára vonatkozó, közvetlenül a július 1-jétől június 30-ig tartó halászati idény gazdálkodási időszaka előtt végzett májusi és júniusi becsléseken alapul. Amennyiben az állomány tudományos nyomon követése terén olyan előrelépés történne, amelynek révén az év elején megfelelő bizonyossággal előre lehetne jelezni a fogásmennyiséget, olyan lehetőségek nyílnának a lehalászási stratégia javítására, amelyek indokolnák a szardellára vonatkozó hosszú távú terv kiigazítását. |
| --- | --- |

(8)

A terv által javasolt, a teljes kifogható mennyiség meghatározására vonatkozó lehalászási szabály az ívásra képes szardellaállomány biomasszájára vonatkozó, közvetlenül a július 1-jétől június 30-ig tartó halászati idény gazdálkodási időszaka előtt végzett májusi és júniusi becsléseken alapul. Amennyiben az állomány tudományos nyomon követése terén olyan előrelépés történne, amelynek révén az év elején megfelelő bizonyossággal előre lehetne jelezni a fogásmennyiséget, olyan lehetőségek nyílnának a lehalászási stratégia javítására, amelyek indokolnák a szardellára vonatkozó hosszú távú terv kiigazítását.

| (9) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedéseknek való megfelelés biztosítása érdekében
  a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, szóló 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletben (4)

  foglaltakon kívül további ellenőrzési intézkedéseket szükséges elfogadni. Tekintettel a szardellahalászatban részt vevő, 15 méter hosszúságot meg nem haladó hajók nagy számára, indokolt kiterjeszteni
  az 1224/2009/EK rendelet 9. cikkében és
  a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendeletben (5) előírt kötelezettségeket valamennyi, szardellára halászó hajóra. |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedéseknek való megfelelés biztosítása érdekében
  a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, szóló 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletben (4)

  foglaltakon kívül további ellenőrzési intézkedéseket szükséges elfogadni. Tekintettel a szardellahalászatban részt vevő, 15 méter hosszúságot meg nem haladó hajók nagy számára, indokolt kiterjeszteni
  az 1224/2009/EK rendelet 9. cikkében és
  a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendeletben (5) előírt kötelezettségeket valamennyi, szardellára halászó hajóra.

| (10) | Gondoskodni kell a terv rendszeres időközönkénti értékeléséről, és ha az arra enged következtetni, hogy a lehalászást korlátozó szabályok már nem biztosítják az elővigyázatos megközelítést, biztosítani kell a terv kiigazítását. |
| --- | --- |

(10)

Gondoskodni kell a terv rendszeres időközönkénti értékeléséről, és ha az arra enged következtetni, hogy a lehalászást korlátozó szabályok már nem biztosítják az elővigyázatos megközelítést, biztosítani kell a terv kiigazítását.

| (11) | Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (6) 21. cikke a) pontjának i. és iv. alpontja alkalmazásában a tervet a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (7) 5. cikke szerinti helyreállítási tervnek kell tekinteni, ha az állomány az ívásra képes biomassza elővigyázatossági szintje alatt helyezkedik el, és a 2371/2002/EK rendelet 6. cikke szerinti gazdálkodási tervnek kell tekinteni minden egyéb helyzetben, |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (6) 21. cikke a) pontjának i. és iv. alpontja alkalmazásában a tervet a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (7) 5. cikke szerinti helyreállítási tervnek kell tekinteni, ha az állomány az ívásra képes biomassza elővigyázatossági szintje alatt helyezkedik el, és a 2371/2002/EK rendelet 6. cikke szerinti gazdálkodási tervnek kell tekinteni minden egyéb helyzetben,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a Vizcayai-öbölben élő szardellaállomány megőrzésére és kezelésére vonatkozó hosszú távú tervet (a továbbiakban: a terv) hoz létre.

2. cikk

Hatály

Ezt a rendeletet a VIII. ICES-alterületen élő szardellaállományra kell alkalmazni.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „halászati idény”: július 1-jétől a következő év június 30-ig tartó időszak;

b)   „teljes kifogható mennyiség (TAC)”: a szardellaállományból a 2. cikkben említett alterületen az egyes halászidényekben kifogható és kirakodható, illetve élő csaliként felhasználható mennyiség;

c)   „kvóta”: a teljes kifogható mennyiség valamely tagállam részére kiosztott hányada;

d)   „elővigyázatossági biomassza-szint”: 33 000 tonna, ívásra képes biomassza;

e)   „aktuális biomassza”: a szardellaállomány biomasszájának
  azon halászati idény kezdetét közvetlenül megelőző májusra és júniusra vonatkozó
  középmértéke
  , amelynek tekintetében a teljes kifogható mennyiséget megállapítják
  ;

f)
     „a szardellaállomány nyomon követési rendszere”:

II.   FEJEZET

A HOSSZÚ TÁVÚ KEZELÉS CÉLJA

4. cikk

A terv célja

A terv céljai a következők:

| a) | biztosítani a szardellaállománynak a legnagyobb fenntartható hozammal összhangban álló magas hozamú kiaknázását, és |
| --- | --- |

a)

biztosítani a szardellaállománynak a legnagyobb fenntartható hozammal összhangban álló magas hozamú kiaknázását, és

| b) | a lehető legnagyobb mértékben biztosítani a halászat
  hosszú távú
  stabilitását
  – amely a halászati ágazat gazdasági és ökológiai fenntarthatóságának előfeltétele –
  az állomány összeomlásával kapcsolatos kockázat alacsony szinten tartása mellett. |
| --- | --- |

b)

a lehető legnagyobb mértékben biztosítani a halászat
  hosszú távú
  stabilitását
  – amely a halászati ágazat gazdasági és ökológiai fenntarthatóságának előfeltétele –
  az állomány összeomlásával kapcsolatos kockázat alacsony szinten tartása mellett.

III.   FEJEZET

LEHALÁSZÁSI SZABÁLYOK

5. cikk

A teljes kifogható mennyiség és annak tagállamok közötti felosztása

(1)   A teljes kifogható mennyiséget és annak tagállamok közötti felosztását minden halászati idényre az I. melléklet alapján tonnában kell meghatározni a HTMGB által becsült aktuális biomasszának megfelelően.

(2)   Ha a HTMGB
  a nyomon követési rendszer hibája miatt vagy az aktuális biomassza szintjének nem kellően pontos vagy következetlen felbecsülése következtében
  nem
  tudja értékelni az aktuális
  biomasszát
  , a teljes kifogható mennyiség és a kvóták a következők:

| a) | ha a HTMGB szakvéleménye szerint indokolt a szardellafogásokat a lehető legalacsonyabb szintre csökkenteni, a teljes kifogható mennyiséget és a kvótákat az előző halászati idényben alkalmazott teljes kifogható mennyiséghez illetve kvótákhoz képest 25 %-kal alacsonyabb szinten kell rögzíteni; |
| --- | --- |

a)

ha a HTMGB szakvéleménye szerint indokolt a szardellafogásokat a lehető legalacsonyabb szintre csökkenteni, a teljes kifogható mennyiséget és a kvótákat az előző halászati idényben alkalmazott teljes kifogható mennyiséghez illetve kvótákhoz képest 25 %-kal alacsonyabb szinten kell rögzíteni;

| b) | a teljes kifogható mennyiségnek és kvótáknak minden egyéb esetben az előző halászati idényben alkalmazandó szintnek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

b)

a teljes kifogható mennyiségnek és kvótáknak minden egyéb esetben az előző halászati idényben alkalmazandó szintnek kell megfelelniük.

(3)   A Bizottság minden évben ismerteti az érintett tagállamokkal a HTMGB szakvéleményét, valamint megerősíti az ennek megfelelő teljes kifogható mennyiséget és kvótákat az I. melléklettel összhangban, amelyek az adott év július 1-jén kezdődő halászati idényben alkalmazandók, és ezen információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában és a Bizottság honlapján.
  Szükség esetén a Bizottság minden év július 1-je előtt közli a teljes kifogható mennyiség indikatív értékét, majd a halászati idény kezdetét követő legfeljebb tizenöt napon belül meghatározza a végleges kifogható mennyiséget.

6. cikk

Felhatalmazás

Ha a 3. cikkben meghatározott elővigyázatossági biomassza-szint, illetve az I. mellékletben rögzített teljes kifogható mennyiség a HTMGB szakvéleménye szerint már nem megfelelő a szardellaállomány fenntartható kiaknázásának biztosításához,
  a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a 7. cikknek megfelelően és a 8. és 9. cikkben meghatározott feltételek alapján e szintek tekintetében új értékeket határozhat meg
  .

7. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság az ... (8) követő hároméves időtartamra szóló felhatalmazást kap a 6. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb hat hónappal a hároméves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem vonja vissza a felhatalmazást a 8. cikknek megfelelően, akkor az automatikusan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(2)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 8. és 9. cikk határozza meg.

8. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikkben említett felhatalmazást.

(2)
     
  A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

9. cikk

Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(2)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.

(3)
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.

▐

IV.   FEJEZET

MEGFIGYELÉS, ELLENŐRZÉS ÉS FELÜGYELET

10. cikk

Az

  1224/2009/EK

  rendelettel való kapcsolat

Az e fejezetben előírt ellenőrző intézkedések
  az 1224/2009/EK rendeletben és a
  végrehajtó szabályaiban előírtakon felül alkalmazandók.

11. cikk

Különleges halászati engedély

(1)   A szardella Vizcayai-öbölben élő állományának halászatához használt hajóknak a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1627/94/EK tanácsi rendeletnek (9) megfelelő különleges halászati engedéllyel kell rendelkezniük.

(2)   Az (1) bekezdésben említett különleges halászati engedéllyel nem rendelkező halászhajók nem foghatnak ki és nem tárolhatnak a fedélzeten szardellát, mialatt a 2. cikkben említett VIII. ICES-alterületet érintő halászúton vannak.

(3)   A halászati tevékenységek bármely halászati idényben történő megkezdése előtt, a tagállamok összeállítják az (1) bekezdésben említett különleges engedéllyel rendelkező hajók listáját, és azt a hivatalos honlapjukon a vonatkozó internetes oldalak hozzáférési lehetőségének rendelkezésre bocsátásával elérhetővé teszik a Bizottság és más tagállamok számára. A tagállam a jegyzéket mindig naprakészen tartja és az internetes oldalak eredeti elérhetőségében bekövetkező bármely változásról haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

12. cikk

Hajómegfigyelési rendszer

A 15 méter teljes hosszúságot meg nem haladó hajókra ▐ a 2244/2003/EK bizottsági rendeletben megállapított kötelezettségek is vonatkoznak
  az 1224/2009/EK rendelet 9. cikke
  mellett.
  Az 1224/2009/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdése nem alkalmazandó.

13. cikk

Keresztellenőrzések

A szardellára vonatkozó adatok 1224/2009/EK rendelet 109. cikke (2) bekezdésének megfelelően elvégzett ellenőrzésekor a halászati ágazat ellenőrzésében illetékes állami hatóságok különös hangsúlyt fektetnek
  a szardellától eltérő fajok szardellaként való jelentésének vagy a szardella egyéb fajként való jelentésének lehetőségére.

▐

▐

14. cikk

Előzetes értesítés

(1)   
  Az 1224/2009/EK rendelet 17. cikke (1) bekezdésétől és 18. cikke (1) bekezdésétől eltérően a lobogó szerinti vagy tengerparti tagállam illetékes hatóságainak előzetes értesítésére vonatkozó határidő a kirakodási helyre történő érkezés várható időpontja előtt egy óra.

(2)   Több mint egy tonna szardella kirakodása esetén a tagállamok illetékes hatóságai előírhatják, hogy a fedélzeten tartott fogás kirakodása hatósági engedély nélkül nem kezdhető meg.
  A kirakodás azonban semmilyen esetben sem halasztható addig az időpontig, amelytől kezdve a hal minősége vagy kereskedelmi értéke csökken.

▐

15. cikk

Kijelölt kikötők

▐

Az egyes tagállamok állami és regionális hatóságai kijelölik
  azokat a kikötőket, ahol egy tonnát meghaladó mennyiségű szardella is kirakodható.

▐

16. cikk

A hajónaplóba bejegyzett mennyiségek becslési hibahatára

Az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdésével összhangban
  a hajón tartott, élősúlykilogrammban meghatározott mennyiségek becslésekor az engedélyezett hibahatár a hajónaplóba bevezetett mennyiség
  10 %-a
  .

17. cikk

A szardellák elkülönített tárolása

Az uniós halászhajókon található tartályokban tilos bármilyen mennyiségű szardellát egyéb tengeri élőlénnyel vegyesen tárolni. A szardellát tartalmazó tartályokat a raktérben más tartályoktól elkülönítve kell elhelyezni.

▐

18. cikk

Nemzeti ellenőrzési cselekvési programok

▐

(1)   A nemzeti ellenőrzési programok alkalmazásának és eredményeinek értékelése céljából a Bizottság évente legalább egyszer összehívja a Halászati és Akvakultúra-ágazati Tanácsadó Bizottság ülését.

(2)
     
  A Bizottságnak tájékoztatnia kell a dél-nyugati vizek regionális tanácsadó testületét az ellenőrzési intézkedésekre irányuló nemzeti programok alkalmazásáról és ennek eredményeiről.

▐

19. cikk

Egyedi ellenőrzési és felügyeleti program

A Bizottság egyedi ellenőrzési és felügyeleti programról határozhat az 1224/2009/EK rendelet 95. cikkének megfelelően.

V.   FEJEZET

NYOMON KÖVETÉS

20. cikk

A terv értékelése

A Bizottság a HTMGB szakvéleménye alapján és a vonatkozó regionális tanácsadó csoporttal folytatott konzultációt követően legkésőbb e rendelet alkalmazásának harmadik évében, azt követően pedig minden harmadik évben értékeli a szardella-állomány kezelésére vonatkozó tervnek az állományra és az azt kiaknázó halászflottákra gyakorolt hatását, és szükség esetén a terv kiigazítását célzó intézkedéseket javasol.

VII.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

21. cikk

Támogatás az Európai Halászati Alap keretében

(1)   Azokban a halászidényekben, amikor a szardella-állomány nagysága nem éri el az elővigyázatossági biomassza-szintet, a tervet helyreállítási tervnek kell tekinteni a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke értelmében, valamint az 1198/2006/EK rendelet 21. cikke a) pontjának i. alpontja alkalmazásában.

(2)   Azokban a halászidényekben, amikor a szardella-állomány nagysága eléri vagy meghaladja az elővigyázatossági biomassza-szintet, a tervet kezelési tervnek kell tekinteni a 2371/2002/EK rendelet 6. cikke értelmében, valamint az 1198/2006/EK rendelet 21. cikke a) pontjának iv. alpontja alkalmazásában.

22. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 354., 2010.12.28., 69. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2010. november 23-i álláspontja.

2

(3)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

3

(4)  

  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

4

HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

(5)  HL L 333., 2003.12.20., 17. o.

5

(6)  HL L 223., 2006.8.15., 1. o.

6

(7)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

7

(8)  
  E rendelet hatálybalépésének napja.

8

E rendelet hatálybalépésének napja.

(9)  HL L 171., 1994.7.6., 7. o.

9

2010. november 23., keddI. MELLÉKLET

A teljes kifogható mennyiségnek az alábbi táblázatban feltüntetett szintjei a következő szabály szerint lettek kiszámítva:

| TACγ = | 0 | if SŜB
  γ
  ≤ 24 000 |
| --- | --- | --- |
| TAC min | if 24 000 < SŜB
  γ
  < Bpa |
| MIN {y SŜB
  y
  , TAC max} | if SŜB
  γ
  ≥ Bpa |

TACγ =

0

if SŜB
  γ
  ≤ 24 000

TAC min

if 24 000 < SŜB
  γ
  < Bpa

MIN {y SŜB
  y
  , TAC max}

if SŜB
  γ
  ≥ Bpa

Ahol:

| TAC
  y | : | a teljes kifogható mennyiség az y kezelési évben, amely júliustól a következő év júniusági tart; |
| --- | --- | --- |
| TAC min | : | a teljes kifogható mennyiség minimuma; |
| TAC max | : | a megengedhető legnagyobb teljes kifogható mennyiség; |
| Bpa | : | az állomány ívásra képes biomasszájának elővigyázatossági szintje; |
| Gamma ă | : | a lehalászási arány; |
| SSB
  y | : | az ívásra képes biomassza minden év májusában becsült aktuális értéke. |

TAC
  y

:

a teljes kifogható mennyiség az y kezelési évben, amely júliustól a következő év júniusági tart;

TAC min

:

a teljes kifogható mennyiség minimuma;

TAC max

:

a megengedhető legnagyobb teljes kifogható mennyiség;

Bpa

:

az állomány ívásra képes biomasszájának elővigyázatossági szintje;

Gamma ă

:

a lehalászási arány;

SSB
  y

:

az ívásra képes biomassza minden év májusában becsült aktuális értéke.

A tudományos szakvélemény alapján a Vizcayai-öbölben élő szardella állomány kezelése céljából a fenti képletben történő alkalmazáshoz a megfelelő paraméterek a következők:

| TAC min | = | 7 000 tonna; |
| --- | --- | --- |
| TAC max | = | 33 000 tonna; |
| Bpa | = | 33 000 tonna; |
| ă | = | 0,3. |

TAC min

=

7 000 tonna;

TAC max

=

33 000 tonna;

Bpa

=

33 000 tonna;

ă

=

0,3.

Aktuális biomasszaszint és a megfelelő teljes kifogható mennyiségek és kvótaszintek

| Az aktuális biomassza becsült szintje (tonna) | A teljes kifogható mennyiség megfelelő szintje (tonna) | Kvóták (tonna) |
| --- | --- | --- |
| Franciaország | Spanyolország |
| 24 000 vagy kevesebb | 0 | 0 | 0 |
| 24 001 – 33 000 | 7 000 | 700 | 6 300 |
| 33 001 – 34 000 | 10 200 | 1 020 | 9 180 |
| 34 001 – 35 000 | 10 500 | 1 050 | 9 450 |
| 35 001 – 36 000 | 10 800 | 1 080 | 9 720 |
| 36 001 – 37 000 | 11 100 | 1 110 | 9 990 |
| 37 001 – 38 000 | 11 400 | 1 140 | 10 260 |
| 38 001 – 39 000 | 11 700 | 1 170 | 10 530 |
| 39 001 – 40 000 | 12 000 | 1 200 | 10 800 |
| 40 001 – 41 000 | 12 300 | 1 230 | 11 070 |
| 41 001 – 42 000 | 12 600 | 1 260 | 11 340 |
| 42 001 – 43 000 | 12 900 | 1 290 | 11 610 |
| 43 001 – 44 000 | 13 200 | 1 320 | 11 880 |
| 44 001 – 45 000 | 13 500 | 1 350 | 12 150 |
| 45 001 – 46 000 | 13 800 | 1 380 | 12 420 |
| 46 001 – 47 000 | 14 100 | 1 410 | 12 690 |
| 47 001 – 48 000 | 14 400 | 1 440 | 12 960 |
| 48 001 – 49 000 | 14 700 | 1 470 | 13 230 |
| 49 001 – 50 000 | 15 000 | 1 500 | 13 500 |
| 50 001 – 51 000 | 15 300 | 1 530 | 13 770 |
| 51 001 – 52 000 | 15 600 | 1 560 | 14 040 |
| 52 001 – 53 000 | 15 900 | 1 590 | 14 310 |
| 53 001 – 54 000 | 16 200 | 1 620 | 14 580 |
| 54 001 – 55 000 | 16 500 | 1 650 | 14 850 |
| 55 001 – 56 000 | 16 800 | 1 680 | 15 120 |
| 56 001 – 57 000 | 17 100 | 1 710 | 15 390 |
| 57 001 – 58 000 | 17 400 | 1 740 | 15 660 |
| 58 001 – 59 000 | 17 700 | 1 770 | 15 930 |
| 59 001 – 60 000 | 18 000 | 1 800 | 16 200 |
| 60 001 – 61 000 | 18 300 | 1 830 | 16 470 |
| 61 001 – 62 000 | 18 600 | 1 860 | 16 740 |
| 62 001 - 63 000 | 18 900 | 1 890 | 17 010 |
| 63 001 – 64 000 | 19 200 | 1 920 | 17 280 |
| 64 001 – 65 000 | 19 500 | 1 950 | 17 550 |
| 65 001 – 66 000 | 19 800 | 1 980 | 17 820 |
| 66 001 – 67 000 | 20 100 | 2 010 | 18 090 |
| 67 001 – 68 000 | 20 400 | 2 040 | 18 360 |
| 68 001 – 69 000 | 20 700 | 2 070 | 18 630 |
| 69 001 – 70 000 | 21 000 | 2 100 | 18 900 |
| 70 001 – 71 000 | 21 300 | 2 130 | 19 170 |
| 71 001 – 72 000 | 21 600 | 2 160 | 19 440 |
| 72 001 – 73 000 | 21 900 | 2 190 | 19 710 |
| 73 001 – 74 000 | 22 200 | 2 220 | 19 980 |
| 74 001 – 75 000 | 22 500 | 2 250 | 20 250 |
| 75 001 – 76 000 | 22 800 | 2 280 | 20 520 |
| 76 001 – 77 000 | 23 100 | 2 310 | 20 790 |
| 77 001 – 78 000 | 23 400 | 2 340 | 21 060 |
| 78 001 – 79 000 | 23 700 | 2 370 | 21 330 |
| 79 001 – 80 000 | 24 000 | 2 400 | 21 600 |
| 80 001 – 81 000 | 24 300 | 2 430 | 21 870 |
| 81 001 – 82 000 | 24 600 | 2 460 | 22 140 |
| 82 001 – 83 000 | 24 900 | 2 490 | 22 410 |
| 83 001 – 84 000 | 25 200 | 2 520 | 22 680 |
| 84 001 – 85 000 | 25 500 | 2 550 | 22 950 |
| 85 001 – 86 000 | 25 800 | 2 580 | 23 220 |
| 86 001 – 87 000 | 26 100 | 2 610 | 23 490 |
| 87 001 – 88 000 | 26 400 | 2 640 | 23 760 |
| 88 001 – 89 000 | 26 700 | 2 670 | 24 030 |
| 89 001 – 90 000 | 27 000 | 2 700 | 24 300 |
| 90 001 – 91 000 | 27 300 | 2 730 | 24 570 |
| 91 001 – 92 000 | 27 600 | 2 760 | 24 840 |
| 92 001 – 93 000 | 27 900 | 2 790 | 25 110 |
| 93 001 – 94 000 | 28 200 | 2 820 | 25 380 |
| 94 001 – 95 000 | 28 500 | 2 850 | 25 650 |
| 95 001 – 96 000 | 28 800 | 2 880 | 25 920 |
| 96 001 – 97 000 | 29 100 | 2 910 | 26 190 |
| 97 001 – 98 000 | 29 400 | 2 940 | 26 460 |
| 98 001 – 99 000 | 29 700 | 2 970 | 26 730 |
| 99 001 – 100 000 | 30 000 | 3 000 | 27 000 |
| Több, mint 100 000 | 33 000 | 3 300 | 29 700 |

Az aktuális biomassza becsült szintje (tonna)

A teljes kifogható mennyiség megfelelő szintje (tonna)

Kvóták (tonna)

Franciaország

Spanyolország

24 000 vagy kevesebb

0

0

0

24 001 – 33 000

7 000

700

6 300

33 001 – 34 000

10 200

1 020

9 180

34 001 – 35 000

10 500

1 050

9 450

35 001 – 36 000

10 800

1 080

9 720

36 001 – 37 000

11 100

1 110

9 990

37 001 – 38 000

11 400

1 140

10 260

38 001 – 39 000

11 700

1 170

10 530

39 001 – 40 000

12 000

1 200

10 800

40 001 – 41 000

12 300

1 230

11 070

41 001 – 42 000

12 600

1 260

11 340

42 001 – 43 000

12 900

1 290

11 610

43 001 – 44 000

13 200

1 320

11 880

44 001 – 45 000

13 500

1 350

12 150

45 001 – 46 000

13 800

1 380

12 420

46 001 – 47 000

14 100

1 410

12 690

47 001 – 48 000

14 400

1 440

12 960

48 001 – 49 000

14 700

1 470

13 230

49 001 – 50 000

15 000

1 500

13 500

50 001 – 51 000

15 300

1 530

13 770

51 001 – 52 000

15 600

1 560

14 040

52 001 – 53 000

15 900

1 590

14 310

53 001 – 54 000

16 200

1 620

14 580

54 001 – 55 000

16 500

1 650

14 850

55 001 – 56 000

16 800

1 680

15 120

56 001 – 57 000

17 100

1 710

15 390

57 001 – 58 000

17 400

1 740

15 660

58 001 – 59 000

17 700

1 770

15 930

59 001 – 60 000

18 000

1 800

16 200

60 001 – 61 000

18 300

1 830

16 470

61 001 – 62 000

18 600

1 860

16 740

62 001 - 63 000

18 900

1 890

17 010

63 001 – 64 000

19 200

1 920

17 280

64 001 – 65 000

19 500

1 950

17 550

65 001 – 66 000

19 800

1 980

17 820

66 001 – 67 000

20 100

2 010

18 090

67 001 – 68 000

20 400

2 040

18 360

68 001 – 69 000

20 700

2 070

18 630

69 001 – 70 000

21 000

2 100

18 900

70 001 – 71 000

21 300

2 130

19 170

71 001 – 72 000

21 600

2 160

19 440

72 001 – 73 000

21 900

2 190

19 710

73 001 – 74 000

22 200

2 220

19 980

74 001 – 75 000

22 500

2 250

20 250

75 001 – 76 000

22 800

2 280

20 520

76 001 – 77 000

23 100

2 310

20 790

77 001 – 78 000

23 400

2 340

21 060

78 001 – 79 000

23 700

2 370

21 330

79 001 – 80 000

24 000

2 400

21 600

80 001 – 81 000

24 300

2 430

21 870

81 001 – 82 000

24 600

2 460

22 140

82 001 – 83 000

24 900

2 490

22 410

83 001 – 84 000

25 200

2 520

22 680

84 001 – 85 000

25 500

2 550

22 950

85 001 – 86 000

25 800

2 580

23 220

86 001 – 87 000

26 100

2 610

23 490

87 001 – 88 000

26 400

2 640

23 760

88 001 – 89 000

26 700

2 670

24 030

89 001 – 90 000

27 000

2 700

24 300

90 001 – 91 000

27 300

2 730

24 570

91 001 – 92 000

27 600

2 760

24 840

92 001 – 93 000

27 900

2 790

25 110

93 001 – 94 000

28 200

2 820

25 380

94 001 – 95 000

28 500

2 850

25 650

95 001 – 96 000

28 800

2 880

25 920

96 001 – 97 000

29 100

2 910

26 190

97 001 – 98 000

29 400

2 940

26 460

98 001 – 99 000

29 700

2 970

26 730

99 001 – 100 000

30 000

3 000

27 000

Több, mint 100 000

33 000

3 300

29 700

2010. november 23., keddII. MELLÉKLET

A NEMZETI ELLENŐRZÉSI CSELEKVÉSI PROGRAMOK TARTALMA

A nemzeti ellenőrzési cselekvési programok célja többek között a következők meghatározása:

1.   AZ ELLENŐRZÉS ESZKÖZEI

Humán erőforrások

| 1.1. | A parti és tengeri ellenőrök száma, valamint bevetésük időszakai és körzetei. |
| --- | --- |

1.1.

A parti és tengeri ellenőrök száma, valamint bevetésük időszakai és körzetei.

Műszaki erőforrások

| 1.2. | A járőrhajók és -repülőgépek száma, valamint bevetésük időszakai és körzetei. |
| --- | --- |

1.2.

A járőrhajók és -repülőgépek száma, valamint bevetésük időszakai és körzetei.

Pénzügyi erőforrások

| 1.3. | A humán erőforrás, valamint a járőrhajók és -repülőgépek bevetésére vonatkozó költségvetési tétel. |
| --- | --- |

1.3.

A humán erőforrás, valamint a járőrhajók és -repülőgépek bevetésére vonatkozó költségvetési tétel.

2.   A HALÁSZATTAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK ELEKTRONIKUS NYILVÁNTARTÁSA ÉS JELENTÉSE

A 13., 15. és 17. cikknek való megfelelés biztosítására alkalmazott rendszerek leírása.

3.   A KIKÖTŐK KIJELÖLÉSE

Adott esetben a 16. cikkel összhangban a szardellák kirakodására kijelölt kikötők jegyzéke.

4.   ELŐZETES ÉRTESÍTÉS

A 14. cikknek való megfelelés biztosítására alkalmazott rendszerek leírása.

5.   A KIRAKODÁSOK ELLENŐRZÉSE

A 14., 15. és 16. cikkben foglalt rendelkezéseknek való megfelelés biztosítására alkalmazott bármely létesítmény és rendszer leírása.

6.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

A nemzeti ellenőrzési cselekvési programok meghatározzák a következő esetekben követendő eljárásokat:

| a) | a tengeren és a szárazföldön végzett vizsgálatok; |
| --- | --- |

a)

a tengeren és a szárazföldön végzett vizsgálatok;

| b) | a szardellára vonatkozó nemzeti ellenőrzési cselekvési programért felelős, más tagállamok által kijelölt illetékes hatóságokkal folytatott kommunikáció; |
| --- | --- |

b)

a szardellára vonatkozó nemzeti ellenőrzési cselekvési programért felelős, más tagállamok által kijelölt illetékes hatóságokkal folytatott kommunikáció;

| c) | közös felügyelet és az ellenőrök cseréje, ideértve a más tagállamok felségvizein működő ellenőrök hatáskörének meghatározását. |
| --- | --- |

c)

közös felügyelet és az ellenőrök cseréje, ideértve a más tagállamok felségvizein működő ellenőrök hatáskörének meghatározását.

2010. november 23., keddIII. MELLÉKLET

EGYEDI ELLENŐRZÉSI TELJESÍTMÉNYSZINTEK

CÉLKITŰZÉS

| 1. | Minden tagállam egyedi ellenőrzési teljesítményszinteket határoz meg e melléklettel összhangban. |
| --- | --- |

1.

Minden tagállam egyedi ellenőrzési teljesítményszinteket határoz meg e melléklettel összhangban.

STRATÉGIA

| 2. | A halászati tevékenységek vizsgálata és felügyelete a vélhetően szardellát zsákmányoló hajókra irányul. Az ellenőrzési és felügyeleti rendszer hatékonysága ellenőrzésének kiegészítő eszközeként a szardellák szállítását és értékesítését szúrópróbaszerűen is kell vizsgálni. |
| --- | --- |

2.

A halászati tevékenységek vizsgálata és felügyelete a vélhetően szardellát zsákmányoló hajókra irányul. Az ellenőrzési és felügyeleti rendszer hatékonysága ellenőrzésének kiegészítő eszközeként a szardellák szállítását és értékesítését szúrópróbaszerűen is kell vizsgálni.

PRIORITÁSOK

| 3. | A halászeszközök különböző típusait különböző prioritási szintekbe kell sorolni attól függően, hogy a flottákat milyen mértékben érintik a halászati lehetőségek korlátozásai. Ezért minden tagállam egyedi prioritásokat határoz meg. |
| --- | --- |

3.

A halászeszközök különböző típusait különböző prioritási szintekbe kell sorolni attól függően, hogy a flottákat milyen mértékben érintik a halászati lehetőségek korlátozásai. Ezért minden tagállam egyedi prioritásokat határoz meg.

CÉLSZINTEK

| 4. | A tagállamok legkésőbb e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül megkezdik ellenőrzési ütemterveik végrehajtását az alábbi célszintek figyelembevételével.
  A tagállamok meghatározzák és ismertetik mintavételezési stratégiájukat.
  A Bizottság kérésére a tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják az általuk alkalmazott mintavételi tervet.






  a) | A kikötői ellenőrzés mértéke
  Általánosságban véve legalább olyan szintet kell elérni, mint amilyet a szúrópróbaszerű mintavétel eredményezne, amelynek során az ellenőrzések kiterjednek legalább a tagállamban zajló szardella-kirakodások 20 %-ára. |
| --- | --- | --- |

4.

A tagállamok legkésőbb e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül megkezdik ellenőrzési ütemterveik végrehajtását az alábbi célszintek figyelembevételével.

A tagállamok meghatározzák és ismertetik mintavételezési stratégiájukat.

A Bizottság kérésére a tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják az általuk alkalmazott mintavételi tervet.

a)

A kikötői ellenőrzés mértéke

Általánosságban véve legalább olyan szintet kell elérni, mint amilyet a szúrópróbaszerű mintavétel eredményezne, amelynek során az ellenőrzések kiterjednek legalább a tagállamban zajló szardella-kirakodások 20 %-ára.

| b) | A forgalomba hozatal ellenőrzésének mértéke
  Az árverésen eladásra kínált szardella-mennyiségek 5 %-át kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

b)

A forgalomba hozatal ellenőrzésének mértéke

Az árverésen eladásra kínált szardella-mennyiségek 5 %-át kell ellenőrizni.

| c) | A tengeren végzett ellenőrzés mértéke
  Rugalmas cél: az egyes területeken folytatott halászat részletes elemzését követően kell meghatározni. A tengeren végzett ellenőrzések teljesítményszintjeit a szardella-gazdálkodási területeken eltöltött járőrnapok számában kell meghatározni, lehetőség szerint külön-külön meghatározva az egyes részterületeken eltöltött járőrnapok számát. |
| --- | --- |

c)

A tengeren végzett ellenőrzés mértéke

Rugalmas cél: az egyes területeken folytatott halászat részletes elemzését követően kell meghatározni. A tengeren végzett ellenőrzések teljesítményszintjeit a szardella-gazdálkodási területeken eltöltött járőrnapok számában kell meghatározni, lehetőség szerint külön-külön meghatározva az egyes részterületeken eltöltött járőrnapok számát.

| d) | A légi megfigyelés mértéke
  Rugalmas cél: az egyes területeken végzett halászati tevékenység részletes elemzését követően és a tagállam rendelkezésére álló erőforrások figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

d)

A légi megfigyelés mértéke

Rugalmas cél: az egyes területeken végzett halászati tevékenység részletes elemzését követően és a tagállam rendelkezésére álló erőforrások figyelembevételével kell meghatározni.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/167

---

2010. november 23., keddA közönséges fattyúmakréla nyugati állományára és halászatára vonatkozó többéves terv ***I

P7_TA(2010)0421

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és annak halászatára vonatkozó többéves tervről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD))

2012/C 99 E/42

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0189), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0189),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0010/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0010/2009),

| — | tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel Eljárási Szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Eljárási Szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0296/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0296/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem jelent meg.

---

2010. november 23., keddP7_TC1-COD(2009)0057

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és az állomány halászatára vonatkozó többéves tervről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2002-ben Johannesburgban tartott, a fenntartható fejlődésről szóló ENSZ-világcsúcson elfogadott végrehajtási tervre tekintettel az Európai Unió többek között köteles a halállományokat a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító szinten tartani, vagy arra visszaállítani, szem előtt tartva azt, hogy a megcsappant állományok esetében ezt a célt sürgősen, lehetőség szerint 2015-ig el kell érni. A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikke értelmében a közös halászati politika az élő vízi erőforrások fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételeket teremtő kiaknázásának biztosítását célozza. |
| --- | --- |

(1)

A 2002-ben Johannesburgban tartott, a fenntartható fejlődésről szóló ENSZ-világcsúcson elfogadott végrehajtási tervre tekintettel az Európai Unió többek között köteles a halállományokat a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító szinten tartani, vagy arra visszaállítani, szem előtt tartva azt, hogy a megcsappant állományok esetében ezt a célt sürgősen, lehetőség szerint 2015-ig el kell érni. A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikke értelmében a közös halászati politika az élő vízi erőforrások fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételeket teremtő kiaknázásának biztosítását célozza.

| (2) | A nyugati
  állományról rendelkezésre álló biológiai adatok nem elegendőek egy olyan teljes állományfelméréshez, amely alapján meg lehetne határozni a legnagyobb fenntartható hozamot lehetővé tévő halászati állománypusztulási célt, és amely a teljes kifogható mennyiségeket tudományos előrejelzésekre alapozná. Az 1977 óta háromévente végzett nemzetközi ikrafelmérések adatai viszont használhatóak az állomány állapotának biológiai mutatójaként. |
| --- | --- |

(2)

A nyugati
  állományról rendelkezésre álló biológiai adatok nem elegendőek egy olyan teljes állományfelméréshez, amely alapján meg lehetne határozni a legnagyobb fenntartható hozamot lehetővé tévő halászati állománypusztulási célt, és amely a teljes kifogható mennyiségeket tudományos előrejelzésekre alapozná. Az 1977 óta háromévente végzett nemzetközi ikrafelmérések adatai viszont használhatóak az állomány állapotának biológiai mutatójaként.

| (3) | A halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) szakvéleménye szerint az utolsó három ikrafelmérés során megállapított ikramennyiségek alakulását alapul vevő lehalászást korlátozó szabály fenntartható állománykezelést biztosítana. |
| --- | --- |

(3)

A halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) szakvéleménye szerint az utolsó három ikrafelmérés során megállapított ikramennyiségek alakulását alapul vevő lehalászást korlátozó szabály fenntartható állománykezelést biztosítana.

| (4) | Az elővigyázatosság elvén alapuló tudományos szakvélemények 2003 óta többször is jelezték, hogy a fattyúmakréla nyugati állományából évente kifogható mennyiségnek 150 000 tonnánál kevesebbnek kellene lennie, ami vélhetően fenntartható kiaknázást biztosítana, még akkor is, ha az állomány megújulásában nem jelentkezik kiugróan jó szaporulat. A lehalászást korlátozó szabályt egyfelől az elővigyázatosság elvén alapuló ilyen szakvélemény, másfelől az ikratermelés alakulását tükröző tényezővel folyamatosan kiigazított teljes kifogható mennyiség alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(4)

Az elővigyázatosság elvén alapuló tudományos szakvélemények 2003 óta többször is jelezték, hogy a fattyúmakréla nyugati állományából évente kifogható mennyiségnek 150 000 tonnánál kevesebbnek kellene lennie, ami vélhetően fenntartható kiaknázást biztosítana, még akkor is, ha az állomány megújulásában nem jelentkezik kiugróan jó szaporulat. A lehalászást korlátozó szabályt egyfelől az elővigyázatosság elvén alapuló ilyen szakvélemény, másfelől az ikratermelés alakulását tükröző tényezővel folyamatosan kiigazított teljes kifogható mennyiség alapján kell megállapítani.

| (5) | Mivel az állomány bárminemű csökkenése releváns, a lehalászást korlátozó szabályoknak figyelembe kell venniük a visszadobott vagy visszaengedett halmennyiségeket.
  ▐ |
| --- | --- |

(5)

Mivel az állomány bárminemű csökkenése releváns, a lehalászást korlátozó szabályoknak figyelembe kell venniük a visszadobott vagy visszaengedett halmennyiségeket.

▐

| (6) | Az állomány nagyrészt uniós és norvég felségvizekben él. Norvégia is érdekelt a fattyúmakréla nyugati állományának kiaknázásában. Az állomány azonban még nem áll közös gazdálkodás alatt. |
| --- | --- |

(6)

Az állomány nagyrészt uniós és norvég felségvizekben él. Norvégia is érdekelt a fattyúmakréla nyugati állományának kiaknázásában. Az állomány azonban még nem áll közös gazdálkodás alatt.

| (7) | A nyugati állomány gazdasági értelemben az uniós vizekben élő legjelentősebb fattyúmakréla-állomány. Az állományt különböző flották halásszák: ipari flották, amelyek célja a feldolgozás és a külkereskedelem, valamint kisüzemi halászhajók, amelyek célja a lakosság jó minőségű, friss hallal történő ellátása. |
| --- | --- |

(7)

A nyugati állomány gazdasági értelemben az uniós vizekben élő legjelentősebb fattyúmakréla-állomány. Az állományt különböző flották halásszák: ipari flották, amelyek célja a feldolgozás és a külkereskedelem, valamint kisüzemi halászhajók, amelyek célja a lakosság jó minőségű, friss hallal történő ellátása.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedéseknek való megfelelés biztosítása érdekében
  a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletben

   (4), és a heringre, makrélára és fattyúmakrélára vonatkozó kirakodási és mérlegelési eljárásokról szóló, 2007. december 20-i 1542/2007/EK bizottsági rendeletben (5) foglaltakon túl egyedi ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseket kell hozni. Ezen intézkedéseknek különösen a területek és fajok tekintetében valótlan jelentések ellen kell irányulniuk. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedéseknek való megfelelés biztosítása érdekében
  a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletben

   (4), és a heringre, makrélára és fattyúmakrélára vonatkozó kirakodási és mérlegelési eljárásokról szóló, 2007. december 20-i 1542/2007/EK bizottsági rendeletben (5) foglaltakon túl egyedi ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseket kell hozni. Ezen intézkedéseknek különösen a területek és fajok tekintetében valótlan jelentések ellen kell irányulniuk.

| (9) | Gondoskodni kell a terv rendszeres időközönkénti értékeléséről, és ha ezen értékelés arra enged következtetni, hogy a lehalászást korlátozó szabályok már nem biztosítják az elővigyázatos megközelítést az állománykezelés tekintetében, biztosítani kell a terv kiigazítását. |
| --- | --- |

(9)

Gondoskodni kell a terv rendszeres időközönkénti értékeléséről, és ha ezen értékelés arra enged következtetni, hogy a lehalászást korlátozó szabályok már nem biztosítják az elővigyázatos megközelítést az állománykezelés tekintetében, biztosítani kell a terv kiigazítását.

| (10) | Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (6) 21. cikke a) pontjának i. és iv. alpontja alkalmazásában a tervet a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke szerinti helyreállítási tervnek kell tekinteni, ha az ívásra képes állomány az 1982. évi (kivételesen magas szaporulatot biztosító) szint 130 %-ánál kisebb, és gazdálkodási tervnek kell tekinteni minden egyéb esetben. Az 1982. évi szint 130 %-ával megegyező ívásra képes állomány felel meg az elővigyázatossági biomassza-szintnek. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (6) 21. cikke a) pontjának i. és iv. alpontja alkalmazásában a tervet a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke szerinti helyreállítási tervnek kell tekinteni, ha az ívásra képes állomány az 1982. évi (kivételesen magas szaporulatot biztosító) szint 130 %-ánál kisebb, és gazdálkodási tervnek kell tekinteni minden egyéb esetben. Az 1982. évi szint 130 %-ával megegyező ívásra képes állomány felel meg az elővigyázatossági biomassza-szintnek.

| (11) | A halászati lehetőségeknek a közös halászati
  politikában
  való megállapítása és a tagállamok közötti elosztása ▐ közvetlenül
  kihat
  a tagállamok halászflottáinak társadalmi-gazdasági helyzetére,
  ezért különösen figyelembe kell venni az emberi fogyasztásra szánt friss halnak a halászattól nagymértékben függő part menti kisüzemi halászathoz kötődő kisipari parti flotta általi értékesítését.
  . |
| --- | --- |

(11)

A halászati lehetőségeknek a közös halászati
  politikában
  való megállapítása és a tagállamok közötti elosztása ▐ közvetlenül
  kihat
  a tagállamok halászflottáinak társadalmi-gazdasági helyzetére,
  ezért különösen figyelembe kell venni az emberi fogyasztásra szánt friss halnak a halászattól nagymértékben függő part menti kisüzemi halászathoz kötődő kisipari parti flotta általi értékesítését.
  .

| (12) | A lehalászási szabályok részét képező biológiai referenciaértékeknek és paramétereknek a legfrissebb tudományos szakvéleményeket kellene követniük. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a lehalászási szabályokba a mellékletben foglaltaknak megfelelően beépített bizonyos biológiai referenciaértékek és paraméterek módosítása tekintetében, annak érdekében, hogy gyorsan lehessen reagálni a tudományos szakvélemények magasabb szintű ismeretekből vagy módszerekből eredő változásaira. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten, |
| --- | --- |

(12)

A lehalászási szabályok részét képező biológiai referenciaértékeknek és paramétereknek a legfrissebb tudományos szakvéleményeket kellene követniük. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a lehalászási szabályokba a mellékletben foglaltaknak megfelelően beépített bizonyos biológiai referenciaértékek és paraméterek módosítása tekintetében, annak érdekében, hogy gyorsan lehessen reagálni a tudományos szakvélemények magasabb szintű ismeretekből vagy módszerekből eredő változásaira. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a fattyúmakréla nyugati állományának megőrzésére és kezelésére vonatkozó hosszú távú tervet (a továbbiakban: a terv) hoz létre.

2. cikk

Hatály

A terv az ICES IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIa, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d és e körzetének uniós és nemzetközi vizeiben élő fattyúmakréla-állományra alkalmazandó.

A part menti flotta esetében a gazdálkodási körzetek e tervből eredő megszervezését a flotta e része történelmi jogainak tiszteletben tartásával kell végrehajtani.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „ICES”: a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács, az „ICES-körzet” pedig az e szervezet által statisztikai célból megállapított halászati terület;

b)   „a fattyúmakréla nyugati állománya”: a 2. cikkben említett fattyúmakréla-állomány;

c)   „teljes kifogható mennyiség (TAC)”: a fattyúmakréla nyugati állományából évente kifogható és kirakodható mennyiség;

d)   „teljes eltávolított mennyiség”: a tengerből kifogott fattyúmakrélák mennyisége, amely figyelembe veszi a vonatkozó teljes kifogható mennyiséget és a visszadobott becsült halmennyiséget, és amelyet az adott évre vonatkozóan e rendelet rendelkezéseivel összhangban számítanak ki;

e)   „ikrafelmérési mutató”: a háromévente elvégzett nemzetközi ikrafelmérés során becsült atlanti fattyúmakréla-ikraszám 1015-d része;

f)   „visszaengedett halmennyiség”: a hálóba került, de a fedélzetre való kihúzás nélkül a tengerbe visszaeresztett halak mennyisége.

II.   FEJEZET

A HOSSZÚ TÁVÚ KEZELÉS CÉLJA

4. cikk

A terv célja

A terv célja olyan szinten tartani a fattyúmakréla nyugati állományának biomasszáját, ami biztosítja fenntartható kiaknázását és legmagasabb hosszú távú hozamát. Ezért a lehalászást korlátozó szabályt egyfelől a szokásos állomány-megújulás mellett javasolható elővigyázatos megközelítés, másfelől az előzőleg alkalmazott teljes kifogható mennyiségeknek egy olyan tényezővel való kiigazítása alapján kerülnek rögzítésre, amely az ikrabőség alapján tükrözi az állomány méretének alakulását.

III.   FEJEZET

LEHALÁSZÁSI SZABÁLYOK

5. cikk

A teljes kifogható mennyiség meghatározására vonatkozó eljárás

(1)   A 4. cikkben kitűzött cél elérése érdekében a Tanács
  az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdésében
  előírt eljárással összhangban és a HTMGB-vel folytatott konzultációt követően minden évben meghatározza a fattyúmakréla nyugati állományából a következő évben kifogható teljes mennyiséget.

(2)
     
  A nyugati fattyúmakréla e rendeletben meghatározott teljes kifogható mennyiségének körzetekre való felosztása figyelembe veszi a –feldolgozásra és külkereskedelemre, illetve a lakosság jó minőségű, friss hallal történő ellátására szánt – ipari vagy kisüzemi halászatot végző flották jellegzetességeit és céljait.

(3)   A teljes kifogható mennyiséget e fejezettel összhangban kell megállapítani.

6. cikk

A teljes kifogható mennyiség kiszámítása

(1)   A teljes kifogható mennyiség kiszámításához a 7. és 8. cikkel összhangban kiszámított teljes eltávolított mennyiségből ki kell vonni a legutóbbi tudományos vizsgálatot megelőző évben a HTMGB becslése szerint visszadobott és visszaengedett halmennyiséget.

(2)   Ha a HTMGB nem tudja megbecsülni a legutóbbi tudományos vizsgálatot megelőző évben visszadobott és visszaengedett halmennyiséget, a kivonandó mennyiség az elmúlt 15 év során visszadobott és visszaengedett halmennyiség tudományosan becsült
  átlagának
  felel meg ▐.

(3)   Ha a teljes kifogható mennyiséget a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban egy ideiglenesen alkalmazandó teljes eltávolított mennyiség alapján számítják ki, még alkalmazásának évében az eltávolított mennyiség végleges értékéhez képest ki kell igazítani.

7. cikk

A teljes eltávolított mennyiségnek az ikrafelmérést követő évre vonatkozó kiszámítása

(1)   Ha a teljes kifogható mennyiséget az ikrafelmérést követő év tekintetében kell meghatározni, a teljes eltávolított mennyiséget a következő tényezők alapján kell kiszámítani:

| a) | 1,07 értékű konstans szorzó, amely a matematikai szimulációs modelleknek megfelelően a teljes eltávolított mennyiség azon végleges növekedését tükrözi, amely az éves hozam maximalizálását célozza azon célkitűzés veszélyeztetése nélkül, hogy az állomány csökkenésének kockázata a lehető legkisebb legyen; |
| --- | --- |

a)

1,07 értékű konstans szorzó, amely a matematikai szimulációs modelleknek megfelelően a teljes eltávolított mennyiség azon végleges növekedését tükrözi, amely az éves hozam maximalizálását célozza azon célkitűzés veszélyeztetése nélkül, hogy az állomány csökkenésének kockázata a lehető legkisebb legyen;

| b) | az ikrafelmérés évében alkalmazandó teljes kifogható mennyiség, a továbbiakban: referenciaérték; |
| --- | --- |

b)

az ikrafelmérés évében alkalmazandó teljes kifogható mennyiség, a továbbiakban: referenciaérték;

| c) | a melléklettel összhangban megállapított súlyozó tényező, amely az állomány méretének alakulását az ikrafelmérések eredményeképpen kapott mutatók alapján tükrözi; |
| --- | --- |

c)

a melléklettel összhangban megállapított súlyozó tényező, amely az állomány méretének alakulását az ikrafelmérések eredményeképpen kapott mutatók alapján tükrözi;

| d) | 70 000 és 80 000 tonna közötti
  minimális eltávolított mennyiség, beleértve a visszadobásokat.
  A minimális eltávolított mennyiséget a Tanács határozza meg a teljes kifogható mennyiség e fejezetnek megfelelően történő meghatározásakor. |
| --- | --- |

d)

70 000 és 80 000 tonna közötti
  minimális eltávolított mennyiség, beleértve a visszadobásokat.
  A minimális eltávolított mennyiséget a Tanács határozza meg a teljes kifogható mennyiség e fejezetnek megfelelően történő meghatározásakor.

(2)   Az (1) bekezdésben említett teljes eltávolított mennyiséget a következő képlet szerint kell kiszámítani:

1,07 * (
  minimális eltávolított mennyiség
  - (referenciamennyiség * súlyozó tényező) / 2)

(3)   Ha a legfrissebb ikrafelmérési mutató még csak ideiglenes, a teljes eltávolított mennyiséget az (1) és (2) bekezdéssel összhangban e mutató alapján kell kiszámítani, és azt a vonatkozó teljes kifogható mennyiség alkalmazásának évében az ikrafelmérés végleges eredményéhez képest ki kell igazítani.

8. cikk

A teljes eltávolított mennyiségnek a további évekre vonatkozó kiszámítása

(1)   Ha a teljes kifogható mennyiséget nem az ikrafelmérést követő év tekintetében kell meghatározni, a teljes eltávolított mennyiség az előző év tekintetében kiszámított mennyiségnek felel meg.

(2)   Azonban abban az esetben, ha a legutóbbi ikrafelmérésre a teljes kifogható mennyiség alkalmazási évétől számítva több mint három éve került sor, a teljes eltávolított mennyiséget 15 %-kal csökkenteni kell, kivéve ha a HTMGB szerint e csökkentés nem megfelelő, amely esetben a teljes eltávolított mennyiség a HTMGB szakvéleménye alapján vagy az előző teljes eltávolított mennyiségnek felel meg, vagy azt kisebb mértékű csökkentést alkalmazva kell kiszámítani.

9. cikk

A teljes kifogható mennyiség kiszámítására vonatkozó átmeneti szabály

Ha az első ízben a 6. és 7. cikk szerinti kiszámítandó teljes kifogható mennyiség valamely, nem az ikrafelmérést követő évre vonatkozik, a teljes kifogható mennyiséget az említett cikkek alapján úgy kell kiszámítani, mintha a legutóbbi ikrafelmérésre az előző évben került volna sor.

▐

10. cikk

Az intézkedések kiigazítása

Abban az esetben, ha a HTMGB
  a halállomány ismeretének bővülése vagy az állományfelmérés fejlettebb módszere alapján azt javasolja, hogy a mellékletben meghatározott súlyozó tényezőt vagy az ikramennyiség alakulását jelző mutatót másképpen kell meghatározni vagy kiszámolni, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a 11. cikknek megfelelően és a 12. és 13. cikkekben foglalt feltételek alapján módosíthatja a mellékletet, annak érdekében, hogy a paramétereket az új tudományos szakvéleményhez igazítsa
  .

11. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság ...

   (7)

  napjától számított hároméves időtartamra felhatalmazást kap a 10. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb hat hónappal a hároméves időtartam lejárta előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem vonja vissza a felhatalmazást a 12. cikknek megfelelően, akkor az automatikusan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(2)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 12. és 13. cikk határozza meg.

12. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikkben említett felhatalmazást.

(2)
     
  A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

13. cikk

Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen

(1)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(2)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a időtartam letelte előtt hatályba léphet.

(3)
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett időtartamon belül kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.

IV.   FEJEZET

MEGFIGYELÉS ÉS FELÜGYELET

14. cikk

▐ Halászati engedély

(1)   A fattyúmakréla nyugati állományának halászatához használt hajóknak
  az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kibocsátott
  tottászati engedéllyel kell rendelkezniük.

(2)   Az (1) bekezdésben említett halászati engedéllyel nem rendelkező halászhajók nem foghatnak ki és nem tárolhatnak a fedélzeten fattyúmakrélát, mialatt a 2. cikkben említett ICES-körzetek bármelyikét érintő halászúton vannak.

(3)
     
  A (2) bekezdéstől eltérően a halászati engedéllyel nem rendelkező halászhajó parancsnoka abban az esetben tárolhat fattyúmakrélát a fedélzeten és léphet be a 2. cikkben említett területre, ha a halászeszközöket az 1224/2009/EK rendelet 47. cikkében foglalt előírások és az ezen cikk (4) bekezdésben megállapított feltételek szerint rögzítik és rendezik el.

(4)
     
  Az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkében foglalt előírásokon kívül a halászati engedéllyel nem rendelkező halászhajó parancsnoka az ezen rendelet 2. cikkében említett területre történő belépést megelőzően bejegyzést tesz a hajónaplóba, amely tartalmazza a legutóbbi halászati művelet befejezésének pontos időpontját és megjelöli a tervezett kirakodási kikötőt. Amennyiben a hajóra az 1224/2009/EK rendelet 15. cikkének előírásai vonatkoznak, az információkat a cikknek megfelelően továbbítják. A hajó fedélzetén található és a hajónaplóban nem rögzített fattyúmakréla-mennyiséget a területen fogottnak kell tekinteni.

(5)   Minden tagállam összeállítja és vezeti a
  halászati
  engedéllyel rendelkező hajók listáját, és azt a hivatalos honlapján elérhetővé teszi a Bizottság és más tagállamok számára.
  A tagállamok e listát belefoglalják az 1224/2009/EK rendelet 114. cikkének értelmében létrehozott hivatalos honlap biztonságos részébe.

(6)
     
  A közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1006/2008/EK tanácsi rendelet (8) III. fejezetének sérelme nélkül az ezen cikk (1)–(4) bekezdése harmadik országok olyan halászhajóira is alkalmazandó, amelyek uniós vizeken kívánnak nyugati fattyúmakrélára halászni.

15. cikk

Keresztellenőrzések

(1)   
  A nyugati fattyúmakrélára vonatkozó adatok 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének megfelelően elvégzett ellenőrzésekor különös
  hangsúlyt kell fektetni a fattyúmakrélától eltérő, kisméretű nyílt tengeri fajok fattyúmakrélaként való jelentésének vagy a fattyúmakréla egyéb fajként való jelentésének lehetőségére.

(2)   ▐ Különös hangsúlyt kell fektetni azon területek tevékenységi adatainak koherenciájára
  is
  , ahol a fattyúmakréla-állományok elterjedési határai húzódnak, vagyis az ICES VIIIc és IXa körzetében, IVa és IVb körzetében, valamint VIIe és VIId körzetében.

▐

V.   FEJEZET

NYOMON KÖVETÉS

16. cikk

A terv értékelése

A Bizottság a HTMGB szakvéleménye alapján és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó regionális tanácsadó csoporttal folytatott konzultációt követően legkésőbb e rendelet alkalmazásának hatodik évében, azt követően pedig minden hatodik évben értékeli a fattyúmakréla nyugati állományának kezelésére vonatkozó tervnek az állományra és az azt kiaknázó halászflottákra gyakorolt hatását, és szükség esetén a terv kiigazítását célzó intézkedéseket javasol.

VI.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Támogatás az Európai Halászati Alap keretében

(1)   Azokban az években, amikor az ívásra képes állomány nagysága tudományos becslések szerint eléri vagy meghaladja az 1982. évi szint 130 %-át, a tervet kezelési tervnek kell tekinteni a 2371/2002/EK rendelet 6. cikke értelmében, valamint az 1198/2006/EK rendelet 21. cikke a) pontjának iv. alpontja alkalmazásában.

(2)   Azokban az években, amikor az ívásra képes állomány nagysága tudományos becslések szerint nem éri el az 1982. évi szint 130 %-át, a tervet helyreállítási tervnek kell tekinteni a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke értelmében, valamint az 1198/2006/EK rendelet 21. cikke a) pontjának iv. alpontja alkalmazásában.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 14. cikk az 1224/2009/EK rendelet 7. és 14. cikke alkalmazásának időpontjától kezdve alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

a Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 354., 2010.12.28., 68. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2010. november 23-i álláspontja.

2

(3)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

3

(4)  

  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

4

HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

(5)  HL L 337., 2007.12.21., 56. o.

5

(6)  HL L 223., 2006.8.15., 1. o.

6

(7)  
  A rendelet hatálybalépésének napja.

7

A rendelet hatálybalépésének napja.

(8)  

  HL L 286., 2008.10.29., 33. o.

8

HL L 286., 2008.10.29., 33. o.

2010. november 23., keddMELLÉKLET

A 7. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett súlyozó tényező kiszámítása

| 1. | A 7. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett súlyozó tényezőt az e melléklet 2. pontjának megfelelően kiszámított meredekség segítségével a következők szerint kell megállapítani:






  a) | ha az utolsó három ikrafelmérési mutató meredeksége kisebb vagy egyenlő - 1,5-nél, a súlyozó tényező 0; |
| --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett súlyozó tényezőt az e melléklet 2. pontjának megfelelően kiszámított meredekség segítségével a következők szerint kell megállapítani:

a)

ha az utolsó három ikrafelmérési mutató meredeksége kisebb vagy egyenlő - 1,5-nél, a súlyozó tényező 0;

| b) | ha az utolsó három ikrafelmérési mutató meredeksége nagyobb, mint - 1,5, de kisebb, mint 0, a súlyozó tényező 1- (- 2/3 * meredekség); |
| --- | --- |

b)

ha az utolsó három ikrafelmérési mutató meredeksége nagyobb, mint - 1,5, de kisebb, mint 0, a súlyozó tényező 1- (- 2/3 * meredekség);

| c) | ha az utolsó három ikrafelmérési mutató meredeksége nagyobb vagy egyenlő 0-nál, de kisebb, mint 0,5, a súlyozó tényező 1 + (0,8 * meredekség); |
| --- | --- |

c)

ha az utolsó három ikrafelmérési mutató meredeksége nagyobb vagy egyenlő 0-nál, de kisebb, mint 0,5, a súlyozó tényező 1 + (0,8 * meredekség);

| d) | ha az utolsó három ikrafelmérési mutató meredeksége nagyobb, mint 0,5, a súlyozó tényező 1,4. |
| --- | --- |

d)

ha az utolsó három ikrafelmérési mutató meredeksége nagyobb, mint 0,5, a súlyozó tényező 1,4.

| 2. | Az utolsó három ikrafelmérési mutató meredekségét a következő képlet alapján kell kiszámítani:
  (3. ikrafelmérési mutató – 1. ikrafelmérési mutató) / (3 – 1),
  ahol a három legutóbbi ikrafelmérés mutatóját egy koordináta-rendszerben úgy ábrázoljuk, hogy az egyes pontok az x tengelyen rendre az 1, 2 és 3 értékhez tartozzanak, és a 3. pont a legutóbbi, az 1. pont a hat évvel azelőtti felmérés mutatóját jelöli. |
| --- | --- |

2.

Az utolsó három ikrafelmérési mutató meredekségét a következő képlet alapján kell kiszámítani:

(3. ikrafelmérési mutató – 1. ikrafelmérési mutató) / (3 – 1),

ahol a három legutóbbi ikrafelmérés mutatóját egy koordináta-rendszerben úgy ábrázoljuk, hogy az egyes pontok az x tengelyen rendre az 1, 2 és 3 értékhez tartozzanak, és a 3. pont a legutóbbi, az 1. pont a hat évvel azelőtti felmérés mutatóját jelöli.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/176 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/176

---

2010. november 23., keddAz érték szerinti szelektálás tilalma, valamint a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund területén folytatott, érdes lepényhalra és nagy rombuszhalra irányuló halászat korlátozása ***I

P7_TA(2010)0422

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a 2187/2005/EK tanácsi rendeletnek az érték szerinti szelektálás tilalma, valamint a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund területén folytatott, érdes lepényhalra és nagy rombuszhalra irányuló halászat korlátozása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD))

2012/C 99 E/43

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0325), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0325),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0156/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0156/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. szeptember 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. szeptember 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. november 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. november 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0295/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0295/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen átfogó gazdálkodási tervet a lepényhalféléket illetően a Balti-tengeren; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen átfogó gazdálkodási tervet a lepényhalféléket illetően a Balti-tengeren;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem jelent meg.

---

2010. november 23., keddP7_TC1-COD(2010)0175

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra a 2187/2005/EK rendeletnek az érték szerinti szelektálás tilalma, valamint a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund területén folytatott, érdes lepényhalra és nagy rombuszhalra irányuló halászat korlátozása tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(Mivel a Parlament és a Tanács egyezségre jutott, a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, azaz az 1237/2010/EU rendeletben foglaltakkal).

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/177 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/177

---

2010. november 23., keddAz idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazása ***I

P7_TA(2010)0423

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazásáról szóló 708/2007/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD))

2012/C 99 E/44

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0541) és a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2010)0393), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0541) és a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2010)0393),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére és 299. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság eredeti javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0272/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére és 299. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság eredeti javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0272/2009),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely(ek) alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely(ek) alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez,

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. november 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. november 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i és 2010. október 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i és 2010. október 21-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0184/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0184/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | hangsúlyozza a tényt, hogy a Bizottság módosított javaslata magába foglalja a 2010. június 2-án a Halászati Bizottság által elfogadott módosítások nagyrészét; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a tényt, hogy a Bizottság módosított javaslata magába foglalja a 2010. június 2-án a Halászati Bizottság által elfogadott módosítások nagyrészét;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2010. november 23., keddP7_TC1-COD(2009)0153

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 23-án került elfogadásra az idegen és nem honos fajoknak az akvakultúrában történő alkalmazásáról szóló 708/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(Mivel a Parlament és a Tanács egyezségre jutott, a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, azaz az 304/2011/EU rendeletben foglaltakkal).

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/178

---

2010. november 23., keddA versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatások *

P7_TA(2010)0424

Az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE))

2012/C 99 E/45

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0372), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0372),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára, amellyel összhangban a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0296/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára, amellyel összhangban a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0296/2010),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

| — | tekintettel Eljárási Szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Eljárási Szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0324/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0324/2010),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  1 bevezető hivatkozás |
| tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára, | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára
  és 109. cikkére
  , |
| Módosítás 2 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | A szénipar részére nyújtott állami támogatásról szóló, 2002. július 23-i 1407/2002/EK tanácsi rendelet 2010. december 31-én hatályát veszti. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 bevezető hivatkozás

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára
  és 109. cikkére
  ,

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

A szénipar részére nyújtott állami támogatásról szóló, 2002. július 23-i 1407/2002/EK tanácsi rendelet 2010. december 31-én hatályát veszti.

| (1) | A szénipar részére nyújtott állami támogatásról szóló, 2002. július 23-i 1407/2002/EK tanácsi rendelet 2010. december 31-én hatályát veszti
  , és olyan új jogi keret hiányában, amely ezen időpontot követően lehetővé teszi a szénipar esetében az állami támogatás egyes meghatározott típusait, a tagállamok csak az összes ágazatra alkalmazandó általános állami támogatási szabályok révén megállapított keretek között nyújthatnak majd támogatást
  . |
| --- | --- |

(1)

A szénipar részére nyújtott állami támogatásról szóló, 2002. július 23-i 1407/2002/EK tanácsi rendelet 2010. december 31-én hatályát veszti
  , és olyan új jogi keret hiányában, amely ezen időpontot követően lehetővé teszi a szénipar esetében az állami támogatás egyes meghatározott típusait, a tagállamok csak az összes ágazatra alkalmazandó általános állami támogatási szabályok révén megállapított keretek között nyújthatnak majd támogatást
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| (1a) | A kőszén nem csupán tüzelőanyagként, hanem a vegyiparban nyersanyagként is fontos szerepet játszik, amely szerep jelentősége a jövőben növekedni fog. |
| --- | --- |

(1a)

A kőszén nem csupán tüzelőanyagként, hanem a vegyiparban nyersanyagként is fontos szerepet játszik, amely szerep jelentősége a jövőben növekedni fog.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| (1b) | Az uniós kőszénbányászatnak a bányabezárások miatt visszaesett termelési kapacitását az Unióba történő kőszénbehozatal kompenzálja, amelynek eredményeképpen az Uniót harmadik országok látják el szénnel. |
| --- | --- |

(1b)

Az uniós kőszénbányászatnak a bányabezárások miatt visszaesett termelési kapacitását az Unióba történő kőszénbehozatal kompenzálja, amelynek eredményeképpen az Uniót harmadik országok látják el szénnel.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| (2) | A támogatott szénmennyiségnek a teljes
  energiaszerkezethez
  viszonyított csekély mértéke
  nem indokolja többé e
  támogatások
  fenntartását az uniós szintű energiaellátás biztosítása céljából
  . |
| --- | --- |

(2)

A támogatott szénmennyiségnek a teljes
  energiaszerkezethez
  viszonyított csekély mértéke
  nem indokolja többé e
  támogatások
  fenntartását az uniós szintű energiaellátás biztosítása céljából
  .

| (2) | A támogatott szénmennyiségnek az
  EU
  teljes
  energiaszerkezetéhez
  viszonyított csekély mértéke
  folytán a kőszénbányászatnak juttatott
  támogatások
  csak korlátozott mértékben tudják kiegyenlíteni az energiaellátásban bekövetkező fennakadásokat
  .
  Mostanra azonban a kőszénágazatban az állami támogatások olyan csekély mértékűvé váltak, hogy már nincs versenytorzító hatásuk. A stratégiai tartalékképzés céljából folytatott minimális mennyiségű uniós kőszéntermelés továbbra is lehetővé tenné a hozzáférést a belföldi készletekhez. |
| --- | --- |

(2)

A támogatott szénmennyiségnek az
  EU
  teljes
  energiaszerkezetéhez
  viszonyított csekély mértéke
  folytán a kőszénbányászatnak juttatott
  támogatások
  csak korlátozott mértékben tudják kiegyenlíteni az energiaellátásban bekövetkező fennakadásokat
  .
  Mostanra azonban a kőszénágazatban az állami támogatások olyan csekély mértékűvé váltak, hogy már nincs versenytorzító hatásuk. A stratégiai tartalékképzés céljából folytatott minimális mennyiségű uniós kőszéntermelés továbbra is lehetővé tenné a hozzáférést a belföldi készletekhez.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| (2a) | Az 1407/2002/EK rendelet hatályvesztése miatt egyes tagállamok rövid időn belül kénytelenek lesznek bezárni kőszénbányáikat, és megoldást találni a jelentős társadalmi és regionális következményekre. |
| --- | --- |

(2a)

Az 1407/2002/EK rendelet hatályvesztése miatt egyes tagállamok rövid időn belül kénytelenek lesznek bezárni kőszénbányáikat, és megoldást találni a jelentős társadalmi és regionális következményekre.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

2 b preambulumbekezdés (új)

| (2b) | A bányabezárások különösen súlyos társadalmi-gazdasági hatásai miatt – különösen a gyéren lakott régiókban –meg kell fontolni az EU strukturális alapjaiból származó célzott támogatás lehetőségét a jövőbeli költségvetésekben, még akkor is, ha a bányabezárások által érintett régiók a kevésbé jelentős gazdasági gondokkal küzdő tagállamokban találhatók. |
| --- | --- |

(2b)

A bányabezárások különösen súlyos társadalmi-gazdasági hatásai miatt – különösen a gyéren lakott régiókban –meg kell fontolni az EU strukturális alapjaiból származó célzott támogatás lehetőségét a jövőbeli költségvetésekben, még akkor is, ha a bányabezárások által érintett régiók a kevésbé jelentős gazdasági gondokkal küzdő tagállamokban találhatók.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

2 c preambulumbekezdés (új)

| (2c) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkének (2) bekezdése szerint a tagállamoknak joguk van ahhoz, hogy maguk határozzák meg energiaforrásaik felhasználásának feltételeit, a felhasználni kívánt energiaforrásokat és energiaellátásuk általános struktúráját. |
| --- | --- |

(2c)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkének (2) bekezdése szerint a tagállamoknak joguk van ahhoz, hogy maguk határozzák meg energiaforrásaik felhasználásának feltételeit, a felhasználni kívánt energiaforrásokat és energiaellátásuk általános struktúráját.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| (3) | Azok az uniós politikák, amelyek
  a megújuló és alacsony széntartalmú fosszilis tüzelőanyagoknak energiatermelés céljára való felhasználását
  ösztönzik, nem indokolják a versenyképtelen szénbányák korlátlan támogatását
  .
  Tehát nem lehet határozatlan ideig meghosszabbítani az 1407/2002/EK rendelet által engedélyezett támogatási kategóriákat
  . |
| --- | --- |

(3)

Azok az uniós politikák, amelyek
  a megújuló és alacsony széntartalmú fosszilis tüzelőanyagoknak energiatermelés céljára való felhasználását
  ösztönzik, nem indokolják a versenyképtelen szénbányák korlátlan támogatását
  .
  Tehát nem lehet határozatlan ideig meghosszabbítani az 1407/2002/EK rendelet által engedélyezett támogatási kategóriákat
  .

| (3) | A megújuló és alacsony széntartalmú fosszilis tüzelőanyagoknak energiatermelés céljára való felhasználását
  támogató uniós politikák tekintetében a tagállamoknak a szén felhasználásából fakadó környezeti hatások enyhítésére irányuló, megfelelő intézkedési tervet kell kidolgozniuk például az energiahatékonyságra, a megújuló energiára vagy a szén-dioxid-leválasztásra és –tárolásra vonatkozóan. Ez a szén összes fajtájára és az erőforrások minden típusára vonatkozik. Fel kell ismerni, hogy a támogatott kőszén nem támogatott kőszénnel történő helyettesítése nem gyakorol előnyös hatást a környezetre. |
| --- | --- |

(3)

A megújuló és alacsony széntartalmú fosszilis tüzelőanyagoknak energiatermelés céljára való felhasználását
  támogató uniós politikák tekintetében a tagállamoknak a szén felhasználásából fakadó környezeti hatások enyhítésére irányuló, megfelelő intézkedési tervet kell kidolgozniuk például az energiahatékonyságra, a megújuló energiára vagy a szén-dioxid-leválasztásra és –tárolásra vonatkozóan. Ez a szén összes fajtájára és az erőforrások minden típusára vonatkozik. Fel kell ismerni, hogy a támogatott kőszén nem támogatott kőszénnel történő helyettesítése nem gyakorol előnyös hatást a környezetre.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| (3a) | Mivel az uniós hazai energiaforrások szűkösek, a megújuló és az alacsonyabb széntartalmú fosszilis üzemanyagok villamos energia termelése céljából történő felhasználásának előmozdítására irányuló uniós politikák értelmében indokolt a szénbányászat támogatása. Az 1407/2002/EK rendelet szerint engedélyezett támogatási kategóriákat nem lehet határozatlan ideig fenntartani. Azonban azokat az állami támogatásokat mindenképp fenn kell tartani, amelyek célja a szén károsanyag-kibocsátásának csökkentése. Továbbra is támogatni kellene azokat a bányákat, amelyek versenyképesek lehetnek, de környezetvédelmi technológiai beruházásaikhoz a tízéves időszak lejárta után állami támogatást igényelnek. |
| --- | --- |

(3a)

Mivel az uniós hazai energiaforrások szűkösek, a megújuló és az alacsonyabb széntartalmú fosszilis üzemanyagok villamos energia termelése céljából történő felhasználásának előmozdítására irányuló uniós politikák értelmében indokolt a szénbányászat támogatása. Az 1407/2002/EK rendelet szerint engedélyezett támogatási kategóriákat nem lehet határozatlan ideig fenntartani. Azonban azokat az állami támogatásokat mindenképp fenn kell tartani, amelyek célja a szén károsanyag-kibocsátásának csökkentése. Továbbra is támogatni kellene azokat a bányákat, amelyek versenyképesek lehetnek, de környezetvédelmi technológiai beruházásaikhoz a tízéves időszak lejárta után állami támogatást igényelnek.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| (5) | Az általános állami támogatási szabályok sérelme nélkül, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az említett bányabezárások társadalmi és regionális következményeinek enyhítésére szolgáló intézkedéseket hozzanak, vagyis a tevékenységek leépítésére rendezett módon kerüljön sor visszavonhatatlan bányabezárási terv és/vagy a rendkívüli költségek – elsősorban az örökölt kötelezettségek – finanszírozása keretében. |
| --- | --- |

(5)

Az általános állami támogatási szabályok sérelme nélkül, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az említett bányabezárások társadalmi és regionális következményeinek enyhítésére szolgáló intézkedéseket hozzanak, vagyis a tevékenységek leépítésére rendezett módon kerüljön sor visszavonhatatlan bányabezárási terv és/vagy a rendkívüli költségek – elsősorban az örökölt kötelezettségek – finanszírozása keretében.

| (5) | Az általános állami támogatási szabályok sérelme nélkül, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az említett
  esetleges
  bányabezárások társadalmi és regionális következményeinek enyhítésére szolgáló intézkedéseket hozzanak, vagyis a tevékenységek leépítésére rendezett módon kerüljön sor visszavonhatatlan bányabezárási terv és/vagy a rendkívüli költségek – elsősorban az örökölt kötelezettségek – finanszírozása keretében. |
| --- | --- |

(5)

Az általános állami támogatási szabályok sérelme nélkül, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az említett
  esetleges
  bányabezárások társadalmi és regionális következményeinek enyhítésére szolgáló intézkedéseket hozzanak, vagyis a tevékenységek leépítésére rendezett módon kerüljön sor visszavonhatatlan bányabezárási terv és/vagy a rendkívüli költségek – elsősorban az örökölt kötelezettségek – finanszírozása keretében.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| (5a) | Haladéktalanul gondoskodni kell a bányabezárásokkal kapcsolatos tervek által érintett munkavállalók átképzéséről, és e célból valamennyi regionális, nemzeti és uniós finanszírozási lehetőséget számba kell venni. |
| --- | --- |

(5a)

Haladéktalanul gondoskodni kell a bányabezárásokkal kapcsolatos tervek által érintett munkavállalók átképzéséről, és e célból valamennyi regionális, nemzeti és uniós finanszírozási lehetőséget számba kell venni.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| (5b) | A környezetvédelmi intézkedések és a tartós bányabezárások költségeinek finanszírozását 2014 után is folytatni kell. A széniparnak nyújtott tagállami támogatások túl korai kifutása jelentős ökológiai és pénzügyi problémákat okozna az érintett régiókban, ami végül sokkal többe kerülne, mint az ilyen támogatások fokozatos megszüntetése. |
| --- | --- |

(5b)

A környezetvédelmi intézkedések és a tartós bányabezárások költségeinek finanszírozását 2014 után is folytatni kell. A széniparnak nyújtott tagállami támogatások túl korai kifutása jelentős ökológiai és pénzügyi problémákat okozna az érintett régiókban, ami végül sokkal többe kerülne, mint az ilyen támogatások fokozatos megszüntetése.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| (6) | E rendelet valósítja meg a széniparnak az ágazatspecifikus szabályokról a valamennyi ágazatra alkalmazandó általános állami támogatási szabályokra történő áttérését. |
| --- | --- |

(6)

E rendelet valósítja meg a széniparnak az ágazatspecifikus szabályokról a valamennyi ágazatra alkalmazandó általános állami támogatási szabályokra történő áttérését.

törölve

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | E támogatásnak – annak érdekében, hogy a lehető legkevésbé torzítsa a belső piacon zajló versenyt – fokozatosan csökkenő mértékűnek
  kell
  lennie,
  továbbá szigorúan
  azokra a termelési egységekre
  kell
  korlátozódnia, amelyek bezárását visszavonhatatlanul tervbe vették. |
| --- | --- |

(7)

E támogatásnak – annak érdekében, hogy a lehető legkevésbé torzítsa a belső piacon zajló versenyt – fokozatosan csökkenő mértékűnek
  kell
  lennie,
  továbbá szigorúan
  azokra a termelési egységekre
  kell
  korlátozódnia, amelyek bezárását visszavonhatatlanul tervbe vették.

| (7) | E támogatásnak – annak érdekében, hogy a lehető legkevésbé torzítsa a belső piacon zajló versenyt – csökkenő mértékűnek
  kellene
  lennie
  és
  kizárólag azokra a termelési egységekre
  kellene
  korlátozódnia, amelyek bezárását visszavonhatatlanul tervbe vették,
  kivéve ha azok a bezárás kitűzött időpontjáig versenyképessé válnak
  . |
| --- | --- |

(7)

E támogatásnak – annak érdekében, hogy a lehető legkevésbé torzítsa a belső piacon zajló versenyt – csökkenő mértékűnek
  kellene
  lennie
  és
  kizárólag azokra a termelési egységekre
  kellene
  korlátozódnia, amelyek bezárását visszavonhatatlanul tervbe vették,
  kivéve ha azok a bezárás kitűzött időpontjáig versenyképessé válnak
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| (7a) | A korábbi szénbányák rehabilitációja számos intézkedést tesz szükségessé, például a bányászati berendezések bányából való eltávolítását, a bánya biztonságossá tételét, a terület megtisztítását és a szennyvíz elvezetését. Az ilyen rehabilitáció finanszírozása hosszú távú tervezést igényel. |
| --- | --- |

(7a)

A korábbi szénbányák rehabilitációja számos intézkedést tesz szükségessé, például a bányászati berendezések bányából való eltávolítását, a bánya biztonságossá tételét, a terület megtisztítását és a szennyvíz elvezetését. Az ilyen rehabilitáció finanszírozása hosszú távú tervezést igényel.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | A szénbányászathoz nyújtott támogatás kedvezőtlen környezeti hatásainak enyhítése érdekében az adott tagállamnak megfelelő intézkedési tervet kell benyújtania például az energiahatékonyságra, a megújuló energiára vagy a szén-dioxid-leválasztásra és –tárolásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

A szénbányászathoz nyújtott támogatás kedvezőtlen környezeti hatásainak enyhítése érdekében az adott tagállamnak megfelelő intézkedési tervet kell benyújtania például az energiahatékonyságra, a megújuló energiára vagy a szén-dioxid-leválasztásra és –tárolásra vonatkozóan.

törölve

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| (8a) | A széntermelés minimális szintjének fenntartása – egyéb intézkedésekkel, különösen a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatásával együtt – hozzájárul a hazai elsődleges energiahordozók arányának fenntartásához, ami jelentősen javítja az Unió energiabiztonságát. Ezenfelül a belföldi elsődleges energiahordozók egy része a fenntartható fejlődés keretében ugyancsak hozzájárul a környezeti célkitűzések támogatásához. Az Unió hazai energiaforrásainak a behozataltól való függőség ellensúlyozása érdekében történő fellendítése keretében meg kellene vizsgálni a hazai nem fosszilis energiaforrások kiegészítését a hazai fosszilis energiaforrásokkal, mivel bizonyos tagállamokban a szén képezi a hazai fosszilis energia kizárólagos forrását. |
| --- | --- |

(8a)

A széntermelés minimális szintjének fenntartása – egyéb intézkedésekkel, különösen a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatásával együtt – hozzájárul a hazai elsődleges energiahordozók arányának fenntartásához, ami jelentősen javítja az Unió energiabiztonságát. Ezenfelül a belföldi elsődleges energiahordozók egy része a fenntartható fejlődés keretében ugyancsak hozzájárul a környezeti célkitűzések támogatásához. Az Unió hazai energiaforrásainak a behozataltól való függőség ellensúlyozása érdekében történő fellendítése keretében meg kellene vizsgálni a hazai nem fosszilis energiaforrások kiegészítését a hazai fosszilis energiaforrásokkal, mivel bizonyos tagállamokban a szén képezi a hazai fosszilis energia kizárólagos forrását.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| (8b) | A szénnel működő erőművek hálózataiban a hazai szenet valószínűleg importszénnel helyettesítenék, ami jelentős szállítási költségeket és a szén-dioxid-kibocsátás növekedését eredményezné anélkül, hogy a villamosenergia-termelésből származó szén-dioxid mennyisége érdemben változna. |
| --- | --- |

(8b)

A szénnel működő erőművek hálózataiban a hazai szenet valószínűleg importszénnel helyettesítenék, ami jelentős szállítási költségeket és a szén-dioxid-kibocsátás növekedését eredményezné anélkül, hogy a villamosenergia-termelésből származó szén-dioxid mennyisége érdemben változna.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

8 c preambulumbekezdés (új)

| (8c) | A szénkitermelés feltételei geológiai szempontból a helyszíntől függően változnak, míg a szociális, biztonsági és környezettechnikai (a hegy- és környezetkárosodással kapcsolatos) normák tekintetében a politikai körülményektől függnek. E változók hatására az uniós szén versenyhátrányba kerül az importszénnel szemben, ami az Unió széniparában jelentős szerkezetátalakítási intézkedésekhez vezetett és az elmúlt évtizedekben a szénkitermelés fokozott mértékű visszaesését okozta. |
| --- | --- |

(8c)

A szénkitermelés feltételei geológiai szempontból a helyszíntől függően változnak, míg a szociális, biztonsági és környezettechnikai (a hegy- és környezetkárosodással kapcsolatos) normák tekintetében a politikai körülményektől függnek. E változók hatására az uniós szén versenyhátrányba kerül az importszénnel szemben, ami az Unió széniparában jelentős szerkezetátalakítási intézkedésekhez vezetett és az elmúlt évtizedekben a szénkitermelés fokozott mértékű visszaesését okozta.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

8 d preambulumbekezdés (új)

| (8d) | A támogatott széntermelés minimális szintje ugyancsak hozzájárul az uniós bányászat és tiszta széntechnológia vezető pozíciójának megőrzéséhez, lehetővé téve e technológiáknak a harmadik országokban található legfontosabb széntermelő területek számára történő átadását, és jelentős mértékben hozzájárulva a szennyező anyagok és üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(8d)

A támogatott széntermelés minimális szintje ugyancsak hozzájárul az uniós bányászat és tiszta széntechnológia vezető pozíciójának megőrzéséhez, lehetővé téve e technológiáknak a harmadik országokban található legfontosabb széntermelő területek számára történő átadását, és jelentős mértékben hozzájárulva a szennyező anyagok és üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

8 e preambulumbekezdés (új)

| (8e) | Az Unióban kőszenet elsősorban villamosenergia-termelésre használnak és kisebb részben koksz előállítására az acélgyártás számára. Környezetvédelmi okokból a lehető leggyorsabban meg kell szüntetni a széntüzelésű villamosenergia-termelést, és azt fenntartható villamosenergia-termeléssel kell felváltani. Az acéltermelésben ezzel szemben a szénről belátható időn belül nem mondhatunk le. Az egyre csökkenő olajkészletekre tekintettel a szén valószínűleg egyre fontosabb helyettes nyersanyaggá válik a vegyiparban. Ezért hosszú távon, még a huzamos állami támogatás szükségessé válása ellenére sem zárható ki az Unió szénkészleteinek további kiaknázása a műszaki szempontból indokolt szénkitermelés versenyt nem torzító minimális szintjének fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

(8e)

Az Unióban kőszenet elsősorban villamosenergia-termelésre használnak és kisebb részben koksz előállítására az acélgyártás számára. Környezetvédelmi okokból a lehető leggyorsabban meg kell szüntetni a széntüzelésű villamosenergia-termelést, és azt fenntartható villamosenergia-termeléssel kell felváltani. Az acéltermelésben ezzel szemben a szénről belátható időn belül nem mondhatunk le. Az egyre csökkenő olajkészletekre tekintettel a szén valószínűleg egyre fontosabb helyettes nyersanyaggá válik a vegyiparban. Ezért hosszú távon, még a huzamos állami támogatás szükségessé válása ellenére sem zárható ki az Unió szénkészleteinek további kiaknázása a műszaki szempontból indokolt szénkitermelés versenyt nem torzító minimális szintjének fenntartása érdekében.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| (9a) | Összhangban a „szennyező fizet” elvvel és tekintettel a külső költségek internalizálásának szükségességére, a vállalatokat kötelezni kell a tevékenységük által okozott bármilyen rövid és/vagy hosszú távú környezeti kár orvoslására. |
| --- | --- |

(9a)

Összhangban a „szennyező fizet” elvvel és tekintettel a külső költségek internalizálásának szükségességére, a vállalatokat kötelezni kell a tevékenységük által okozott bármilyen rövid és/vagy hosszú távú környezeti kár orvoslására.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| (10) | Az Európai
  Bizottságnak feladata végrehajtása során biztosítania kell, hogy a verseny általános feltételei megteremtődnek, fennmaradnak és teljesülnek. Különös tekintettel a villamosenergia-piacra, a széniparnak nyújtott támogatás nem lehet olyan jellegű, hogy az befolyásolja a villamosenergia-termelőket a primer energiaellátás forrásainak megválasztásában. Következésképpen, a szén árában és mennyiségében a szerződő felek a világpiacon uralkodó feltételek tükrében szabadon állapodnak meg. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai
  Bizottságnak feladata végrehajtása során biztosítania kell, hogy a verseny általános feltételei megteremtődnek, fennmaradnak és teljesülnek. Különös tekintettel a villamosenergia-piacra, a széniparnak nyújtott támogatás nem lehet olyan jellegű, hogy az befolyásolja a villamosenergia-termelőket a primer energiaellátás forrásainak megválasztásában. Következésképpen, a szén árában és mennyiségében a szerződő felek a világpiacon uralkodó feltételek tükrében szabadon állapodnak meg.

| (10) | A Bizottságnak feladata végrehajtása során biztosítania kell, hogy a verseny általános feltételei megteremtődnek, fennmaradnak és teljesülnek. Különös tekintettel a villamosenergia-piacra, a széniparnak nyújtott támogatás nem lehet olyan jellegű, hogy az befolyásolja a villamosenergia-termelőket a primer energiaellátás forrásainak megválasztásában. Következésképpen, a szén árában és mennyiségében a szerződő felek a világpiacon uralkodó feltételek tükrében szabadon állapodnak meg.
  Az energiaárak várható növekedésére tekintettel a Bizottságnak rendszeres időközönként értékelnie kell az Unióból származó kőszén energiabiztonsághoz való hozzájárulásának potenciális mértékét. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságnak feladata végrehajtása során biztosítania kell, hogy a verseny általános feltételei megteremtődnek, fennmaradnak és teljesülnek. Különös tekintettel a villamosenergia-piacra, a széniparnak nyújtott támogatás nem lehet olyan jellegű, hogy az befolyásolja a villamosenergia-termelőket a primer energiaellátás forrásainak megválasztásában. Következésképpen, a szén árában és mennyiségében a szerződő felek a világpiacon uralkodó feltételek tükrében szabadon állapodnak meg.
  Az energiaárak várható növekedésére tekintettel a Bizottságnak rendszeres időközönként értékelnie kell az Unióból származó kőszén energiabiztonsághoz való hozzájárulásának potenciális mértékét.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

(2)   A támogatás
  kizárólag
  a villamosenergia-termeléshez szükséges szénnel, a hő- és villamosenergia kapcsolt termelésével, a koksz termelésével, és az acéliparban működő nagyolvasztók tüzelőanyag-ellátásával kapcsolatos költségeket fedezi, amennyiben ennek használatára az Unión belül kerül sor.

(2)   A támogatás a villamosenergia-termeléshez szükséges szénnel, a hő- és villamos energia kapcsolt termelésével, a koksz termelésével, és az acéliparban működő nagyolvasztók tüzelőanyag-ellátásával,
  továbbá a kőszén károsanyag-kibocsátásának csökkentését célzó kutatásokra és technológiákra irányuló beruházásokkal
  kapcsolatos költségeket fedezi, amennyiben a felhasználásra az Unión belül kerül sor.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| a) | az érintett termelési egységek működésének egy olyan bezárási terv részét kell képeznie, amelynek végrehatási határideje
  2014. október 1-jénél
  nem későbbi; |
| --- | --- |

a)

az érintett termelési egységek működésének egy olyan bezárási terv részét kell képeznie, amelynek végrehatási határideje
  2014. október 1-jénél
  nem későbbi;

| a) | az érintett termelési egységek működésének egy olyan bezárási terv részét kell képeznie, amelynek végrehatási határideje
  2018. december 31-nél
  nem későbbi; |
| --- | --- |

a)

az érintett termelési egységek működésének egy olyan bezárási terv részét kell képeznie, amelynek végrehatási határideje
  2018. december 31-nél
  nem későbbi;

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

| b) | az érintett termelési egységeket a bezárási tervnek megfelelően véglegesen be kell zárni; |
| --- | --- |

b)

az érintett termelési egységeket a bezárási tervnek megfelelően véglegesen be kell zárni;

| b) | az érintett termelési egységeket a bezárási tervnek megfelelően véglegesen be kell zárni,
  hacsak a tervben meghatározott időpontig nem váltak versenyképessé, és amennyiben az Unió energiaszükséglete szükségessé teszi további működésüket
  . |
| --- | --- |

b)

az érintett termelési egységeket a bezárási tervnek megfelelően véglegesen be kell zárni,
  hacsak a tervben meghatározott időpontig nem váltak versenyképessé, és amennyiben az Unió energiaszükséglete szükségessé teszi további működésüket
  .

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – f pont

| (f) | a tagállamok által
  egy konkrét vállalkozás számára
  nyújtott üzembezárási támogatás teljes összegének csökkenő tendenciát kell mutatnia
  oly módon, hogy az egymást követő tizenöt havi időszakok közötti csökkenés nem lehet kevesebb a bezárási terv kezdeti tizenöt havi időszakában biztosított támogatás 33 százalékánál; |
| --- | --- |

(f)

a tagállamok által
  egy konkrét vállalkozás számára
  nyújtott üzembezárási támogatás teljes összegének csökkenő tendenciát kell mutatnia
  oly módon, hogy az egymást követő tizenöt havi időszakok közötti csökkenés nem lehet kevesebb a bezárási terv kezdeti tizenöt havi időszakában biztosított támogatás 33 százalékánál;

| (f) | a tagállamok által nyújtott üzembezárási támogatás teljes összegének csökkenő tendenciát kell mutatnia; |
| --- | --- |

(f)

a tagállamok által nyújtott üzembezárási támogatás teljes összegének csökkenő tendenciát kell mutatnia;

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – h pont

| h) | a tagállamnak be kell nyújtania egy tervet a szén felhasználásából adódó kedvezőtlen környezeti hatások enyhítése érdekében – például az energiahatékonyság, a megújuló energia vagy a szén-dioxid-leválasztás és –tárolás terén – megteendő intézkedésekről. A 107. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülő intézkedéseknek e tervbe történő belefoglalása nem érinti az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése által ezen intézkedések tekintetében a tagállamok számára megszabott tájékoztatási és szüneteltetési kötelezettséget, valamint az említett intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

h)

a tagállamnak be kell nyújtania egy tervet a szén felhasználásából adódó kedvezőtlen környezeti hatások enyhítése érdekében – például az energiahatékonyság, a megújuló energia vagy a szén-dioxid-leválasztás és –tárolás terén – megteendő intézkedésekről. A 107. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülő intézkedéseknek e tervbe történő belefoglalása nem érinti az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése által ezen intézkedések tekintetében a tagállamok számára megszabott tájékoztatási és szüneteltetési kötelezettséget, valamint az említett intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét.

törölve

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerint támogatásban részesült termelési egységeket nem zárják be a Bizottság által engedélyezett üzembezárási tervben meghatározott időpontig, az érintett tagállamnak az üzembezárási terv által lefedett teljes időszak vonatkozásában vissza kell fizettetnie a nyújtott támogatást.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerint támogatásban részesülő termelési egységeket nem zárják be a Bizottság által engedélyezett üzembezárási tervben meghatározott időpontig,
  vagy azok nem váltak versenyképessé ezen időpontig,
  az érintett tagállamnak az üzembezárási terv által lefedett teljes időszak vonatkozásában vissza kell fizettetnie a nyújtott támogatást.

---

2010. november 24., szerda

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/185

---

2010. november 24., szerda8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet: III. szakasz – Bizottság – Európai Fejlesztési Alap: írországi áradások – Az ESZA 1. célkitűzésének (2000–2006) teljesítése

P7_TA(2010)0427

Az Európai Parlament 2010. november 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról, III. szakasz – Bizottság (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD))

2012/C 99 E/46

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2009. december 17-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2009. december 17-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a Bizottság által 2010. szeptember 24-én előterjesztett, az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 8/2010. sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2010)0533), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2010. szeptember 24-én előterjesztett, az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, 8/2010. sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2010)0533),

| — | tekintettel a 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2010. november 22-én megállapított álláspontra (16722/2010 – C7-0388/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2010. november 22-én megállapított álláspontra (16722/2010 – C7-0388/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0327/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0327/2010),

| A. | mivel a 2010-es általános költségvetésre vonatkozó 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet az alábbi elemeket tartalmazza:






  — | az EU Szolidaritási Alapjának 13 022 500 euró erejéig történő igénybevétele kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában, az írországi áradások hatásaival kapcsolatban, |
| --- | --- | --- |

A.

mivel a 2010-es általános költségvetésre vonatkozó 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet az alábbi elemeket tartalmazza:

—

az EU Szolidaritási Alapjának 13 022 500 euró erejéig történő igénybevétele kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában, az írországi áradások hatásaival kapcsolatban,

| — | ennek megfelelően a 04 02 01. sz. költségvetési sor (Az Európai Szociális Alap (ESZA) 1. célkitűzésének (2000–2006) teljesítése) kifizetése előirányzatainak 13 022 500 euróval történő csökkentése, |
| --- | --- |

—

ennek megfelelően a 04 02 01. sz. költségvetési sor (Az Európai Szociális Alap (ESZA) 1. célkitűzésének (2000–2006) teljesítése) kifizetése előirányzatainak 13 022 500 euróval történő csökkentése,

| B. | mivel a 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési módosításoknak az előírások szerinti belefoglalása a 2010. évi költségvetésbe, |
| --- | --- |

B.

mivel a 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési módosításoknak az előírások szerinti belefoglalása a 2010. évi költségvetésbe,

| 1. | tudomásul veszi a 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | módosítás nélkül jóváhagyja a 8/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak a 7/2010. számú költségvetés-módosítást, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

módosítás nélkül jóváhagyja a 8/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak a 7/2010. számú költségvetés-módosítást, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 64., 2010.3.12.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/186 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/186

---

2010. november 24., szerdaAz EK és Moldova közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv ***

P7_TA(2010)0428

Az Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Moldovai Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv aláírásáról szóló tanácsi határozattervezetről (10496/2010 – C7-0330/2010 - 2010/0102(NLE))

2012/C 99 E/47

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács határozattervezetére (10496/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács határozattervezetére (10496/2010),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló, 1994. november 28-án megkötött partnerségi és együttműködési megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló, 1994. november 28-án megkötött partnerségi és együttműködési megállapodásra (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114., 168., 169. és 172. cikkével, 173. cikkének (3) bekezdésével, 188. és 192. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, 218. cikkének (7) bekezdésével, továbbá 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0330/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114., 168., 169. és 172. cikkével, 173. cikkének (3) bekezdésével, 188. és 192. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, 218. cikkének (7) bekezdésével, továbbá 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0330/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0300/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0300/2010),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv aláírásával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv aláírásával;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Moldovai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Moldovai Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 181., 1998.6.24., 3. o.

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/187

---

2010. november 24., szerdaAz emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexe ***I

P7_TA(2010)0429

Az Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD))

2012/C 99 E/48

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0663), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0663),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0516/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0516/2008),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (3) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (3) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. október 7-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. október 7-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0290/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0290/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 18. o.

(2)  HL C 79., 2010.3.27., 50. o.

---

2010. november 24., szerdaP7_TC1-COD(2008)0256

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 24-én került elfogadásra az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a betegek és a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működésést szabályozó szerződésre és különösen annak 114. cikkére és a 168. cikk (4) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2)

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) harmonizált szabályokat határoz meg az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek reklámozására. Kiemelten is tiltja az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerek nyilvános reklámozását. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) harmonizált szabályokat határoz meg az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek reklámozására. Kiemelten is tiltja az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerek nyilvános reklámozását.

| (2) | Az információk terén a 2001/83/EK irányelv részletesen szabályozza a forgalombahozatali engedélyekhez mellékelendő és tájékozató szerepet betöltő dokumentumokat: az alkalmazási előírást (az egészségügyi szakemberek számára) és
  a betegtájékoztatót
  (a betegeknek szánt termék csomagolásban). Ami pedig a forgalombahozatali engedély jogosultja által
  a betegek
  és a nyilvánosság számára közzétett információ
  rendelkezésre bocsátását
  illeti, az irányelv alapvetően azt írja elő, hogy bizonyos információszolgáltatási tevékenységek nem tartoznak a reklámozás körébe, a gyógyszerekkel kapcsolatos, nem promóciós célú információ tartalmára és minőségére nézve nem hoz azonban létre harmonizált keretet, minthogy arra sem, hogy mely csatornákon keresztül lehet ezen információkat
  rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

(2)

Az információk terén a 2001/83/EK irányelv részletesen szabályozza a forgalombahozatali engedélyekhez mellékelendő és tájékozató szerepet betöltő dokumentumokat: az alkalmazási előírást (az egészségügyi szakemberek számára) és
  a betegtájékoztatót
  (a betegeknek szánt termék csomagolásban). Ami pedig a forgalombahozatali engedély jogosultja által
  a betegek
  és a nyilvánosság számára közzétett információ
  rendelkezésre bocsátását
  illeti, az irányelv alapvetően azt írja elő, hogy bizonyos információszolgáltatási tevékenységek nem tartoznak a reklámozás körébe, a gyógyszerekkel kapcsolatos, nem promóciós célú információ tartalmára és minőségére nézve nem hoz azonban létre harmonizált keretet, minthogy arra sem, hogy mely csatornákon keresztül lehet ezen információkat
  rendelkezésre bocsátani.

| (3) | A 2001/83/EK irányelv 88a. cikke alapján 2007. december 20-án a Bizottság közleményt nyújtott be „A gyógyszerekkel kapcsolatos betegtájékoztatás jelenlegi gyakorlatáról szóló jelentés” címmel. A jelentés szerint a tagállamok egymástól eltérő szabályozást és gyakorlatot fogadtak el a tájékoztatással kapcsolatban, ami azt eredményezte, hogy a betegek és a széles nyilvánosság nem egyenlő mértékben jut hozzá a
  betegtájékoztatóban szereplő és az alkalmazási előírásban szereplő
  információkhoz.
  Orvosolni kell a többi tagállamban fennálló azon helyzetet, hogy az információkhoz való hozzáférés indokolatlanul egyenlőtlen. |
| --- | --- |

(3)

A 2001/83/EK irányelv 88a. cikke alapján 2007. december 20-án a Bizottság közleményt nyújtott be „A gyógyszerekkel kapcsolatos betegtájékoztatás jelenlegi gyakorlatáról szóló jelentés” címmel. A jelentés szerint a tagállamok egymástól eltérő szabályozást és gyakorlatot fogadtak el a tájékoztatással kapcsolatban, ami azt eredményezte, hogy a betegek és a széles nyilvánosság nem egyenlő mértékben jut hozzá a
  betegtájékoztatóban szereplő és az alkalmazási előírásban szereplő
  információkhoz.
  Orvosolni kell a többi tagállamban fennálló azon helyzetet, hogy az információkhoz való hozzáférés indokolatlanul egyenlőtlen.

| (4) | A hatályos jogszabályi keret alkalmazásának tapasztalata is azt mutatta, hogy ▐ a reklámozás és a tájékoztatás közti határokat nem egységesen értelmezik
  az Unión
  belül
  , ami olyan helyzetekhez vezethetett, amelyekben a nagyközönség rejtett reklámoknak van kitéve
  .
  Ennek eredményeképpen egyes tagállamok polgáraitól megtagadhatják a jogot, hogy a gyógyszerekről saját nyelvükön magas színvonalú, nem reklámcélú tájékoztatáshoz jussanak. A betegbiztonság szavatolása érdekében a reklámozás és a tájékoztatás fogalmát egységesen kell meghatározni és értelmezni valamennyi tagállamban. |
| --- | --- |

(4)

A hatályos jogszabályi keret alkalmazásának tapasztalata is azt mutatta, hogy ▐ a reklámozás és a tájékoztatás közti határokat nem egységesen értelmezik
  az Unión
  belül
  , ami olyan helyzetekhez vezethetett, amelyekben a nagyközönség rejtett reklámoknak van kitéve
  .
  Ennek eredményeképpen egyes tagállamok polgáraitól megtagadhatják a jogot, hogy a gyógyszerekről saját nyelvükön magas színvonalú, nem reklámcélú tájékoztatáshoz jussanak. A betegbiztonság szavatolása érdekében a reklámozás és a tájékoztatás fogalmát egységesen kell meghatározni és értelmezni valamennyi tagállamban.

| (5) | A
  A betegek és a nyilvánosság számára nyújtott tájékoztatásra
  vonatkozó uniós szabályok értelmezésében és az gyógyszerekkel kapcsolatos információkra vonatkozó nemzeti rendelkezésekben mutatkozó különbségek hátrányosan befolyásolják a
  betegek és a nyilvánosság számára nyújtott tájékoztatásra
  vonatkozó közösségi szabályok egységes alkalmazását és az alkalmazási előírásban és a betegtájékoztatón szereplő termékismertetőre vonatkozó rendelkezések hatékonyságát. Ezek az előírások ugyan teljes mértékben harmonizáltak a uniószerte egységes szintű közegészségügyi védelem biztosítása érdekében, ezen célkitűzés megvalósításának akadályt állít, ha az ilyen kulcsfontosságú
  információk rendelkezésre bocsátása
  vonatkozásában lehetőség van egymástól merőben eltérő nemzeti szabályok meghozatalára. |
| --- | --- |

(5)

A
  A betegek és a nyilvánosság számára nyújtott tájékoztatásra
  vonatkozó uniós szabályok értelmezésében és az gyógyszerekkel kapcsolatos információkra vonatkozó nemzeti rendelkezésekben mutatkozó különbségek hátrányosan befolyásolják a
  betegek és a nyilvánosság számára nyújtott tájékoztatásra
  vonatkozó közösségi szabályok egységes alkalmazását és az alkalmazási előírásban és a betegtájékoztatón szereplő termékismertetőre vonatkozó rendelkezések hatékonyságát. Ezek az előírások ugyan teljes mértékben harmonizáltak a uniószerte egységes szintű közegészségügyi védelem biztosítása érdekében, ezen célkitűzés megvalósításának akadályt állít, ha az ilyen kulcsfontosságú
  információk rendelkezésre bocsátása
  vonatkozásában lehetőség van egymástól merőben eltérő nemzeti szabályok meghozatalára.

| (6) | Az eltérő nemzeti intézkedések hatása feltehetően érinti a gyógyszerek belső piacának megfelelő működését is, mivel a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak az egyes tagállamokban eltérőek a lehetőségeik a gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatás terén, ugyanakkor az egyik tagállamban terjesztett információ hatása érezhető lehet más tagállamokban is. Ez a hatás fokozottan jelentkezik azon gyógyszerek esetében, melyek termékinformációja (az alkalmazási előírás és a
  betegtájékoztató
  ) uniós szinten harmonizált. Ezek körébe tartoznak a tagállamok által a 2001/83/EK irányelv III. címének 4. fejezetében meghatározott kölcsönös elismerés keretében engedélyezett gyógyszerek. |
| --- | --- |

(6)

Az eltérő nemzeti intézkedések hatása feltehetően érinti a gyógyszerek belső piacának megfelelő működését is, mivel a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak az egyes tagállamokban eltérőek a lehetőségeik a gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatás terén, ugyanakkor az egyik tagállamban terjesztett információ hatása érezhető lehet más tagállamokban is. Ez a hatás fokozottan jelentkezik azon gyógyszerek esetében, melyek termékinformációja (az alkalmazási előírás és a
  betegtájékoztató
  ) uniós szinten harmonizált. Ezek körébe tartoznak a tagállamok által a 2001/83/EK irányelv III. címének 4. fejezetében meghatározott kölcsönös elismerés keretében engedélyezett gyógyszerek.

| (7) | A fentiek alapján, valamint tekintettel a modern kommunikációs technológiák terén elért műszaki előrehaladásra és arra a tényre, hogy a betegek uniószerte egyre aktívabban érdeklődnek az egészségügyi ellátások iránt, módosítani kell a hatályos jogszabályokat, hogy
  a betegek jogaira és érdekeire hangsúlyt fektetve
  csökkenjenek az információ-hozzáférésben mutatkozó különbségek és a gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatás jó minőségű, objektív, megbízható és ne promóciós célú legyen.
  Biztosítani kell a betegek számára a jogot, hogy hozzáférhessenek bizonyos információkhoz, például az alkalmazási előíráshoz és a betegtájékoztatóhoz, elektronikus és nyomtatott formátumban egyaránt
  .
  Éppen ezért tanúsítvánnyal rendelkező és bejegyzett internetes oldalakra van szükség a független, objektív és nem promóciós célú tájékoztatás érdekében. |
| --- | --- |

(7)

A fentiek alapján, valamint tekintettel a modern kommunikációs technológiák terén elért műszaki előrehaladásra és arra a tényre, hogy a betegek uniószerte egyre aktívabban érdeklődnek az egészségügyi ellátások iránt, módosítani kell a hatályos jogszabályokat, hogy
  a betegek jogaira és érdekeire hangsúlyt fektetve
  csökkenjenek az információ-hozzáférésben mutatkozó különbségek és a gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatás jó minőségű, objektív, megbízható és ne promóciós célú legyen.
  Biztosítani kell a betegek számára a jogot, hogy hozzáférhessenek bizonyos információkhoz, például az alkalmazási előíráshoz és a betegtájékoztatóhoz, elektronikus és nyomtatott formátumban egyaránt
  .
  Éppen ezért tanúsítvánnyal rendelkező és bejegyzett internetes oldalakra van szükség a független, objektív és nem promóciós célú tájékoztatás érdekében.

| (8) | A nemzeti illetékes hatóságoknak és az egészségügyi szakembereknek továbbra is
  főszerepet
  kell betölteniük a gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság számára nyújtott tájékoztatásban.
  Noha a gyógyszerekről már sok független – például a nemzeti hatóságoktól vagy egészségügyi szakemberektől származó – információ érhető el, a helyzet tagállamonként és a különféle kapható termékenként igen eltérő.
  A tagállamoknak
  és a Bizottságnak sokkal többet kell tenniük annak megkönnyítéséért
  , hogy a polgárok megfelelő csatornákon keresztül jó minőségű információkhoz jussanak hozzá. ▐ |
| --- | --- |

(8)

A nemzeti illetékes hatóságoknak és az egészségügyi szakembereknek továbbra is
  főszerepet
  kell betölteniük a gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság számára nyújtott tájékoztatásban.
  Noha a gyógyszerekről már sok független – például a nemzeti hatóságoktól vagy egészségügyi szakemberektől származó – információ érhető el, a helyzet tagállamonként és a különféle kapható termékenként igen eltérő.
  A tagállamoknak
  és a Bizottságnak sokkal többet kell tenniük annak megkönnyítéséért
  , hogy a polgárok megfelelő csatornákon keresztül jó minőségű információkhoz jussanak hozzá. ▐

| (9) | Az illetékes nemzeti hatóságoknak és az egészségügyi szakembereknek a betegek és a nyilvánosság számára nyújtott tájékoztatásban betöltött szerepe fontosságának sérelme nélkül, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai kiegészítő információforrásnak tekinthetők a gyógyszerekkel kapcsolatos, nem promóciós célú tájékoztatás terén. Ez az irányelv megfelelő jogi keretet hivatott létrehozni bizonyos, a forgalombahozatali engedély jogosultjai által a gyógyszerekre vonatkozó konkrét információknak a betegek és a nyilvánosság számára való közzétételével kapcsolatban. Az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszereknek a betegek és a nyilvánosság számára való reklámozására érvényben lévő tilalmat fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(9)

Az illetékes nemzeti hatóságoknak és az egészségügyi szakembereknek a betegek és a nyilvánosság számára nyújtott tájékoztatásban betöltött szerepe fontosságának sérelme nélkül, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai kiegészítő információforrásnak tekinthetők a gyógyszerekkel kapcsolatos, nem promóciós célú tájékoztatás terén. Ez az irányelv megfelelő jogi keretet hivatott létrehozni bizonyos, a forgalombahozatali engedély jogosultjai által a gyógyszerekre vonatkozó konkrét információknak a betegek és a nyilvánosság számára való közzétételével kapcsolatban. Az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszereknek a betegek és a nyilvánosság számára való reklámozására érvényben lévő tilalmat fenn kell tartani.

| (10) | Az arányosság elvével összhangban ezen irányelv hatályát az orvosi rendelvényhez kötött
  gyógyszerekkel kapcsolatos információk hozzáférhetővé tételére
  kell korlátozni, mivel a hatályos közösségi szabályozás az orvosi rendelvényhez nem kötött gyógyszereknek a
  betegek és a nyilvánosság számára való
  reklámozását – bizonyos feltételek betartása mellett – engedélyezi.
  Az irányelv rendelkezései nem érintik egyéb személy vagy szervezet, különösen a sajtó, a betegek és a betegszervezetek orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatos véleménynyilvánítási jogát, amennyiben azok függetlenül és nem közvetlenül vagy közvetve a forgalomba hozatali engedély jogosultjának nevében, annak utasításait követve vagy annak érdekében járnak el. Ez az irányelv előírja a tagállamoknak, hogy megengedjék az engedélyezett vényköteles gyógyszerekre vonatkozó egyes információknak a betegek és a nyilvánosság számára való, a forgalombahozatali engedély jogosultja vagy a képviseletében eljáró harmadik személy által meghatározott csatornákon és megfelelő ellenőrzés mellett történő nyújtását. A 2001/83/EK irányelv VIIIa. címe hatálya alá nem tartozó és reklámnak nem minősülő közlemények megengedettek. |
| --- | --- |

(10)

Az arányosság elvével összhangban ezen irányelv hatályát az orvosi rendelvényhez kötött
  gyógyszerekkel kapcsolatos információk hozzáférhetővé tételére
  kell korlátozni, mivel a hatályos közösségi szabályozás az orvosi rendelvényhez nem kötött gyógyszereknek a
  betegek és a nyilvánosság számára való
  reklámozását – bizonyos feltételek betartása mellett – engedélyezi.
  Az irányelv rendelkezései nem érintik egyéb személy vagy szervezet, különösen a sajtó, a betegek és a betegszervezetek orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatos véleménynyilvánítási jogát, amennyiben azok függetlenül és nem közvetlenül vagy közvetve a forgalomba hozatali engedély jogosultjának nevében, annak utasításait követve vagy annak érdekében járnak el. Ez az irányelv előírja a tagállamoknak, hogy megengedjék az engedélyezett vényköteles gyógyszerekre vonatkozó egyes információknak a betegek és a nyilvánosság számára való, a forgalombahozatali engedély jogosultja vagy a képviseletében eljáró harmadik személy által meghatározott csatornákon és megfelelő ellenőrzés mellett történő nyújtását. A 2001/83/EK irányelv VIIIa. címe hatálya alá nem tartozó és reklámnak nem minősülő közlemények megengedettek.

| (11) | Olyan rendelkezéseket kell hozni, melyek biztosítják, hogy az orvosi rendelvényhez kötött
  engedélyezett
  gyógyszerekkel kapcsolatos előnyökről és kockázatokról kizárólag magas színvonalú, nem reklám jellegű
  információk álljanak rendelkezésre
  . Az információnak a betegek szükségleteinek és elvárásainak figyelembe vételén kell alapulnia, hogy megerősödjön a betegek pozíciója, megfelelő információk birtokában dönthessenek és a gyógyszereket egyre ésszerűbben alkalmazzák. Ezért
  az illetékes hatóságoknak előzetesen jóvá kell hagyniuk
  az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatos,
  betegeknek és a nyilvánosságnak szóló információkat és azokat csak a jóváhagyott formában lehet nyújtani
  . |
| --- | --- |

(11)

Olyan rendelkezéseket kell hozni, melyek biztosítják, hogy az orvosi rendelvényhez kötött
  engedélyezett
  gyógyszerekkel kapcsolatos előnyökről és kockázatokról kizárólag magas színvonalú, nem reklám jellegű
  információk álljanak rendelkezésre
  . Az információnak a betegek szükségleteinek és elvárásainak figyelembe vételén kell alapulnia, hogy megerősödjön a betegek pozíciója, megfelelő információk birtokában dönthessenek és a gyógyszereket egyre ésszerűbben alkalmazzák. Ezért
  az illetékes hatóságoknak előzetesen jóvá kell hagyniuk
  az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatos,
  betegeknek és a nyilvánosságnak szóló információkat és azokat csak a jóváhagyott formában lehet nyújtani
  .

| (12) | Meg kell határozni, hogy milyen jellegű információkat lehet
  rendelkezésre bocsátani
  annak fokozott biztosítására, hogy a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai kizárólag magas színvonalú információt
  bocsássanak rendelkezésre
  , valamint hogy elkülönüljön egymástól a nem promóciós célú információ és a reklám.
  A forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak elérhetővé kell tenniük a jóváhagyott alkalmazási előírásban, a gyógyszercímkén és a betegtájékoztatón szereplő adatokat, valamint az értékelési jelentés nyilvánosan elérhető változatát
  . Lehetővé kell tenni a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára, hogy
  elérhetővé tegyék
  a gyógyszerekkel kapcsolatban egyértelműen meghatározott egyéb információkat. |
| --- | --- |

(12)

Meg kell határozni, hogy milyen jellegű információkat lehet
  rendelkezésre bocsátani
  annak fokozott biztosítására, hogy a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai kizárólag magas színvonalú információt
  bocsássanak rendelkezésre
  , valamint hogy elkülönüljön egymástól a nem promóciós célú információ és a reklám.
  A forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak elérhetővé kell tenniük a jóváhagyott alkalmazási előírásban, a gyógyszercímkén és a betegtájékoztatón szereplő adatokat, valamint az értékelési jelentés nyilvánosan elérhető változatát
  . Lehetővé kell tenni a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára, hogy
  elérhetővé tegyék
  a gyógyszerekkel kapcsolatban egyértelműen meghatározott egyéb információkat.

| (13) | Az alkalmazási előíráson, a gyógyszercímkén és a betegtájékoztatón szereplő adatokat, valamint az értékelési jelentés nyilvánosan elérhető változatát, illetve ezen dokumentumok bármely frissített változatát a forgalombahozatali engedélyeztetés során az illetékes hatóságoknak kell jóváhagyniuk. Ezért az ilyen információkat az ezen irányelv szerint történő elérhetővé tételüket megelőzően nem kell kiegészítő jóváhagyásra küldeni. |
| --- | --- |

(13)

Az alkalmazási előíráson, a gyógyszercímkén és a betegtájékoztatón szereplő adatokat, valamint az értékelési jelentés nyilvánosan elérhető változatát, illetve ezen dokumentumok bármely frissített változatát a forgalombahozatali engedélyeztetés során az illetékes hatóságoknak kell jóváhagyniuk. Ezért az ilyen információkat az ezen irányelv szerint történő elérhetővé tételüket megelőzően nem kell kiegészítő jóváhagyásra küldeni.

| (14) | Az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban az információt csak bizonyos kommunikációs csatornákon (többek között az interneten ▐) keresztül lehet eljuttatni a
  betegek és a nyilvánosság számára
  annak elkerülése érdekében, hogy a reklámtilalom hatékonyságát a
  betegek és a nyilvánosság számára való
  tájékoztatás bizonyos nemkívánatos módjai aláássák. Televíziós, rádión
  , újságokon, magazinokon és hasonló kiadványokon
  keresztül történő
  információ rendelkezésre bocsátása
  esetén a betegeket semmi sem védi ezen nemkívánatos információktól, ezért ezek nem engedélyezhetők. |
| --- | --- |

(14)

Az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban az információt csak bizonyos kommunikációs csatornákon (többek között az interneten ▐) keresztül lehet eljuttatni a
  betegek és a nyilvánosság számára
  annak elkerülése érdekében, hogy a reklámtilalom hatékonyságát a
  betegek és a nyilvánosság számára való
  tájékoztatás bizonyos nemkívánatos módjai aláássák. Televíziós, rádión
  , újságokon, magazinokon és hasonló kiadványokon
  keresztül történő
  információ rendelkezésre bocsátása
  esetén a betegeket semmi sem védi ezen nemkívánatos információktól, ezért ezek nem engedélyezhetők.

| (15) | A betegtájékoztatásban az internet szerepe igen jelentős, és fontossága egyre nő. Csaknem korlátlan információ-hozzáférést tesz lehetővé, a nemzeti határoktól függetlenül. Jól meghatározott szabályozást kell bevezetni az internetes oldalak ellenőrzésére, mely figyelembe veszi az interneten elérhető információk határokon átnyúló természetét és lehetővé teszi a tagállamok közötti együttműködést. |
| --- | --- |

(15)

A betegtájékoztatásban az internet szerepe igen jelentős, és fontossága egyre nő. Csaknem korlátlan információ-hozzáférést tesz lehetővé, a nemzeti határoktól függetlenül. Jól meghatározott szabályozást kell bevezetni az internetes oldalak ellenőrzésére, mely figyelembe veszi az interneten elérhető információk határokon átnyúló természetét és lehetővé teszi a tagállamok közötti együttműködést.

| (16) | Az ezen irányelv szerinti,
  rendelvényhez kötött
  , engedélyezett
  gyógyszerekre vonatkozó információk ellenőrzésével biztosítani kell, hogy a forgalombahozatali engedély jogosultjai kizárólag olyan információt
  bocsássanak rendelkezésre
  , amely összhangban áll a 2001/83/EK irányelvvel. A tagállamoknak ezért olyan szabályokat kell elfogadniuk, melyek hatékony ellenőrzési mechanizmusokat állítanak fel, és a szabályok megsértése esetén hatékony végrehajtásra jogosítanak fel.
  Ezeket a szabályokat az egységesség biztosítása érdekében uniós szinten kell harmonizálni. A rendelkezések be nem tartása esetére eljárásokat kell bevezetni a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára, amelyek keretében az ügy elbírálása során képviseltethetik magukat és védekezhetnek.
  Az ellenőrzésnek az információk
  elérhetővé tételét
  megelőző vizsgálatán kell alapulnia
  . Csak
  az illetékes hatóságok
  által előzetesen jóváhagyott információ közölhető, és a közlés csak a jóváhagyott formában történhet
  . |
| --- | --- |

(16)

Az ezen irányelv szerinti,
  rendelvényhez kötött
  , engedélyezett
  gyógyszerekre vonatkozó információk ellenőrzésével biztosítani kell, hogy a forgalombahozatali engedély jogosultjai kizárólag olyan információt
  bocsássanak rendelkezésre
  , amely összhangban áll a 2001/83/EK irányelvvel. A tagállamoknak ezért olyan szabályokat kell elfogadniuk, melyek hatékony ellenőrzési mechanizmusokat állítanak fel, és a szabályok megsértése esetén hatékony végrehajtásra jogosítanak fel.
  Ezeket a szabályokat az egységesség biztosítása érdekében uniós szinten kell harmonizálni. A rendelkezések be nem tartása esetére eljárásokat kell bevezetni a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára, amelyek keretében az ügy elbírálása során képviseltethetik magukat és védekezhetnek.
  Az ellenőrzésnek az információk
  elérhetővé tételét
  megelőző vizsgálatán kell alapulnia
  . Csak
  az illetékes hatóságok
  által előzetesen jóváhagyott információ közölhető, és a közlés csak a jóváhagyott formában történhet
  .

| (17) | Mivel ez az irányelv az első, mely harmonizált szabályokat vezet be az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a
  betegek és a nyilvánosság számára
  nyújtandó tájékoztatására, a Bizottság öt évvel a hatálybalépését követően értékeli annak működését, továbbá azt, hogy szükség van-e a felülvizsgálatára. Rendelkezni kell továbbá arról is, hogy a Bizottság
  az érintett felekkel, köztük a betegszervezetekkel és az egészségügyi szakemberekkel együttműködve
  iránymutatásokat dolgozzon ki a tagállami információ-ellenőrzések tapasztalatai alapján. |
| --- | --- |

(17)

Mivel ez az irányelv az első, mely harmonizált szabályokat vezet be az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a
  betegek és a nyilvánosság számára
  nyújtandó tájékoztatására, a Bizottság öt évvel a hatálybalépését követően értékeli annak működését, továbbá azt, hogy szükség van-e a felülvizsgálatára. Rendelkezni kell továbbá arról is, hogy a Bizottság
  az érintett felekkel, köztük a betegszervezetekkel és az egészségügyi szakemberekkel együttműködve
  iránymutatásokat dolgozzon ki a tagállami információ-ellenőrzések tapasztalatai alapján.

| (18) | A Bizottságnak az irányelv végrehajtásával, illetve a tagállamok által történő alkalmazásával kapcsolatos kérdésekről konzultálnia kell minden érintett féllel, köztük a független betegszervezetekkel, egészségügyi és fogyasztói szervezetekkel, valamint az egészségügyi szakemberekkel. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottságnak az irányelv végrehajtásával, illetve a tagállamok által történő alkalmazásával kapcsolatos kérdésekről konzultálnia kell minden érintett féllel, köztük a független betegszervezetekkel, egészségügyi és fogyasztói szervezetekkel, valamint az egészségügyi szakemberekkel.

| (19) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nyilvánosság számára nyújtott tájékoztatás minőségi követelményei és az internetes hozzáférhetőség iránymutatásai tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, beleértve a szakértői szintet is. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nyilvánosság számára nyújtott tájékoztatás minőségi követelményei és az internetes hozzáférhetőség iránymutatásai tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, beleértve a szakértői szintet is.

| (20) | Mivel ezen irányelv célkitűzését, nevezetesen az Unióban az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó szabályok harmonizálását tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(20)

Mivel ezen irányelv célkitűzését, nevezetesen az Unióban az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó szabályok harmonizálását tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (21) | A 2001/83/EK irányelvet a fentieknek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(21)

A 2001/83/EK irányelvet a fentieknek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2001/83/EK irányelv módosításai

A 2001/83/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikkben a 26. pont helyébe a következő szöveg lép:




  „26.
     Betegtájékoztató:

  a gyógyszerekhez mellékelt, a betegek tájékoztatását célzó és a betegek valós igényeinek megfelelő nyomtatvány”. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikkben a 26. pont helyébe a következő szöveg lép:

„26.
     Betegtájékoztató:

| 2. | Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „4.
     
  A betegtájékoztatónak a betegek valós igényeit kell tükröznie. Ezért be kell vonni a betegszervezeteket a gyógyszerekre vonatkozó információk nemzeti szabályozó hatóságok és az Ügynökség általi kidolgozásába és felülvizsgálatába. A betegtájékoztató tartalmaz egy rövid bekezdést, amely megnevezi a gyógyszer előnyeit és lehetséges káros hatásait, valamint röviden ismerteti a gyógyszer biztonságos és eredményes használatát célzó további információkat.”. |
| --- | --- |

2.

Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„4.
     
  A betegtájékoztatónak a betegek valós igényeit kell tükröznie. Ezért be kell vonni a betegszervezeteket a gyógyszerekre vonatkozó információk nemzeti szabályozó hatóságok és az Ügynökség általi kidolgozásába és felülvizsgálatába. A betegtájékoztató tartalmaz egy rövid bekezdést, amely megnevezi a gyógyszer előnyeit és lehetséges káros hatásait, valamint röviden ismerteti a gyógyszer biztonságos és eredményes használatát célzó további információkat.”.

| 3. | A 86. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ez a cím nem vonatkozik a következőkre:






  — | az V. cím rendelkezéseiben szabályozott címkézés és mellékelt betegtájékoztató,
  amelynek minden esetben meg kell adnia legalább a nemzetközi szabadnevet
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

A 86. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ez a cím nem vonatkozik a következőkre:

—

az V. cím rendelkezéseiben szabályozott címkézés és mellékelt betegtájékoztató,
  amelynek minden esetben meg kell adnia legalább a nemzetközi szabadnevet
  ;

| — | levelezés és az ahhoz mellékelt, nem reklámcélból küldött anyagok, amelyek egy gyógyszerrel kapcsolatos különleges kérdés megválaszolása érdekében szükségesek; |
| --- | --- |

—

levelezés és az ahhoz mellékelt, nem reklámcélból küldött anyagok, amelyek egy gyógyszerrel kapcsolatos különleges kérdés megválaszolása érdekében szükségesek;

| — | tényszerű, tájékoztató jellegű bejelentések
  (többek között a sajtó számára közvetlen kérésre vagy a tájékoztatás konferenciák formájában vagy írásbeli közleményben való terjesztése céljából tett bejelentések, illetve nyilatkozatok, valamint az érdekeltek és/vagy a szabályozó hatóságok számára készített hirdetmények és jelentések) és valamely gyógyszerre vonatkozó
  referenciaanyagok, amelyek például
  az elérhetőségre,
  a csomagolás módjának megváltozására, az általános gyógyszerhasználati óvintézkedések keretében a mellékhatásokra való figyelmeztetésekre, kereskedelmi katalógusokra és árjegyzékekre
  , a visszatérítésekre, valamint a gyógyszer környezeti kockázatára
  vonatkoznak,
  és a fel nem használt gyógyszer, vagy az abból származó hulladék ártalmatlanítására vonatkozó információ, valamint utalás bármely meglévő gyűjtőrendszerre,
  amennyiben
  az ilyen bejelentések és referenciaanyagok
  nem tartalmaznak
  reklámcélú
  utalásokat a gyógyszerre
  és nem váltják ki vagy ösztönzik a gyógyszerfogyasztást; |
| --- | --- |

—

tényszerű, tájékoztató jellegű bejelentések
  (többek között a sajtó számára közvetlen kérésre vagy a tájékoztatás konferenciák formájában vagy írásbeli közleményben való terjesztése céljából tett bejelentések, illetve nyilatkozatok, valamint az érdekeltek és/vagy a szabályozó hatóságok számára készített hirdetmények és jelentések) és valamely gyógyszerre vonatkozó
  referenciaanyagok, amelyek például
  az elérhetőségre,
  a csomagolás módjának megváltozására, az általános gyógyszerhasználati óvintézkedések keretében a mellékhatásokra való figyelmeztetésekre, kereskedelmi katalógusokra és árjegyzékekre
  , a visszatérítésekre, valamint a gyógyszer környezeti kockázatára
  vonatkoznak,
  és a fel nem használt gyógyszer, vagy az abból származó hulladék ártalmatlanítására vonatkozó információ, valamint utalás bármely meglévő gyűjtőrendszerre,
  amennyiben
  az ilyen bejelentések és referenciaanyagok
  nem tartalmaznak
  reklámcélú
  utalásokat a gyógyszerre
  és nem váltják ki vagy ösztönzik a gyógyszerfogyasztást;

| — | az emberi egészségre vagy betegségekre vonatkozó információk, amennyiben azok még közvetetten sem hivatkoznak
  konkrét
  gyógyszerekre; |
| --- | --- |

—

az emberi egészségre vagy betegségekre vonatkozó információk, amennyiben azok még közvetetten sem hivatkoznak
  konkrét
  gyógyszerekre;

| — | a
  tagállami illetékes hatóságok által jóváhagyott, a kritériumoknak megfelelő,
  orvosi rendelvényhez kötött
  gyógyszerekre vonatkozó, a
  forgalombahozatali engedély jogosultja által
  jóváhagyott formában
  a
  betegek és a nyilvánosság
  részére
  rendelkezésre bocsátott
  információ, amely a VIIIa. címben foglalt rendelkezések hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

—

a
  tagállami illetékes hatóságok által jóváhagyott, a kritériumoknak megfelelő,
  orvosi rendelvényhez kötött
  gyógyszerekre vonatkozó, a
  forgalombahozatali engedély jogosultja által
  jóváhagyott formában
  a
  betegek és a nyilvánosság
  részére
  rendelkezésre bocsátott
  információ, amely a VIIIa. címben foglalt rendelkezések hatálya alá tartozik;

| — | a befektetőknek és a munkavállalóknak szóló, a jelentős üzleti fejleményekre vonatkozó tényszerű, tájékoztató közlések, amennyiben azokat nem a gyógyszer betegek és a nyilvánosság számára való reklámozására használjá. |
| --- | --- |

—

a befektetőknek és a munkavállalóknak szóló, a jelentős üzleti fejleményekre vonatkozó tényszerű, tájékoztató közlések, amennyiben azokat nem a gyógyszer betegek és a nyilvánosság számára való reklámozására használjá.

(3)
     
  A (2) bekezdésben említett, reklámra vonatkozó mentesség megadásakor a forgalombahozatali engedély jogosultját és bármely harmadik felet, illetve a forgalombahozatali engedély jogosultja nevében eljáró bármely harmadik felet azonosítani kell.”.

| 4. | A 88. cikk (4) bekezdése
  a következő albekezdéssel egészül ki
  :
  „
  E kampányokat a tagállamok illetékes hatóságai csak abban az esetben engedélyezik, ha biztosított, hogy az ágazat a kampány keretében objektív, elfogulatlan információkat nyújt a betegség okairól, az oltóanyag hatékonyságáról, az oltás mellékhatásairól és ellenjavallatairól.
  ”. |
| --- | --- |

4.

A 88. cikk (4) bekezdése
  a következő albekezdéssel egészül ki
  :

„
  E kampányokat a tagállamok illetékes hatóságai csak abban az esetben engedélyezik, ha biztosított, hogy az ágazat a kampány keretében objektív, elfogulatlan információkat nyújt a betegség okairól, az oltóanyag hatékonyságáról, az oltás mellékhatásairól és ellenjavallatairól.
  ”.

| 5. | A „VIIIa. cím- TÁJÉKOZTATÁS ÉS REKLÁMOZÁS” szöveget el kell hagyni; |
| --- | --- |

5.

A „VIIIa. cím- TÁJÉKOZTATÁS ÉS REKLÁMOZÁS” szöveget el kell hagyni;

| 6. | A 88a. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

A 88a. cikket el kell hagyni.

| 7. | A 94. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  Amennyiben a forgalombahozatali engedély jogosultja, nevében eljáró vagy utasításait követő harmadik személy közvetlenül vagy közvetve a gyógyszereket azok rendelésére vagy kiadására jogosult személyeknek reklámozzák, akkor ezen személyeknek nem lehet ajándékot, pénzbeli vagy természetbeni előnyt nyújtani, ígérni vagy felajánlani.”. |
| --- | --- |

7.

A 94. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  Amennyiben a forgalombahozatali engedély jogosultja, nevében eljáró vagy utasításait követő harmadik személy közvetlenül vagy közvetve a gyógyszereket azok rendelésére vagy kiadására jogosult személyeknek reklámozzák, akkor ezen személyeknek nem lehet ajándékot, pénzbeli vagy természetbeni előnyt nyújtani, ígérni vagy felajánlani.”.

| 8. | A szöveg a 100. cikk után az alábbi címmel egészül ki:
  „VIIIa. cím –   Az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a
  betegek és a
  nyilvánosság részére szolgáltatott információ

  100a. cikk

  (1)   
  Az illetékes nemzeti hatóságoknak és az egészségügyi szakembereknek
  a
  betegek és a nyilvánosság számára az orvosi rendelvényhez kötött, engedélyezett gyógyszerekkel kapcsolatban nyújtott tájékoztatásban betöltött szerepe fontosságának sérelme nélkül a
  tagállamok
  megkövetelik
  , hogy a forgalombahozatali engedély jogosultja közvetlen vagy
  a nevében eljáró
  harmadik fél közreműködésével közvetett módon
  az illetékes nemzeti vagy uniós hatóságok által hivatalosan jóváhagyott
  információt
  bocsásson rendelkezésre
  a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára
  az engedélyezett, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekről, amennyiben ez az információ
  és rendelkezésre bocsátásának módja
  megfelel az e címben foglalt rendelkezéseknek Ezek az információk a VIII. cím alkalmazásában nem tekintendők reklámnak.
  Ilyen információ rendelkezésre bocsátásakor a forgalomba hozatali engedély jogosultját és bármely harmadik felet azonosítani kell, valamint bármely, a forgalomba hozatali engedély jogosultja nevében eljáró harmadik felet is egyértelműen azonosítani kell.




  (2)
     
  Azoknak az egészségügyi szakembereknek, akik nyilvános eseményen, nyomtatásban vagy a médiában adnak tájékoztatást gyógyszerekről vagy orvosi eszközökről, nyilvánosan be kell jelenteniük érdekeltségüket, azaz a forgalombahozatali engedély jogosultjával vagy a képviseletében eljáró harmadik féllel meglévő pénzügyi kapcsolataikat. Ebbe beletartozik a gyógyszerekre és orvosi műszerekre vonatkozó konzultációs szolgáltatás vagy technikai tanácsadás során történő információnyújtás is.




  (3)
     
  A betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része hamisított gyógyszerek kockázataira vonatkozó tudatosságának fokozása érdekében tájékoztató kampányokat kell szervezni. E tájékoztató kampányokat az illetékes nemzeti hatóságok az ágazattal, az egészségügyi szakemberekkel és a betegszervezetekkel együttműködésben végezhetik.


  (4)   Ez a cím nem vonatkozik a következőkre:






  a) | tényszerű, tájékoztató jellegű bejelentések (többek között a sajtó számára közvetlen kérésre vagy a tájékoztatás konferenciák formájában vagy írásbeli közleményben való terjesztése céljából tett bejelentések, illetve nyilatkozatok, valamint az érdekeltek és/vagy a szabályozó hatóságok számára készített hirdetmények és jelentések) és a gyógyszerről szóló referenciaanyagok, amelyek például a csomagolás módjának megváltozására, az általános gyógyszerhasználati óvintézkedések keretében a mellékhatásokra való figyelmeztetésekre, kereskedelmi katalógusokra, árjegyzékekre és a visszatérítésre vonatkoznak, amennyiben azoknak nem célja egy bizonyos gyógyszer népszerűsítése; |
| --- | --- | --- |

8.

A szöveg a 100. cikk után az alábbi címmel egészül ki:

„VIIIa. cím –   Az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a
  betegek és a
  nyilvánosság részére szolgáltatott információ

100a. cikk

(1)   
  Az illetékes nemzeti hatóságoknak és az egészségügyi szakembereknek
  a
  betegek és a nyilvánosság számára az orvosi rendelvényhez kötött, engedélyezett gyógyszerekkel kapcsolatban nyújtott tájékoztatásban betöltött szerepe fontosságának sérelme nélkül a
  tagállamok
  megkövetelik
  , hogy a forgalombahozatali engedély jogosultja közvetlen vagy
  a nevében eljáró
  harmadik fél közreműködésével közvetett módon
  az illetékes nemzeti vagy uniós hatóságok által hivatalosan jóváhagyott
  információt
  bocsásson rendelkezésre
  a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára
  az engedélyezett, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekről, amennyiben ez az információ
  és rendelkezésre bocsátásának módja
  megfelel az e címben foglalt rendelkezéseknek Ezek az információk a VIII. cím alkalmazásában nem tekintendők reklámnak.
  Ilyen információ rendelkezésre bocsátásakor a forgalomba hozatali engedély jogosultját és bármely harmadik felet azonosítani kell, valamint bármely, a forgalomba hozatali engedély jogosultja nevében eljáró harmadik felet is egyértelműen azonosítani kell.

(2)
     
  Azoknak az egészségügyi szakembereknek, akik nyilvános eseményen, nyomtatásban vagy a médiában adnak tájékoztatást gyógyszerekről vagy orvosi eszközökről, nyilvánosan be kell jelenteniük érdekeltségüket, azaz a forgalombahozatali engedély jogosultjával vagy a képviseletében eljáró harmadik féllel meglévő pénzügyi kapcsolataikat. Ebbe beletartozik a gyógyszerekre és orvosi műszerekre vonatkozó konzultációs szolgáltatás vagy technikai tanácsadás során történő információnyújtás is.

(3)
     
  A betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része hamisított gyógyszerek kockázataira vonatkozó tudatosságának fokozása érdekében tájékoztató kampányokat kell szervezni. E tájékoztató kampányokat az illetékes nemzeti hatóságok az ágazattal, az egészségügyi szakemberekkel és a betegszervezetekkel együttműködésben végezhetik.

(4)   Ez a cím nem vonatkozik a következőkre:

a)

tényszerű, tájékoztató jellegű bejelentések (többek között a sajtó számára közvetlen kérésre vagy a tájékoztatás konferenciák formájában vagy írásbeli közleményben való terjesztése céljából tett bejelentések, illetve nyilatkozatok, valamint az érdekeltek és/vagy a szabályozó hatóságok számára készített hirdetmények és jelentések) és a gyógyszerről szóló referenciaanyagok, amelyek például a csomagolás módjának megváltozására, az általános gyógyszerhasználati óvintézkedések keretében a mellékhatásokra való figyelmeztetésekre, kereskedelmi katalógusokra, árjegyzékekre és a visszatérítésre vonatkoznak, amennyiben azoknak nem célja egy bizonyos gyógyszer népszerűsítése;

| b) | egészségügyi szakemberek számára
  , saját használatra
  biztosított anyagok. |
| --- | --- |

b)

egészségügyi szakemberek számára
  , saját használatra
  biztosított anyagok.

(5)
     
  Az irányelv rendelkezései nem érintik egyéb személy vagy szervezet, különösen a sajtó, a betegek és a betegszervezetek rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatos véleménynyilvánítási jogát, amennyiben azok függetlenül és nem közvetlenül vagy közvetve a forgalomba hozatali engedély jogosultjának nevében, annak utasításait követve vagy annak érdekében járnak el.

100b. cikk

(1)
     Az orvosi rendelvényhez kötött, engedélyezett gyógyszerekkel kapcsolatban a forgalomba hozatali engedély jogosultja a következő információkat
  teheti elérhetővé
  a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része részére
  :

| a) | a legfrissebb
  alkalmazási előírás
  az illetékes hatóság által a forgalomba hozatali engedélyezés és az engedély megújítása során engedélyezett formában
  ; |
| --- | --- |

a)

a legfrissebb
  alkalmazási előírás
  az illetékes hatóság által a forgalomba hozatali engedélyezés és az engedély megújítása során engedélyezett formában
  ;

| b) | a gyógyszercímkén és a betegtájékoztatón szereplő
  legfrissebb
  adatok az illetékes hatóság által
  a forgalomba hozatali engedélyezés és az engedély megváltoztatása során
  engedélyezett formában
  ; valamint |
| --- | --- |

b)

a gyógyszercímkén és a betegtájékoztatón szereplő
  legfrissebb
  adatok az illetékes hatóság által
  a forgalomba hozatali engedélyezés és az engedély megváltoztatása során
  engedélyezett formában
  ; valamint

| c) | az illetékes hatóság értékelési jelentésének
  legfrissebb
  nyilvánosan elérhető változata
  a forgalomba hozatali engedélyezés és az engedélyezés frissítése során megfogalmazott formában
  . |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság értékelési jelentésének
  legfrissebb
  nyilvánosan elérhető változata
  a forgalomba hozatali engedélyezés és az engedélyezés frissítése során megfogalmazott formában
  .

Az a), b) és c) pontokban meghatározott információkat olyan formában kell közölni, amely hűen tartalmazza az illetékes hatóság által készített, hivatalosan jóváhagyott információkat. Az információkat elektronikus és nyomtatott formában, valamint a vakok és gyengénlátók számára megfelelő formátumban is elérhetővé teszik.

(2)
     
  Az orvosi rendelvényhez kötött, engedélyezett gyógyszerekkel kapcsolatban a forgalomba hozatali engedély jogosultja a következő információkat teheti elérhetővé
  a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára:

| a) | a gyógyszer környezetre gyakorolt hatásáról szolgáltatott információ
  az 54. cikk j) pontjának értelmében az ártalmatlanításról és a gyűjtőrendszerről szóló információkat kiegészítve és e cikk (1) bekezdése értelmében közzétéve; |
| --- | --- |

a)

a gyógyszer környezetre gyakorolt hatásáról szolgáltatott információ
  az 54. cikk j) pontjának értelmében az ártalmatlanításról és a gyűjtőrendszerről szóló információkat kiegészítve és e cikk (1) bekezdése értelmében közzétéve;

| b) | az árakról szóló információ; |
| --- | --- |

b)

az árakról szóló információ;

| c) | a csomagolás módjának
  megváltozására vonatkozó információ
  ; |
| --- | --- |

c)

a csomagolás módjának
  megváltozására vonatkozó információ
  ;

| d) | a mellékhatásokra való
  figyelmeztetések az 59. cikk (1) bekezdése e) pontjának értelmében közölt, illetve e cikk (1) bekezdése értelmében közzétett információkat kiegészítve
  ; |
| --- | --- |

d)

a mellékhatásokra való
  figyelmeztetések az 59. cikk (1) bekezdése e) pontjának értelmében közölt, illetve e cikk (1) bekezdése értelmében közzétett információkat kiegészítve
  ;

| e) | a gyógyszerre vonatkozó használati utasítás az 59. cikk (1) bekezdése d) pontjának értelmében közölt, illetve e cikk (1) bekezdése értelmében közzétett információkat kiegészítve. Az információt szükség esetén ki lehet egészíteni a termék használatának helyes módját bemutató technikai jellegű álló- vagy mozgóképekkel; |
| --- | --- |

e)

a gyógyszerre vonatkozó használati utasítás az 59. cikk (1) bekezdése d) pontjának értelmében közölt, illetve e cikk (1) bekezdése értelmében közzétett információkat kiegészítve. Az információt szükség esetén ki lehet egészíteni a termék használatának helyes módját bemutató technikai jellegű álló- vagy mozgóképekkel;

| f) | a szóban forgó gyógyszerre vonatkozó farmakológiai és preklinikai kísérletek, illetve klinikai vizsgálatok tényszerű, nem reklámcélú felsorolása a betegtájékoztatóban; |
| --- | --- |

f)

a szóban forgó gyógyszerre vonatkozó farmakológiai és preklinikai kísérletek, illetve klinikai vizsgálatok tényszerű, nem reklámcélú felsorolása a betegtájékoztatóban;

| g) | a 100c. cikk (b) bekezdése értelmében a leggyakrabban benyújtott információkérések összefoglalása; |
| --- | --- |

g)

a 100c. cikk (b) bekezdése értelmében a leggyakrabban benyújtott információkérések összefoglalása;

| h) | a gyógyszer megfelelő alkalmazását támogató, az illetékes hatóság által meghatározott egyéb releváns információk; |
| --- | --- |

h)

a gyógyszer megfelelő alkalmazását támogató, az illetékes hatóság által meghatározott egyéb releváns információk;

Az a)– g) pontokban információkat elektronikus és nyomtatott formában, valamint a vakok és gyengénlátók számára megfelelő formátumban is elérhetővé teszik.

Az a)– g) pontokban meghatározott információkat az illetékes hatóságoknak kell jóváhagyniuk, illetve uniós forgalomba hozatali engedély esetén az Ügynökségnek kell jóváhagynia, mielőtt e cikk rendelkezései értelmében közzétennék.

100c. cikk

Orvosi rendelvényhez kötött, engedélyezett gyógyszerek esetében a forgalombahozatali engedély jogosultja televízión, rádión
  vagy újságokon, magazinokon és hasonló kiadványokon
  keresztül nem, kizárólag az alábbi csatornákon keresztül
  tehet hozzáférhetővé
  a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára
  információt:

▐

| a) | A
  100h. cikknek megfelelően bejegyzett és kezelt,
  gyógyszerekkel kapcsolatos weboldalak, kivéve a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára
  önként, aktív terjesztéssel eljuttatott anyagok; |
| --- | --- |

a)

A
  100h. cikknek megfelelően bejegyzett és kezelt,
  gyógyszerekkel kapcsolatos weboldalak, kivéve a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára
  önként, aktív terjesztéssel eljuttatott anyagok;

| b) | ▐ tájékoztatás a
  beteg vagy a nyilvánosság egy tagja számára a gyógyszerről, annak külön
  információkérése alapján
  ; |
| --- | --- |

b)

▐ tájékoztatás a
  beteg vagy a nyilvánosság egy tagja számára a gyógyszerről, annak külön
  információkérése alapján
  ;

| c) | a forgalombahozatali engedély jogosultja által a gyógyszerről a 100b. cikknek megfelelően elkészített nyomtatott anyagok, a beteg vagy a nyilvánosság egy tagja külön kérésére. |
| --- | --- |

c)

a forgalombahozatali engedély jogosultja által a gyógyszerről a 100b. cikknek megfelelően elkészített nyomtatott anyagok, a beteg vagy a nyilvánosság egy tagja külön kérésére.

100d. cikk

(1)   Az orvosi rendelvényhez kötött, engedélyezett gyógyszerekkel kapcsolatban a forgalombahozatali engedély jogosultja olyan információkat terjeszthet a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára
  , amely tartalmára és közzétételi módjára nézve megfelel következő feltételeknek:

| a) | objektív és elfogulatlan, és amennyiben az információ a gyógyszer jótékony hatására vonatkozik, a neki tulajdonított kockázatokat is ismerteti; |
| --- | --- |

a)

objektív és elfogulatlan, és amennyiben az információ a gyógyszer jótékony hatására vonatkozik, a neki tulajdonított kockázatokat is ismerteti;

| b) | betegközpontúnak kell lennie,
  a betegek
  szükségleteinek jobb kielégítésére
  ; |
| --- | --- |

b)

betegközpontúnak kell lennie,
  a betegek
  szükségleteinek jobb kielégítésére
  ;

| c) | tényeken alapul, igazolható, valamint a tények bizonyító erejének mértékéről is felvilágosítást ad; |
| --- | --- |

c)

tényeken alapul, igazolható, valamint a tények bizonyító erejének mértékéről is felvilágosítást ad;

| d) | aktuális, és tartalmazza az információ közzétételének vagy legutóbbi felülvizsgálatának dátumát; |
| --- | --- |

d)

aktuális, és tartalmazza az információ közzétételének vagy legutóbbi felülvizsgálatának dátumát;

| e) | megbízható, tényadatait tekintve helytálló és nem megtévesztő; |
| --- | --- |

e)

megbízható, tényadatait tekintve helytálló és nem megtévesztő;

| f) | a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára
  érthető
  és tökéletesen olvasható, különös tekintettel az idős emberekre
  ; |
| --- | --- |

f)

a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára
  érthető
  és tökéletesen olvasható, különös tekintettel az idős emberekre
  ;

| g) | egyértelműen meghatározza az információ forrását: megnevezve a rendelkezésre bocsátót, és megadva az információ alapjául szolgáló dokumentumokra való hivatkozást; |
| --- | --- |

g)

egyértelműen meghatározza az információ forrását: megnevezve a rendelkezésre bocsátót, és megadva az információ alapjául szolgáló dokumentumokra való hivatkozást;

| h) | nem áll ellentmondásban az alkalmazási előírással, a gyógyszercímkén és a betegtájékoztatón – az illetékes hatóság által engedélyezett formában – szereplő adatokkal. |
| --- | --- |

h)

nem áll ellentmondásban az alkalmazási előírással, a gyógyszercímkén és a betegtájékoztatón – az illetékes hatóság által engedélyezett formában – szereplő adatokkal.

(2)
     
  A Bizottság ...-ig (5) benyújtja az Európai Parlament és a Tanács számára az alkalmazási előírás és a betegtájékoztatón szereplő adatok jelenlegi hiányosságairól, valamint az adatoknak a betegek és az egészségügyi szakemberek igényeinek jobb kielégítését szolgáló helyesbítéséről szóló értékelési jelentést. A Bizottság a jelentés alapján és a megfelelő érdekelt felekkel történő konzultációt követően adott esetben javaslatokat terjeszt elő e dokumentumok érthetőségének, formátumának és tartalmának javítása érdekében.

(3)   Az információk tartalmazzák a következőket:

| a) | utalás arra, hogy az érintett gyógyszer kizárólag orvosi rendelvényre kapható és az használati utasítások fel vannak tüntetve a betegtájékoztatón vagy adott esetben a külső csomagoláson; |
| --- | --- |

a)

utalás arra, hogy az érintett gyógyszer kizárólag orvosi rendelvényre kapható és az használati utasítások fel vannak tüntetve a betegtájékoztatón vagy adott esetben a külső csomagoláson;

| b) | utalás arra, hogy az információ segíti a beteg és az egészségügyi szakemberek közti kapcsolatot, de nem helyettesíti azt, valamint hogy a betegnek az információkkal kapcsolatos
  magyarázatért vagy
  további felvilágosításért egészségügyi szakemberekhez kell fordulnia; |
| --- | --- |

b)

utalás arra, hogy az információ segíti a beteg és az egészségügyi szakemberek közti kapcsolatot, de nem helyettesíti azt, valamint hogy a betegnek az információkkal kapcsolatos
  magyarázatért vagy
  további felvilágosításért egészségügyi szakemberekhez kell fordulnia;

| c) | utalás arra, hogy az
  információt
  a forgalombahozatali engedély
  megnevezett jogosultja vagy képviselője bocsátja rendelkezésre
  ; |
| --- | --- |

c)

utalás arra, hogy az
  információt
  a forgalombahozatali engedély
  megnevezett jogosultja vagy képviselője bocsátja rendelkezésre
  ;

| d) | postai vagy elektronikus cím megadása, amelyre a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része
  észrevételeket
  vagy bővebb információ iránti kérelmeket
  küldhet a forgalombahozatali engedély jogosultjának.
  A magánszemélyek által küldött észrevételeket és a forgalomba hozatali engedélyek jogosultjainak válaszait megfelelő módon kell nyilvántartani és ellenőrizni
  . |
| --- | --- |

d)

postai vagy elektronikus cím megadása, amelyre a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része
  észrevételeket
  vagy bővebb információ iránti kérelmeket
  küldhet a forgalombahozatali engedély jogosultjának.
  A magánszemélyek által küldött észrevételeket és a forgalomba hozatali engedélyek jogosultjainak válaszait megfelelő módon kell nyilvántartani és ellenőrizni
  .

| e) | postai vagy elektronikus cím megadása, amelyre
  a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része észrevételeket küldhet a nemzeti illetékes hatóságok számára; |
| --- | --- |

e)

postai vagy elektronikus cím megadása, amelyre
  a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része észrevételeket küldhet a nemzeti illetékes hatóságok számára;

| f) | az aktuális betegtájékoztató szövege vagy a szöveg lelőhelyének megjelölése. A forgalombahozatali engedély jogosultjainak ellenőrzése alatt álló, kifejezetten egy vagy több tagállam állampolgárainak szóló internetes oldalak esetében az oldalaknak tartalmazniuk kell az adott gyógyszerre vonatkozó alkalmazási előírást és betegtájékoztatót is a gyógyszer forgalomba hozatalát engedélyező tagállamok hivatalos nyelvén, amennyiben a gyógyszerekről szóló tájékoztatás ezeken a nyelveken rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

f)

az aktuális betegtájékoztató szövege vagy a szöveg lelőhelyének megjelölése. A forgalombahozatali engedély jogosultjainak ellenőrzése alatt álló, kifejezetten egy vagy több tagállam állampolgárainak szóló internetes oldalak esetében az oldalaknak tartalmazniuk kell az adott gyógyszerre vonatkozó alkalmazási előírást és betegtájékoztatót is a gyógyszer forgalomba hozatalát engedélyező tagállamok hivatalos nyelvén, amennyiben a gyógyszerekről szóló tájékoztatás ezeken a nyelveken rendelkezésre áll;

| g) | felhívás a betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára a gyógyszer esetleges mellékhatásainak orvos, gyógyszerész, egészségügyi szakember vagy illetékes nemzeti hatóság számára történő bejelentésére, megadva a nemzeti illetékes hatóság nevét, internetcímét, postacímét és / vagy telefonszámát. |
| --- | --- |

g)

felhívás a betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára a gyógyszer esetleges mellékhatásainak orvos, gyógyszerész, egészségügyi szakember vagy illetékes nemzeti hatóság számára történő bejelentésére, megadva a nemzeti illetékes hatóság nevét, internetcímét, postacímét és / vagy telefonszámát.

(4)   Az információkban nem szerepelhetnek a következők:

| a) | különböző gyógyszerek összehasonlítása
  azok minősége, biztonságossága és hatékonysága tekintetében, amennyiben ezen információkat a forgalombahozatali engedély jogosultja terjeszti, kivéve ha az összehasonlítás:








  — | hivatalosan jóváhagyott dokumentumban – mint például az alkalmazási előírásban – szerepel; |
| --- | --- | --- |

a)

különböző gyógyszerek összehasonlítása
  azok minősége, biztonságossága és hatékonysága tekintetében, amennyiben ezen információkat a forgalombahozatali engedély jogosultja terjeszti, kivéve ha az összehasonlítás:

—

hivatalosan jóváhagyott dokumentumban – mint például az alkalmazási előírásban – szerepel;

| — | az illetékes nemzeti hatóságok vagy az Ügynökség által közzétett tudományos összehasonlító tanulmányokon alapul; |
| --- | --- |

—

az illetékes nemzeti hatóságok vagy az Ügynökség által közzétett tudományos összehasonlító tanulmányokon alapul;

| — | a 726/2004/EK rendelet 13. cikkében említett, olyan európai nyilvános értékelő jelentésben szerepel, amely felsorolja a rendelkezésre álló többi terápiás lehetőséget és azt, hogy az új gyógyszer terápiás értéket képvisel-e; |
| --- | --- |

—

a 726/2004/EK rendelet 13. cikkében említett, olyan európai nyilvános értékelő jelentésben szerepel, amely felsorolja a rendelkezésre álló többi terápiás lehetőséget és azt, hogy az új gyógyszer terápiás értéket képvisel-e;

| b) | a gyógyszerfogyasztás bármilyen ösztönzése vagy előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

a gyógyszerfogyasztás bármilyen ösztönzése vagy előmozdítása;

| c) | a 90. cikkben megnevezett elemek. |
| --- | --- |

c)

a 90. cikkben megnevezett elemek.

| d) | olyan egyéb gyógyszerekre vonatkozó információk, melyek esetében a gyógyszeripari cég nem a forgalombahozatali engedély jogosultja. |
| --- | --- |

d)

olyan egyéb gyógyszerekre vonatkozó információk, melyek esetében a gyógyszeripari cég nem a forgalombahozatali engedély jogosultja.

(5)   A
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára hozzáférhetővé tett információ minőségének biztosítása érdekében a
  Bizottság
  a 100m. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, továbbá a 100n. és 100o. cikkben felsorolt feltételek alapján
  elfogadja az (1), (2), (3) és (4) bekezdés
  alkalmazásához
  szükséges intézkedéseket.

▐

100e. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a forgalombahozatali engedély jogosultjainak internetes oldalain szerepeljen az
  általuk forgalmazott, orvosi rendelvényhez kötött
  gyógyszerre vonatkozó alkalmazási előírás és betegtájékoztató
  illetékes hatóság által jóváhagyott legutolsó frissített változata
  is a gyógyszer forgalomba hozatalát engedélyező tagállamok hivatalos nyelvén.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekre hivatkozó internetes oldalán legyen hivatkozás a 726/2004/EK rendelet 57. cikke (1) bekezdésének l) pontjában és 57. cikkének (2) bekezdésében említett uniós adatbázisra (továbbiakban: »EudraPharm adatbázis«), és az ezen irányelv 106. cikkében említett nemzeti internetes gyógyszerportálokra, illetve a 726/2004/EK rendelet 26. cikkében említett uniós internetes gyógyszerportálra.

(3)
     
  A 726/2004/EK rendelet 13. cikkében említett európai nyilvános értékelő jelentések összefoglalóját hiperhivatkozással kell kapcsolni a 2001/20/EK irányelv 11. cikkében említett, klinikai vizsgálatokról szóló információkat tartalmazó európai adatbázis (»az EudraCT-adatbázis«) megfelelő tanulmányaihoz.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a beteg vagy a nyilvánosság egy tagja a forgalombahozatali engedély jogosultjaitól egy orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerrel kapcsolatban az Unió bármely olyan hivatalos nyelvén információt kérhessen, amely hivatalos nyelv azon tagállamokban, ahol a gyógyszer engedélyezve van. A választ azon a nyelven kell megfogalmazni, amelyen a kérdés érkezett.
  A válaszokat ellenőrzésre a nemzeti illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

100f. cikk

(1)   Anélkül, hogy aránytalanul nagy terhet rónának a forgalombahozatali engedély jogosultjaira, a tagállamok biztosítják, hogy a forgalombahozatali engedély jogosultjai az e címmel összhangban rendelkezésre bocsátott információt a fogyatékossággal élők számára is elérhetővé tegyék.

(2)   Annak biztosítására, hogy hozzá lehessen férni a gyógyszerrel kapcsolatban a forgalombahozatali engedély jogosultjai által az interneten közzétett információkhoz, az érintett internetes oldalaknak meg kell felelniük World Wide Web Konzorciumnak (W3C) a webtartalmak hozzáférhetőségére vonatkozó útmutatója (1.0 verzió) szerinti »A« szintű hozzáférhetőségnek. A Bizottság a nyilvánosság számára is elérhetővé teszi ezt az útmutatót.

A műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében
  a Bizottság a 100m. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, továbbá a 100n. és 100o. cikkben felsorolt feltételek alapján az ezen bekezdés alkalmazásához szükséges intézkedéseket fogadhat el.
  ”

100g. cikk

(1)   A tagállamok
  annak garantálásával
  gondoskodnak arról, hogy ne kerülhessen sor visszaélésekre,
  hogy csak
  a forgalomba hozatali engedély jogosultja
  szolgáltathat
  a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára információkat, mégpedig kizárólag olyan információkat, amelyeket az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban az illetékes hatóságok jóváhagytak, és csak a közzétételhez jóváhagyott formában
  .
  A tagállamok ettől eltérve folytathatják a 2008. december 31. előtt bevezetett ellenőrzési mechanizmusok használatát, az ilyen ellenőrzési mechanizmusok megerősítésének lehetőségét is beleértve. E mechanizmusokat és megerősítésüket a Bizottság ellenőrzi és fogadja el az illetékes hatóságokkal való konzultáció után.

Ezen mechanizmusoknak az illetékes hatóságok által a terjesztést megelőzően elvégzett információ-ellenőrzésen kell alapulniuk, kivéve ha

| — | az illetékes hatóságok már jóváhagyták a tájékoztatás tartalmát; vagy |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságok már jóváhagyták a tájékoztatás tartalmát; vagy

| — | más módszer ezzel egyenértékű, megfelelő és hatékony ellenőrzést biztosít. |
| --- | --- |

—

más módszer ezzel egyenértékű, megfelelő és hatékony ellenőrzést biztosít.

▐

(2)   A tagállamokkal
  és az összes érintett féllel, köztük a betegszervezetekkel és az egészségügyi szakemberekkel
  folytatott konzultációt követően a Bizottság olyan iránymutatásokat dolgoz ki az e cím alapján közzétehető információkra vonatkozóan, amely magatartási kódexet is tartalmaz a forgalomba hozatali engedélyek jogosultjai számára, akik engedélyezett, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekről nyújtanak tájékoztatást
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára. Az iránymutatásoknak olyan rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek biztosítják, hogy a betegek és a nyilvánosság az illetékes hatóságoknál panaszt tehessenek az információ rendelkezésre bocsátása során előforduló megtévesztő gyakorlatok ellen.
  A Bizottság ... (6) megállapítja, és a szerzett tapasztalatok alapján rendszeresen aktualizálja az említett iránymutatásokat.

100h. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a forgalombahozatali engedély jogosultjai, mielőtt a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára
  hozzáférhetővé tesznek egy
  saját felügyeletük alatt álló, egy vagy több tagállam polgárait megcélzó, az e cím hatálya alá tartozó, rendelvényköteles
  gyógyszerekről szóló
  hatóságilag jóváhagyott
  információkat tartalmazó internetes oldalt, regisztráltatják az adott
  weboldalt
  . Amennyiben a weboldal nem tartalmaz országjelölő felső szintű domainnevet, a forgalombahozatali engedély jogosultja választja meg, hogy melyik tagállamban regisztráltatja a weboldalt.
  Ezeket az információkat hozzá kell igazítani a jelen irányelv által meghatározott előírásokhoz, és meg kell felelniük a gyógyszer nyilvántartási dokumentációjának.

Az internetes oldal regisztrációját követően az ott szereplő, gyógyszerekkel kapcsolatos információkat a forgalombahozatali engedély jogosultja tartalmi változtatás nélkül a Közösség területén más
  , a forgalomba hozatali engedély jogosultja által az első albekezdésben szereplő rendelkezések értelmében regisztrált
  honlapokon is terjesztheti.
  Az ilyen honlapokon egyértelműen fel kell tüntetni a forgalombahozatali engedély jogosultját.

Az internetes weboldal regisztrációját követően a rendelvényköteles gyógyszerekkel kapcsolatos tartalom bármilyen módosítását a (3) bekezdéssel összhangban ellenőrizni kell. Az ilyen változtatásokhoz nem szükséges a weboldal ismételt regisztrációja.

(2)
     
  Minden tagállamnak össze kell állítani egy listát a regisztrált internetes oldalakról, amelyet rendszeresen frissítenek. E listákat elérhetővé teszik a fogyasztók számára.

(3)   Az (1) bekezdéssel összhangban regisztrált internetes weboldalak nem tartalmazhatnak más forgalomba hozatali engedélyre jogosult weboldalára mutató linkeket, kivéve ha azokat is regisztráltatták e bekezdésnek megfelelően. Ezeken a weboldalakon fel kell tüntetni a forgalomba hozatalt engedélyező illetékes hatóságot, és internetes oldalának címét.

Az (1) bekezdésnek megfelelően regisztrált internetes weboldalak
  a magánszemélyek kifejezett előzetes beleegyezése nélkül
  nem azonosíthatják az oldalt használó magánszemélyeket, és nem közvetíthetnek kéretlen tartalmat a
  betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára
  .
  Az internetes
  weboldalak
  videótartalmat szolgáltathatnak, ha az a gyógyszerek biztonságos és hatékony alkalmazásának előmozdítása szempontjából hasznos
  .

A regisztrált honlapoknak minden egyes oldal tetején olyan tájékoztatást kell tartalmazniuk a betegek és a nyilvánosság vagy annak egy része számára, hogy az abban foglalt információkat a forgalombahozatali engedély megnevezett jogosultja fejlesztette ki. Az EudraPharm-adatbázisra mutató hivatkozást is ebben a tájékoztatásban kell elhelyezni.

(4)   Az internetes weboldal regisztrálása szerinti tagállam felel
  a rendelvényköteles gyógyszerekre vonatkozóan
  a regisztrált weboldalon
  elérhetővé tett
  tartalmak ellenőrzéséért.

(5)   Olyan internetes weboldal tartalmával kapcsolatban, amely egy másik tagállam illetékes hatósága által regisztrált internetes weboldalt reprodukál, nem lehet tagállami intézkedéseket hozni, kivéve a következő eseteket:

| a) | Amennyiben egy tagállamnak indokolt kétségei vannak a reprodukált információ fordításának helyességét illetően, felkérheti a forgalombahozatali engedély jogosultját, hogy biztosítson egy hiteles fordítást a másik tagállam illetékes hatósága által regisztrált internetes oldalon terjesztett
  , hatóságilag jóváhagyott
  információról. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben egy tagállamnak indokolt kétségei vannak a reprodukált információ fordításának helyességét illetően, felkérheti a forgalombahozatali engedély jogosultját, hogy biztosítson egy hiteles fordítást a másik tagállam illetékes hatósága által regisztrált internetes oldalon terjesztett
  , hatóságilag jóváhagyott
  információról.

| b) | Amennyiben egy tagállamnak indokolt kétségei vannak arra nézve, hogy egy másik tagállam illetékes hatósága által regisztrált internetes oldalon
  rendelkezésre bocsátott hatóságilag jóváhagyott
  információ megfelel-e az e címben foglalt követelményeknek, tájékoztatnia kell az adott tagállamot a kétségét alátámasztó okokról. Az érintett tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük azért, hogy a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatban megegyezésre jussanak. Amennyiben nem sikerül két hónapon belül megegyezésre jutniuk, az ügyet továbbítani kell a 84. cikkben említett gyógyszerészeti bizottságnak. Ez esetben a szükséges intézkedéseket csak ezen bizottság véleménye birtokában lehet elfogadni. A tagállamok figyelembe veszik a gyógyszerészeti bizottság véleményét és véleménye figyelembevételének módjáról értesítik. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben egy tagállamnak indokolt kétségei vannak arra nézve, hogy egy másik tagállam illetékes hatósága által regisztrált internetes oldalon
  rendelkezésre bocsátott hatóságilag jóváhagyott
  információ megfelel-e az e címben foglalt követelményeknek, tájékoztatnia kell az adott tagállamot a kétségét alátámasztó okokról. Az érintett tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük azért, hogy a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatban megegyezésre jussanak. Amennyiben nem sikerül két hónapon belül megegyezésre jutniuk, az ügyet továbbítani kell a 84. cikkben említett gyógyszerészeti bizottságnak. Ez esetben a szükséges intézkedéseket csak ezen bizottság véleménye birtokában lehet elfogadni. A tagállamok figyelembe veszik a gyógyszerészeti bizottság véleményét és véleménye figyelembevételének módjáról értesítik.

(6)   A forgalombahozatali engedély jogosultjainak, akik weboldalaikat az (1)-(5) bekezdésnek megfelelően regisztráltatták, a tagállamok
  előírják
  , hogy
  minden oldal tetején feltüntetnek egy, a betegeket és a nyilvánosságot tájékoztató üzenetet,
  miszerint
  az oldalon található információkat a forgalombahozatali engedély jogosultja fejlesztette ki és ezért azt az orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerek reklámozásának megelőzése céljából
  ellenőrzik.
  Az üzenetben világosan
  meg kell nevezni az adott weboldal ellenőrzését végző illetékes nemzeti hatóságot
  , valamint az oldalért felelős forgalombahozatali engedély jogosultját
  . Tartalmaznia kell továbbá, hogy a weboldal ellenőrzése még nem feltétlenül jelenti azt, hogy a weboldalon közzétett valamennyi információt engedélyezték előzetesen
  , valamint egy hivatkozást az EudraPharm-adatbázisra, feltüntetve, hogy ott elérhető a hitelesített információ
  .

(7)
     
  A Bizottság a 100m. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, továbbá a 100n. és 100o. cikkben felsorolt feltételek mellett kidolgozza az e címben hivatkozott internetes oldalak, illetve tartalmuk regisztrációjára és ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokat és feltételeket a közzétett adatok megbízhatósága, illetve a szóban forgó gyógyszerek engedélyezésének és nyilvántartásának való megfelelése garantálásának céljából annak érdekében, hogy a kérdéses weboldal vagy információ pontosságára és tényszerűségére garanciát tudjanak nyújtani a fogyasztóknak. E szabályok és feltételek között szerepelnek az bejegyzett weboldalakra alkalmazandó tanúsítási vagy minősítési kritériumok.

100i. cikk

(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az e címben fogalt rendelkezéseket alkalmazzák, illetve megfelelő és hatékony intézkedéseket hozzanak a rendelkezések megsértésének szankcionálására. Ezen intézkedések az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | az e cím végrehajtására elfogadott rendelkezések megsértésére kiszabandó büntetések meghatározása;
  e büntetéseknek hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük;



  A tagállamok rendelkeznek arról, hogy közzé lehet tenni a forgalombahozatali engedély gyógyszerre vonatkozó, nem megfelelő információk terjesztéséért felelős jogosultjának nevét. |
| --- | --- |

a)

az e cím végrehajtására elfogadott rendelkezések megsértésére kiszabandó büntetések meghatározása;
  e büntetéseknek hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük;

| b) | a rendelkezések megsértésének kötelező szankcionálása; |
| --- | --- |

b)

a rendelkezések megsértésének kötelező szankcionálása;

| c) | az e cikknek meg nem felelő információk terjesztésének beszüntetésére, illetve a megjelenés alatt álló információ terjesztésének megtiltására feljogosító hatáskör átruházása a bíróságokra illetve a közigazgatási hatóságokra. |
| --- | --- |

c)

az e cikknek meg nem felelő információk terjesztésének beszüntetésére, illetve a megjelenés alatt álló információ terjesztésének megtiltására feljogosító hatáskör átruházása a bíróságokra illetve a közigazgatási hatóságokra.

(2)   A tagállamok rendelkeznek arról, hogy az (1) bekezdéseben említett intézkedéseket gyorsított eljárással, átmeneti vagy végleges hatállyal hozzák meg.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak képviseletét és meghallgatását minden olyan eset vizsgálatánál, amikor az e cím alatt rögzített előírások megsértésével vádolják őket. A forgalombahozatali engedélyek jogosultjai bármely határozat ellen fellebbezhetnek igazságügyi vagy egyéb szerv előtt. A fellebbezési eljárás alatt az információk terjesztését fel kell függeszteni mindaddig, amíg az illetékes hatóság ezzel ellentétes határozatot nem hoz.

100j. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai a 98. cikk (1) bekezdésében említett tudományos szolgálaton keresztül:

| a) | a gyógyszerekre vonatkozó információ ellenőrzéséért felelős,
  az információt előzetesen jóváhagyó illetékes
  hatóságok vagy szervek rendelkezésre bocsátják az összes, ezen címnek megfelelően
  rendelkezésre bocsátott
  információ egy példányát, valamint a
  rendelkezésre bocsátás
  körére vonatkozó adatokat, valamint mellékelnek hozzá egy nyilatkozatot a célcsoportról, a
  rendelkezésre bocsátás
  módjáról és kezdetének időpontjáról, |
| --- | --- |

a)

a gyógyszerekre vonatkozó információ ellenőrzéséért felelős,
  az információt előzetesen jóváhagyó illetékes
  hatóságok vagy szervek rendelkezésre bocsátják az összes, ezen címnek megfelelően
  rendelkezésre bocsátott
  információ egy példányát, valamint a
  rendelkezésre bocsátás
  körére vonatkozó adatokat, valamint mellékelnek hozzá egy nyilatkozatot a célcsoportról, a
  rendelkezésre bocsátás
  módjáról és kezdetének időpontjáról,

| b) | biztosítják, hogy az általuk terjesztett, gyógyszerekkel kapcsolatos információk megfelelnek az e címben foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

biztosítják, hogy az általuk terjesztett, gyógyszerekkel kapcsolatos információk megfelelnek az e címben foglalt követelményeknek;

| c) | a gyógyszerekre vonatkozó információ ellenőrzéséért felelős hatóságoknak vagy szerveknek megadják azon információkat,
  pénzügyi forrásokat és
  segítséget, amelyekre szükségük van a felelősségi körükbe utalt feladatok ellátásához; |
| --- | --- |

c)

a gyógyszerekre vonatkozó információ ellenőrzéséért felelős hatóságoknak vagy szerveknek megadják azon információkat,
  pénzügyi forrásokat és
  segítséget, amelyekre szükségük van a felelősségi körükbe utalt feladatok ellátásához;

| d) | biztosítják, hogy a gyógyszerekre vonatkozó információ ellenőrzéséért felelős hatóságok vagy szervek döntéseit haladéktalanul és teljes mértékben végrehajtsák. |
| --- | --- |

d)

biztosítják, hogy a gyógyszerekre vonatkozó információ ellenőrzéséért felelős hatóságok vagy szervek döntéseit haladéktalanul és teljes mértékben végrehajtsák.

100k. cikk

Az orvosi rendelvényhez kötött, a 14. cikk (1) bekezdésében említett homeopátiás gyógyszerekkel kapcsolatos információkra ezen cím rendelkezései vonatkoznak.
  Ugyanez vonatkozik a gyógynövény-alapú, illetve az egyéb összetevőkön vagy kezeléseken alapuló, kizárólag orvosi rendelvényre kapható gyógyszerekre vonatkozó információkra is.

100 l. cikk

(1)
     
  A tagállamok e címnek a forgalombahozatali engedély jogosultjáról szóló tájékoztatásra vonatkozó rendelkezéseitől függetlenül biztosítják a széles vagy szűkebb körű nyilvánosság számára az objektív és elfogulatlan információk rendelkezésre bocsátását az alábbiakról:

| a) | az adott tagállam területén forgalomba hozott gyógyszerek. Az ilyen információk egyebek mellett tartalmazzák az illetékes hatóságok által a forgalombahozatali engedélyeztetés és a forgalombahozatali engedély megújítása során jóváhagyott alkalmazási előírásban, gyógyszercímkén és betegtájékoztatón szereplő legfrissebb adatokat, valamint az illetékes hatóság legfrissebb értékelési jelentésének nyilvánosan elérhető változatát, illetve annak frissítéseit; |
| --- | --- |

a)

az adott tagállam területén forgalomba hozott gyógyszerek. Az ilyen információk egyebek mellett tartalmazzák az illetékes hatóságok által a forgalombahozatali engedélyeztetés és a forgalombahozatali engedély megújítása során jóváhagyott alkalmazási előírásban, gyógyszercímkén és betegtájékoztatón szereplő legfrissebb adatokat, valamint az illetékes hatóság legfrissebb értékelési jelentésének nyilvánosan elérhető változatát, illetve annak frissítéseit;

| b) | a területükön forgalomba hozott gyógyszerrel kezelendő betegségek és egészségi állapotok; valamint |
| --- | --- |

b)

a területükön forgalomba hozott gyógyszerrel kezelendő betegségek és egészségi állapotok; valamint

| c) | az ilyen betegségek megelőzése. |
| --- | --- |

c)

az ilyen betegségek megelőzése.

(2)
     
  Az ilyen információkat elektronikus és nyomtatott formában, valamint a fogyatékkal élők számára elérhető formátumban teszik hozzáférhetővé. Az információkat az alábbi csatornákon keresztül teszik közzé:

| a) | a tagállamok, vagy a tagállamok által kijelölt szerv által létrehozott és a tagállam illetékes hatósága vagy az illetékes hatóság által a 100g. cikknek megfelelően kijelölt szerv által ellenőrzött honlapok; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok, vagy a tagállamok által kijelölt szerv által létrehozott és a tagállam illetékes hatósága vagy az illetékes hatóság által a 100g. cikknek megfelelően kijelölt szerv által ellenőrzött honlapok;

| b) | a széles vagy szűkebb körű nyilvánosság rendelkezésére bocsátott nyomtatott anyagok; |
| --- | --- |

b)

a széles vagy szűkebb körű nyilvánosság rendelkezésére bocsátott nyomtatott anyagok;

| c) | írásbeli tájékoztatás a széles vagy szűkebb körű nyilvánosság számára előzetes információkérés alapján. |
| --- | --- |

c)

írásbeli tájékoztatás a széles vagy szűkebb körű nyilvánosság számára előzetes információkérés alapján.

(3)
     
  A Bizottság megkönnyíti a tagállamok közötti legjobb gyakorlatok cseréjét, valamint iránymutatásokat is elfogad.

(4)
     
  A Bizottság ...-ig (7) jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára a tagállamok által az ezen cikk alkalmazásában elért haladásról.

100m. cikk

(1)
     
  A Bizottság ... (8) felhatalmazást kap a 100d. cikk (5) bekezdésében és a 100f. cikk (2) és 100h. cikk (7) bekezdéseiben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb hat hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazás gyakorlásáról. Amennyiben az Európai Parlament és a Tanács a 100n. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.

(2)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról egyidejűleg az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 100n. és a 100o. cikk határozza meg.

100n. cikk

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 100d. cikk (5) bekezdésében és a 100f. cikk (2) és a 100h. cikk (7) bekezdésében említett felhatalmazást.

(2)
     
  Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás lehetséges indokait.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat azonnal vagy a benne megállapított későbbi időpontban lép hatályba. Nem érinti a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

100o. cikk

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a felhatalmazáson alapuló jogi aktusról szóló értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet azzal szemben
  .

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő egy hónappal meghosszabbodik
  .

(2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben említett határidő lejártáig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik, és a benne meghatározott napon hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktust a fenti határidő lejárta előtt is ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az hatályba is léphet, ha mind az Európai Parlament, mind a Tanács tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.

(3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett határidőn belül kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megjelöli kifogásának indokait

100p. cikk

A Bizottság a betegképviseleti szervekkel és az egészségügyi szakemberekkel folytatott konzultációt követően legkésőbb ... (9)-ig jelentést ad ki az e címben foglaltak végrehajtásának tapasztalatairól
  az összes érintett féllel, köztük a független betegszervezetekkel, egészségügyi és fogyasztói szervezetekkel és egészségügyi szakemberekkel való konzultációt követően,
  és értékeli e cím felülvizsgálatának szükségességét. A Bizottság megküldi ezt a jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| 9. | A magyar változatot nem érinti. |
| --- | --- |

9.

A magyar változatot nem érinti.

2. cikk

Az érintettekkel való konzultáció

Az ezen irányelv végrehajtásával és tagállamok általi alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben a Bizottság konzultációt folytat valamennyi érintett féllel, köztük a független beteg- egészségügyi- és fogyasztói szervezetekkel.

3. cikk

Átültetés

1.   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... (10)-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2.   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 18. o.

1

(2)  HL C 79., 2010.3.27., 50. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2010. november 24-i álláspontja.

3

(4)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o.

4

(5)  
  HL: Az ezen irányelv hatálybalépését 24 hónappal követő időpont megadása.

5

HL: Az ezen irányelv hatálybalépését 24 hónappal követő időpont megadása.

(6)  Ezen irányelv hatálybalépéséig.

6

(7)  
  Kérjük, illesszék be az irányelv hatálybalépését három évvel követő időpontot.

7

Kérjük, illesszék be az irányelv hatálybalépését három évvel követő időpontot.

(8)  
  Ezen irányelv hatálybalépését követő ötéves időtartamra.

8

Ezen irányelv hatálybalépését követő ötéves időtartamra.

(9)  Öt évvel ezen irányelv hatálybalépést követően.”

9

(10)  Egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

10

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/203 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/203

---

2010. november 24., szerdaAz emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezése ***I

P7_TA(2010)0430

Az Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD))

2012/C 99 E/49

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0662), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0662),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0517/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0517/2008),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (3) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (3) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. október 7-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. október 7-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0289/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0289/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 33. o.

(2)  HL C 79, 2010.3.27., 50. o.

---

2010. november 24., szerdaP7_TC1-COD(2008)0255

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 24-én került elfogadásra az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendeletnek az emberi felhasználásra szánt, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatás tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló Szerződésre, és különösen annak 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | 2007. december 20-án a Bizottság közleményt nyújtott be „A gyógyszerekkel kapcsolatos betegtájékoztatás jelenlegi gyakorlatáról szóló jelentés” címmel. A jelentés azt a következtetést vonja le, hogy a tagállamok eltérő szabályokat és gyakorlatokat fogadtak el a tájékoztatásra vonatkozóan, így a betegek és a széles nyilvánosság nem egyenlő mértékben jutnak hozzá a gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatáshoz. A hatályos jogszabályi keret alkalmazása során szerzett tapasztalat is azt mutatta, hogy különbségek vannak a reklámozásra vonatkozó közösségi szabályok értelmezésében, valamint a tájékoztatásra vonatkozó nemzeti rendelkezések között
  , ami rávilágít a reklám és a tájékoztatás közötti megkülönböztetés pontosításának sürgős szükségességére
  . |
| --- | --- |

(1)

2007. december 20-án a Bizottság közleményt nyújtott be „A gyógyszerekkel kapcsolatos betegtájékoztatás jelenlegi gyakorlatáról szóló jelentés” címmel. A jelentés azt a következtetést vonja le, hogy a tagállamok eltérő szabályokat és gyakorlatokat fogadtak el a tájékoztatásra vonatkozóan, így a betegek és a széles nyilvánosság nem egyenlő mértékben jutnak hozzá a gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatáshoz. A hatályos jogszabályi keret alkalmazása során szerzett tapasztalat is azt mutatta, hogy különbségek vannak a reklámozásra vonatkozó közösségi szabályok értelmezésében, valamint a tájékoztatásra vonatkozó nemzeti rendelkezések között
  , ami rávilágít a reklám és a tájékoztatás közötti megkülönböztetés pontosításának sürgős szükségességére
  .

| (2) | Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) új, VIIIa. címének bevezetése ezeket az aggodalmakat hivatott kezelni az emberi felhasználásra szánt, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban nyújtandó jó minőségű, objektív, megbízható és nem promóciós célú tájékoztatás elérhetőségének biztosítására
  és a betegek jogainak és érdekeinek hangsúlyozására
  szánt különböző rendelkezések révén. |
| --- | --- |

(2)

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) új, VIIIa. címének bevezetése ezeket az aggodalmakat hivatott kezelni az emberi felhasználásra szánt, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban nyújtandó jó minőségű, objektív, megbízható és nem promóciós célú tájékoztatás elérhetőségének biztosítására
  és a betegek jogainak és érdekeinek hangsúlyozására
  szánt különböző rendelkezések révén.

| (3) | Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatásban jelenlévő eltérések nem indokoltak a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) II. címének megfelelően engedélyezett gyógyszerek esetében, amelyek esetében az egész Unió területén egységes alkalmazási előírás és betegtájékoztató került jóváhagyásra. Ezért e termékekre is a 2001/83/EK irányelv VIIIa. címét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatásban jelenlévő eltérések nem indokoltak a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) II. címének megfelelően engedélyezett gyógyszerek esetében, amelyek esetében az egész Unió területén egységes alkalmazási előírás és betegtájékoztató került jóváhagyásra. Ezért e termékekre is a 2001/83/EK irányelv VIIIa. címét kell alkalmazni.

| (4) | A 2001/83/EK irányelv előírja, hogy a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai bizonyos típusú információkat
  hozzáférhetővé tételük
  előtt ellenőrizzenek. Vonatkozik mindez a beavatkozással nem járó tudományos vizsgálatokkal vagy a megelőzési illetve az egészségügyi kezelést kísérő intézkedésekkel kapcsolatos információkra, vagy azon információkra, amelyek a gyógyszert a megelőzendő vagy kezelendő állapot kontextusában mutatják be. A 726/2004/EK rendelet II. címének megfelelően engedélyezett, emberi felhasználásra szánt gyógyszerek esetében rendelkezni kell arról is, hogy bizonyos információfajtákat az Európai Gyógyszerügynökségnek (a továbbiakban: az Ügynökség) előzetesen felül kell vizsgálnia,
  továbbá arról, hogy az Ügynökségnek ellenőriznie kell a nem kívánatos mellékhatásokról szóló jelentést követően a gyártó által meghozandó intézkedéseket és a dokumentáció ennek megfelelő naprakésszé tételét
  . |
| --- | --- |

(4)

A 2001/83/EK irányelv előírja, hogy a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai bizonyos típusú információkat
  hozzáférhetővé tételük
  előtt ellenőrizzenek. Vonatkozik mindez a beavatkozással nem járó tudományos vizsgálatokkal vagy a megelőzési illetve az egészségügyi kezelést kísérő intézkedésekkel kapcsolatos információkra, vagy azon információkra, amelyek a gyógyszert a megelőzendő vagy kezelendő állapot kontextusában mutatják be. A 726/2004/EK rendelet II. címének megfelelően engedélyezett, emberi felhasználásra szánt gyógyszerek esetében rendelkezni kell arról is, hogy bizonyos információfajtákat az Európai Gyógyszerügynökségnek (a továbbiakban: az Ügynökség) előzetesen felül kell vizsgálnia,
  továbbá arról, hogy az Ügynökségnek ellenőriznie kell a nem kívánatos mellékhatásokról szóló jelentést követően a gyártó által meghozandó intézkedéseket és a dokumentáció ennek megfelelő naprakésszé tételét
  .

| (5) | A fent említett, tájékoztatással kapcsolatos tevékenységek megfelelő finanszírozásának biztosítása érdekében rendelkezéseket kell hozni az Ügynökség azon jogosultságáról, miszerint a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaival szemben díjbeszedéssel élhet. |
| --- | --- |

(5)

A fent említett, tájékoztatással kapcsolatos tevékenységek megfelelő finanszírozásának biztosítása érdekében rendelkezéseket kell hozni az Ügynökség azon jogosultságáról, miszerint a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaival szemben díjbeszedéssel élhet.

| (6) | Amennyiben nyilvánvalóvá válik, hogy a forgalombahozatali engedély jogosultjai által e célra fizetendő díjak nem fedezik azon többletköltségeket, amelyek e rendeletből következően, bizonyos típusú információk előzetes vizsgálatával kapcsolatban merülnek fel az Ügynökségnél, felül kell vizsgálni az Ügynökség költségvetéséhez nyújtott uniós hozzájárulás mértékét. Ennek megfelelően az uniós hozzájárulás kiigazításához a tagállamoknak kell megtenniük a megfelelő lépéseket. |
| --- | --- |

(6)

Amennyiben nyilvánvalóvá válik, hogy a forgalombahozatali engedély jogosultjai által e célra fizetendő díjak nem fedezik azon többletköltségeket, amelyek e rendeletből következően, bizonyos típusú információk előzetes vizsgálatával kapcsolatban merülnek fel az Ügynökségnél, felül kell vizsgálni az Ügynökség költségvetéséhez nyújtott uniós hozzájárulás mértékét. Ennek megfelelően az uniós hozzájárulás kiigazításához a tagállamoknak kell megtenniük a megfelelő lépéseket.

| (7) | Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen a 726/2004/EK rendeletnek megfelelően engedélyezett, emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó egyedi szabályok meghatározását a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, és ezért ez uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az 5. cikkben meghatározott arányossági elvvel összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(7)

Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen a 726/2004/EK rendeletnek megfelelően engedélyezett, emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó egyedi szabályok meghatározását a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, és ezért ez uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az 5. cikkben meghatározott arányossági elvvel összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (8) | A 726/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 726/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 726/2004/EK rendelet módosításai:

A 726/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 9. cikk (4) bekezdése a következő ponttal egészül ki:










  „f) | az európai nyilvános értékelő jelentésnek a 13. cikk (3) bekezdésében meghatározott összegzése”. |
| --- | --- | --- |

1.

a 9. cikk (4) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„f)

az európai nyilvános értékelő jelentésnek a 13. cikk (3) bekezdésében meghatározott összegzése”.

| 2. | A következő cikkekkel egészül ki:
  „20a. cikk

  (1)   Az e címnek megfelelően engedélyezett és orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekre a 2001/83/EK irányelv VIIIa. címét kell alkalmazni.

  20b. cikk

  (1)   A 2001/83/EK irányelv 100 g. cikke (1) bekezdésétől eltérve, az említett irányelv 100b. cikkének d) pontjában említett, gyógyszerekkel kapcsolatos információkat a
  hozzáférhetővé tételt
  megelőzően vizsgálat céljából meg kell küldeni az Ügynökségnek,
  kivéve, ha ezek az információk olyan internetes oldalon találhatók, melynek tartalmi ellenőrzése a 2001/83/EK irányelv 100h. cikke értelmében az egyik tagállam hatáskörébe tartozik.


  (2)   Az első bekezdés céljából a forgalombahozatali engedély jogosultjának
  hozzáférhetővé teendő
  az információkat tartalmazó mintapéldányt be kell nyújtania az Ügynökséghez.
  (3)   Az Ügynökség a bejelentés kézhezvételétől számított
  90 napon
  belül a 2001/83/EK irányelv VIIIa. cikke rendelkezéseinek megsértésével kapcsolatos okokra hivatkozva kifogást emelhet a benyújtott információk vagy azok egy része tekintetében. Amennyiben az Ügynökség
  90 napon
  belül nem emel kifogást, az információkat elfogadottnak kell tekinteni, és közzé lehet tenni.
  A forgalombahozatali engedély jogosultja minden esetben továbbra is teljes mértékben felel az általa benyújtott információkért.




  (4)
     
  Ha az Ügynökség a forgalombahozatali engedély jogosultja által benyújtott valamely információ módosítását kéri és az 30 munkanapon belül újból benyújtja a helyesbített információt, az Ügynökségnek 60 munkanapon belül közölnie kell az új javaslatra vonatkozó válaszát.




  Az Ügynökség ezen értékelés alapján a forgalombahozatali engedély jogosultjának további díjat számít fel.


  (5)   Amennyiben az Ügynökséghez az (1), (2), (3) és (4) bekezdésnek megfelelően információkat nyújtanak be, meg kell téríteni az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökségnek fizetendő díjakról szóló 1995. február 10-i 297/95/EK rendelettel (6) összhangban esedékes díjat. |
| --- | --- |

2.

A következő cikkekkel egészül ki:

„20a. cikk

(1)   Az e címnek megfelelően engedélyezett és orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekre a 2001/83/EK irányelv VIIIa. címét kell alkalmazni.

20b. cikk

(1)   A 2001/83/EK irányelv 100 g. cikke (1) bekezdésétől eltérve, az említett irányelv 100b. cikkének d) pontjában említett, gyógyszerekkel kapcsolatos információkat a
  hozzáférhetővé tételt
  megelőzően vizsgálat céljából meg kell küldeni az Ügynökségnek,
  kivéve, ha ezek az információk olyan internetes oldalon találhatók, melynek tartalmi ellenőrzése a 2001/83/EK irányelv 100h. cikke értelmében az egyik tagállam hatáskörébe tartozik.

(2)   Az első bekezdés céljából a forgalombahozatali engedély jogosultjának
  hozzáférhetővé teendő
  az információkat tartalmazó mintapéldányt be kell nyújtania az Ügynökséghez.

(3)   Az Ügynökség a bejelentés kézhezvételétől számított
  90 napon
  belül a 2001/83/EK irányelv VIIIa. cikke rendelkezéseinek megsértésével kapcsolatos okokra hivatkozva kifogást emelhet a benyújtott információk vagy azok egy része tekintetében. Amennyiben az Ügynökség
  90 napon
  belül nem emel kifogást, az információkat elfogadottnak kell tekinteni, és közzé lehet tenni.
  A forgalombahozatali engedély jogosultja minden esetben továbbra is teljes mértékben felel az általa benyújtott információkért.

(4)
     
  Ha az Ügynökség a forgalombahozatali engedély jogosultja által benyújtott valamely információ módosítását kéri és az 30 munkanapon belül újból benyújtja a helyesbített információt, az Ügynökségnek 60 munkanapon belül közölnie kell az új javaslatra vonatkozó válaszát.

Az Ügynökség ezen értékelés alapján a forgalombahozatali engedély jogosultjának további díjat számít fel.

(5)   Amennyiben az Ügynökséghez az (1), (2), (3) és (4) bekezdésnek megfelelően információkat nyújtanak be, meg kell téríteni az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökségnek fizetendő díjakról szóló 1995. február 10-i 297/95/EK rendelettel (6) összhangban esedékes díjat.

| 3) | Az 57. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:










  i. | l) pontja helyébe a következő szöveg lép:










  „l) | a gyógyszerekről az Unió valamennyi hivatalos nyelvén nyilvánosan hozzáférhető adatbázist hoz létre, és biztosítja annak naprakész állapotát, valamint a gyógyszeripari cégek kereskedelmi érdekeitől független kezelését. Az adatbázis elősegíti a csomagolásban elhelyezett használati utasítások vonatkozásában már engedélyezett információk keresését, tartalmaz egy szakaszt a gyermekek kezelésére engedélyezett gyógyszerekre vonatkozóan, és a nyilvánosság számára szánt információkat megfelelő és érthető módon, szakértelemmel nem rendelkező olvasók számára kell megfogalmazni;”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Az 57. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

l) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„l)

a gyógyszerekről az Unió valamennyi hivatalos nyelvén nyilvánosan hozzáférhető adatbázist hoz létre, és biztosítja annak naprakész állapotát, valamint a gyógyszeripari cégek kereskedelmi érdekeitől független kezelését. Az adatbázis elősegíti a csomagolásban elhelyezett használati utasítások vonatkozásában már engedélyezett információk keresését, tartalmaz egy szakaszt a gyermekek kezelésére engedélyezett gyógyszerekre vonatkozóan, és a nyilvánosság számára szánt információkat megfelelő és érthető módon, szakértelemmel nem rendelkező olvasók számára kell megfogalmazni;”.

| ii. | A következő pontokkal egészül ki:






  „u) | véleményezi az emberi felhasználásra szánt, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatást; |
| --- | --- | --- |

ii.

A következő pontokkal egészül ki:

„u)

véleményezi az emberi felhasználásra szánt, orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekkel kapcsolatban a nyilvánosság részére nyújtandó tájékoztatást;

| v) | a független és megbízható egészségügyi információk meglévő forrásainak népszerűsítése.
  ” |
| --- | --- |

v)

a független és megbízható egészségügyi információk meglévő forrásainak népszerűsítése.
  ”

| b) | A(2) bekezdés a következőképpen módosul:










  i. | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Az (1) bekezdés l) pontjában előírt adatbázis tartalmazza az alkalmazási előírásokat, a beteg vagy a felhasználó részére a csomagolásban elhelyezett használati utasítást és a címkézésen található információt. Az adatbázist szakaszosan kell kiépíteni, elsőbbséget adva az e rendelet, valamint a 2001/83/EK irányelv III. címének 4. fejezete és a 2001/82/EK irányelv III. címének 4. fejezete által engedélyezett gyógyszereknek. Ezt követően az adatbázist az Unióban forgalomba hozott bármely gyógyszerre ki kell terjeszteni. Erre az adatbázisra aktívan fel kell hívni az uniós polgárok figyelmét.” |
| --- | --- | --- |

b)

A(2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Az (1) bekezdés l) pontjában előírt adatbázis tartalmazza az alkalmazási előírásokat, a beteg vagy a felhasználó részére a csomagolásban elhelyezett használati utasítást és a címkézésen található információt. Az adatbázist szakaszosan kell kiépíteni, elsőbbséget adva az e rendelet, valamint a 2001/83/EK irányelv III. címének 4. fejezete és a 2001/82/EK irányelv III. címének 4. fejezete által engedélyezett gyógyszereknek. Ezt követően az adatbázist az Unióban forgalomba hozott bármely gyógyszerre ki kell terjeszteni. Erre az adatbázisra aktívan fel kell hívni az uniós polgárok figyelmét.”

| ii. | Egy negyedik albekezdés kerül beillesztésre:



  „A forgalombahozatali engedély jogosultjai által biztosított és a nemzeti hatóságok által jóváhagyott információkat ez utóbbiak továbbítják az Ügynökséghez és beillesztik az első albekezdésben említett, nyilvánosan hozzáférhető adatbázisba.” |
| --- | --- |

ii.

Egy negyedik albekezdés kerül beillesztésre:

„A forgalombahozatali engedély jogosultjai által biztosított és a nemzeti hatóságok által jóváhagyott információkat ez utóbbiak továbbítják az Ügynökséghez és beillesztik az első albekezdésben említett, nyilvánosan hozzáférhető adatbázisba.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 33. o.

1

(2)  HL C 79., 2010.3.27., 50. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2010. november 24-i álláspontja.

3

(4)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o.

4

(5)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

5

(6)  HL L 35., 1995.2.15., 1. o.”

6

---

| 3.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 99/207 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 99/207

---

2010. november 24., szerdaVeszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozása ***I

P7_TA(2010)0431

Az Európai Parlament 2010. november 24-i jogalkotási állásfoglalása egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) irányuló javaslatról (COM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD))

2012/C 99 E/50

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat - átdolgozás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0809), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0809),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6–0471/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6–0471/2008),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2009. december 4-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2009. december 4-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. november 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. november 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságnak küldött 2009. november 11-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságnak küldött 2009. november 11-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0196/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0196/2010),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja az alábbi, első olvasatbeli álláspontját, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az alábbi, első olvasatbeli álláspontját, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatokat;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 36. o.

(2)  HL C 141., 2010.5.29., 55. o.

(3)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2010. november 24., szerdaP7_TC1-COD(2008)0240

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. november 24-én került elfogadásra egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 65/2011/EU irányelv).

2010. november 24., szerdaMELLÉKLET

Nyilatkozatok

Az Európai Parlament nyilatkozata

Az Európai Parlamentet sajnálattal tölti el, hogy a Tanács nem állt készen elfogadni a megfelelőségi táblázatok kötelező közzétételét az átdolgozott 2002/95/EK irányelv összefüggésében. E kérdés horizontális és intézményközi megoldásának előmozdítása érdekében az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy készítsen jelentést e megállapodás elfogadását követő hat hónapon belül a plenáris ülésen a tagállamok gyakorlatáról, készítsen megfelelőségi táblázatokat az uniós környezetvédelmi jogszabályok területén, és tegye őket közzé, beleértve annak értékelését is, hogy a jelenlegi gyakorlat hogyan érinti a Bizottságnak „a Szerződés őreként” annak során betöltött szerepét, hogy ellenőrzi az uniós irányelveknek a környezetvédelem terén meglévő nemzeti jogszabályokba történő helyes átültetését.

A Bizottság nyilatkozata a jogszabályi hatályról (2. cikk (2) bekezdés)

A Bizottság úgy értelmezi a 2. cikk (2) bekezdését, hogy azoknak az elektromos és elektronikus berendezéseknek, amelyek nem tartoznak a 2002/95/EK irányelv hatálya alá, de amelyekre az új irányelv vonatkozna, egy nyolc évig tartó átmeneti időszak során meg nem szükséges megfelelniük az új irányelv előírásainak.

Azokra az elektromos és elektronikus berendezésekre, amelyekre a 2002/95/EK irányelv hatálya nem, de az új irányelv hatálya már kiterjed, többek között az alábbiak vonatkoznak:

| — | az I. mellékletben szereplő új 11. kategória, |
| --- | --- |

—

az I. mellékletben szereplő új 11. kategória,

| — | a 3. cikk 2. pontjában szereplő új meghatározás az elektromos áramra vagy elektromágneses mezőre való szükségesség vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a 3. cikk 2. pontjában szereplő új meghatározás az elektromos áramra vagy elektromágneses mezőre való szükségesség vonatkozásában,

| — | a 4. cikkben említett és a 3. cikk 5. pontjában meghatározott „kábelek”, |
| --- | --- |

—

a 4. cikkben említett és a 3. cikk 5. pontjában meghatározott „kábelek”,

| — | típusjóváhagyással nem rendelkező kétkerekű járművek (a 2. cikk (4) bekezdésének f) pontja). |
| --- | --- |

—

típusjóváhagyással nem rendelkező kétkerekű járművek (a 2. cikk (4) bekezdésének f) pontja).

A Bizottság értelmezésében a 2. cikk (2) bekezdéséből az következik, hogy a nyolcéves átmeneti időszak során a tagállamok kötelesek engedélyezni, hogy azokat az elektromos és elektronikus berendezéseket, amelyek nem tartoznak a 2002/95/EK irányelv hatálya alá, de amelyekre az új irányelv vonatkozna, továbbra is forgalmazni lehessen.

A Bizottság nyilatkozata a felülvizsgálatról (24. cikk)

A 24. cikk alkalmazásában a Bizottság az irányelv hatálybalépésétől számított legfeljebb három éven belül a 2. cikkre vonatkozóan hatásvizsgálatot (felülvizsgálatot) kíván végezni, amely az új irányelv hatályának a 2002/95/EK irányelvhez képest bekövetkezett azon változásaira összpontosulna, amelyek meg nem képezték hatásvizsgálat tárgyát.

A felülvizsgálatot, amelyet követően jelentés készül a Tanács és az Európai Parlament számára, jogalkotási javaslat is kísérheti, amennyiben a Bizottság ezt indokoltnak tartja. A felülvizsgálat és a jogalkotási javaslat mértékét jogalkotási kezdeményezési jogkörében, a Szerződésekkel összhangban a Bizottság határozza meg.

A Bizottság nyilatkozata a nanoanyagokról ((16) preambulumbekezdés és 6. cikk)

A Bizottság megjegyzi, hogy a nanoanyagok közös definíciójának kialakítására irányuló munka még nem zárult le, és a közeljövőben közös fogalommeghatározásra irányuló Bizottsági ajánlást kíván elfogadni az összes jogalkotási ágazatra kiterjedően. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelv rendelkezései olyan anyagok különféle formáira vonatkozik (így a nanoformákra is), amelyek felhasználása jelenleg tilos, vagy amelyek felülvizsgálata a későbbiekben az említett irányelv keretében elsőbbséget fog élvezni.

A Bizottság nyilatkozata a megfelelési táblázatokról

A Bizottság emlékeztet az iránti elkötelezettségére, hogy a polgárok érdekeinek védelme, a jobb szabályozás és a nagyobb jogi átláthatóság érdekében, valamint a tagállami jogszabályok és az uniós rendelkezések közötti megfelelőség értékelésének megkönnyítése céljából biztosítani fogja azt, hogy a tagállamok olyan megfelelési táblázatokat készítsenek, amelyek bemutatják az irányelv és az annak átültetésére hozott intézkedéseik közötti kapcsolatot, és e táblázatokat az uniós jogszabályok átültetése keretében eljuttassák a Bizottsághoz.

A Bizottság sajnálatosnak tartja, hogy az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló, 2008. évi irányelvjavaslatban (átdolgozás) szereplő azon rendelkezés, amely az említett megfelelési táblázatok elkészítését kötelezővé tenné, nem kap elegendő támogatást.

A Bizottság a kompromisszum, valamint a javaslat haladéktalan elfogadása érdekében hajlandó elfogadni, hogy a megfelelési táblázatok elkészítésére vonatkozóan a szövegben szereplő, kötelező érvényű rendelkezés helyett egy olyan idevágó preambulumbekezdés szerepeljen, amely a szóban forgó gyakorlat megvalósítására bátorítja a tagállamokat.

Ugyanakkor a Bizottság ez ügyben kinyilvánított álláspontja nem tekintendő precedensértékűnek. A Bizottság továbbra is erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együttműködve megfelelő megoldást találjon erre az intézményközi horizontális kérdésre.

---