# Uradni list C 50E/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2012.050.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 50E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5521. februar 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2012.050.slv

Uradni list

Evropske unije

C 50E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5521. februar 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2010—2011Seje: 21. september in 22. september 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 320 E, 25.11.2010.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 21. september 2010 |
| 2012/C 050E/01 | Dokončno oblikovanje notranjega trga za elektronsko poslovanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (2010/2012(INI)) | 1 |
| 2012/C 050E/02 | Trgovinski in gospodarski odnosi s TurčijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Turčijo (2009/2200(INI)) | 15 |
| 2012/C 050E/03 | Zakonodaja EU s področja ohranjanja biotske raznovrstnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o izvajanju zakonodaje EU s področja ohranjanja biotske raznovrstnosti (2009/2108(INI)) | 19 |
| 2012/C 050E/04 | Sporočilo Komisije: Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človekResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o sporočilu Komisije: Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek (2009/2151(INI)) | 30 |
| 2012/C 050E/05 | Zmanjševanje revščine in ustvarjanje novih delovnih mest v državah v razvoju: pot naprejResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o zmanjševanju revščine in ustvarjanju delovnih mest v državah v razvoju: pot naprej (2009/2171(INI)) | 37 |
| | Sreda, 22. september 2010 |
| 2012/C 050E/06 | Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na notranjem trguResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (2009/2178(INI)) | 48 |
| 2012/C 050E/07 | Evropska strategija za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območijResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij | 55 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2010—2011Seje: 21. september in 22. september 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 320 E, 25.11.2010.SPREJETA BESEDILA

Torek, 21. september 2010

2012/C 050E/01

Dokončno oblikovanje notranjega trga za elektronsko poslovanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (2010/2012(INI))

1

2012/C 050E/02

Trgovinski in gospodarski odnosi s TurčijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Turčijo (2009/2200(INI))

15

2012/C 050E/03

Zakonodaja EU s področja ohranjanja biotske raznovrstnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o izvajanju zakonodaje EU s področja ohranjanja biotske raznovrstnosti (2009/2108(INI))

19

2012/C 050E/04

Sporočilo Komisije: Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človekResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o sporočilu Komisije: Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek (2009/2151(INI))

30

2012/C 050E/05

Zmanjševanje revščine in ustvarjanje novih delovnih mest v državah v razvoju: pot naprejResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o zmanjševanju revščine in ustvarjanju delovnih mest v državah v razvoju: pot naprej (2009/2171(INI))

37

Sreda, 22. september 2010

2012/C 050E/06

Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na notranjem trguResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (2009/2178(INI))

48

2012/C 050E/07

Evropska strategija za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območijResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij

55

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 21. september 2010 |
| 2012/C 050E/08 | Predlog spremembe proračuna št. 5/2010: OLAF in popravek lastnih sredstevResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (13473/2010 – C7-0260/2010 – 2010/2091(BUD)) | 58 |
| 2012/C 050E/09 | Preiskave in preprečevanje nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu (KOM(2009)0611 – C7-0259/2009 – 2009/0170(COD)) | 59 |
| P7_TC1-COD(2009)0170Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES | 60 |
| 2012/C 050E/10 | Zanesljivosti oskrbe s plinom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive 2004/67/ES (KOM(2009)0363 – C7-0097/2009 – 2009/0108(COD)) | 60 |
| P7_TC1-COD(2009)0108Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES | 61 |
| PRILOGA | 61 |
| 2012/C 050E/11 | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Pakistanom o ponovnem sprejemu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o podpisu sporazuma med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (05942/2010 – C7-0264/2009 – 2009/0036(NLE)) | 62 |
| PRILOGA | 63 |
| | Sreda, 22. september 2010 |
| 2012/C 050E/12 | Večletni finančni okvir za obdobje 2007 - 2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (KOM(2010)0072 –2010/0048(APP)) | 64 |
| 2012/C 050E/13 | Predlog premembe proračuna št. 7/2010: jamstvo Evropske unije v skladu s členom 122 PDEU - finančna pomoč državam članicamResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (13476/2010 – C7-0261/2010 – 2010/2120(BUD)) | 68 |
| 2012/C 050E/14 | Vračilo davka na dodano vrednost *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2008/9/ES o podrobnih pravilih za vračilo davka na dodano vrednost, opredeljenih v Direktivi 2006/112/ES, davčnim zavezancem, ki nimajo sedeža v državi članici vračila, ampak v drugi državi članici (KOM(2010)0381 – C7-0201/2010 – 2010/0205(CNS)) | 69 |
| 2012/C 050E/15 | Farmakovigilanca zdravil (sprememba Uredbe (ES) št. 726/2004) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, kar zadeva farmakovigilanco zdravil za humano uporabo (KOM(2008)0664 – C6-0515/2008 – 2008/0257(COD)) | 70 |
| P7_TC1-COD(2008)0257Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila in Uredbe (ES) št. 1394/2007 o zdravilih za napredno zdravljenje, glede farmakovigilance zdravil za uporabo v humani medicini | 71 |
| PRILOGA | 71 |
| 2012/C 050E/16 | Farmakovigilanca (sprememba Direktive 2001/83/ES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede farmakovigilance (KOM(2008)0665 – C6-0514/2008 – 2008/0260(COD)) | 72 |
| P7_TC1-COD(2008)0260Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini, glede farmakovigilance | 73 |
| 2012/C 050E/17 | Dajanje v promet in uporaba biocidnih pripravkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju v promet in uporabi biocidnih pripravkov (KOM(2009)0267 – C7-0036/2009 – 2009/0076(COD)) | 73 |
| P7_TC1-COD(2009)0076Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju v promet in uporabi biocidnih pripravkov in o razveljavitvi Direktive 98/8/ES (
  1
  ) | 74 |
| PRILOGA I | 143 |
| PRILOGA II | 150 |
| PRILOGA III | 174 |
| PRILOGA IV | 183 |
| PRILOGA V | 186 |
| PRILOGA VI | 188 |
| PRILOGA VII | 200 |
| 2012/C 050E/18 | Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD)) | 209 |
| P7_TC1-COD(2009)0143Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES | 210 |
| PRILOGA | 210 |
| 2012/C 050E/19 | Makrobonitetni nadzor finančnega sistema in ustanovitev Evropskega odbora za sistemska tveganja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD)) | 210 |
| P7_TC1-COD(2009)0140Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja | 211 |
| 2012/C 050E/20 | Pristojnosti evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD)) | 212 |
| P7_TC1-COD(2009)0161Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) | 213 |
| PRILOGA | 213 |
| 2012/C 050E/21 | Evropski bančni organ ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)) | 214 |
| P7_TC1-COD(2009)0142Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU). št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES | 215 |
| PRILOGA | 215 |
| 2012/C 050E/22 | Prenos posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS)) | 216 |
| 2012/C 050E/23 | Evropski organ za vrednostne papirje in trge ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD)) | 217 |
| P7_TC1-COD(2009)0144Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES | 218 |
| PRILOGA | 218 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 21. september 2010

2012/C 050E/08

Predlog spremembe proračuna št. 5/2010: OLAF in popravek lastnih sredstevResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (13473/2010 – C7-0260/2010 – 2010/2091(BUD))

58

2012/C 050E/09

Preiskave in preprečevanje nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu (KOM(2009)0611 – C7-0259/2009 – 2009/0170(COD))

59

P7_TC1-COD(2009)0170Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES

60

2012/C 050E/10

Zanesljivosti oskrbe s plinom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive 2004/67/ES (KOM(2009)0363 – C7-0097/2009 – 2009/0108(COD))

60

P7_TC1-COD(2009)0108Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES

61

PRILOGA

PRILOGA

61

2012/C 050E/11

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Pakistanom o ponovnem sprejemu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o podpisu sporazuma med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (05942/2010 – C7-0264/2009 – 2009/0036(NLE))

62

PRILOGA

PRILOGA

63

Sreda, 22. september 2010

2012/C 050E/12

Večletni finančni okvir za obdobje 2007 - 2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (KOM(2010)0072 –2010/0048(APP))

64

2012/C 050E/13

Predlog premembe proračuna št. 7/2010: jamstvo Evropske unije v skladu s členom 122 PDEU - finančna pomoč državam članicamResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (13476/2010 – C7-0261/2010 – 2010/2120(BUD))

68

2012/C 050E/14

Vračilo davka na dodano vrednost *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2008/9/ES o podrobnih pravilih za vračilo davka na dodano vrednost, opredeljenih v Direktivi 2006/112/ES, davčnim zavezancem, ki nimajo sedeža v državi članici vračila, ampak v drugi državi članici (KOM(2010)0381 – C7-0201/2010 – 2010/0205(CNS))

69

2012/C 050E/15

Farmakovigilanca zdravil (sprememba Uredbe (ES) št. 726/2004) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, kar zadeva farmakovigilanco zdravil za humano uporabo (KOM(2008)0664 – C6-0515/2008 – 2008/0257(COD))

70

P7_TC1-COD(2008)0257Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila in Uredbe (ES) št. 1394/2007 o zdravilih za napredno zdravljenje, glede farmakovigilance zdravil za uporabo v humani medicini

71

PRILOGA

PRILOGA

71

2012/C 050E/16

Farmakovigilanca (sprememba Direktive 2001/83/ES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede farmakovigilance (KOM(2008)0665 – C6-0514/2008 – 2008/0260(COD))

72

P7_TC1-COD(2008)0260Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini, glede farmakovigilance

73

2012/C 050E/17

Dajanje v promet in uporaba biocidnih pripravkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju v promet in uporabi biocidnih pripravkov (KOM(2009)0267 – C7-0036/2009 – 2009/0076(COD))

73

P7_TC1-COD(2009)0076Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju v promet in uporabi biocidnih pripravkov in o razveljavitvi Direktive 98/8/ES (
  1
  )

1

74

PRILOGA I

143

PRILOGA II

150

PRILOGA III

174

PRILOGA IV

183

PRILOGA V

186

PRILOGA VI

188

PRILOGA VII

200

2012/C 050E/18

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

209

P7_TC1-COD(2009)0143Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES

210

PRILOGA

210

2012/C 050E/19

Makrobonitetni nadzor finančnega sistema in ustanovitev Evropskega odbora za sistemska tveganja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

210

P7_TC1-COD(2009)0140Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja

211

2012/C 050E/20

Pristojnosti evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

212

P7_TC1-COD(2009)0161Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge)

213

PRILOGA

213

2012/C 050E/21

Evropski bančni organ ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

214

P7_TC1-COD(2009)0142Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU). št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES

215

PRILOGA

215

2012/C 050E/22

Prenos posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

216

2012/C 050E/23

Evropski organ za vrednostne papirje in trge ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

217

P7_TC1-COD(2009)0144Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES

218

PRILOGA

218

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2010—2011 Seje: 21. september in 22. september 2010 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 320 E, 25.11.2010. SPREJETA BESEDILA

Torek, 21. september 2010

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/1

---

Torek, 21. september 2010Dokončno oblikovanje notranjega trga za elektronsko poslovanje

P7_TA(2010)0320

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (2010/2012(INI))

2012/C 50 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije o Googlu (združene zadeve C-236/08 do C- 238/08 z dne 23. marca 2010) in BergSpechte (zadeva C-278/08, sodba z dne 25. marca 2010), v katerih je kot standardni internetni potrošnik opredeljen normalno informiran in razmeroma pozoren uporabnik interneta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije o Googlu (združene zadeve C-236/08 do C- 238/08 z dne 23. marca 2010) in BergSpechte (zadeva C-278/08, sodba z dne 25. marca 2010), v katerih je kot standardni internetni potrošnik opredeljen normalno informiran in razmeroma pozoren uporabnik interneta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov (1),

| — | ob upoštevanju Solvitovega poročila za leto 2008 o razvoju in učinku mreže Solvit (SEC(2009)0142), delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. maja 2008 o akcijskem načrtu o integriranem pristopu k zagotavljanju podpornih storitev državljanom in podjetjem na enotnem trgu (SEC(2008)1882) in resolucije Parlamenta z dne 9. marca 2010 o mreži Solvit (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Solvitovega poročila za leto 2008 o razvoju in učinku mreže Solvit (SEC(2009)0142), delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. maja 2008 o akcijskem načrtu o integriranem pristopu k zagotavljanju podpornih storitev državljanom in podjetjem na enotnem trgu (SEC(2008)1882) in resolucije Parlamenta z dne 9. marca 2010 o mreži Solvit (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010„Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010„Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2009„Navodila za izvajanje/uporabo Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah“ (SEC(2009)1666), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2009„Navodila za izvajanje/uporabo Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah“ (SEC(2009)1666),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. oktobra 2009 o čezmejnem e-trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (KOM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. oktobra 2009 o čezmejnem e-trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (KOM(2009)0557),

| — | ob upoštevanju študije „Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU“ (Ocena čezmejnega e-poslovanja v EU s skrivnimi nakupovalci), ki jo je za GD SANCO Evropske komisije izvedel inštitut YouGovPsychonomics in je bila objavljena 20. oktobra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije „Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU“ (Ocena čezmejnega e-poslovanja v EU s skrivnimi nakupovalci), ki jo je za GD SANCO Evropske komisije izvedel inštitut YouGovPsychonomics in je bila objavljena 20. oktobra 2009,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. septembra 2009 o nadaljnjem ukrepanju na področju maloprodajnih finančnih storitev v zvezi s pregledom stanja potrošniškega trga (SEC(2009)1251), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. septembra 2009 o nadaljnjem ukrepanju na področju maloprodajnih finančnih storitev v zvezi s pregledom stanja potrošniškega trga (SEC(2009)1251),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2009 o usklajeni metodologiji za klasifikacijo pritožb in poizvedb potrošnikov ter poročanje o njih (KOM(2009)0346) in spremljajočega osnutka priporočila Komisije (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2009 o usklajeni metodologiji za klasifikacijo pritožb in poizvedb potrošnikov ter poročanje o njih (KOM(2009)0346) in spremljajočega osnutka priporočila Komisije (SEC(2009)0949),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda o varstvu potrošnikov (KOM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda o varstvu potrošnikov (KOM(2009)0330),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (KOM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (KOM(2009)0336),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. marca 2009„Poročilo o čezmejnem elektronskem poslovanju v EU“ (SEC(2009)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. marca 2009„Poročilo o čezmejnem elektronskem poslovanju v EU“ (SEC(2009)0283),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o mednarodni trgovini in internetu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o mednarodni trgovini in internetu (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2009 o „spremljanju rezultatov za potrošnike na enotnem trgu – druga izdaja pregleda stanja potrošniških trgov“ (KOM(2009)0025) in spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije „Drugi pregled stanja potrošniških trgov“ (SEC(2009)0076), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2009 o „spremljanju rezultatov za potrošnike na enotnem trgu – druga izdaja pregleda stanja potrošniških trgov“ (KOM(2009)0025) in spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije „Drugi pregled stanja potrošniških trgov“ (SEC(2009)0076),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje (4),

| — | ob upoštevanju člena 20(2) Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 20(2) Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (kodificirana različica) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (kodificirana različica) (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o evropskem pogodbenem pravu in spremembi pravnega reda Skupnosti: pot naprej (7) in resolucije z dne 7. septembra 2006 o evropskem pogodbenem pravu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o evropskem pogodbenem pravu in spremembi pravnega reda Skupnosti: pot naprej (7) in resolucije z dne 7. septembra 2006 o evropskem pogodbenem pravu (8),

| — | ob upoštevanju veljavne zakonodaje Skupnosti na področju varstva potrošnikov, elektronskega poslovanja in razvoja informacijske družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju veljavne zakonodaje Skupnosti na področju varstva potrošnikov, elektronskega poslovanja in razvoja informacijske družbe,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (KOM(2006)0334), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (KOM(2006)0334),

| — | ob upoštevanju prvega poročila o uporabi z dne 21. novembra 2003 o direktivi o elektronskem poslovanju (KOM(2003)0702), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila o uporabi z dne 21. novembra 2003 o direktivi o elektronskem poslovanju (KOM(2003)0702),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo in o spremembi Direktive Sveta 90/619/EGS ter direktiv 97/7/ES in 98/27/ES (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo in o spremembi Direktive Sveta 90/619/EGS ter direktiv 97/7/ES in 98/27/ES (9),

| — | ob upoštevanju vzorčnega zakona o elektronskem poslovanju Komisije ZN za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL) iz leta 1996, njenega vzorčnega zakona o elektronskih podpisih iz leta 2001 in konvencije UNCITRAL o uporabi elektronskih komunikacij pri sklepanju mednarodnih pogodb iz leta 2005 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzorčnega zakona o elektronskem poslovanju Komisije ZN za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL) iz leta 1996, njenega vzorčnega zakona o elektronskih podpisih iz leta 2001 in konvencije UNCITRAL o uporabi elektronskih komunikacij pri sklepanju mednarodnih pogodb iz leta 2005 (10),

| — | ob upoštevanju člena 11 PDEU, ki določa, da je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 PDEU, ki določa, da je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju člena 12 PDEU, ki določa, da se pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 12 PDEU, ki določa, da se pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov,

| — | ob upoštevanju člena 14 PDEU in njenega protokola 26 o storitvah v splošnem (gospodarskem) interesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 PDEU in njenega protokola 26 o storitvah v splošnem (gospodarskem) interesu,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za pravne zadeve (A7-0226/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za pravne zadeve (A7-0226/2010),

| A. | ker Evropa ne bi smela zgolj iskati načinov za nadaljevanje razvoja notranjega trga za elektronske storitve, pač pa bi morala tudi ugotoviti, kako bi lahko ponovno trajnostno vzpostavili notranji trg z nadaljnjim razvojem tovrstnih storitev, |
| --- | --- |

A.

ker Evropa ne bi smela zgolj iskati načinov za nadaljevanje razvoja notranjega trga za elektronske storitve, pač pa bi morala tudi ugotoviti, kako bi lahko ponovno trajnostno vzpostavili notranji trg z nadaljnjim razvojem tovrstnih storitev,

| B. | ker poročilo Maria Montija z dne 9. maja 2010 z naslovom Nova strategija za enotni trg poudarja, da je „[E]notni trg [...] danes dosegel najnižjo raven priljubljenosti, čeprav ga Evropa potrebuje bolj kot kdaj koli prej“, ker je v poročilu tudi ugotovitev, da imajo elektronsko poslovanje ter inovativne storitve in ekološke industrije največji potencial za rast in zaposlovanje v prihodnosti ter zato predstavljajo nove meje enotnega trga, |
| --- | --- |

B.

ker poročilo Maria Montija z dne 9. maja 2010 z naslovom Nova strategija za enotni trg poudarja, da je „[E]notni trg [...] danes dosegel najnižjo raven priljubljenosti, čeprav ga Evropa potrebuje bolj kot kdaj koli prej“, ker je v poročilu tudi ugotovitev, da imajo elektronsko poslovanje ter inovativne storitve in ekološke industrije največji potencial za rast in zaposlovanje v prihodnosti ter zato predstavljajo nove meje enotnega trga,

| C. | ker je elektronsko poslovanje gonilna sila interneta in pomemben katalizator za uresničevanje ciljev strategije EU 2020 glede notranjega trga; ker je pomembno, da za odpravo preostalih ovir sodelujejo vse zainteresirane strani, |
| --- | --- |

C.

ker je elektronsko poslovanje gonilna sila interneta in pomemben katalizator za uresničevanje ciljev strategije EU 2020 glede notranjega trga; ker je pomembno, da za odpravo preostalih ovir sodelujejo vse zainteresirane strani,

| D. | ker elektronsko poslovanje olajšuje in spodbuja razvoj novih tržnih niš za mala in srednja podjetja, ki jih sicer ne bi bilo, |
| --- | --- |

D.

ker elektronsko poslovanje olajšuje in spodbuja razvoj novih tržnih niš za mala in srednja podjetja, ki jih sicer ne bi bilo,

| E. | ker bi bilo treba trgovce v elektronskem poslovanju spodbujati k promoviranju njihovih proizvodov v vseh državah članicah EU z uporabo neposrednega trženja ali drugih komunikacijskih orodij, da bi si odstrli celoten potencial enotnega trga EU, |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba trgovce v elektronskem poslovanju spodbujati k promoviranju njihovih proizvodov v vseh državah članicah EU z uporabo neposrednega trženja ali drugih komunikacijskih orodij, da bi si odstrli celoten potencial enotnega trga EU,

| F. | ker je za Evropsko unijo elektronsko poslovanje osrednji trg 21. stoletja in lahko pomaga preoblikovati evropski notranji trg, prispeva h gospodarstvu znanja, evropskim potrošnikom in podjetjem v teh kriznih časih prinese vrednost in omogoči priložnosti ter močno in pozitivno vpliva na zaposlovanje in rast; ker lahko razvoj elektronskega poslovanja v okviru strategije EU 2020, ki jo je oblikovala Komisija, izboljša konkurenčnost gospodarstva EU, tudi z razvojem in spodbujanjem novih oblik podjetništva za mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

F.

ker je za Evropsko unijo elektronsko poslovanje osrednji trg 21. stoletja in lahko pomaga preoblikovati evropski notranji trg, prispeva h gospodarstvu znanja, evropskim potrošnikom in podjetjem v teh kriznih časih prinese vrednost in omogoči priložnosti ter močno in pozitivno vpliva na zaposlovanje in rast; ker lahko razvoj elektronskega poslovanja v okviru strategije EU 2020, ki jo je oblikovala Komisija, izboljša konkurenčnost gospodarstva EU, tudi z razvojem in spodbujanjem novih oblik podjetništva za mala in srednja podjetja,

| G. | ker je bistveno doseči učinkovito delovanje notranjega trga, da se uresničijo cilji lizbonske strategije, namreč povečevanje rasti, konkurenčnosti in ustvarjanje vključujočih in konkurenčnih delovnih mest, da bodo služili 500 milijonom potrošnikov v EU in njihovi blaginji; ker čezmejno elektronsko poslovanje evropskim potrošnikom prinaša pomembne družbeno-gospodarske koristi, na primer večjo dostopnost in moč odločanja, okrepitev potrošniških pravic, večjo preglednost in konkurenčnost, dostop do raznovrstnejšega razpona proizvodov in storitev, ki jih lahko primerjajo in med njimi izbirajo, ter znaten potencial za prihranek, |
| --- | --- |

G.

ker je bistveno doseči učinkovito delovanje notranjega trga, da se uresničijo cilji lizbonske strategije, namreč povečevanje rasti, konkurenčnosti in ustvarjanje vključujočih in konkurenčnih delovnih mest, da bodo služili 500 milijonom potrošnikov v EU in njihovi blaginji; ker čezmejno elektronsko poslovanje evropskim potrošnikom prinaša pomembne družbeno-gospodarske koristi, na primer večjo dostopnost in moč odločanja, okrepitev potrošniških pravic, večjo preglednost in konkurenčnost, dostop do raznovrstnejšega razpona proizvodov in storitev, ki jih lahko primerjajo in med njimi izbirajo, ter znaten potencial za prihranek,

| H. | ker sta med nedavno gospodarsko krizo razvoj digitalne družbe in dokončno oblikovanje notranjega trga za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo omogočila, da je sektor elektronskega poslovanja še naprej rasel in ustvarjal delovna mesta, pomagal, da so podjetja ostala ekonomsko aktivna ter da so imeli potrošniki korist od večje izbire in nižjih cen, ker čezmejno elektronsko poslovanje močno koristi evropskim podjetjem, zlasti malim in srednjim, ki lahko na evropskem spletnem notranjem trgu zagotavljajo inovativne, visokokakovostne in potrošnikom prijazne storitve in izdelke, s tem okrepijo svoj položaj in v globalnem gospodarstvu ohranijo svojo konkurenčnost, |
| --- | --- |

H.

ker sta med nedavno gospodarsko krizo razvoj digitalne družbe in dokončno oblikovanje notranjega trga za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo omogočila, da je sektor elektronskega poslovanja še naprej rasel in ustvarjal delovna mesta, pomagal, da so podjetja ostala ekonomsko aktivna ter da so imeli potrošniki korist od večje izbire in nižjih cen, ker čezmejno elektronsko poslovanje močno koristi evropskim podjetjem, zlasti malim in srednjim, ki lahko na evropskem spletnem notranjem trgu zagotavljajo inovativne, visokokakovostne in potrošnikom prijazne storitve in izdelke, s tem okrepijo svoj položaj in v globalnem gospodarstvu ohranijo svojo konkurenčnost,

| I. | ker elektronsko poslovanje potrošnikom omogoča večjo izbiro, zlasti tistim, ki živijo na slabše dostopnih, oddaljenih ali odročnih območjih, in osebam z omejeno mobilnostjo, ki sicer ne bi imele dostopa do široke ponudbe blaga; ker elektronsko poslovanje še posebej koristi državljanom na podeželskih, oddaljenih in odročnih območjih, ki sicer morda nimajo lahkega dostopa do široke ponudbe blaga po enako ugodnih cenah, |
| --- | --- |

I.

ker elektronsko poslovanje potrošnikom omogoča večjo izbiro, zlasti tistim, ki živijo na slabše dostopnih, oddaljenih ali odročnih območjih, in osebam z omejeno mobilnostjo, ki sicer ne bi imele dostopa do široke ponudbe blaga; ker elektronsko poslovanje še posebej koristi državljanom na podeželskih, oddaljenih in odročnih območjih, ki sicer morda nimajo lahkega dostopa do široke ponudbe blaga po enako ugodnih cenah,

| J. | ker bi moralo biti drugo poročilo o uporabi direktive o elektronskem poslovanju pripravljeno že leta 2005, torej pred petimi leti (člen 21 Direktive 2000/31/ES), |
| --- | --- |

J.

ker bi moralo biti drugo poročilo o uporabi direktive o elektronskem poslovanju pripravljeno že leta 2005, torej pred petimi leti (člen 21 Direktive 2000/31/ES),

| K. | ker Evropska digitalna agenda postavlja razumne cilje učinkovitosti glede pokritosti s hitrim in ultrahitrim širokopasovnim dostopom ter njegovo uporabo v elektronskem poslovanju, |
| --- | --- |

K.

ker Evropska digitalna agenda postavlja razumne cilje učinkovitosti glede pokritosti s hitrim in ultrahitrim širokopasovnim dostopom ter njegovo uporabo v elektronskem poslovanju,

| L. | ker je zaupanje evropskih potrošnikov in podjetnikov v digitalno okolje zelo majhno zaradi nepotrebnih omejitev za elektronsko poslovanje, kot so razdrobljenost trga EU, negotovost potrošnikov glede zaupnosti podatkov, varnosti transakcij in pravic potrošnikov v primeru težav, in ker Evropa na nekaterih področjih elektronskega poslovanja zaostaja za Združenimi državami in Azijo; ker je oblikovanje digitalnega enotnega trga, ki bo vsem potrošnikom v Evropski uniji omogočil transakcije v spletnem okolju prek nacionalnih meja, pomemben del oživljanja enotnega trga, saj bo državljanom omogočal večjo izbiro proizvodov in storitev; ker je odprava ovir za čezmejno elektronsko poslovanje in okrepitev zaupanja potrošnikov bistvena za privlačen, integriran digitalni enotni trg za Evropo ter za spodbuditev potrošniških trgov in širšega gospodarstva, |
| --- | --- |

L.

ker je zaupanje evropskih potrošnikov in podjetnikov v digitalno okolje zelo majhno zaradi nepotrebnih omejitev za elektronsko poslovanje, kot so razdrobljenost trga EU, negotovost potrošnikov glede zaupnosti podatkov, varnosti transakcij in pravic potrošnikov v primeru težav, in ker Evropa na nekaterih področjih elektronskega poslovanja zaostaja za Združenimi državami in Azijo; ker je oblikovanje digitalnega enotnega trga, ki bo vsem potrošnikom v Evropski uniji omogočil transakcije v spletnem okolju prek nacionalnih meja, pomemben del oživljanja enotnega trga, saj bo državljanom omogočal večjo izbiro proizvodov in storitev; ker je odprava ovir za čezmejno elektronsko poslovanje in okrepitev zaupanja potrošnikov bistvena za privlačen, integriran digitalni enotni trg za Evropo ter za spodbuditev potrošniških trgov in širšega gospodarstva,

| M. | ker je treba upoštevati sporočilo Komisije o digitalni agendi, ki ugotavlja, da potrošniki EU zelo pogosto sodelujejo v transakcijah s podjetji s sedežem zunaj EU, na primer v ZDA, kar kaže, da je treba razviti politiko za spodbujanje globalnih oblik elektronskega poslovanja in tudi spodbujati pomembnost internacionalizacije upravljanja interneta v skladu s tuniško agendo, saj glede na to, da zelo malo spletnih trgovcev prodaja svoje blago ali storitve v druge države članice in večina prodaja samo v omejenem številu držav članic, potrošniki in podjetja ne morejo polno izkoristiti enotnega digitalnega trga; ker je treba rešiti vprašanje diskriminacije potrošnikov, tudi v trenutku plačila, tako da se zagotovijo ustrezne določbe o plačilu in dostavi; ker je elektronsko poslovanje pomemben del osrednje gospodarske dejavnosti, podjetja in potrošniki pa vse več in vse uspešneje uporabljajo spletne in nespletne poslovne prakse, |
| --- | --- |

M.

ker je treba upoštevati sporočilo Komisije o digitalni agendi, ki ugotavlja, da potrošniki EU zelo pogosto sodelujejo v transakcijah s podjetji s sedežem zunaj EU, na primer v ZDA, kar kaže, da je treba razviti politiko za spodbujanje globalnih oblik elektronskega poslovanja in tudi spodbujati pomembnost internacionalizacije upravljanja interneta v skladu s tuniško agendo, saj glede na to, da zelo malo spletnih trgovcev prodaja svoje blago ali storitve v druge države članice in večina prodaja samo v omejenem številu držav članic, potrošniki in podjetja ne morejo polno izkoristiti enotnega digitalnega trga; ker je treba rešiti vprašanje diskriminacije potrošnikov, tudi v trenutku plačila, tako da se zagotovijo ustrezne določbe o plačilu in dostavi; ker je elektronsko poslovanje pomemben del osrednje gospodarske dejavnosti, podjetja in potrošniki pa vse več in vse uspešneje uporabljajo spletne in nespletne poslovne prakse,

| N. | ker je elektronsko poslovanje mednarodno in ga ni mogoče omejiti na prostor znotraj meja EU, |
| --- | --- |

N.

ker je elektronsko poslovanje mednarodno in ga ni mogoče omejiti na prostor znotraj meja EU,

| O. | ker Evropska digitalna agenda postavlja razumne cilje učinkovitosti glede pokritosti s hitrim in ultrahitrim širokopasovnim dostopom ter njegovo uporabo v elektronskem poslovanju, |
| --- | --- |

O.

ker Evropska digitalna agenda postavlja razumne cilje učinkovitosti glede pokritosti s hitrim in ultrahitrim širokopasovnim dostopom ter njegovo uporabo v elektronskem poslovanju,

| P. | ker razdrobljenost dela elektronskega trga EU ogroža pravice, ki jih zagotavlja pravni red Evropske unije, |
| --- | --- |

P.

ker razdrobljenost dela elektronskega trga EU ogroža pravice, ki jih zagotavlja pravni red Evropske unije,

| Q. | ker so evropski potrošniki in podjetja v čezmejnem elektronskem poslovanju deležni majhne pravne varnosti, za eno samo elektronsko transakcijo pa veljajo številne pravne določbe z različnimi zahtevami, tako da pravila niti za gospodarske subjekte niti za potrošnike niso jasna in zlahka izvršljiva, |
| --- | --- |

Q.

ker so evropski potrošniki in podjetja v čezmejnem elektronskem poslovanju deležni majhne pravne varnosti, za eno samo elektronsko transakcijo pa veljajo številne pravne določbe z različnimi zahtevami, tako da pravila niti za gospodarske subjekte niti za potrošnike niso jasna in zlahka izvršljiva,

| R. | ker enako velja za neevropsko elektronsko poslovanje, saj evropski potrošniki, ko kupujejo ali prodajajo prek spleta, pogosto ne razlikujejo med evropskimi in tretjimi državami; ker je treba tudi tretje države vključiti v prizadevanja, da se elektronsko poslovanje naredi bolj pregledno, zanesljivo in odgovorno, |
| --- | --- |

R.

ker enako velja za neevropsko elektronsko poslovanje, saj evropski potrošniki, ko kupujejo ali prodajajo prek spleta, pogosto ne razlikujejo med evropskimi in tretjimi državami; ker je treba tudi tretje države vključiti v prizadevanja, da se elektronsko poslovanje naredi bolj pregledno, zanesljivo in odgovorno,

| S. | ker naraščajoča čezmejna razsežnost potrošniških trgov ustvarja nove izzive za izvršilne organe, ki jih omejujejo meje pristojnosti in drobljenje zakonodajnega okvira, |
| --- | --- |

S.

ker naraščajoča čezmejna razsežnost potrošniških trgov ustvarja nove izzive za izvršilne organe, ki jih omejujejo meje pristojnosti in drobljenje zakonodajnega okvira,

| T. | ker obstoj nezakonitih spletnih storitev resno ovira razvoj zakonitih trgov za nekatere digitalne storitve, zlasti za glasbo, film ter vedno bolj za knjige in revije, ker je intelektualna lastnina v digitalnem svetu odločilna in ker je zaradi tega njeno varovanje predvsem na internetu, še vedno velik izziv, |
| --- | --- |

T.

ker obstoj nezakonitih spletnih storitev resno ovira razvoj zakonitih trgov za nekatere digitalne storitve, zlasti za glasbo, film ter vedno bolj za knjige in revije, ker je intelektualna lastnina v digitalnem svetu odločilna in ker je zaradi tega njeno varovanje predvsem na internetu, še vedno velik izziv,

| U. | ker imajo uporabniki elektronskih storitev pravico do nadomestila, če so oškodovani zaradi nezakonitega ravnanja, v praksi pa se srečujejo z velikimi preprekami, če želijo zadevo vložiti na sodišče, saj so informacije o veljavni zakonodaji v različnih državah članicah pomanjkljive, postopki dolgi in zapleteni, s sodnimi spori pa so povezana tudi tveganja, zlasti v čezmejnih zadevah, stroški pa so visoki, |
| --- | --- |

U.

ker imajo uporabniki elektronskih storitev pravico do nadomestila, če so oškodovani zaradi nezakonitega ravnanja, v praksi pa se srečujejo z velikimi preprekami, če želijo zadevo vložiti na sodišče, saj so informacije o veljavni zakonodaji v različnih državah članicah pomanjkljive, postopki dolgi in zapleteni, s sodnimi spori pa so povezana tudi tveganja, zlasti v čezmejnih zadevah, stroški pa so visoki,

| V. | ker sta uveljavljanje temeljne pravice do zasebnosti in do varstva osebnih podatkov pomemben pogoj za elektronsko poslovanje, |
| --- | --- |

V.

ker sta uveljavljanje temeljne pravice do zasebnosti in do varstva osebnih podatkov pomemben pogoj za elektronsko poslovanje,

| W. | ker kljub potencialom, ki jih nudi alternativno reševanje sporov, takšne sisteme redno uporablja le 5 % trgovcev na drobno, 40 % trgovcev pa ni seznanjenih z možnostmi za uporabo teh instrumentov, |
| --- | --- |

W.

ker kljub potencialom, ki jih nudi alternativno reševanje sporov, takšne sisteme redno uporablja le 5 % trgovcev na drobno, 40 % trgovcev pa ni seznanjenih z možnostmi za uporabo teh instrumentov,

| X. | ker bi poenotenje najosnovnejših potrošniških pravic, pa tudi poštnih in bančnih stroškov, dajatev za avtorske pravice, postopkov v zvezi z DDV in praks pri varstvu podatkov močno pripomoglo k oblikovanju resničnega enotnega trga za podjetja in potrošnike; poudarja, da morajo države članice ohraniti pristojnost nad postopki v zvezi z DDV, |
| --- | --- |

X.

ker bi poenotenje najosnovnejših potrošniških pravic, pa tudi poštnih in bančnih stroškov, dajatev za avtorske pravice, postopkov v zvezi z DDV in praks pri varstvu podatkov močno pripomoglo k oblikovanju resničnega enotnega trga za podjetja in potrošnike; poudarja, da morajo države članice ohraniti pristojnost nad postopki v zvezi z DDV,

| Y. | ker je treba poenostaviti in pojasniti različne sisteme dajatev za avtorske pravice v državah članicah, tako da bodo spletni ponudniki blaga in storitev lažje dajali izdelke in storitve na voljo potrošnikom v različnih državah članicah, ker bi revizija sistemov za dajatve za avtorske pravice spletnim ponudnikom blaga in storitev omogočila večjo pravno varnost pri ponujanju izdelkov in storitev potrošnikom; ker je pomembno zagotoviti visoko stopnjo varstva potrošnikov, da se spodbudi zaupanje v spletno blago in storitve, obenem pa zagotoviti spoštovanje trgovskih praks na spletnem trgu; ker za popolnoma delujoč evropski trg elektronskega poslovanja ostajajo številne velike strukturne in regulativne prepreke, na primer razdrobljenost zaradi nacionalnih predpisov o varstvu potrošnikov in DDV, taks za recikliranje in drugih dajatev ter zlorabljanje pravil glede sporazumov o izključni in selektivni distribuciji, |
| --- | --- |

Y.

ker je treba poenostaviti in pojasniti različne sisteme dajatev za avtorske pravice v državah članicah, tako da bodo spletni ponudniki blaga in storitev lažje dajali izdelke in storitve na voljo potrošnikom v različnih državah članicah, ker bi revizija sistemov za dajatve za avtorske pravice spletnim ponudnikom blaga in storitev omogočila večjo pravno varnost pri ponujanju izdelkov in storitev potrošnikom; ker je pomembno zagotoviti visoko stopnjo varstva potrošnikov, da se spodbudi zaupanje v spletno blago in storitve, obenem pa zagotoviti spoštovanje trgovskih praks na spletnem trgu; ker za popolnoma delujoč evropski trg elektronskega poslovanja ostajajo številne velike strukturne in regulativne prepreke, na primer razdrobljenost zaradi nacionalnih predpisov o varstvu potrošnikov in DDV, taks za recikliranje in drugih dajatev ter zlorabljanje pravil glede sporazumov o izključni in selektivni distribuciji,

| Z. | ker je dostop do cenovno ugodnih, zanesljivih in visokokakovostnih poštnih storitev po vsej Evropski uniji prednostna naloga, da se lahko uresniči učinkovit notranji trg za elektronsko poslovanje; ker se vertikalni sporazumi o distribuciji pogosto uporabljajo za preprečitev ali omejitev spletne prodaje, s čimer se trgovcem onemogoča dostop do širših trgov in potrošnikom odreka pravica do večje izbire in boljših cen ter se tako ustvarjajo prepreke za širitev trgovine; ker čezmejno elektronsko poslovanje med podjetji lahko poveča konkurenčnost evropskih podjetij, saj jim omogoča pridobivanje sestavnih delov, storitev in znanja z vsega notranjega trga (in s tem ustvarjanje ekonomije velikega obsega), poleg tega pa je lahko priložnost – zlasti za mala in srednja podjetja–, da pridobijo mednarodno mrežo strank, ne da bi morala vlagati v fizično navzočnost v drugi državi članici, |
| --- | --- |

Z.

ker je dostop do cenovno ugodnih, zanesljivih in visokokakovostnih poštnih storitev po vsej Evropski uniji prednostna naloga, da se lahko uresniči učinkovit notranji trg za elektronsko poslovanje; ker se vertikalni sporazumi o distribuciji pogosto uporabljajo za preprečitev ali omejitev spletne prodaje, s čimer se trgovcem onemogoča dostop do širših trgov in potrošnikom odreka pravica do večje izbire in boljših cen ter se tako ustvarjajo prepreke za širitev trgovine; ker čezmejno elektronsko poslovanje med podjetji lahko poveča konkurenčnost evropskih podjetij, saj jim omogoča pridobivanje sestavnih delov, storitev in znanja z vsega notranjega trga (in s tem ustvarjanje ekonomije velikega obsega), poleg tega pa je lahko priložnost – zlasti za mala in srednja podjetja–, da pridobijo mednarodno mrežo strank, ne da bi morala vlagati v fizično navzočnost v drugi državi članici,

| AA. | ker elektronsko poslovanje spodbuja razvoj ekološkega enotnega trga z uporabo nizkoogljične in okolju prijazne tehnologije, standardov, oznak, proizvodov in storitev, |
| --- | --- |

AA.

ker elektronsko poslovanje spodbuja razvoj ekološkega enotnega trga z uporabo nizkoogljične in okolju prijazne tehnologije, standardov, oznak, proizvodov in storitev,

| AB. | ker je treba okrepiti pravno varstvo in zaupanje kupcev v elektronsko poslovanje, pri tem pa ne smemo pozabiti, da tudi prodajalci in podjetniki potrebujejo pravno varnost, |
| --- | --- |

AB.

ker je treba okrepiti pravno varstvo in zaupanje kupcev v elektronsko poslovanje, pri tem pa ne smemo pozabiti, da tudi prodajalci in podjetniki potrebujejo pravno varnost,

| AC. | ker je prožnost na trgih najučinkovitejši način za spodbujanje rasti; poziva evropske institucije, naj zagotovijo največjo možno prožnost spletnih trgov, da se omogoči večja podjetnost in širjenje v tem sektorju; ker lahko digitalni enotni trg dokončno vzpostavimo samo, če se bo najpomembnejša zakonodaja o tem, tudi direktiva o storitvah, pravilno izvajala v vseh državah članicah EU; ker je bistveno zagotoviti pravno varnost in preglednost v postopku podeljevanja in plačevanja pravic, ko elektronski trgovec na spletišče naloži vsebino, zaščiteno z avtorskimi pravicami; ker je razkorak med domačim in čezmejnim elektronskim poslovanjem v EU vse večji in se evropski potrošniki v nekaterih državah članicah, pri svojih izbirah soočajo z geografskimi, tehničnimi in organizacijskimi omejitvami, čeprav je internet najhitreje rastoča trgovska pot, elektronsko poslovanje na nacionalni ravni pa narašča, |
| --- | --- |

AC.

ker je prožnost na trgih najučinkovitejši način za spodbujanje rasti; poziva evropske institucije, naj zagotovijo največjo možno prožnost spletnih trgov, da se omogoči večja podjetnost in širjenje v tem sektorju; ker lahko digitalni enotni trg dokončno vzpostavimo samo, če se bo najpomembnejša zakonodaja o tem, tudi direktiva o storitvah, pravilno izvajala v vseh državah članicah EU; ker je bistveno zagotoviti pravno varnost in preglednost v postopku podeljevanja in plačevanja pravic, ko elektronski trgovec na spletišče naloži vsebino, zaščiteno z avtorskimi pravicami; ker je razkorak med domačim in čezmejnim elektronskim poslovanjem v EU vse večji in se evropski potrošniki v nekaterih državah članicah, pri svojih izbirah soočajo z geografskimi, tehničnimi in organizacijskimi omejitvami, čeprav je internet najhitreje rastoča trgovska pot, elektronsko poslovanje na nacionalni ravni pa narašča,

| AD. | ker je pregled stanja na potrošniških trgih, ki ga pripravlja Komisija, dobro orodje za spremljanje položaja v čezmejnem elektronskem poslovanju v EU, s tem ko prikazuje, v kakšni meri lahko potrošniki izkoriščajo blago in storitve na enotnem trgu, |
| --- | --- |

AD.

ker je pregled stanja na potrošniških trgih, ki ga pripravlja Komisija, dobro orodje za spremljanje položaja v čezmejnem elektronskem poslovanju v EU, s tem ko prikazuje, v kakšni meri lahko potrošniki izkoriščajo blago in storitve na enotnem trgu,

| AE. | ker je razširitev širokopasovnih internetnih storitev v državah članicah EU v okviru ciljev, določenih za leto 2013, bistvenega pomena, da se tako potrošnikom kot podjetjem zagotovi dostop do digitalnega gospodarstva, |
| --- | --- |

AE.

ker je razširitev širokopasovnih internetnih storitev v državah članicah EU v okviru ciljev, določenih za leto 2013, bistvenega pomena, da se tako potrošnikom kot podjetjem zagotovi dostop do digitalnega gospodarstva,

Uvod

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 22. oktobra 2009 o čezmejnem elektronskem poslovanju med podjetji in potrošniki v EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z dne 22. oktobra 2009 o čezmejnem elektronskem poslovanju med podjetji in potrošniki v EU;

| 2. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 19. maja 2010 o Evropski digitalni agendi, v katerem je določena strategija Komisije, ki je med drugim usmerjena v to, da spletne transakcije postanejo jasne, in v vzpostavljanje digitalnega zaupanja; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sporočilo Komisije z dne 19. maja 2010 o Evropski digitalni agendi, v katerem je določena strategija Komisije, ki je med drugim usmerjena v to, da spletne transakcije postanejo jasne, in v vzpostavljanje digitalnega zaupanja;

| 3. | poziva Komisijo, naj se odzove na nujnost, ki je izpostavljena v poročilu Maria Montija z naslovom Nova strategija za notranji trg, v katerem je zaključek, da bi se morala EU nujno spoprijeti s preostalimi preprekami pri oblikovanju vseevropskega spletnega maloprodajnega trga do leta 2012, saj gre za bistveno orodje za prihodnost notranjega trga; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj se odzove na nujnost, ki je izpostavljena v poročilu Maria Montija z naslovom Nova strategija za notranji trg, v katerem je zaključek, da bi se morala EU nujno spoprijeti s preostalimi preprekami pri oblikovanju vseevropskega spletnega maloprodajnega trga do leta 2012, saj gre za bistveno orodje za prihodnost notranjega trga;

| 4. | pozdravlja podpiranje na znanju temelječega gospodarstva v strategiji EU 2020 in spodbuja Komisijo, naj hitro ukrepa za povišanje hitrosti širokopasovnih storitev ter racionalizacijo stroškov takšnih storitev po vsej Uniji, da bi se uspešneje uresničil enotni trg za elektronsko poslovanje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja podpiranje na znanju temelječega gospodarstva v strategiji EU 2020 in spodbuja Komisijo, naj hitro ukrepa za povišanje hitrosti širokopasovnih storitev ter racionalizacijo stroškov takšnih storitev po vsej Uniji, da bi se uspešneje uresničil enotni trg za elektronsko poslovanje;

| 5. | poziva Komisijo, naj v razumnem času uskladi vse poglavitne opredelitve na tem področju in prizna že opravljeno težko delo na področjih, pomembnih za elektronsko poslovanje; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v razumnem času uskladi vse poglavitne opredelitve na tem področju in prizna že opravljeno težko delo na področjih, pomembnih za elektronsko poslovanje;

| 6. | poudarja, da je za dokončno oblikovanje enotnega trga na področju elektronskega poslovanja potreben horizontalen pristop Komisije, ki bo vključeval učinkovito usklajevanje med generalnimi direktorati; zato pozdravlja nedavno zavezo Komisije (v njenem sporočilu Evropska digitalna agenda), da bo vzpostavila skupino komisarjev za zagotavljanje skupnega oblikovanja politike; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je za dokončno oblikovanje enotnega trga na področju elektronskega poslovanja potreben horizontalen pristop Komisije, ki bo vključeval učinkovito usklajevanje med generalnimi direktorati; zato pozdravlja nedavno zavezo Komisije (v njenem sporočilu Evropska digitalna agenda), da bo vzpostavila skupino komisarjev za zagotavljanje skupnega oblikovanja politike;

| 7. | opozarja, da bi bilo treba elektronsko poslovanje razumeti kot dodatno orodje malih in srednjih podjetij za povečevanje njihove konkurenčnosti, ne po kot cilj sam po sebi; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi bilo treba elektronsko poslovanje razumeti kot dodatno orodje malih in srednjih podjetij za povečevanje njihove konkurenčnosti, ne po kot cilj sam po sebi;

| 8. | poudarja pomembnost celovite izrabe potenciala elektronskega poslovanja, kar bi deloma prispevalo k povečanju konkurenčnosti EU na svetovni ravni; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomembnost celovite izrabe potenciala elektronskega poslovanja, kar bi deloma prispevalo k povečanju konkurenčnosti EU na svetovni ravni;

| 9. | poziva Komisijo, naj kot nujno obravnava spodbujanje dobro delujočega digitalnega enotnega trga za blago in storitve, da bi imela koristi od njegovega ogromnega potenciala za rast in zaposlovanje, ki je še neizkoriščen; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj kot nujno obravnava spodbujanje dobro delujočega digitalnega enotnega trga za blago in storitve, da bi imela koristi od njegovega ogromnega potenciala za rast in zaposlovanje, ki je še neizkoriščen;

| 10. | poudarja, da je potrebna dejavna politika, ki bo omogočila državljanom in podjetjem v celoti izkoristiti notranji trg, ki naj bi kakovostne izdelke in storitve ponujal po konkurenčnih cenah; meni, da je to še toliko pomembneje v sedanjih razmerah gospodarske krize kot sredstvo za boj proti vse večjim razlikam in za varstvo potrošnikov, ki so ranljivi, živijo v odročnih krajih ali so osebe z omejeno mobilnostjo, skupin z nizkimi dohodki ter malih in srednjih podjetij, ki si še posebno prizadevajo za vključitev v svet elektronskega poslovanja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je potrebna dejavna politika, ki bo omogočila državljanom in podjetjem v celoti izkoristiti notranji trg, ki naj bi kakovostne izdelke in storitve ponujal po konkurenčnih cenah; meni, da je to še toliko pomembneje v sedanjih razmerah gospodarske krize kot sredstvo za boj proti vse večjim razlikam in za varstvo potrošnikov, ki so ranljivi, živijo v odročnih krajih ali so osebe z omejeno mobilnostjo, skupin z nizkimi dohodki ter malih in srednjih podjetij, ki si še posebno prizadevajo za vključitev v svet elektronskega poslovanja;

Ukrepanje proti drobljenju spletnega notranjega trga

| 11. | poziva k boljšemu približevanju predpogodbenih informacij v elektronskem poslovanju za višjo raven varstva potrošnikov in kolikor je mogoče prilagoditi to usklajevanje, da se zagotovi večja preglednost ter zaupanje med potrošniki in prodajalci, hkrati pa ohrani pristop minimalnega usklajevanja pri pogodbah v posebnih sektorjih; |
| --- | --- |

11.

poziva k boljšemu približevanju predpogodbenih informacij v elektronskem poslovanju za višjo raven varstva potrošnikov in kolikor je mogoče prilagoditi to usklajevanje, da se zagotovi večja preglednost ter zaupanje med potrošniki in prodajalci, hkrati pa ohrani pristop minimalnega usklajevanja pri pogodbah v posebnih sektorjih;

| 12. | opozarja na pomembne razlike v pravilih in praksah trgovcev na daljavo glede jamstev in odgovornosti, ki jih zagotavljajo znotraj meja in čez nacionalne meje, in koristi, ki bi jim jih prinesla harmonizacija; poziva k poglobljeni analizi posledic, ki bi jih imela za elektronsko poslovanje morebitna uskladitev pravil na področju pravnih jamstev o skladnosti z veljavnimi nacionalnimi zakonodajami; |
| --- | --- |

12.

opozarja na pomembne razlike v pravilih in praksah trgovcev na daljavo glede jamstev in odgovornosti, ki jih zagotavljajo znotraj meja in čez nacionalne meje, in koristi, ki bi jim jih prinesla harmonizacija; poziva k poglobljeni analizi posledic, ki bi jih imela za elektronsko poslovanje morebitna uskladitev pravil na področju pravnih jamstev o skladnosti z veljavnimi nacionalnimi zakonodajami;

| 13. | poziva k poenotenju pravil in praks, da se trgovcem na daljavo glede zagotovljenih jamstev in odgovornosti omogoči premik čez nacionalne meje; |
| --- | --- |

13.

poziva k poenotenju pravil in praks, da se trgovcem na daljavo glede zagotovljenih jamstev in odgovornosti omogoči premik čez nacionalne meje;

| 14. | se zavzema za razvoj ustreznega, učinkovitega, varnega in inovativnega sistema spletnega plačevanja, ki bo potrošnikom zagotavljal svobodo in izbiro glede načina plačila, ne bo vezan na pristojbine, ki bi lahko zmanjšale ali omejile izbiro, in bo zagotovil varstvo podatkov potrošnikov; |
| --- | --- |

14.

se zavzema za razvoj ustreznega, učinkovitega, varnega in inovativnega sistema spletnega plačevanja, ki bo potrošnikom zagotavljal svobodo in izbiro glede načina plačila, ne bo vezan na pristojbine, ki bi lahko zmanjšale ali omejile izbiro, in bo zagotovil varstvo podatkov potrošnikov;

| 15. | poudarja, da je pomembno okrepiti zaupanje v čezmejne internetne plačilne sisteme (na primer kreditne in plačilne kartice, možnost elektronskega nakupa z bančno kartico) s spodbujanjem različnih plačilnih metod, povečanjem medopravilnosti in skupnih standardov, odpravo tehničnih preprek, podporo najvarnejši tehnologiji za elektronske transakcije, uskladitvijo in okrepitvijo zakonodaje o vprašanjih zasebnosti in varnosti, bojem proti goljufijam in izobraževanjem javnosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je pomembno okrepiti zaupanje v čezmejne internetne plačilne sisteme (na primer kreditne in plačilne kartice, možnost elektronskega nakupa z bančno kartico) s spodbujanjem različnih plačilnih metod, povečanjem medopravilnosti in skupnih standardov, odpravo tehničnih preprek, podporo najvarnejši tehnologiji za elektronske transakcije, uskladitvijo in okrepitvijo zakonodaje o vprašanjih zasebnosti in varnosti, bojem proti goljufijam in izobraževanjem javnosti;

| 16. | poziva Komisijo, naj vloži predlog za ustanovitev evropskega finančnega instrumenta za kreditne in plačilne kartice, da bi omogočili lažje spletne transakcije s kreditnimi karticami; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj vloži predlog za ustanovitev evropskega finančnega instrumenta za kreditne in plačilne kartice, da bi omogočili lažje spletne transakcije s kreditnimi karticami;

| 17. | ponovno potrjuje, da je čezmejno poslovanje med podjetji pomembno sredstvo, s katerim lahko evropska podjetja, zlasti mala in srednja, dosežejo rast in večjo konkurenčnost ter ustvarijo inovativnejše proizvode in storitve; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo smotrn in zanesljiv pravni in regulativni okvir, da bodo podjetjem omogočila potrebna jamstva za zaupanje v čezmejne elektronske transakcije med podjetji; |
| --- | --- |

17.

ponovno potrjuje, da je čezmejno poslovanje med podjetji pomembno sredstvo, s katerim lahko evropska podjetja, zlasti mala in srednja, dosežejo rast in večjo konkurenčnost ter ustvarijo inovativnejše proizvode in storitve; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo smotrn in zanesljiv pravni in regulativni okvir, da bodo podjetjem omogočila potrebna jamstva za zaupanje v čezmejne elektronske transakcije med podjetji;

| 18. | pozdravlja predlog Komisije za spodbujanje elektronskega izdajanja računov ter poziva Svet, naj s Parlamentom hitro doseže soglasje; obenem poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo ukrepe oziroma sklenejo sporazume, da se v čezmejnem elektronskem poslovanju poenostavijo in posodobijo zahteve glede poročanja o DDV ter poenostavijo postopki za prijavo DDV; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja predlog Komisije za spodbujanje elektronskega izdajanja računov ter poziva Svet, naj s Parlamentom hitro doseže soglasje; obenem poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo ukrepe oziroma sklenejo sporazume, da se v čezmejnem elektronskem poslovanju poenostavijo in posodobijo zahteve glede poročanja o DDV ter poenostavijo postopki za prijavo DDV;

| 19. | pozdravlja predlog Komisije o poenostavitvi obveznosti poročanja o davku na dodano vrednost (DDV) in o poenostavljenem izdajanju računov za prodajo na daljavo, obenem pa poudarja, da je treba na področju davčne zakonodaje, tudi pri DDV, spoštovati načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja predlog Komisije o poenostavitvi obveznosti poročanja o davku na dodano vrednost (DDV) in o poenostavljenem izdajanju računov za prodajo na daljavo, obenem pa poudarja, da je treba na področju davčne zakonodaje, tudi pri DDV, spoštovati načelo subsidiarnosti;

| 20. | poziva Komisijo, naj oblikuje integriran sistem zbiranja DDV, da bi mala in srednja podjetja spodbudila k čezmejnemu poslovanju z manjšimi upravnimi stroški; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj oblikuje integriran sistem zbiranja DDV, da bi mala in srednja podjetja spodbudila k čezmejnemu poslovanju z manjšimi upravnimi stroški;

| 21. | poudarja, da je treba pojasniti vpliv svežnja o DDV na čezmejne poštne storitve, da bi se izognili pravni negotovosti in zvišanju cen; meni, da nova fiskalna pravila na podlagi kraja opravljanja storitev ne smejo vplivati na oprostitev plačila DDV za univerzalne poštne storitve iz direktive EU o DDV; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba pojasniti vpliv svežnja o DDV na čezmejne poštne storitve, da bi se izognili pravni negotovosti in zvišanju cen; meni, da nova fiskalna pravila na podlagi kraja opravljanja storitev ne smejo vplivati na oprostitev plačila DDV za univerzalne poštne storitve iz direktive EU o DDV;

| 22. | poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka o oblikovanju ali imenovanju nacionalnih organov, ki bi obravnaval zahtevke podjetij ali podjetnikov iz svoje države članice za registracijo spletnega čezmejnega elektronskega poslovanja, in o evropskem organu, ki bodo usklajevali nacionalne organe, da bi lahko hitro dokončno oblikovali notranji trg; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka o oblikovanju ali imenovanju nacionalnih organov, ki bi obravnaval zahtevke podjetij ali podjetnikov iz svoje države članice za registracijo spletnega čezmejnega elektronskega poslovanja, in o evropskem organu, ki bodo usklajevali nacionalne organe, da bi lahko hitro dokončno oblikovali notranji trg;

| 23. | poudarja, da je treba poenostaviti in posodobiti ukrepe glede električnih in elektronskih odpadkov, čezmejnega upravljanja dajatev za avtorske pravice za prazne nosilce in snemalne naprave, dodeljevanja licenc za vsebine v vsej EU, in predpise EU o čezmejnem elektronskem izdajanju računov (e-izdajanje računov) za prodajo na daljavo; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba poenostaviti in posodobiti ukrepe glede električnih in elektronskih odpadkov, čezmejnega upravljanja dajatev za avtorske pravice za prazne nosilce in snemalne naprave, dodeljevanja licenc za vsebine v vsej EU, in predpise EU o čezmejnem elektronskem izdajanju računov (e-izdajanje računov) za prodajo na daljavo;

| 24. | podpira poenostavitev dajatev za avtorske pravice, saj sedanji sistem močno ovira potrošnike in delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

24.

podpira poenostavitev dajatev za avtorske pravice, saj sedanji sistem močno ovira potrošnike in delovanje enotnega trga;

| 25. | poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe, s katerimi bo podprla pobudo za elektronsko izdajanje računov, da bi do leta 2020 zagotovila uporabo elektronskih računov v vsej Evropi; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe, s katerimi bo podprla pobudo za elektronsko izdajanje računov, da bi do leta 2020 zagotovila uporabo elektronskih računov v vsej Evropi;

| 26. | predlaga vzpostavitev sistema „vse na enem mestu“ na evropski ravni, da bi našli čezmejne rešitve upravljanja različnih pravil in predpisov držav članic, kakor v primeru napovedi in plačila DDV ali drugih veljavnih davkov; |
| --- | --- |

26.

predlaga vzpostavitev sistema „vse na enem mestu“ na evropski ravni, da bi našli čezmejne rešitve upravljanja različnih pravil in predpisov držav članic, kakor v primeru napovedi in plačila DDV ali drugih veljavnih davkov;

| 27. | poziva Komisijo, naj razišče možnosti, kako spodbujati boljši dostop do ustvarjalnih vsebin na internetu, kot so glasba in avdiovizualna dela, ter kako se odzvati na zahteve državljanov po potrošnikom prijaznih čezmejnih storitvah; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj razišče možnosti, kako spodbujati boljši dostop do ustvarjalnih vsebin na internetu, kot so glasba in avdiovizualna dela, ter kako se odzvati na zahteve državljanov po potrošnikom prijaznih čezmejnih storitvah;

| 28. | poziva države članice in Komisijo, naj bolj povežejo centre enotnega trga z vključitvijo mreže SOLVIT, enotnih kontaktnih točk (kot zahteva direktiva o storitvah), proizvodnih središč (kar omogoča uredba o vzajemnem priznavanju) ter nadaljnjih informacij, vključno s pravnimi zahtevami, kakor zahtevajo podjetja za čezmejno prodajanje svojih izdelkov in prodajo prek interneta; poudarja, da je delovanje tovrstne enotne kontaktne točke bistveno za dokončanje enotnega trga za elektronsko poslovanje; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice in Komisijo, naj bolj povežejo centre enotnega trga z vključitvijo mreže SOLVIT, enotnih kontaktnih točk (kot zahteva direktiva o storitvah), proizvodnih središč (kar omogoča uredba o vzajemnem priznavanju) ter nadaljnjih informacij, vključno s pravnimi zahtevami, kakor zahtevajo podjetja za čezmejno prodajanje svojih izdelkov in prodajo prek interneta; poudarja, da je delovanje tovrstne enotne kontaktne točke bistveno za dokončanje enotnega trga za elektronsko poslovanje;

| 29. | opominja Komisijo, da še vedno ostajajo vrzeli v pravnem okviru za spletne storitve, in jo poziva, naj vloži usmerjene zakonodajne predloge, s katerimi bi okrepili dostop potrošnikov do izdelkov in storitev, ki se ponujajo na spletu, in zaupanje vanje ter potrošnikom omogočili preprost pristop „vse na enem mestu“; |
| --- | --- |

29.

opominja Komisijo, da še vedno ostajajo vrzeli v pravnem okviru za spletne storitve, in jo poziva, naj vloži usmerjene zakonodajne predloge, s katerimi bi okrepili dostop potrošnikov do izdelkov in storitev, ki se ponujajo na spletu, in zaupanje vanje ter potrošnikom omogočili preprost pristop „vse na enem mestu“;

| 30. | poudarja, da sta poenostavitev čezmejnih pravil in znižanje stroškov zaradi skladnosti pomembna za trgovce in podjetnike, saj omogočata praktične rešitve vprašanj, na primer glede poročanja o DDV in izdajanja računov, električnih in elektronskih odpadkov ter taks za recikliranje, dajatev za avtorske pravice, varstva potrošnikov, označevanja in posebnih sektorskih pravil; v ta namen poziva k oblikovanju sistema „vse na enem mestu“ in k spodbujanju rešitev čezmejne e-uprave, kot sta elektronsko izdajanje računov in elektronska nabava; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da sta poenostavitev čezmejnih pravil in znižanje stroškov zaradi skladnosti pomembna za trgovce in podjetnike, saj omogočata praktične rešitve vprašanj, na primer glede poročanja o DDV in izdajanja računov, električnih in elektronskih odpadkov ter taks za recikliranje, dajatev za avtorske pravice, varstva potrošnikov, označevanja in posebnih sektorskih pravil; v ta namen poziva k oblikovanju sistema „vse na enem mestu“ in k spodbujanju rešitev čezmejne e-uprave, kot sta elektronsko izdajanje računov in elektronska nabava;

| 31. | obžaluje, da nekatere države članice še vedno niso v celoti prenesle direktive o storitvah; poziva Komisijo in države članice, naj prenehajo diskriminirati potrošnike na podlagi elektronskega naslova ali prebivališča in zagotovijo učinkovito izvajanje člena 20(2) direktive o storitvah, pa tudi, da nacionalni organi in sodišča ustrezno izvršujejo predpise za izvajanje tega pravila o nediskriminaciji v pravnih sistemih držav članic; |
| --- | --- |

31.

obžaluje, da nekatere države članice še vedno niso v celoti prenesle direktive o storitvah; poziva Komisijo in države članice, naj prenehajo diskriminirati potrošnike na podlagi elektronskega naslova ali prebivališča in zagotovijo učinkovito izvajanje člena 20(2) direktive o storitvah, pa tudi, da nacionalni organi in sodišča ustrezno izvršujejo predpise za izvajanje tega pravila o nediskriminaciji v pravnih sistemih držav članic;

| 32. | poudarja, da je prost pretok blaga in storitev pomemben za nadaljnji razvoj elektronskega poslovanja, zlasti glede načela nediskriminacije na notranjem trgu na podlagi narodne pripadnosti ali prebivališča uporabnika storitve; ponovno poudarja, da to načelo nediskriminacije ni v skladu z uvedbo dodatnih pravnih in upravnih zahtev za državljane drugih držav članic, ki želijo izkoristiti ugodnosti storitev oziroma ugodnejše pogoje ali cene; zato poziva Komisijo, naj na podlagi člena 20(2) Direktive o storitvah ukrepa proti taki diskriminaciji; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je prost pretok blaga in storitev pomemben za nadaljnji razvoj elektronskega poslovanja, zlasti glede načela nediskriminacije na notranjem trgu na podlagi narodne pripadnosti ali prebivališča uporabnika storitve; ponovno poudarja, da to načelo nediskriminacije ni v skladu z uvedbo dodatnih pravnih in upravnih zahtev za državljane drugih držav članic, ki želijo izkoristiti ugodnosti storitev oziroma ugodnejše pogoje ali cene; zato poziva Komisijo, naj na podlagi člena 20(2) Direktive o storitvah ukrepa proti taki diskriminaciji;

| 33. | poudarja, da je pomembno odpraviti diskriminacijo potrošnikov na spletu in diskriminacijo na podlagi države izvora, tako da se omogoči spletno plačevanje iz vseh 27 držav članic EU, tudi z možnostjo, da bi potrošniki lahko izbirali med različnimi načini spletnega plačila; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je pomembno odpraviti diskriminacijo potrošnikov na spletu in diskriminacijo na podlagi države izvora, tako da se omogoči spletno plačevanje iz vseh 27 držav članic EU, tudi z možnostjo, da bi potrošniki lahko izbirali med različnimi načini spletnega plačila;

| 34. | poziva k celovitemu političnemu pristopu za dokončno vzpostavitev enotnega trga prevoznih storitev, ki bo zajemal vse načine prevoza (tudi kabotažo v cestnem prometu in železniški prevoz blaga), kakor tudi okoljsko zakonodajo, da bi preprečili neučinkovitosti v dobavni verigi ali nepotrebne višje stroške za prodajalce na daljavo in stranke pri elektronskem poslovanju; |
| --- | --- |

34.

poziva k celovitemu političnemu pristopu za dokončno vzpostavitev enotnega trga prevoznih storitev, ki bo zajemal vse načine prevoza (tudi kabotažo v cestnem prometu in železniški prevoz blaga), kakor tudi okoljsko zakonodajo, da bi preprečili neučinkovitosti v dobavni verigi ali nepotrebne višje stroške za prodajalce na daljavo in stranke pri elektronskem poslovanju;

| 35. | meni, da lahko reforma poštnega sektorja in spodbuditev medopravilnosti ter sodelovanja med poštnimi sistemi in storitvami pomembno vpliva na razvoj čezmejnega elektronskega poslovanja, ki potrebuje cenovno ugodno in učinkovito distribucijo ter sledenje izdelkom; zato poudarja, da je treba hitro začeti izvajati tretjo poštno direktivo (2008/6/ES); |
| --- | --- |

35.

meni, da lahko reforma poštnega sektorja in spodbuditev medopravilnosti ter sodelovanja med poštnimi sistemi in storitvami pomembno vpliva na razvoj čezmejnega elektronskega poslovanja, ki potrebuje cenovno ugodno in učinkovito distribucijo ter sledenje izdelkom; zato poudarja, da je treba hitro začeti izvajati tretjo poštno direktivo (2008/6/ES);

Dokončno oblikovanje notranjega trga s pomočjo elektronskega poslovanja

| 36. | poziva, naj se sprejmejo ukrepi, ki bi pripomogli k povečanju števila internetnih uporabnikov in k izboljšanju kakovosti, cene in hitrosti omrežja v državah in regijah Unije, ki nimajo visokokakovostnih povezav, da se zagotovi, da bo širokopasovni dostop na voljo v vsej EU do leta 2013; poudarja, da je treba razvijati razpoložljivost dostopa do širokopasovnega interneta za vse državljane, ter poudarja, da bi moral biti tudi na podeželskih, oddaljenih in odročnih območjih mogoč dostop do hitre internetne povezave, posebno pozornost pa je treba nameniti potrošnikom in podjetjem na gorskih območjih ali otokih, kjer je poleg višjih stroškov poštnine in dolgih dobavnih rokov za kupljeno ali prodano blago bolj omejen tudi dostop do interneta; |
| --- | --- |

36.

poziva, naj se sprejmejo ukrepi, ki bi pripomogli k povečanju števila internetnih uporabnikov in k izboljšanju kakovosti, cene in hitrosti omrežja v državah in regijah Unije, ki nimajo visokokakovostnih povezav, da se zagotovi, da bo širokopasovni dostop na voljo v vsej EU do leta 2013; poudarja, da je treba razvijati razpoložljivost dostopa do širokopasovnega interneta za vse državljane, ter poudarja, da bi moral biti tudi na podeželskih, oddaljenih in odročnih območjih mogoč dostop do hitre internetne povezave, posebno pozornost pa je treba nameniti potrošnikom in podjetjem na gorskih območjih ali otokih, kjer je poleg višjih stroškov poštnine in dolgih dobavnih rokov za kupljeno ali prodano blago bolj omejen tudi dostop do interneta;

| 37. | ugotavlja, da je v okviru pregleda direktive o univerzalnih storitvah za razvoj elektronskega poslovanja bistveno dati prednost razvoju hitrega in cenovno dostopnega širokopasovnega dostopa, saj je pomanjkljiv dostop do interneta ena največjih preprek za to, da bi se evropski državljani udejstvovali v elektronskem poslovanju; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je v okviru pregleda direktive o univerzalnih storitvah za razvoj elektronskega poslovanja bistveno dati prednost razvoju hitrega in cenovno dostopnega širokopasovnega dostopa, saj je pomanjkljiv dostop do interneta ena največjih preprek za to, da bi se evropski državljani udejstvovali v elektronskem poslovanju;

| 38. | podpira cilje Komisije glede širokopasovnega dostopa, da bi se vsem državljanom EU omogočil osnovni širokopasovni dostop do leta 2013, da bi se omogočila dostopnost širokopasovnega dostopa z zmogljivostjo vsaj 30Mb/s za vse državljane do leta 2020, pri čemer bi imela polovica državljanov EU dostop do širokopasovnega dostopa z zmogljivostjo 100Mb/s, ter poziva k sprejetju oprijemljivih ukrepov za zagotavljanje izpolnitve teh ciljev; poudarja, da bi bilo treba uvesti posebne ukrepe za zaščito otrok in mladih, zlasti z razvojem sistemov za preverjanje starosti in s prepovedjo praks spletnega trženja, ki negativno vplivajo na vedenje otrok; |
| --- | --- |

38.

podpira cilje Komisije glede širokopasovnega dostopa, da bi se vsem državljanom EU omogočil osnovni širokopasovni dostop do leta 2013, da bi se omogočila dostopnost širokopasovnega dostopa z zmogljivostjo vsaj 30Mb/s za vse državljane do leta 2020, pri čemer bi imela polovica državljanov EU dostop do širokopasovnega dostopa z zmogljivostjo 100Mb/s, ter poziva k sprejetju oprijemljivih ukrepov za zagotavljanje izpolnitve teh ciljev; poudarja, da bi bilo treba uvesti posebne ukrepe za zaščito otrok in mladih, zlasti z razvojem sistemov za preverjanje starosti in s prepovedjo praks spletnega trženja, ki negativno vplivajo na vedenje otrok;

| 39. | poziva Komisijo, naj začne opredeljevati evropske standarde, da se spodbudi čezmejno elektronsko poslovanje, premostijo razlike med veljavnimi zakoni v različnih državah članicah in znotraj mrež selektivne distribucije odpravi obveznost, da je treba za spletno prodajo imeti dejansko prodajalno, saj se je pokazalo, da je taka obveznost v nasprotju s konkurenčnim pravom ali ne upravičuje take obveznosti ali je ne upravičuje vrsta pogodbe za prodajano blago ali storitve, in se tako potrošnikom ter malim in srednje velikim podjetjem omogoči, da v celoti izkoristijo potencial notranjega trga v elektronskem okolju; izraža pomisleke glede odločitve Komisije, da je treba imeti pred prodajo na spletu dejansko trgovino, saj ta zahteva močno ovira spletno prodajo; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj začne opredeljevati evropske standarde, da se spodbudi čezmejno elektronsko poslovanje, premostijo razlike med veljavnimi zakoni v različnih državah članicah in znotraj mrež selektivne distribucije odpravi obveznost, da je treba za spletno prodajo imeti dejansko prodajalno, saj se je pokazalo, da je taka obveznost v nasprotju s konkurenčnim pravom ali ne upravičuje take obveznosti ali je ne upravičuje vrsta pogodbe za prodajano blago ali storitve, in se tako potrošnikom ter malim in srednje velikim podjetjem omogoči, da v celoti izkoristijo potencial notranjega trga v elektronskem okolju; izraža pomisleke glede odločitve Komisije, da je treba imeti pred prodajo na spletu dejansko trgovino, saj ta zahteva močno ovira spletno prodajo;

| 40. | meni, da so spletne platforme odigrale pomembno vlogo pri povečanju (zlasti čezmejnega) elektronskega poslovanja v Evropi, saj so več sto tisočim malim in srednjim podjetjem omogočile dostop na trg ter potrošnikom ponudile večjo izbiro, obenem pa vpeljale številne primere dobre prakse za povečanje zaupanja in pregledne informacije o pravicah in obveznostih ter spodbujale reševanje sporov med strankami v spletnih transakcijah, kjer je bilo to potrebno; poziva spletne platforme, naj svoje blago in storitve zagotavljajo vsem evropskim potrošnikom brez kakršnekoli diskriminacije glede na države članice; |
| --- | --- |

40.

meni, da so spletne platforme odigrale pomembno vlogo pri povečanju (zlasti čezmejnega) elektronskega poslovanja v Evropi, saj so več sto tisočim malim in srednjim podjetjem omogočile dostop na trg ter potrošnikom ponudile večjo izbiro, obenem pa vpeljale številne primere dobre prakse za povečanje zaupanja in pregledne informacije o pravicah in obveznostih ter spodbujale reševanje sporov med strankami v spletnih transakcijah, kjer je bilo to potrebno; poziva spletne platforme, naj svoje blago in storitve zagotavljajo vsem evropskim potrošnikom brez kakršnekoli diskriminacije glede na države članice;

| 41. | poudarja pomen odprtega formata za izmenjavo dokumentov za medobratovalnost elektronskega poslovanja ter poziva Komisijo, naj sprejme oprijemljive korake v podporo njegovemu nastanku in širjenju; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen odprtega formata za izmenjavo dokumentov za medobratovalnost elektronskega poslovanja ter poziva Komisijo, naj sprejme oprijemljive korake v podporo njegovemu nastanku in širjenju;

| 42. | poudarja pomen boljšega usmerjanja in dostopnih finančnih instrumentov za mala in srednja podjetja, da se jim pomaga pri vzpostavitvi razsežnosti elektronskega poslovanja kot dodatka njihovim nespletnim prodajalnam; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen boljšega usmerjanja in dostopnih finančnih instrumentov za mala in srednja podjetja, da se jim pomaga pri vzpostavitvi razsežnosti elektronskega poslovanja kot dodatka njihovim nespletnim prodajalnam;

| 43. | poudarja pomen odprtega in nevtralnega dostopa do hitre internetne povezave, brez katere elektronsko poslovanje ne bi bilo mogoče; |
| --- | --- |

43.

poudarja pomen odprtega in nevtralnega dostopa do hitre internetne povezave, brez katere elektronsko poslovanje ne bi bilo mogoče;

| 44. | poudarja, da dokončno oblikovanje enotnega trga za elektronsko poslovanje ne sme biti omejeno na zakonodajne ukrepe in nadzor, temveč ga mora spremljati krepitev drugih področij interneta, in sicer e-uprave in e-učenja; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da dokončno oblikovanje enotnega trga za elektronsko poslovanje ne sme biti omejeno na zakonodajne ukrepe in nadzor, temveč ga mora spremljati krepitev drugih področij interneta, in sicer e-uprave in e-učenja;

| 45. | poudarja, da je treba na podlagi tržnih informacij, ki jih posredujejo zainteresirane strani in nacionalni organi, pristojni za konkurenco, spremljati uporabo pravil o izključni in selektivni distribuciji, ki so bila nedavno sprejeta z Uredbo Komisije (EU) št. 330/2010 z dne 20. aprila 2010, in ta pravila po potrebi pregledati, da se zmanjšajo prepreke za spletno prodajo; poziva Komisijo, naj predstavi predloge za rešitev teh težav pred koncem leta 2011; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba na podlagi tržnih informacij, ki jih posredujejo zainteresirane strani in nacionalni organi, pristojni za konkurenco, spremljati uporabo pravil o izključni in selektivni distribuciji, ki so bila nedavno sprejeta z Uredbo Komisije (EU) št. 330/2010 z dne 20. aprila 2010, in ta pravila po potrebi pregledati, da se zmanjšajo prepreke za spletno prodajo; poziva Komisijo, naj predstavi predloge za rešitev teh težav pred koncem leta 2011;

| 46. | poziva Komisijo, naj okrepi zasebnost potrošnikov in zagotovi, da so potrošnikom na zahtevo dostopni vsi podatki, ki se nanašajo nanje, vključno s kupovanjem podatkov in vpogledi vanje, ter da dobavitelji hranijo podatke za obdobje, ki je skladno z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj okrepi zasebnost potrošnikov in zagotovi, da so potrošnikom na zahtevo dostopni vsi podatki, ki se nanašajo nanje, vključno s kupovanjem podatkov in vpogledi vanje, ter da dobavitelji hranijo podatke za obdobje, ki je skladno z zakonodajo EU;

| 47. | Komisijo poziva tudi, naj si prizadeva za oblikovanje pravil in standardov, da pomanjkanje medopravilnosti programske opreme na komercialnih in družabnih spletnih mestih potrošnikom ne bo preprečevala sprememb njihovih izbir pri nakupu; |
| --- | --- |

47.

Komisijo poziva tudi, naj si prizadeva za oblikovanje pravil in standardov, da pomanjkanje medopravilnosti programske opreme na komercialnih in družabnih spletnih mestih potrošnikom ne bo preprečevala sprememb njihovih izbir pri nakupu;

| 48. | poudarja pomen elektronskih podpisov in infrastrukture javnih ključev za varnost vseevropskih storitev elektronske uprave ter poziva Komisijo, naj ustanovi evropski portal organov za potrjevanje, s katerim bo zagotovila čezmejno medopravilnost elektronskih podpisov; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomen elektronskih podpisov in infrastrukture javnih ključev za varnost vseevropskih storitev elektronske uprave ter poziva Komisijo, naj ustanovi evropski portal organov za potrjevanje, s katerim bo zagotovila čezmejno medopravilnost elektronskih podpisov;

| 49. | z zavestjo, kako pomembno je v celoti izkoristiti potencial enotnega trga, poziva Komisijo in države članice, naj do leta 2015 zagotovijo, da bo vsaj 50 % postopkov javnih naročil izvedenih elektronsko, v skladu z akcijskim načrtom, o katerem je bilo dogovorjeno na ministrski konferenci o elektronski upravi v Manchestru leta 2005; |
| --- | --- |

49.

z zavestjo, kako pomembno je v celoti izkoristiti potencial enotnega trga, poziva Komisijo in države članice, naj do leta 2015 zagotovijo, da bo vsaj 50 % postopkov javnih naročil izvedenih elektronsko, v skladu z akcijskim načrtom, o katerem je bilo dogovorjeno na ministrski konferenci o elektronski upravi v Manchestru leta 2005;

| 50. | meni, da lahko postane mobilno poslovanje (m-poslovanje) pomemben del elektronskega poslovanja, saj lahko pritegne milijone evropskih državljanov, ki uporabljajo prenosne telefone, ne pa osebnih računalnikov, in s tem pripomore k povezavi interneta in mobilne tehnologije ter k vodilnemu položaju EU v mobilnih komunikacijah; |
| --- | --- |

50.

meni, da lahko postane mobilno poslovanje (m-poslovanje) pomemben del elektronskega poslovanja, saj lahko pritegne milijone evropskih državljanov, ki uporabljajo prenosne telefone, ne pa osebnih računalnikov, in s tem pripomore k povezavi interneta in mobilne tehnologije ter k vodilnemu položaju EU v mobilnih komunikacijah;

| 51. | meni, da bosta razvoj in podpora skupnih odprtih tehničnih in operativnih specifikacij in standardov (za skladnost, medopravilnost, dostopnost, varnost, logistiko, dobavo itd.) spodbudila čezmejno elektronsko poslovanje, saj bodo potrošnikom v pomoč, zlasti ranljivim in neizkušenim uporabnikom računalnikov, in bodo premostili operativne, tehnične, kulturne in jezikovne prepreke med različnimi državami članicami; |
| --- | --- |

51.

meni, da bosta razvoj in podpora skupnih odprtih tehničnih in operativnih specifikacij in standardov (za skladnost, medopravilnost, dostopnost, varnost, logistiko, dobavo itd.) spodbudila čezmejno elektronsko poslovanje, saj bodo potrošnikom v pomoč, zlasti ranljivim in neizkušenim uporabnikom računalnikov, in bodo premostili operativne, tehnične, kulturne in jezikovne prepreke med različnimi državami članicami;

| 52. | se zaveda, da so z razvojem notranjega trga za mobilno poslovanje, na katerem bi bilo mogoče zagotoviti varstvo pravic potrošnikov, zasebnost in varstvo mladoletnikov, povezani posebni pravni izzivi; poziva Komisijo, naj to vprašanje natančno preuči; |
| --- | --- |

52.

se zaveda, da so z razvojem notranjega trga za mobilno poslovanje, na katerem bi bilo mogoče zagotoviti varstvo pravic potrošnikov, zasebnost in varstvo mladoletnikov, povezani posebni pravni izzivi; poziva Komisijo, naj to vprašanje natančno preuči;

| 53. | poudarja, da je treba dobavno verigo v elektronskem poslovanju narediti preglednejšo, tako da bo potrošnik vedno vedel, kdo je dobavitelj, kakor tudi ime njegovega podjetja, točen naslov, kontaktne podatke in identifikacijsko številko za DDV ter ali gre za vmesnega ali končnega dobavitelja, kar je še posebej pomembno pri spletnih dražbah; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba dobavno verigo v elektronskem poslovanju narediti preglednejšo, tako da bo potrošnik vedno vedel, kdo je dobavitelj, kakor tudi ime njegovega podjetja, točen naslov, kontaktne podatke in identifikacijsko številko za DDV ter ali gre za vmesnega ali končnega dobavitelja, kar je še posebej pomembno pri spletnih dražbah;

| 54. | poziva Komisijo, naj določi jasen sklop standardov za čezmejno elektronsko poslovanje na ravni EU, tudi na primer obveznost za trgovce, da svojim strankam in javnim organom omogočijo preprost, neposreden, stalen in brezplačen dostop do informacij o imenu in registracijski številki trgovca oziroma izvajalca storitev, cenah izdelkov in storitev, ki jih ponujajo, in dodatnih stroških dostave, ki bi bili lahko zajeti v računu; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj določi jasen sklop standardov za čezmejno elektronsko poslovanje na ravni EU, tudi na primer obveznost za trgovce, da svojim strankam in javnim organom omogočijo preprost, neposreden, stalen in brezplačen dostop do informacij o imenu in registracijski številki trgovca oziroma izvajalca storitev, cenah izdelkov in storitev, ki jih ponujajo, in dodatnih stroških dostave, ki bi bili lahko zajeti v računu;

| 55. | poziva Komisijo, naj od podjetnikov, ki prostovoljno uporabljajo standardizirane pogodbe in standardizirane splošne pogoje trgovanja, zahteva, da izpostavijo določbe, ki se razlikujejo od standardnih; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj od podjetnikov, ki prostovoljno uporabljajo standardizirane pogodbe in standardizirane splošne pogoje trgovanja, zahteva, da izpostavijo določbe, ki se razlikujejo od standardnih;

| 56. | meni, da bi morala ureditev pogodb na daljavo veljati tudi za pogodbe, sklenjene med potrošniki in poklicnimi trgovci na dražbenih spletnih mestih, ter poziva Komisijo, naj dodatno preuči in oceni pravila, ki urejajo posebne pogodbe na daljavo za turistične storitve (letalske vozovnice, bivanje v hotelih, najem avtomobilov, storitve za prosti čas in tako dalje), ki jih sklenejo posamezniki prek interneta, predvsem za povečanje odgovornosti spletnih dražb, da bolje varujejo pravice potrošnikov; |
| --- | --- |

56.

meni, da bi morala ureditev pogodb na daljavo veljati tudi za pogodbe, sklenjene med potrošniki in poklicnimi trgovci na dražbenih spletnih mestih, ter poziva Komisijo, naj dodatno preuči in oceni pravila, ki urejajo posebne pogodbe na daljavo za turistične storitve (letalske vozovnice, bivanje v hotelih, najem avtomobilov, storitve za prosti čas in tako dalje), ki jih sklenejo posamezniki prek interneta, predvsem za povečanje odgovornosti spletnih dražb, da bolje varujejo pravice potrošnikov;

| 57. | poziva Komisijo, naj pojasni pravila o (neposrednem ali posrednem) pridobivanju naročil prek interneta v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj pojasni pravila o (neposrednem ali posrednem) pridobivanju naročil prek interneta v drugih državah članicah;

Spodbujanje pravne zaščite uporabnikov v čezmejnem elektronskem poslovanju

| 58. | poziva k uvedbi zahteve za izvajanje zunanje revizije v zvezi z nekaterimi posebnimi vrstami elektronskih storitev, kjer je še posebej pomembno zagotoviti, da so popolnoma varne, zato da se zaščitijo osebne informacije in podatki (na primer na področju spletnega bančništva); |
| --- | --- |

58.

poziva k uvedbi zahteve za izvajanje zunanje revizije v zvezi z nekaterimi posebnimi vrstami elektronskih storitev, kjer je še posebej pomembno zagotoviti, da so popolnoma varne, zato da se zaščitijo osebne informacije in podatki (na primer na področju spletnega bančništva);

| 59. | poudarja, da uporabniki (potrošniki in prodajalci) pri spletnem poslovanju potrebujejo pravno varnost, in pozdravlja predlog Komisije iz njenega sporočila „Evropska digitalna agenda“ o posodobitvi pravil o omejeni odgovornosti storitev informacijske družbe v skladu s tehnološkim napredkom v okviru direktive o elektronskem poslovanju (glej opombo št. 13 sporočila); |
| --- | --- |

59.

poudarja, da uporabniki (potrošniki in prodajalci) pri spletnem poslovanju potrebujejo pravno varnost, in pozdravlja predlog Komisije iz njenega sporočila „Evropska digitalna agenda“ o posodobitvi pravil o omejeni odgovornosti storitev informacijske družbe v skladu s tehnološkim napredkom v okviru direktive o elektronskem poslovanju (glej opombo št. 13 sporočila);

| 60. | poziva Komisijo, naj ukrepa za vzpostavitev pravne varnosti in naj se spoprime z veliko razdrobljenostjo postopkov podeljevanja in plačevanja pravic ter z različnimi jurisdikcijami držav članic pri nalaganju medijskih vsebin na spletišča; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj ukrepa za vzpostavitev pravne varnosti in naj se spoprime z veliko razdrobljenostjo postopkov podeljevanja in plačevanja pravic ter z različnimi jurisdikcijami držav članic pri nalaganju medijskih vsebin na spletišča;

| 61. | meni, da je treba dati prednost odpravljanju upravnih in regulativnih preprek za čezmejno elektronsko poslovanje do leta 2013, in sicer z uvedbo enotnega sklopa pravil za potrošnike in podjetja v vseh 27 državah članicah, kar bo ustvarilo ugodno digitalno okolje, podjetjem in potrošnikom zagotovilo pravno varnost, poenostavilo postopke, zmanjšalo stroške zaradi skladnosti, odpravilo nepošteno konkurenco in sprostilo potencial evropskega trga za elektronskega poslovanje; poudarja, da bi bilo v ta namen lahko zelo pomembno enotno tolmačenje in uporaba zakonodajnih orodij, na primer Direktive o pravicah potrošnikov, Direktive o elektronskem poslovanju (2000/31/ES), člena 20(2) Direktive o storitvah (2006/123/ES) in Direktive o nepoštenih poslovnih praksah (2005/29/ES); zato poziva Komisijo, naj poglobi svojo sedanjo oceno pravnega reda Skupnosti, ki zadeva enotni digitalni trg, in naj predlaga ciljno usmerjene zakonodajne ukrepe za odpravo največjih preprek; |
| --- | --- |

61.

meni, da je treba dati prednost odpravljanju upravnih in regulativnih preprek za čezmejno elektronsko poslovanje do leta 2013, in sicer z uvedbo enotnega sklopa pravil za potrošnike in podjetja v vseh 27 državah članicah, kar bo ustvarilo ugodno digitalno okolje, podjetjem in potrošnikom zagotovilo pravno varnost, poenostavilo postopke, zmanjšalo stroške zaradi skladnosti, odpravilo nepošteno konkurenco in sprostilo potencial evropskega trga za elektronskega poslovanje; poudarja, da bi bilo v ta namen lahko zelo pomembno enotno tolmačenje in uporaba zakonodajnih orodij, na primer Direktive o pravicah potrošnikov, Direktive o elektronskem poslovanju (2000/31/ES), člena 20(2) Direktive o storitvah (2006/123/ES) in Direktive o nepoštenih poslovnih praksah (2005/29/ES); zato poziva Komisijo, naj poglobi svojo sedanjo oceno pravnega reda Skupnosti, ki zadeva enotni digitalni trg, in naj predlaga ciljno usmerjene zakonodajne ukrepe za odpravo največjih preprek;

| 62. | meni, da je odločilno spodbuditi nadzor trga, preglednost pravil in izvršilne mehanizme za spodbujanje zaupanja potrošnikov, saj bo potrošniška poraba pomemben dejavnik pri oživljanju gospodarstva; meni, da je treba javnim organom dati več sredstev za preiskavo in prekinitev nezakonitega poslovnega ravnanja; poziva Komisijo, naj vzpostavi evropski sistem za zgodnje opozarjanje, ki bo obsegal tudi podatkovno zbirko, za boj proti goljufijam na digitalnem trgu; poziva Komisijo, naj po potrebi posodobi sistem za zgodnje opozarjanje RAPEX; poudarja, da morajo tovrstne pobude spoštovati pravila o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

62.

meni, da je odločilno spodbuditi nadzor trga, preglednost pravil in izvršilne mehanizme za spodbujanje zaupanja potrošnikov, saj bo potrošniška poraba pomemben dejavnik pri oživljanju gospodarstva; meni, da je treba javnim organom dati več sredstev za preiskavo in prekinitev nezakonitega poslovnega ravnanja; poziva Komisijo, naj vzpostavi evropski sistem za zgodnje opozarjanje, ki bo obsegal tudi podatkovno zbirko, za boj proti goljufijam na digitalnem trgu; poziva Komisijo, naj po potrebi posodobi sistem za zgodnje opozarjanje RAPEX; poudarja, da morajo tovrstne pobude spoštovati pravila o varstvu podatkov;

| 63. | poziva javne organe, naj hitro ukrepajo proti goljufivim spletiščem in posvetijo večjo pozornost pravicam potrošnikov, med drugim z ukrepi za uvedbo oznak za varna spletišča in zagotavljanjem, da podjetja za sponzorirane oglaševalske storitve ne bodo oglaševala nezakonitih spletišč; |
| --- | --- |

63.

poziva javne organe, naj hitro ukrepajo proti goljufivim spletiščem in posvetijo večjo pozornost pravicam potrošnikov, med drugim z ukrepi za uvedbo oznak za varna spletišča in zagotavljanjem, da podjetja za sponzorirane oglaševalske storitve ne bodo oglaševala nezakonitih spletišč;

| 64. | meni, da lahko zaupanje potrošnikov povečamo s standardi in kodeksi ravnanja, ki bi ponudnikom spletnih storitev omogočili sledenje hitro spremenljivemu tehnološkemu razvoju; |
| --- | --- |

64.

meni, da lahko zaupanje potrošnikov povečamo s standardi in kodeksi ravnanja, ki bi ponudnikom spletnih storitev omogočili sledenje hitro spremenljivemu tehnološkemu razvoju;

| 65. | poudarja, da bi moralo spletno ciljanje in profiliranje v celoti spoštovati pravila o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da bi moralo spletno ciljanje in profiliranje v celoti spoštovati pravila o varstvu podatkov;

| 66. | poudarja, da je potrebno nenehno tolmačenje predpisov EU o zaupnosti podatkov, da se zagotovi povečano varstvo podatkov in spodbudi zaupanje potrošnikov v spletne plačilne sisteme; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da je potrebno nenehno tolmačenje predpisov EU o zaupnosti podatkov, da se zagotovi povečano varstvo podatkov in spodbudi zaupanje potrošnikov v spletne plačilne sisteme;

| 67. | meni, da lahko izboljšani sistemi varstva potrošnikov v EU zagotovijo zaupanje potrošnikov v spletne čezmejne transakcije, pa tudi v varstvo pred goljufijami s kreditnimi karticami; |
| --- | --- |

67.

meni, da lahko izboljšani sistemi varstva potrošnikov v EU zagotovijo zaupanje potrošnikov v spletne čezmejne transakcije, pa tudi v varstvo pred goljufijami s kreditnimi karticami;

| 68. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da dosledno izvrševanje avtorskih pravic na področju e-trgovanja ne bo ogroženo; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj poskrbi, da dosledno izvrševanje avtorskih pravic na področju e-trgovanja ne bo ogroženo;

| 69. | meni, da bi moralo čezmejno spletno iskanje in oglaševanje potrošnikom in trgovcem zagotoviti boljše informacije ter okrepiti njihove zmožnosti za čezmejne primerjave in iskanje čezmejnih ponudb; v zvezi s tem je zaskrbljen zaradi morebitnega izkrivljanja konkurence, s katerim se utegnejo soočati potrošniki in podjetniki v nekaterih državah članicah EU; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z industrijskim sektorjem obravnava pomanjkanje spletnega iskanja in oglaševanja, da bi spodbudila čezmejno poslovanje, na primer s spodbujanjem domen.eu; |
| --- | --- |

69.

meni, da bi moralo čezmejno spletno iskanje in oglaševanje potrošnikom in trgovcem zagotoviti boljše informacije ter okrepiti njihove zmožnosti za čezmejne primerjave in iskanje čezmejnih ponudb; v zvezi s tem je zaskrbljen zaradi morebitnega izkrivljanja konkurence, s katerim se utegnejo soočati potrošniki in podjetniki v nekaterih državah članicah EU; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z industrijskim sektorjem obravnava pomanjkanje spletnega iskanja in oglaševanja, da bi spodbudila čezmejno poslovanje, na primer s spodbujanjem domen.eu;

| 70. | poziva Komisijo, naj z nadzorom ugotovi, ali prihaja do nedoslednosti pri uveljavljanju avtorskih pravic na področju elektronskega poslovanja; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj z nadzorom ugotovi, ali prihaja do nedoslednosti pri uveljavljanju avtorskih pravic na področju elektronskega poslovanja;

| 71. | poziva Komisijo, naj prevzame pobudo in izvede nujno potrebno oceno učinka glede tega, katera metoda obravnavanja dajatev za avtorske pravice je najustreznejša, vključno z možnostjo zaračunavanja pravice takrat in tam, kjer izdelek prvič pride na trg Evropske unije, saj se zainteresirane strani o tem ne morejo sporazumeti; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj prevzame pobudo in izvede nujno potrebno oceno učinka glede tega, katera metoda obravnavanja dajatev za avtorske pravice je najustreznejša, vključno z možnostjo zaračunavanja pravice takrat in tam, kjer izdelek prvič pride na trg Evropske unije, saj se zainteresirane strani o tem ne morejo sporazumeti;

| 72. | soglaša s stališčem Komisije, da so lahko mehanizmi za alternativno reševanje sporov, na primer mediacija in arbitraža ali zunajsodne poravnave, hitra in privlačna možnost za potrošnike; ugotavlja, da so nekateri zasebni subjekti, kot so spletne platforme, uvedli uspešne pobude za spodbuditev zaupanja potrošnikov z uporabo instrumentov notranjega reševanja sporov; poziva države članice, naj spodbudijo razvoj tovrstnih mehanizmov, da bi povečale stopnjo varstva potrošnikov in kar najbolj okrepile skladnost z zakonodajo; opominja na pozitivne izkušnje z mrežo SOLVIT in mrežo evropskih centrov za varstvo potrošnikov; poziva k oblikovanju evropskega elektronskega informacijskega sistema za potrošnike, ki bi usmerjal in informiral o pravicah in obveznostih na digitalnem trgu; vendar poudarja, da bi morali tovrstni mehanizmi dopolnjevati, ne pa nadomestiti pravnih ali upravnih možnosti izvrševanja zakonodaje; |
| --- | --- |

72.

soglaša s stališčem Komisije, da so lahko mehanizmi za alternativno reševanje sporov, na primer mediacija in arbitraža ali zunajsodne poravnave, hitra in privlačna možnost za potrošnike; ugotavlja, da so nekateri zasebni subjekti, kot so spletne platforme, uvedli uspešne pobude za spodbuditev zaupanja potrošnikov z uporabo instrumentov notranjega reševanja sporov; poziva države članice, naj spodbudijo razvoj tovrstnih mehanizmov, da bi povečale stopnjo varstva potrošnikov in kar najbolj okrepile skladnost z zakonodajo; opominja na pozitivne izkušnje z mrežo SOLVIT in mrežo evropskih centrov za varstvo potrošnikov; poziva k oblikovanju evropskega elektronskega informacijskega sistema za potrošnike, ki bi usmerjal in informiral o pravicah in obveznostih na digitalnem trgu; vendar poudarja, da bi morali tovrstni mehanizmi dopolnjevati, ne pa nadomestiti pravnih ali upravnih možnosti izvrševanja zakonodaje;

| 73. | se zaveda, kako pomembno je povečati sedanje majhno zaupanje potrošnikov v čezmejne transakcije z okrepitvijo spletnega in čezmejnega izvrševanja veljavnih predpisov, dati organom za varstvo potrošnikov več pristojnosti, spodbuditi sodelovanje med javnimi organi in vzpostaviti učinkovite evropske mehanizme za spremljanje trga in revizijo ter reševanje pritožb in sporov; |
| --- | --- |

73.

se zaveda, kako pomembno je povečati sedanje majhno zaupanje potrošnikov v čezmejne transakcije z okrepitvijo spletnega in čezmejnega izvrševanja veljavnih predpisov, dati organom za varstvo potrošnikov več pristojnosti, spodbuditi sodelovanje med javnimi organi in vzpostaviti učinkovite evropske mehanizme za spremljanje trga in revizijo ter reševanje pritožb in sporov;

| 74. | spodbuja uporabo alternativnih mehanizmov za reševanje sporov z možnostjo, da bi jih uporabili v spletnem postopku in da bi bili nemudoma dostopni prek evropskega e-pravosodnega portala, ko bo na voljo; |
| --- | --- |

74.

spodbuja uporabo alternativnih mehanizmov za reševanje sporov z možnostjo, da bi jih uporabili v spletnem postopku in da bi bili nemudoma dostopni prek evropskega e-pravosodnega portala, ko bo na voljo;

| 75. | poudarja, da je treba razviti in standardizirati pravila, ki bi omogočala visoko stopnjo pravne zaščite mladoletnikov, in spodbuja izvajanje informacijskih kampanj in usposabljanja za starše, učitelje in skrbnike, da bi jih ozavestili o njihovi odgovornosti za seznanitev otrok z nevarnostmi uporabe spletne trgovine in o tem, kako pomembno je pozorno spremljati, kako otroci uporabljajo internet; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da je treba razviti in standardizirati pravila, ki bi omogočala visoko stopnjo pravne zaščite mladoletnikov, in spodbuja izvajanje informacijskih kampanj in usposabljanja za starše, učitelje in skrbnike, da bi jih ozavestili o njihovi odgovornosti za seznanitev otrok z nevarnostmi uporabe spletne trgovine in o tem, kako pomembno je pozorno spremljati, kako otroci uporabljajo internet;

| 76. | poziva Komisijo in države članice, naj hitro ukrepajo v boju proti nezakonitim spletnim storitvam, ki ne spoštujejo pravil varstva potrošnikov, varstva mladoletnikov, avtorskih pravic, davčnih ter večine ostalih veljavnih zakonov; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo in države članice, naj hitro ukrepajo v boju proti nezakonitim spletnim storitvam, ki ne spoštujejo pravil varstva potrošnikov, varstva mladoletnikov, avtorskih pravic, davčnih ter večine ostalih veljavnih zakonov;

| 77. | poudarja, da je treba biti previden in preprečiti nevarnost nezakonitih izdelkov na spletu – zlasti ponarejenih zdravil in zdravstvenih proizvodov – s spodbujanjem zdravstvene opismenjenosti in objavljanjem zavajajočih informacij na posebnih spletnih straneh z domeno.eu; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je treba biti previden in preprečiti nevarnost nezakonitih izdelkov na spletu – zlasti ponarejenih zdravil in zdravstvenih proizvodov – s spodbujanjem zdravstvene opismenjenosti in objavljanjem zavajajočih informacij na posebnih spletnih straneh z domeno.eu;

| 78. | poziva, naj Komisija pripravi predlog za ustrezno ukrepanje ali sankcije glede elektronskega poslovanja s ponarejenimi izdelki ali zdravili, med drugim z oznakami za varna spletišča, kakršni so sistemi certificiranja za pooblaščene lekarne; |
| --- | --- |

78.

poziva, naj Komisija pripravi predlog za ustrezno ukrepanje ali sankcije glede elektronskega poslovanja s ponarejenimi izdelki ali zdravili, med drugim z oznakami za varna spletišča, kakršni so sistemi certificiranja za pooblaščene lekarne;

| 79. | poudarja, da je treba ustrezno izobraziti in usposobiti javne uslužbence in sodne organe o evropskih predpisih o varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je treba ustrezno izobraziti in usposobiti javne uslužbence in sodne organe o evropskih predpisih o varstvu potrošnikov;

Strategija za povečanje e–zaupanja uporabnikov v elektronsko poslovanje

| 80. | poziva k vzpostavitvi enotnega pravnega instrumenta, ki bo združeval različna veljavna besedila, da bodo pravila, ki se uporabljajo za elektronsko poslovanje, bolj jasna; pozdravlja predlog Komisije o direktivi o pravicah potrošnikov in poziva, če je to potrebno, k ustrezni ravni usklajevanja nekaterih vidikov potrošniškega pogodbenega prava, zlasti v zvezi z obravnavo nekaterih vrst garancijskih zahtevkov; meni, da bi morale biti zajete tudi druge direktive, na primer o prodaji finančnih storitev na daljavo ter o elektronskem poslovanju; |
| --- | --- |

80.

poziva k vzpostavitvi enotnega pravnega instrumenta, ki bo združeval različna veljavna besedila, da bodo pravila, ki se uporabljajo za elektronsko poslovanje, bolj jasna; pozdravlja predlog Komisije o direktivi o pravicah potrošnikov in poziva, če je to potrebno, k ustrezni ravni usklajevanja nekaterih vidikov potrošniškega pogodbenega prava, zlasti v zvezi z obravnavo nekaterih vrst garancijskih zahtevkov; meni, da bi morale biti zajete tudi druge direktive, na primer o prodaji finančnih storitev na daljavo ter o elektronskem poslovanju;

| 81. | poziva Komisijo, naj oceni, ali bi z oblikovanjem portala za elektronsko poslovanje, ki bi ga nadzorovala Komisija ter bi vključeval zainteresirane strani in države članice, bolje prispevali k razširjanju najboljših praks in informacij ter tako izboljšali zaupanje potrošnikov in povečali čezmejno elektronsko poslovanje; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo, naj oceni, ali bi z oblikovanjem portala za elektronsko poslovanje, ki bi ga nadzorovala Komisija ter bi vključeval zainteresirane strani in države članice, bolje prispevali k razširjanju najboljših praks in informacij ter tako izboljšali zaupanje potrošnikov in povečali čezmejno elektronsko poslovanje;

| 82. | poziva Komisijo, naj še naprej preiskuje razloge, zakaj potrošniki zavračajo elektronsko poslovanje, da bi pripravila učinkovite smernice za ustrezno zakonodajo, in predlaga uvedbo „preglednice dosežkov“ izključno za elektronsko poslovanje, da bi dobili predstavo o vedenju spletnega potrošnika in določili dejavnike, ki vplivajo na odločitve potrošnikov in jih opredeljujejo; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj še naprej preiskuje razloge, zakaj potrošniki zavračajo elektronsko poslovanje, da bi pripravila učinkovite smernice za ustrezno zakonodajo, in predlaga uvedbo „preglednice dosežkov“ izključno za elektronsko poslovanje, da bi dobili predstavo o vedenju spletnega potrošnika in določili dejavnike, ki vplivajo na odločitve potrošnikov in jih opredeljujejo;

| 83. | priznava, da državljani ne bodo vzajemno komunicirali, prosto izražali svojega mnenja in sodelovali v transakcijah, če ne bodo dovolj zaupali zakonskemu okviru novega digitalnega prostora, ker je zagotavljanje in spoštovanje temeljnih pravic v tem okviru bistven pogoj za zaupanje državljanov ter ker je zagotavljanje varstva pravic intelektualne lastnine in drugih pravic bistven pogoj za zaupanje podjetij; |
| --- | --- |

83.

priznava, da državljani ne bodo vzajemno komunicirali, prosto izražali svojega mnenja in sodelovali v transakcijah, če ne bodo dovolj zaupali zakonskemu okviru novega digitalnega prostora, ker je zagotavljanje in spoštovanje temeljnih pravic v tem okviru bistven pogoj za zaupanje državljanov ter ker je zagotavljanje varstva pravic intelektualne lastnine in drugih pravic bistven pogoj za zaupanje podjetij;

| 84. | poziva Komisijo, naj odpravi obveznost, da je treba za spletno prodajo imeti dejansko prodajalno, saj ta obveznost resno ovira spletno prodajo; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj odpravi obveznost, da je treba za spletno prodajo imeti dejansko prodajalno, saj ta obveznost resno ovira spletno prodajo;

| 85. | poudarja, da je za nadaljnji razvoj čezmejnega elektronskega poslovanja pomembno oblikovati skladen vseevropski okvir v sklopu pravnega reda Unije za zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine in pospešiti boj proti nezakonitemu in ponarejenemu blagu ter povečati ozaveščenost o teh vprašanjih med evropskimi potrošniki; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da je za nadaljnji razvoj čezmejnega elektronskega poslovanja pomembno oblikovati skladen vseevropski okvir v sklopu pravnega reda Unije za zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine in pospešiti boj proti nezakonitemu in ponarejenemu blagu ter povečati ozaveščenost o teh vprašanjih med evropskimi potrošniki;

| 86. | poudarja, da je treba uvesti zakonodajo, veljavno za vse elektronske transakcije, saj je to bistveno za zaščito pravic uporabnikov storitev v elektronskem poslovanju; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da je treba uvesti zakonodajo, veljavno za vse elektronske transakcije, saj je to bistveno za zaščito pravic uporabnikov storitev v elektronskem poslovanju;

| 87. | poziva k razvoju inovativnih raziskovalnih projektov v sklopu okvirnih raziskovalnih programov, ki bi bili namenjeni spodbujanju in poenotenju evropskega trga za elektronsko poslovanje in bi povečali zaupanje in moč odločanja potrošnikov ter njihovo izbiro v digitalnem okolju; |
| --- | --- |

87.

poziva k razvoju inovativnih raziskovalnih projektov v sklopu okvirnih raziskovalnih programov, ki bi bili namenjeni spodbujanju in poenotenju evropskega trga za elektronsko poslovanje in bi povečali zaupanje in moč odločanja potrošnikov ter njihovo izbiro v digitalnem okolju;

| 88. | poziva k učinkovitemu spremljanju pravnega, tehničnega in ekonomskega razvoja v elektronskem poslovanju in poudarja, da je potrebna ocena učinka za vse odločitve, povezane z digitalnim enotnim trgom in informacijsko družbo; v ta namen bi bil pregled elektronskega poslovanja uporabno orodje za oceno evropskega spletnega tržnega okolja; |
| --- | --- |

88.

poziva k učinkovitemu spremljanju pravnega, tehničnega in ekonomskega razvoja v elektronskem poslovanju in poudarja, da je potrebna ocena učinka za vse odločitve, povezane z digitalnim enotnim trgom in informacijsko družbo; v ta namen bi bil pregled elektronskega poslovanja uporabno orodje za oceno evropskega spletnega tržnega okolja;

| 89. | meni, da se lahko zaupanje potrošnikov razvija z odstranjevanjem preprek za čezmejno elektronsko poslovanje ob hkratnem ohranjanju najvišje ravni varstva potrošnikov ter da to lahko pomagajo graditi zaupanja vredni evropski organi ali znaki zaupanja kot jamstvo za zanesljivost in kakovost blaga, ki se daje na čezmejni elektronski trg; meni, da mora Komisija oblikovati evropski znak zaupanja z jasnimi, preglednimi in nadzorovanimi pravili, pri čemer je treba takšen sistem evropskega znaka zaupanja podpreti z mehanizmom nadzora ali izvrševanja standardov, kot se to že izvaja na nacionalni ravni v nekaterih državah članicah; priznava, da lahko čezmejni sistem evropskega znaka zaupanja deluje zgolj v povezavi z zakonodajo EU, v kateri ima lahko evropski znak zaupanja podlago; meni, da je treba shemo evropskega znaka zaupanja podvreči temeljiti presoji vplivov in jo izvajati v sodelovanju z obstoječimi nalepkami znaka zaupanja v državah članicah; |
| --- | --- |

89.

meni, da se lahko zaupanje potrošnikov razvija z odstranjevanjem preprek za čezmejno elektronsko poslovanje ob hkratnem ohranjanju najvišje ravni varstva potrošnikov ter da to lahko pomagajo graditi zaupanja vredni evropski organi ali znaki zaupanja kot jamstvo za zanesljivost in kakovost blaga, ki se daje na čezmejni elektronski trg; meni, da mora Komisija oblikovati evropski znak zaupanja z jasnimi, preglednimi in nadzorovanimi pravili, pri čemer je treba takšen sistem evropskega znaka zaupanja podpreti z mehanizmom nadzora ali izvrševanja standardov, kot se to že izvaja na nacionalni ravni v nekaterih državah članicah; priznava, da lahko čezmejni sistem evropskega znaka zaupanja deluje zgolj v povezavi z zakonodajo EU, v kateri ima lahko evropski znak zaupanja podlago; meni, da je treba shemo evropskega znaka zaupanja podvreči temeljiti presoji vplivov in jo izvajati v sodelovanju z obstoječimi nalepkami znaka zaupanja v državah članicah;

| 90. | poudarja, da je pomembno spodbujati in uveljavljati vseevropske logotipe, znake zaupanja in kakovosti, ki bodo potrošnikom pomagali prepoznati zaupanja vredne spletne trgovce, nagraditi zglede najboljše prakse in spodbujati inovacije, ter tako podpirati evropska podjetja v njihovem prizadevanju, da bi segli tudi čez meje domačega trga; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da je pomembno spodbujati in uveljavljati vseevropske logotipe, znake zaupanja in kakovosti, ki bodo potrošnikom pomagali prepoznati zaupanja vredne spletne trgovce, nagraditi zglede najboljše prakse in spodbujati inovacije, ter tako podpirati evropska podjetja v njihovem prizadevanju, da bi segli tudi čez meje domačega trga;

| 91. | poudarja, da je za preglednost v spletnem okolju, kjer je med kupcem in prodajalcem razdalja in kjer kupec lahko le deloma oceni fizično kakovost izdelka, odločilen dostop do natančnih in jasnih informacij; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da je za preglednost v spletnem okolju, kjer je med kupcem in prodajalcem razdalja in kjer kupec lahko le deloma oceni fizično kakovost izdelka, odločilen dostop do natančnih in jasnih informacij;

| 92. | poudarja prizadevanja Komisije in nacionalnih poštnih regulatorjev za pravilno in pravočasno izvajanje tretje direktive o poštnih storitvah (2008/6/ES) v 27 državah članicah, da se dosežejo povečanje konkurence, znižanje cen in boljše storitve ter tako izboljšajo pogoji dostave blaga, kupljenega v čezmejnem elektronskem poslovanju; poudarja tudi pomen zagotavljanja razpoložljivosti zavarovalnih storitev za dostavo paketov; |
| --- | --- |

92.

poudarja prizadevanja Komisije in nacionalnih poštnih regulatorjev za pravilno in pravočasno izvajanje tretje direktive o poštnih storitvah (2008/6/ES) v 27 državah članicah, da se dosežejo povečanje konkurence, znižanje cen in boljše storitve ter tako izboljšajo pogoji dostave blaga, kupljenega v čezmejnem elektronskem poslovanju; poudarja tudi pomen zagotavljanja razpoložljivosti zavarovalnih storitev za dostavo paketov;

| 93. | poziva, naj se uvede program in izkoristijo obstoječi finančni instrumenti za projekte, da bi povečali zaupanje uporabnikov v elektronsko poslovanje, tudi za izobraževalne in informacijske kampanje na evropski in nacionalni ravni ter projekte, ki preverjajo spletne storitve v praksi (na primer skrivni nakupovalci); poudarja, da je treba razviti spletna orodja za izobraževanje potrošnikov o elektronskem poslovanju in novih digitalnih tehnologijah (o poglavitnih pravicah internetnih potrošnikov, elektronskem poslovanju, določbah o varovanju podatkov itd.), kot je projekt Dolceta (ang. Development of On-Line Consumer Education Tools for Adults – Razvoj spletnih orodij za izobraževanje potrošnikov), in tako omogočiti državljanom, da povečajo svoje digitalno znanje ter poznavanje svojih pravic in obveznosti ter imajo koristi od prednosti elektronskega poslovanja v digitalni družbi; |
| --- | --- |

93.

poziva, naj se uvede program in izkoristijo obstoječi finančni instrumenti za projekte, da bi povečali zaupanje uporabnikov v elektronsko poslovanje, tudi za izobraževalne in informacijske kampanje na evropski in nacionalni ravni ter projekte, ki preverjajo spletne storitve v praksi (na primer skrivni nakupovalci); poudarja, da je treba razviti spletna orodja za izobraževanje potrošnikov o elektronskem poslovanju in novih digitalnih tehnologijah (o poglavitnih pravicah internetnih potrošnikov, elektronskem poslovanju, določbah o varovanju podatkov itd.), kot je projekt Dolceta (ang. Development of On-Line Consumer Education Tools for Adults – Razvoj spletnih orodij za izobraževanje potrošnikov), in tako omogočiti državljanom, da povečajo svoje digitalno znanje ter poznavanje svojih pravic in obveznosti ter imajo koristi od prednosti elektronskega poslovanja v digitalni družbi;

| 94. | meni, da lahko zaupanje potrošnikov nadalje spodbudimo z zagotovitvijo javnega zaupanja v spletno okolje, rešitvijo pomislekov o varstvu osebnih podatkov, ureditvijo zbiranja podatkov, vedenjskim ciljanjem, profiliranjem in oglaševanjem ter ozaveščanjem potrošnikov z izobraževalnimi in informacijskimi kampanjami; poziva Komisijo, naj predloži predlog za prilagoditev direktive o varstvu podatkov današnjemu digitalnemu okolju; |
| --- | --- |

94.

meni, da lahko zaupanje potrošnikov nadalje spodbudimo z zagotovitvijo javnega zaupanja v spletno okolje, rešitvijo pomislekov o varstvu osebnih podatkov, ureditvijo zbiranja podatkov, vedenjskim ciljanjem, profiliranjem in oglaševanjem ter ozaveščanjem potrošnikov z izobraževalnimi in informacijskimi kampanjami; poziva Komisijo, naj predloži predlog za prilagoditev direktive o varstvu podatkov današnjemu digitalnemu okolju;

| 95. | poudarja, da je treba poenostaviti dobavno verigo in pogoje čezmejne spletne trgovine in jih napraviti preglednejše, tako da se oblikujejo pravila glede zavajajočih ali nepopolnih informacij o pravicah potrošnikov, skupnih stroških in kontaktnih podatkih trgovcev ter se spodbujajo zgledi najboljše in poštene prakse, priporočila in smernice za elektronske trgovine; se zaveda prizadevanj EU na tem področju pri pojasnjevanju pogojev in cen letalskega prevoza, kar je pozitiven zgled za naprej; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da je treba poenostaviti dobavno verigo in pogoje čezmejne spletne trgovine in jih napraviti preglednejše, tako da se oblikujejo pravila glede zavajajočih ali nepopolnih informacij o pravicah potrošnikov, skupnih stroških in kontaktnih podatkih trgovcev ter se spodbujajo zgledi najboljše in poštene prakse, priporočila in smernice za elektronske trgovine; se zaveda prizadevanj EU na tem področju pri pojasnjevanju pogojev in cen letalskega prevoza, kar je pozitiven zgled za naprej;

| 96. | poudarja pomembnost hitrega in učinkovitega izvajanja Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress, ki deluje od junija 2010 in bi lahko zagotovil nov zagon za spodbujanje spletnih podjetij, zlasti med tistimi, ki so nedavno postali brezposelni; |
| --- | --- |

96.

poudarja pomembnost hitrega in učinkovitega izvajanja Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress, ki deluje od junija 2010 in bi lahko zagotovil nov zagon za spodbujanje spletnih podjetij, zlasti med tistimi, ki so nedavno postali brezposelni;

| 97. | meni, da sta medijska in računalniška opismenjenost in ozaveščenost bistveni za razvoj evropskega digitalnega okolja; zato poziva, naj se začne izvajati akcijski načrt za digitalno pismenost in vključenost na ravni EU in držav članic, ki mora obsegati zlasti: posebne možnosti za digitalno opismenjevanje za brezposelne in skupine, ki jim grozi izključenost, spodbude za pobude zasebnega sektorja, da bi vsem zaposlenim ponudili računalniško izobraževanje, pobudo „s pametjo na splet“ na evropski ravni, ki bo vse učence, vključno s tistimi, ki so vključeni v vseživljenjsko učenje in poklicno usposabljanje, seznanila z varno uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije in spletnih storitev ter skupen evropski sistem certificiranja na področju te tehnologije; |
| --- | --- |

97.

meni, da sta medijska in računalniška opismenjenost in ozaveščenost bistveni za razvoj evropskega digitalnega okolja; zato poziva, naj se začne izvajati akcijski načrt za digitalno pismenost in vključenost na ravni EU in držav članic, ki mora obsegati zlasti: posebne možnosti za digitalno opismenjevanje za brezposelne in skupine, ki jim grozi izključenost, spodbude za pobude zasebnega sektorja, da bi vsem zaposlenim ponudili računalniško izobraževanje, pobudo „s pametjo na splet“ na evropski ravni, ki bo vse učence, vključno s tistimi, ki so vključeni v vseživljenjsko učenje in poklicno usposabljanje, seznanila z varno uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije in spletnih storitev ter skupen evropski sistem certificiranja na področju te tehnologije;

| 98. | pozdravlja zavezo Komisije, da do leta 2012 v sodelovanju z evropsko mrežo agencij za varstvo potrošnikov izda EU kodeks spletnih pravic in obveznosti, ki bo na jasen in dostopen način povzemal obstoječe pravice digitalnih uporabnikov v EU ter bo dopolnjen z letnim popisom kršitev prava varstva spletnih potrošnikov in ustreznimi izvršilnimi ukrepi; |
| --- | --- |

98.

pozdravlja zavezo Komisije, da do leta 2012 v sodelovanju z evropsko mrežo agencij za varstvo potrošnikov izda EU kodeks spletnih pravic in obveznosti, ki bo na jasen in dostopen način povzemal obstoječe pravice digitalnih uporabnikov v EU ter bo dopolnjen z letnim popisom kršitev prava varstva spletnih potrošnikov in ustreznimi izvršilnimi ukrepi;

| 99. | meni, da bi razvoj samoregulativnih kodeksov ravnanja v trgovini, strokovnih in potrošniških združenjih ter izvajanje določb iz poročila Parlamenta o novi digitalni agendi za Evropo – 2015.eu, v kateri je menil, da bi oblikovanje evropske listine pravic državljanov in potrošnikov v digitalno okolje ter razvoj „pete svoboščine“, ki naj bi omogočala prost pretok vsebin in znanja, povečala zaupanje potrošnikov v elektronsko poslovanje, saj bi bili tako jasne pravice in dolžnosti vseh udeležencev informacijske družbe; |
| --- | --- |

99.

meni, da bi razvoj samoregulativnih kodeksov ravnanja v trgovini, strokovnih in potrošniških združenjih ter izvajanje določb iz poročila Parlamenta o novi digitalni agendi za Evropo – 2015.eu, v kateri je menil, da bi oblikovanje evropske listine pravic državljanov in potrošnikov v digitalno okolje ter razvoj „pete svoboščine“, ki naj bi omogočala prost pretok vsebin in znanja, povečala zaupanje potrošnikov v elektronsko poslovanje, saj bi bili tako jasne pravice in dolžnosti vseh udeležencev informacijske družbe;

| 100. | poziva Komisijo, naj hitro ukrepa in v letu 2012 poroča o svojem napredku pri spoprijemanju z desetimi ovirami za čezmejno elektronsko poslovanje, kot je navedeno v njenem sporočilu z dne 22. oktobra 2009 o čezmejnem trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (KOM(2009)0557); poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo visoko raven varstva potrošnikov v elektronskem poslovanju ter odpravijo ovire za razvoj elektronskega poslovanja, ki so bile ugotovljene v sporočilu Komisije iz leta 2010 o digitalni agendi in sporočilu iz leta 2009 o čezmejnem elektronskem trgovanju med podjetji in potrošniki v EU, tako z zakonodajnimi kot nezakonodajnimi sredstvi; poziva Komisijo, naj začne dialog med zainteresiranimi stranmi in ZDA, da bi preverila načine razvoja čezatlantskega elektronskega trga; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisijo, naj hitro ukrepa in v letu 2012 poroča o svojem napredku pri spoprijemanju z desetimi ovirami za čezmejno elektronsko poslovanje, kot je navedeno v njenem sporočilu z dne 22. oktobra 2009 o čezmejnem trgovanju med podjetji in potrošniki v EU (KOM(2009)0557); poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo visoko raven varstva potrošnikov v elektronskem poslovanju ter odpravijo ovire za razvoj elektronskega poslovanja, ki so bile ugotovljene v sporočilu Komisije iz leta 2010 o digitalni agendi in sporočilu iz leta 2009 o čezmejnem elektronskem trgovanju med podjetji in potrošniki v EU, tako z zakonodajnimi kot nezakonodajnimi sredstvi; poziva Komisijo, naj začne dialog med zainteresiranimi stranmi in ZDA, da bi preverila načine razvoja čezatlantskega elektronskega trga;

*

* *

| 101. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

101.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0046.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0047.

(3)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 112.

(4)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 370.

(5)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(6)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

(7)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 109.

(8)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 247.

(9)  UL L 271, 9.10.2002, str. 16.

(10)  http://www.un.or.at/unictral.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/15

---

Torek, 21. september 2010Trgovinski in gospodarski odnosi s Turčijo

P7_TA(2010)0324

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Turčijo (2009/2200(INI))

2012/C 50 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije za leto 2009 (SEC(2009)1334), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije za leto 2009 (SEC(2009)1334),

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma z dne 12. septembra 1963 med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma z dne 12. septembra 1963 med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo,

| — | ob upoštevanju dodatnega protokola k temu sporazumu z dne 23. novembra 1970, zlasti člena 41(1) („določba o mirovanju“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dodatnega protokola k temu sporazumu z dne 23. novembra 1970, zlasti člena 41(1) („določba o mirovanju“),

| — | ob upoštevanju sklepa št. 1/80 pridružitvenega sveta ES-Turčija z dne 19. septembra 1980, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa št. 1/80 pridružitvenega sveta ES-Turčija z dne 19. septembra 1980,

| — | ob upoštevanju sklepa št. 1/95 pridružitvenega sveta ES-Turčija z dne 22. decembra 1995 o izvajanju zaključne faze carinske unije (96/142/ES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa št. 1/95 pridružitvenega sveta ES-Turčija z dne 22. decembra 1995 o izvajanju zaključne faze carinske unije (96/142/ES),

| — | ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča v zvezi s štirimi temeljnimi svoboščinami, zlasti v zadevah Demirel, Sevince, Savas, Abatay-Sahin, Tum-Dari in Soysal, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča v zvezi s štirimi temeljnimi svoboščinami, zlasti v zadevah Demirel, Sevince, Savas, Abatay-Sahin, Tum-Dari in Soysal,

| — | ob upoštevanju zadnjega poročila Svetovne trgovinske organizacije (STO) o trgovinski politiki Turčije, ki je bilo objavljeno leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjega poročila Svetovne trgovinske organizacije (STO) o trgovinski politiki Turčije, ki je bilo objavljeno leta 2007,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Turčiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Turčiji,

| — | ob upoštevanju analize tematskega oddelka o programu za Turčijo za leto 2009 v okviru predpristopnega instrumenta in v kontekstu širitvenega paketa 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analize tematskega oddelka o programu za Turčijo za leto 2009 v okviru predpristopnega instrumenta in v kontekstu širitvenega paketa 2009,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. decembra 2006,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0238/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0238/2010),

| A. | ker je carinska unija s Turčijo še vedno eno najrazvitejših in najtesnejših trgovinskih sodelovanj EU s tretjimi državami, |
| --- | --- |

A.

ker je carinska unija s Turčijo še vedno eno najrazvitejših in najtesnejših trgovinskih sodelovanj EU s tretjimi državami,

| B. | ker je Turčija po statističnih podatkih Svetovne banke sedemnajsto največje gospodarstvo na svetu in šesto največje gospodarstvo v Evropi, medtem ko industrijski izdelki predstavljajo več kot 90 % njenega izvoza; ker je bila Turčija v letu 2008 dvajseta največja svetovna prejemnica tujih neposrednih naložb, ki so dosegle vrednost 18 milijard, |
| --- | --- |

B.

ker je Turčija po statističnih podatkih Svetovne banke sedemnajsto največje gospodarstvo na svetu in šesto največje gospodarstvo v Evropi, medtem ko industrijski izdelki predstavljajo več kot 90 % njenega izvoza; ker je bila Turčija v letu 2008 dvajseta največja svetovna prejemnica tujih neposrednih naložb, ki so dosegle vrednost 18 milijard,

| C. | ker je Turčija postala sedma največja trgovinska partnerica EU, Evropska unija pa je največja turška trgovinska partnerica, |
| --- | --- |

C.

ker je Turčija postala sedma največja trgovinska partnerica EU, Evropska unija pa je največja turška trgovinska partnerica,

| D. | ker je Turčija v letu 2009 v EU izvozila izdelke v vrednosti 33,6 milijarde EUR, iz nje pa uvozila izdelke v vrednosti 40,4 milijarde EUR, |
| --- | --- |

D.

ker je Turčija v letu 2009 v EU izvozila izdelke v vrednosti 33,6 milijarde EUR, iz nje pa uvozila izdelke v vrednosti 40,4 milijarde EUR,

| E. | ker je povprečna stopnja brezposelnosti v Turčiji v letu 2009 dosegla skrb zbujajočih 12,5 % in se je po podatkih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj v aprilu 2010 zmanjšala na 10,8 %, brezposelnost mladih znaša kar 25 %, v poročilu o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2010 pa je navedeno, da je v Turčiji delež skrajne revščine 17,1 %, |
| --- | --- |

E.

ker je povprečna stopnja brezposelnosti v Turčiji v letu 2009 dosegla skrb zbujajočih 12,5 % in se je po podatkih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj v aprilu 2010 zmanjšala na 10,8 %, brezposelnost mladih znaša kar 25 %, v poročilu o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2010 pa je navedeno, da je v Turčiji delež skrajne revščine 17,1 %,

| 1. | pozdravlja dejstvo, da so trgovinski odnosi EU s Turčijo na visoki ravni; poziva Turčijo, naj poenostavi postopke in birokracijo ter odpravi obstoječe tarifne in netarifne ovire; poudarja pomen konstruktivnega dialoga med obema stranema, da se dodatno izboljšajo medsebojni odnosi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da so trgovinski odnosi EU s Turčijo na visoki ravni; poziva Turčijo, naj poenostavi postopke in birokracijo ter odpravi obstoječe tarifne in netarifne ovire; poudarja pomen konstruktivnega dialoga med obema stranema, da se dodatno izboljšajo medsebojni odnosi;

| 2. | opominja, da naj bi se Unija glede na člen 205 Pogodbe o delovanju Evropske unije v povezavi s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji pri zunanjem delovanju, vključno s skupno trgovinsko politiko, zavzemala za „[...] demokracijo, pravno državo, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakost in solidarnost ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava“, pa tudi za graditev partnerstva s tretjimi državami, ki so prav tako zveste omenjenim načelom; |
| --- | --- |

2.

opominja, da naj bi se Unija glede na člen 205 Pogodbe o delovanju Evropske unije v povezavi s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji pri zunanjem delovanju, vključno s skupno trgovinsko politiko, zavzemala za „[...] demokracijo, pravno državo, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakost in solidarnost ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava“, pa tudi za graditev partnerstva s tretjimi državami, ki so prav tako zveste omenjenim načelom;

| 3. | poziva Komisijo, naj nadaljuje prizadevanja in dialog s Turčijo na področju trgovine, zlasti v okviru skupnega posvetovalnega odbora in skupnega odbora carinske unije ES-Turčija; obe strani spodbuja k učinkovitejši uporabi teh platform in k hitremu reševanju spornih vprašanj, kot so turška prepoved uvoza govejega mesa, živega goveda in iz njega pridobljenih proizvodov ter cestne kvote v nekaterih državah članicah EU za vozila, registrirana v Turčiji; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj nadaljuje prizadevanja in dialog s Turčijo na področju trgovine, zlasti v okviru skupnega posvetovalnega odbora in skupnega odbora carinske unije ES-Turčija; obe strani spodbuja k učinkovitejši uporabi teh platform in k hitremu reševanju spornih vprašanj, kot so turška prepoved uvoza govejega mesa, živega goveda in iz njega pridobljenih proizvodov ter cestne kvote v nekaterih državah članicah EU za vozila, registrirana v Turčiji;

| 4. | ugotavlja, da ima Turčija potencial za dolgoročno rast, zanjo pa so značilne tudi demografske posebnosti; poziva EU in Turčijo, naj posvetita potrebno pozornost svojima povezanima gospodarstvoma, naj ohranita sistem odprte trgovine in naložb, naj spoštujeta svoje zaveze iz različnih mednarodnih platform in naj ne klonita pred domačimi protekcionističnimi pritiski, instrumente trgovinske zaščite pa uporabljata v skladu s STO; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da ima Turčija potencial za dolgoročno rast, zanjo pa so značilne tudi demografske posebnosti; poziva EU in Turčijo, naj posvetita potrebno pozornost svojima povezanima gospodarstvoma, naj ohranita sistem odprte trgovine in naložb, naj spoštujeta svoje zaveze iz različnih mednarodnih platform in naj ne klonita pred domačimi protekcionističnimi pritiski, instrumente trgovinske zaščite pa uporabljata v skladu s STO;

| 5. | je zaskrbljen zaradi nizke stopnje udeležbe žensk na trgu delovne sile in stopnje njihove zaposlenosti v neformalnem sektorju; poziva Turčijo, naj zaposlovanje žensk uvrsti v središče gospodarske, socialne in zaposlovalne politike; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi nizke stopnje udeležbe žensk na trgu delovne sile in stopnje njihove zaposlenosti v neformalnem sektorju; poziva Turčijo, naj zaposlovanje žensk uvrsti v središče gospodarske, socialne in zaposlovalne politike;

| 6. | opozarja na resnost razmer na področju zaposlovanja mladih in na pomanjkanje posebnih ukrepov, ki bi to težavo rešili; se sklicuje na nedavno raziskavo Mednarodne organizacije dela, v kateri je ustvarjanje delovnih mest nasploh, še posebej pa zaposlovanje žensk in mladih, opisano kot osrednji izziv na trgu delovne sile, od katerega bo odvisen razvoj Turčije; zato poziva k strategiji zaposlovanja, usmerjeni v zaposlovanje mladih nasploh, zlasti pa v položaj mladih žensk; |
| --- | --- |

6.

opozarja na resnost razmer na področju zaposlovanja mladih in na pomanjkanje posebnih ukrepov, ki bi to težavo rešili; se sklicuje na nedavno raziskavo Mednarodne organizacije dela, v kateri je ustvarjanje delovnih mest nasploh, še posebej pa zaposlovanje žensk in mladih, opisano kot osrednji izziv na trgu delovne sile, od katerega bo odvisen razvoj Turčije; zato poziva k strategiji zaposlovanja, usmerjeni v zaposlovanje mladih nasploh, zlasti pa v položaj mladih žensk;

| 7. | pozdravlja vzpostavitev carinske unije leta 1996, ki je povečala dostop na trg in omogočila, da je obseg trgovinske menjave med EU in Turčijo v najuspešnejšem letu 2008 dosegel 100 milijard EUR; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja vzpostavitev carinske unije leta 1996, ki je povečala dostop na trg in omogočila, da je obseg trgovinske menjave med EU in Turčijo v najuspešnejšem letu 2008 dosegel 100 milijard EUR;

| 8. | poudarja, da carinska unija vključuje končne izdelke in predelane kmetijske izdelke; z zadovoljstvom pričakuje čimprejšnjo vključitev kmetijskih izdelkov v carinsko unijo; meni, da je mogoče carinsko unijo razširiti z drugimi področji, kot so storitve in javna naročila; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da carinska unija vključuje končne izdelke in predelane kmetijske izdelke; z zadovoljstvom pričakuje čimprejšnjo vključitev kmetijskih izdelkov v carinsko unijo; meni, da je mogoče carinsko unijo razširiti z drugimi področji, kot so storitve in javna naročila;

| 9. | obžaluje, da je po najnovejših ugotovitvah STO povprečna tarifna stopnja, ki jo za kmetijske pridelke uporablja Turčija, razmeroma visoka, v nekaterih primerih pa celo zelo visoka (dajatev za koruzo na primer znaša 130 %); poziva turško vlado, naj občutno zmanjša te ovire; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da je po najnovejših ugotovitvah STO povprečna tarifna stopnja, ki jo za kmetijske pridelke uporablja Turčija, razmeroma visoka, v nekaterih primerih pa celo zelo visoka (dajatev za koruzo na primer znaša 130 %); poziva turško vlado, naj občutno zmanjša te ovire;

| 10. | pozdravlja uskladitev turškega carinskega zakonika s carinskim zakonikom EU, zlasti sprejetje splošnega sistema preferencialov; poziva k večji uskladitvi turške zakonodaje s pravnim redom Skupnosti na področju proste trgovine, boja proti ponarejanju, naknadnega nadzora in izdajanja dovoljenj za brezcarinske trgovine; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja uskladitev turškega carinskega zakonika s carinskim zakonikom EU, zlasti sprejetje splošnega sistema preferencialov; poziva k večji uskladitvi turške zakonodaje s pravnim redom Skupnosti na področju proste trgovine, boja proti ponarejanju, naknadnega nadzora in izdajanja dovoljenj za brezcarinske trgovine;

| 11. | obžaluje, da Turčija že peto leto zapored dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu ne izvaja v celoti in da ni odstranila vseh ovir za prosti pretok blaga; poziva Turčijo, naj začne nemudoma, v celoti in na nepristranski način izvajati svoje obveznosti iz tega protokola, kar bo prispevalo k nadaljnjemu razvoju njenih trgovinskih odnosov z državami članicami EU, in opozarja, da bi utegnil biti v nasprotnem primeru pogajalski proces resno ogrožen; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da Turčija že peto leto zapored dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu ne izvaja v celoti in da ni odstranila vseh ovir za prosti pretok blaga; poziva Turčijo, naj začne nemudoma, v celoti in na nepristranski način izvajati svoje obveznosti iz tega protokola, kar bo prispevalo k nadaljnjemu razvoju njenih trgovinskih odnosov z državami članicami EU, in opozarja, da bi utegnil biti v nasprotnem primeru pogajalski proces resno ogrožen;

| 12. | znova poudarja, da mora Turčija nujno in v celoti spoštovati svoje zaveze v okviru carinske unije; meni, da je na nekaterih področjih, kot so območja proste trgovine in oprostitev carinskih dajatev, potrebno nadaljnje usklajevanje s pravnim redom Skupnosti; |
| --- | --- |

12.

znova poudarja, da mora Turčija nujno in v celoti spoštovati svoje zaveze v okviru carinske unije; meni, da je na nekaterih področjih, kot so območja proste trgovine in oprostitev carinskih dajatev, potrebno nadaljnje usklajevanje s pravnim redom Skupnosti;

| 13. | poudarja, da bi carinska unija veliko pridobila s pregledom mehanizma za reševanje sporov, ki bi omogočil hitro in pošteno reševanje spornih vprašanj; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi carinska unija veliko pridobila s pregledom mehanizma za reševanje sporov, ki bi omogočil hitro in pošteno reševanje spornih vprašanj;

| 14. | poziva k odpravi vseh nepotrebnih ovir za trgovino med Turčijo in EU, vključno s tistimi tehnične narave, kot so nepriznavanje potrdil, podvajanje preskusov, dvojne inšpekcije, obvezni tehnični predpisi in standardi, v skladu s STO; Komisijo pa poziva, naj poskrbi za izmenjavo zgledov iz prakse na tem področju; |
| --- | --- |

14.

poziva k odpravi vseh nepotrebnih ovir za trgovino med Turčijo in EU, vključno s tistimi tehnične narave, kot so nepriznavanje potrdil, podvajanje preskusov, dvojne inšpekcije, obvezni tehnični predpisi in standardi, v skladu s STO; Komisijo pa poziva, naj poskrbi za izmenjavo zgledov iz prakse na tem področju;

| 15. | je seznanjen s težavami Turčije pri sklepanju prostotrgovinskih sporazumov s tretjimi državami, kar ima negativne posledice za turško gospodarstvo, saj partnerkam EU iz prostotrgovinskih sporazumov, s katerimi Turčija takšnih sporazumov še ni mogla skleniti, omogoča enostranski prednostni dostop do turškega trga; poziva Komisijo in Svet, naj poskrbita, da bo Turčija vključena v študije o ocenah učinkov predvidenih sporazumov o prosti trgovini med EU in tretjimi državami, ter naj dodatno okrepita posredovanje informacij o stališču EU in stanju pogajanj o sporazumih o prosti trgovini; spodbuja Komisijo, naj v sporazumih o prosti trgovini upošteva carinsko unijo med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen s težavami Turčije pri sklepanju prostotrgovinskih sporazumov s tretjimi državami, kar ima negativne posledice za turško gospodarstvo, saj partnerkam EU iz prostotrgovinskih sporazumov, s katerimi Turčija takšnih sporazumov še ni mogla skleniti, omogoča enostranski prednostni dostop do turškega trga; poziva Komisijo in Svet, naj poskrbita, da bo Turčija vključena v študije o ocenah učinkov predvidenih sporazumov o prosti trgovini med EU in tretjimi državami, ter naj dodatno okrepita posredovanje informacij o stališču EU in stanju pogajanj o sporazumih o prosti trgovini; spodbuja Komisijo, naj v sporazumih o prosti trgovini upošteva carinsko unijo med EU in Turčijo;

| 16. | poziva Turčijo, naj odpravi še preostala uvozna dovoljenja za blago, ki so v nasprotju z zavezami iz carinske unije, ter privoli v posodobitev sklepa št. 2/97 pridružitvenega sveta ES-Turčija o odpravi tehničnih ovir za trgovino; |
| --- | --- |

16.

poziva Turčijo, naj odpravi še preostala uvozna dovoljenja za blago, ki so v nasprotju z zavezami iz carinske unije, ter privoli v posodobitev sklepa št. 2/97 pridružitvenega sveta ES-Turčija o odpravi tehničnih ovir za trgovino;

| 17. | pozdravlja zakonodajo o standardizaciji zunanje trgovine, ki jo je turška vlada sprejela v letu 2009; vendar kljub temu opaža, da so bili uvedeni postopki ugotavljanja skladnosti in fizičnih carinskih pregledov; spodbuja EU in Turčijo, naj v celoti spoštujeta načela vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja zakonodajo o standardizaciji zunanje trgovine, ki jo je turška vlada sprejela v letu 2009; vendar kljub temu opaža, da so bili uvedeni postopki ugotavljanja skladnosti in fizičnih carinskih pregledov; spodbuja EU in Turčijo, naj v celoti spoštujeta načela vzajemnega priznavanja;

| 18. | poziva Turčijo, naj odpravi obremenjujoče uvozne postopke in uskladi svoj sistem brezcarinskih kvot za predelane kmetijske proizvode, ki niso v skladu s carinsko unijo; |
| --- | --- |

18.

poziva Turčijo, naj odpravi obremenjujoče uvozne postopke in uskladi svoj sistem brezcarinskih kvot za predelane kmetijske proizvode, ki niso v skladu s carinsko unijo;

| 19. | pozdravlja pozitivne ugotovitve zadnje ocene STO o Turčiji; ne glede na to odločno poziva turško vlado, naj sprejme ustrezne ukrepe za izpolnjevanje teh priporočil ter pospeši strukturne in zakonodajne reforme; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pozitivne ugotovitve zadnje ocene STO o Turčiji; ne glede na to odločno poziva turško vlado, naj sprejme ustrezne ukrepe za izpolnjevanje teh priporočil ter pospeši strukturne in zakonodajne reforme;

| 20. | poziva Turčijo, naj začasno odloži nove zahteve v zvezi z dobrimi proizvodnimi postopki, saj dejansko onemogočajo uvoz nekaterih farmacevtskih proizvodov, ter sodeluje v mednarodnih pobudah za uskladitev postopkov in standardov v zvezi z dobrimi proizvodnimi praksami, kot jih poznata STO in EU, ter jih upošteva; |
| --- | --- |

20.

poziva Turčijo, naj začasno odloži nove zahteve v zvezi z dobrimi proizvodnimi postopki, saj dejansko onemogočajo uvoz nekaterih farmacevtskih proizvodov, ter sodeluje v mednarodnih pobudah za uskladitev postopkov in standardov v zvezi z dobrimi proizvodnimi praksami, kot jih poznata STO in EU, ter jih upošteva;

| 21. | je seznanjen s turško dinamično strategijo mednarodne trgovine in dejstvom, da je do danes sklenila 16 sporazumov o prosti trgovini; spodbuja EU in Turčijo, naj si skupaj prizadevata za poglobitev trgovinskih odnosov z osrednjo Azijo; |
| --- | --- |

21.

je seznanjen s turško dinamično strategijo mednarodne trgovine in dejstvom, da je do danes sklenila 16 sporazumov o prosti trgovini; spodbuja EU in Turčijo, naj si skupaj prizadevata za poglobitev trgovinskih odnosov z osrednjo Azijo;

| 22. | je seznanjen z dejstvom, da 88 % vseh neposrednih tujih naložb v Turčiji prihaja iz EU; vendar poudarja, da je delež neposrednih tujih naložb v turškem BDP razmeroma majhen; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen z dejstvom, da 88 % vseh neposrednih tujih naložb v Turčiji prihaja iz EU; vendar poudarja, da je delež neposrednih tujih naložb v turškem BDP razmeroma majhen;

| 23. | je seznanjen z dejavnostmi Turčije v regionalnih platformah, kot so Organizacija za črnomorsko gospodarsko sodelovanje, Črnomorska trgovinska in razvojna banka ter proces sodelovanja v jugovzhodni Evropi; spodbuja Turčijo, naj prevzame vodilno vlogo pri spodbujanju odprte in pravične trgovine z ustreznim upoštevanjem socialne, gospodarske in okoljske blaginje; |
| --- | --- |

23.

je seznanjen z dejavnostmi Turčije v regionalnih platformah, kot so Organizacija za črnomorsko gospodarsko sodelovanje, Črnomorska trgovinska in razvojna banka ter proces sodelovanja v jugovzhodni Evropi; spodbuja Turčijo, naj prevzame vodilno vlogo pri spodbujanju odprte in pravične trgovine z ustreznim upoštevanjem socialne, gospodarske in okoljske blaginje;

| 24. | je seznanjen z vlogo Turčije v Sredozemlju kot ustanovne partnerice barcelonskega procesa in jo poziva, naj v celoti spoštuje vse partnerske države tega procesa; poudarja, da je mogoče turško trgovino v sredozemskem bazenu še precej izboljšati; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen z vlogo Turčije v Sredozemlju kot ustanovne partnerice barcelonskega procesa in jo poziva, naj v celoti spoštuje vse partnerske države tega procesa; poudarja, da je mogoče turško trgovino v sredozemskem bazenu še precej izboljšati;

| 25. | je seznanjen z dejstvom, da EU sicer ostaja največja turška trgovinska partnerica, vendar so od leta 2009 na tem področju vse pomembnejši tudi Rusija, Kitajska, Združene države in Iran; poudarja, da je trgovinska menjava med Turčijo in EU v letu 2009 upadla, v prvih dveh četrtletjih leta 2010 pa so bili znova zaznani trendi rasti; ugotavlja tudi, da si Turčija prizadeva za diverzifikacijo svojih trgovinskih partnerjev; poziva Komisijo, naj izvede študijo o razlogih – ti lahko vključujejo finančno krizo – in gospodarskih učinkih relativnega padca deleža EU v turški trgovinski menjavi s tujino; |
| --- | --- |

25.

je seznanjen z dejstvom, da EU sicer ostaja največja turška trgovinska partnerica, vendar so od leta 2009 na tem področju vse pomembnejši tudi Rusija, Kitajska, Združene države in Iran; poudarja, da je trgovinska menjava med Turčijo in EU v letu 2009 upadla, v prvih dveh četrtletjih leta 2010 pa so bili znova zaznani trendi rasti; ugotavlja tudi, da si Turčija prizadeva za diverzifikacijo svojih trgovinskih partnerjev; poziva Komisijo, naj izvede študijo o razlogih – ti lahko vključujejo finančno krizo – in gospodarskih učinkih relativnega padca deleža EU v turški trgovinski menjavi s tujino;

| 26. | je seznanjen, da se Turčija in EU soočata s podobnimi izzivi energetske oskrbe; opozarja na pomen Nabucca za zanesljivo oskrbo z električno energijo v EU, zato poziva Turčijo, naj prevzame pobudo in začne takoj izvajati medvladni sporazum o tem projektu; poudarja, da je treba opredeliti skupno zunanjo energetsko strategijo in odpreti energetsko poglavje, kar bo še izboljšalo sodelovanje na področju energije; poziva Turčijo, naj ratificira trgovinsko spremembo pogodbe o energetski listini, in jo spodbuja, naj vlaga v ogromni potencial svojih obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

26.

je seznanjen, da se Turčija in EU soočata s podobnimi izzivi energetske oskrbe; opozarja na pomen Nabucca za zanesljivo oskrbo z električno energijo v EU, zato poziva Turčijo, naj prevzame pobudo in začne takoj izvajati medvladni sporazum o tem projektu; poudarja, da je treba opredeliti skupno zunanjo energetsko strategijo in odpreti energetsko poglavje, kar bo še izboljšalo sodelovanje na področju energije; poziva Turčijo, naj ratificira trgovinsko spremembo pogodbe o energetski listini, in jo spodbuja, naj vlaga v ogromni potencial svojih obnovljivih virov energije;

| 27. | ugotavlja, da nenehne vizumske težave v okviru sporazuma o trgovini in storitvah GATS 4 precej omejujejo gibanje turških podjetnikov in voznikov tovornjakov v EU; opozarja na zapovrstne sodbe Evropskega sodišča o tej zadevi in poziva Komisijo, naj poskrbi, da jih bodo države članice spoštovale; poziva Komisijo in Svet, naj ponovno preučita vizumske postopke, da se tako odpravijo ovire za trgovino; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da nenehne vizumske težave v okviru sporazuma o trgovini in storitvah GATS 4 precej omejujejo gibanje turških podjetnikov in voznikov tovornjakov v EU; opozarja na zapovrstne sodbe Evropskega sodišča o tej zadevi in poziva Komisijo, naj poskrbi, da jih bodo države članice spoštovale; poziva Komisijo in Svet, naj ponovno preučita vizumske postopke, da se tako odpravijo ovire za trgovino;

| 28. | obžaluje, da zakonodaja, ki bi zagotovila polno spoštovanje pravic sindikatov v skladu s standardi EU in zadevnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela, še ni dokončana, zlasti kar zadeva pravice sindikalnih organizacij, kolektivna pogajanja in pravico do stavke; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da zakonodaja, ki bi zagotovila polno spoštovanje pravic sindikatov v skladu s standardi EU in zadevnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela, še ni dokončana, zlasti kar zadeva pravice sindikalnih organizacij, kolektivna pogajanja in pravico do stavke;

| 29. | poziva Turčijo, naj preneha diskriminirati tuja podjetja, tako da turškim ponudnikom daje 15-odstotno cenovno prednost na področju javnih naročil; poziva Turčijo, naj postane pogodbenica sporazuma o vladnih naročilih v okviru STO; |
| --- | --- |

29.

poziva Turčijo, naj preneha diskriminirati tuja podjetja, tako da turškim ponudnikom daje 15-odstotno cenovno prednost na področju javnih naročil; poziva Turčijo, naj postane pogodbenica sporazuma o vladnih naročilih v okviru STO;

| 30. | poudarja, da so ponarejeni izdelki, tudi na področju farmacije in kozmetike, resen problem v trgovinskih odnosih EU-Turčija in zmanjšujejo privlačnost Turčije za neposredne tuje naložbe; spodbuja Turčijo, naj učinkovito izvaja novo zakonodajo o pravicah intelektualne lastnine, da bi spodbudila trgovinske odnose z EU; poudarja, da je treba pri oblikovanju ureditve za intelektualno lastnino doseči boljše ravnovesje med mednarodnimi zahtevami v zakonodaji o intelektualni lastnini in potrebami domačega gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da so ponarejeni izdelki, tudi na področju farmacije in kozmetike, resen problem v trgovinskih odnosih EU-Turčija in zmanjšujejo privlačnost Turčije za neposredne tuje naložbe; spodbuja Turčijo, naj učinkovito izvaja novo zakonodajo o pravicah intelektualne lastnine, da bi spodbudila trgovinske odnose z EU; poudarja, da je treba pri oblikovanju ureditve za intelektualno lastnino doseči boljše ravnovesje med mednarodnimi zahtevami v zakonodaji o intelektualni lastnini in potrebami domačega gospodarskega razvoja;

| 31. | opaža, da mala in srednja podjetja predstavljajo 99 % turških podjetij in zagotavljajo 70 % zaposlitvenih možnosti v Turčiji; spodbuja Turčijo, naj izboljša dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; pozdravlja turški deveti razvojni načrt, ki je osredotočen na porabo sredstev za raziskave in razvoj, kar je bistveno za povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

31.

opaža, da mala in srednja podjetja predstavljajo 99 % turških podjetij in zagotavljajo 70 % zaposlitvenih možnosti v Turčiji; spodbuja Turčijo, naj izboljša dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; pozdravlja turški deveti razvojni načrt, ki je osredotočen na porabo sredstev za raziskave in razvoj, kar je bistveno za povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij;

| 32. | pozdravlja izid referenduma v podporo ustavni reformi; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja izid referenduma v podporo ustavni reformi;

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in turški vladi. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in turški vladi.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/19

---

Torek, 21. september 2010Zakonodaja EU s področja ohranjanja biotske raznovrstnosti

P7_TA(2010)0325

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o izvajanju zakonodaje EU s področja ohranjanja biotske raznovrstnosti (2009/2108(INI))

2012/C 50 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o zaustavitvi izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje: Ohranjanje storitev ekosistemov za blaginjo ljudi (KOM(2006)0216), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o zaustavitvi izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje: Ohranjanje storitev ekosistemov za blaginjo ljudi (KOM(2006)0216),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o srednjeročni oceni izvajanja akcijskega načrta ES za biotsko raznovrstnost (KOM(2008)0864), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o srednjeročni oceni izvajanja akcijskega načrta ES za biotsko raznovrstnost (KOM(2008)0864),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o možnostih za vizijo in cilje EU glede biotske raznovrstnosti po letu 2010 (KOM(2010)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o možnostih za vizijo in cilje EU glede biotske raznovrstnosti po letu 2010 (KOM(2010)0004),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o stanju ohranjenosti habitatnih tipov in vrst, kot zahteva člen 17 direktive o habitatih (KOM(2009)0358), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o stanju ohranjenosti habitatnih tipov in vrst, kot zahteva člen 17 direktive o habitatih (KOM(2009)0358),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (1) (direktiva o pticah) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2001 (2) o izvajanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (3) (direktiva o habitatih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (1) (direktiva o pticah) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2001 (2) o izvajanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (3) (direktiva o habitatih),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje z dne 25. junija 2009 o srednjeročni oceni izvajanja akcijskega načrta ES za biotsko raznovrstnost in razvoju strategije EU za invazivne tuje vrste, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje z dne 25. junija 2009 o srednjeročni oceni izvajanja akcijskega načrta ES za biotsko raznovrstnost in razvoju strategije EU za invazivne tuje vrste,

| — | ob upoštevanju neuradnega srečanja Sveta, ki je potekalo 26. in 27. januarja 2010 v Madridu, na katerem so bile sprejete tako imenovane prednostne naloge „Cibeles“, in sklepov Sveta za okolje z dne 15. marca 2010 o biotski raznovrstnosti po letu 2010 – vizija in cilji na ravni Evropske unije in na svetovni ravni ter mednarodna ureditev dostopa in porazdelitve bremena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega srečanja Sveta, ki je potekalo 26. in 27. januarja 2010 v Madridu, na katerem so bile sprejete tako imenovane prednostne naloge „Cibeles“, in sklepov Sveta za okolje z dne 15. marca 2010 o biotski raznovrstnosti po letu 2010 – vizija in cilji na ravni Evropske unije in na svetovni ravni ter mednarodna ureditev dostopa in porazdelitve bremena,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje z dne 25. in 26. marca 2010, zlasti odstavka 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za okolje z dne 25. in 26. marca 2010, zlasti odstavka 14,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o zaustavitvi izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o zaustavitvi izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 (4),

| — | ob upoštevanju evropskega vrha v Gothenburgu leta 2001, na katerem je bilo sklenjeno, da bo kot del strategije za trajnostni razvoj do leta 2010 zaustavljeno izgubljanje biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega vrha v Gothenburgu leta 2001, na katerem je bilo sklenjeno, da bo kot del strategije za trajnostni razvoj do leta 2010 zaustavljeno izgubljanje biotske raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju študije o ekonomiki ekosistemov in biotski raznovrstnosti (TEEB) (http://www.teebweb.org), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o ekonomiki ekosistemov in biotski raznovrstnosti (TEEB) (http://www.teebweb.org),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o razvoju strategije EU za invazivne vrste (KOM(2008)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o razvoju strategije EU za invazivne vrste (KOM(2008)0789),

| — | ob upoštevanju modre knjige EU o celostni pomorski politiki (KOM(2007)0575 in SEC(2007)1278) ter tekočih priprav na reformo skupne ribiške politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju modre knjige EU o celostni pomorski politiki (KOM(2007)0575 in SEC(2007)1278) ter tekočih priprav na reformo skupne ribiške politike,

| — | ob upoštevanju ukrepov, ki so namenjeni krepitvi ohranjanja narave in biotske raznovrstnosti ter so del „pregleda stanja SKP“, in priložnosti, ki jih zagotavlja reforma skupne kmetijske politike, ki je predmet sedanjih razprav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepov, ki so namenjeni krepitvi ohranjanja narave in biotske raznovrstnosti ter so del „pregleda stanja SKP“, in priložnosti, ki jih zagotavlja reforma skupne kmetijske politike, ki je predmet sedanjih razprav,

| — | ob upoštevanju ugotovitev neodvisnih strokovnjakov v študiji „Nacionalno izvajanje direktive Sveta o habitatih“ – študija PE 410.698 – Tematski sektor C, 2009, o izvajanju direktive o habitatih, zlasti o pomanjkanju ocene drugih možnosti in kumulativnih učinkih projektov, pa tudi o neprimernem upravljanju območja in, pri določanju ukrepov za nadomestilo škode, nepreverjanju takšnih ukrepov ter dejstvu, da so pogosto izvajani prepozno, če sploh, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev neodvisnih strokovnjakov v študiji „Nacionalno izvajanje direktive Sveta o habitatih“ – študija PE 410.698 – Tematski sektor C, 2009, o izvajanju direktive o habitatih, zlasti o pomanjkanju ocene drugih možnosti in kumulativnih učinkih projektov, pa tudi o neprimernem upravljanju območja in, pri določanju ukrepov za nadomestilo škode, nepreverjanju takšnih ukrepov ter dejstvu, da so pogosto izvajani prepozno, če sploh,

| — | ob upoštevanju dejstva, da so Združeni narodi razglasili leto 2010 za leto biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da so Združeni narodi razglasili leto 2010 za leto biotske raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju izida 15. konference pogodbenic (COP 15) Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki je potekala v Dohi v Qatarju od 13. do 25. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida 15. konference pogodbenic (COP 15) Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki je potekala v Dohi v Qatarju od 13. do 25. marca 2010,

| — | ob upoštevanju prihajajoče pete konference pogodbenic, na kateri se bodo sestale pogodbenice Kartagenskega protokola o biološki varnosti (COP-MOP 5), in konference pogodbenic (COP 10) Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihajajoče pete konference pogodbenic, na kateri se bodo sestale pogodbenice Kartagenskega protokola o biološki varnosti (COP-MOP 5), in konference pogodbenic (COP 10) Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje št. 4/2009 z naslovom „Progress towards the European 2010 biodiversity target“ (Napredek pri uresničevanju evropskega cilja v zvezi z biotsko raznovrstnostjo za leto 2010), zlasti priloge „SEBI 2010 Biodiversity indicator“ (Kazalnik biotske raznovrstnosti SEBI 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje št. 4/2009 z naslovom „Progress towards the European 2010 biodiversity target“ (Napredek pri uresničevanju evropskega cilja v zvezi z biotsko raznovrstnostjo za leto 2010), zlasti priloge „SEBI 2010 Biodiversity indicator“ (Kazalnik biotske raznovrstnosti SEBI 2010),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije z naslovom Smernice za vzpostavitev omrežja Natura 2000 v morskem okolju – uporaba direktive o habitatih in pticah (maj 2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije z naslovom Smernice za vzpostavitev omrežja Natura 2000 v morskem okolju – uporaba direktive o habitatih in pticah (maj 2007),

| — | ob upoštevanju strategije EU 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU 2020,

| — | ob upoštevanju tretje napovedi Združenih narodov o svetovni biotski raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje napovedi Združenih narodov o svetovni biotski raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za ribištvo in Odbora za peticije (A7-0241/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za ribištvo in Odbora za peticije (A7-0241/2010),

| A. | ker bi morala evropska zakonodaja vplivati na biotsko raznovrstnost, npr. z okvirno direktivo o vodah (2000/60/ES) ali okvirno direktivo o morski strategiji (2008/56/ES), |
| --- | --- |

A.

ker bi morala evropska zakonodaja vplivati na biotsko raznovrstnost, npr. z okvirno direktivo o vodah (2000/60/ES) ali okvirno direktivo o morski strategiji (2008/56/ES),

| B. | ker je iz sporočil Komisije postalo jasno, da EU do leta 2010 ni izpolnila cilja v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, |
| --- | --- |

B.

ker je iz sporočil Komisije postalo jasno, da EU do leta 2010 ni izpolnila cilja v zvezi z biotsko raznovrstnostjo,

| C. | ker pregled vrst in habitatnih tipov, ki so zaščiteni v skladu z direktivo o habitatih, kaže, da je stanje ohranjenosti večine vrst in habitatnih tipov slabo, da je stopnja izumiranja izredno visoka – po nekaterih ocenah se je stopnja biotske raznovrstnosti v zadnjih 40 letih zmanjšala za 30 % – in da dejavnikov izredno visoke izgube biotske raznovrstnosti, kot kaže, ne bo nič manj; ker habitate in vrste, ki so za EU pomembni, potencialno ogrožajo antropogene podnebne spremembe; ker znanstveniki ocenjujejo, da je veliko še neznanih vrst, zaradi česar je nemogoče določiti celoten obseg izgube biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

C.

ker pregled vrst in habitatnih tipov, ki so zaščiteni v skladu z direktivo o habitatih, kaže, da je stanje ohranjenosti večine vrst in habitatnih tipov slabo, da je stopnja izumiranja izredno visoka – po nekaterih ocenah se je stopnja biotske raznovrstnosti v zadnjih 40 letih zmanjšala za 30 % – in da dejavnikov izredno visoke izgube biotske raznovrstnosti, kot kaže, ne bo nič manj; ker habitate in vrste, ki so za EU pomembni, potencialno ogrožajo antropogene podnebne spremembe; ker znanstveniki ocenjujejo, da je veliko še neznanih vrst, zaradi česar je nemogoče določiti celoten obseg izgube biotske raznovrstnosti,

| D. | ker je več dejavnikov preprečilo, da bi EU dosegla svoj cilj do leta 2010, na primer nezmožnost, da bi priznali in obravnavali gonilne sile, ki povzročajo zmanjšanje biotske raznovrstnosti, nepopolno izvajanje zakonodaje, nepopolno in slabo vključevanje v sektorske politike, nezadostno strokovno znanje in pomanjkljivi podatki, nezadostna politična volja, nezadostno financiranje ter pomanjkanje dodatnih učinkovito usmerjenih instrumentov za reševanje posebnih težav, kot so invazivne tuje vrste, |
| --- | --- |

D.

ker je več dejavnikov preprečilo, da bi EU dosegla svoj cilj do leta 2010, na primer nezmožnost, da bi priznali in obravnavali gonilne sile, ki povzročajo zmanjšanje biotske raznovrstnosti, nepopolno izvajanje zakonodaje, nepopolno in slabo vključevanje v sektorske politike, nezadostno strokovno znanje in pomanjkljivi podatki, nezadostna politična volja, nezadostno financiranje ter pomanjkanje dodatnih učinkovito usmerjenih instrumentov za reševanje posebnih težav, kot so invazivne tuje vrste,

| E. | ker je biotska raznovrstnost, ki je naravni svetovni kapital, neposredno in tudi posredno z ekosistemskimi storitvami, ki jih zagotavlja, bistvenega pomena za obstoj človeškega življenja na Zemlji in socialno blaginjo; ker ima biotska raznovrstnost osrednjo vlogo v svetovnem boju proti lakoti in prispeva k zanesljivi preskrbi s hrano; ker sta ohranjanje in trajnostna raba biotske raznovrstnosti eden od pogojev za ublažitev podnebnih sprememb in prilaganje nanje, |
| --- | --- |

E.

ker je biotska raznovrstnost, ki je naravni svetovni kapital, neposredno in tudi posredno z ekosistemskimi storitvami, ki jih zagotavlja, bistvenega pomena za obstoj človeškega življenja na Zemlji in socialno blaginjo; ker ima biotska raznovrstnost osrednjo vlogo v svetovnem boju proti lakoti in prispeva k zanesljivi preskrbi s hrano; ker sta ohranjanje in trajnostna raba biotske raznovrstnosti eden od pogojev za ublažitev podnebnih sprememb in prilaganje nanje,

| F. | ker je biološka biotska raznovrstnost nenadomestljiv temelj, na katerem se je razvilo človeštvo, in ker njena izguba ter spremljajoča izguba naravne dediščine ustvarjata neravnovesje in povzročata znatne gospodarske izgube in zmanjšanje blaginje v enaki razsežnosti kot stroški nedejavnosti na področju podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

F.

ker je biološka biotska raznovrstnost nenadomestljiv temelj, na katerem se je razvilo človeštvo, in ker njena izguba ter spremljajoča izguba naravne dediščine ustvarjata neravnovesje in povzročata znatne gospodarske izgube in zmanjšanje blaginje v enaki razsežnosti kot stroški nedejavnosti na področju podnebnih sprememb,

| G. | ker po podatkih raziskave o ekonomiki ekosistemov in biotski raznovrstnosti (TEEB) izguba biotske raznovrstnosti povzroča znatne gospodarske izgube in zmanjšanje blaginje, |
| --- | --- |

G.

ker po podatkih raziskave o ekonomiki ekosistemov in biotski raznovrstnosti (TEEB) izguba biotske raznovrstnosti povzroča znatne gospodarske izgube in zmanjšanje blaginje,

| H. | ker nedavna raziskava Eurobarometer kaže, da mnogim državljanom EU niso znani pomen izraza biotska raznovrstnost in posledice izgube biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

H.

ker nedavna raziskava Eurobarometer kaže, da mnogim državljanom EU niso znani pomen izraza biotska raznovrstnost in posledice izgube biotske raznovrstnosti,

| I. | ker bi lahko izginjanje vrst prekinilo prehranjevalno verigo, ki je ključna za preživetje drugih vrst živali in sort rastlin, ki so bistvene za proizvodnjo živil, prilagajanje podnebnim razmeram, odpornost proti zunanjim vplivom ter ohranjanje genetskih vrednosti, |
| --- | --- |

I.

ker bi lahko izginjanje vrst prekinilo prehranjevalno verigo, ki je ključna za preživetje drugih vrst živali in sort rastlin, ki so bistvene za proizvodnjo živil, prilagajanje podnebnim razmeram, odpornost proti zunanjim vplivom ter ohranjanje genetskih vrednosti,

Splošne ugotovitve

| 1. | je zelo zaskrbljen nad zelo hitrimi izgubami biotske raznovrstnosti, ki jih povzroča človek in ki bodo s tempom zadnjih desetletij do leta 2050 zelo osiromašile naravo in ji prizadejale nepopravljivo škodo in poudarja, da je delovanje ekosistemov eden od pogojev za naš obstanek; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen nad zelo hitrimi izgubami biotske raznovrstnosti, ki jih povzroča človek in ki bodo s tempom zadnjih desetletij do leta 2050 zelo osiromašile naravo in ji prizadejale nepopravljivo škodo in poudarja, da je delovanje ekosistemov eden od pogojev za naš obstanek;

| 2. | poudarja, da je biotska raznovrstnost najpomembnejši kazalnik dobrega okoljskega stanja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je biotska raznovrstnost najpomembnejši kazalnik dobrega okoljskega stanja;

| 3. | se zaveda, da bi bila neuspela zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti nesprejemljiva ne le z etičnega, ampak tudi z ekološkega in gospodarskega vidika, saj prihodnjim generacijam ne bi bile zagotovljene ekosistemske storitve in blaginja, ki izhajajo iz bogate in naravne biotske raznovrstnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo upravljanje in upoštevanje biotske raznovrstnosti v notranjih in zunanjih odnosih; |
| --- | --- |

3.

se zaveda, da bi bila neuspela zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti nesprejemljiva ne le z etičnega, ampak tudi z ekološkega in gospodarskega vidika, saj prihodnjim generacijam ne bi bile zagotovljene ekosistemske storitve in blaginja, ki izhajajo iz bogate in naravne biotske raznovrstnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo upravljanje in upoštevanje biotske raznovrstnosti v notranjih in zunanjih odnosih;

| 4. | se zaveda, da je za uspešen spopad s trojno krizo: krizo zanesljive preskrbe s hrano, izgubo biotske raznovrstnosti in podnebnimi spremembami potreben usklajen pristop in prihodnja strategija EU o biotski raznovrstnosti, ki bo v celoti vključena v strategije za boj proti revščini in lakoti ter za prilagoditev podnebnim spremembam in njihovo ublažitev; |
| --- | --- |

4.

se zaveda, da je za uspešen spopad s trojno krizo: krizo zanesljive preskrbe s hrano, izgubo biotske raznovrstnosti in podnebnimi spremembami potreben usklajen pristop in prihodnja strategija EU o biotski raznovrstnosti, ki bo v celoti vključena v strategije za boj proti revščini in lakoti ter za prilagoditev podnebnim spremembam in njihovo ublažitev;

| 5. | priznava, da imajo nevladne organizacije pomembno vlogo pri zaščiti biotske raznovrstnosti s svojim prispevkom k procesu sprejemanja odločitev, kot akterji na terenu in pri ozaveščanju javnosti; |
| --- | --- |

5.

priznava, da imajo nevladne organizacije pomembno vlogo pri zaščiti biotske raznovrstnosti s svojim prispevkom k procesu sprejemanja odločitev, kot akterji na terenu in pri ozaveščanju javnosti;

| 6. | poudarja, da se na podlagi sedanjih raziskav, kot je raziskava TEEB, ocenjuje, da znaša vrednost izgube blaginje zaradi izgube biotske raznovrstnosti trenutno približno 50 milijard EUR na leto (le malo pod 1 % BDP) in se bo do leta 2050 povečala na 14 bilijonov ali 7 % ocenjenega letnega BDP; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se na podlagi sedanjih raziskav, kot je raziskava TEEB, ocenjuje, da znaša vrednost izgube blaginje zaradi izgube biotske raznovrstnosti trenutno približno 50 milijard EUR na leto (le malo pod 1 % BDP) in se bo do leta 2050 povečala na 14 bilijonov ali 7 % ocenjenega letnega BDP;

| 7. | vseeno se strinja s poročilom raziskave TEEB, da ima merjenje ekonomske vrednosti biotske raznovrstnosti metodološke omejitve in ne bi smelo zasenčiti etičnega in medgeneracijskega vidika ohranjanja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

7.

vseeno se strinja s poročilom raziskave TEEB, da ima merjenje ekonomske vrednosti biotske raznovrstnosti metodološke omejitve in ne bi smelo zasenčiti etičnega in medgeneracijskega vidika ohranjanja biotske raznovrstnosti;

| 8. | je enako zaskrbljen, ker na mednarodni politični agendi ni zavesti o nujnosti ustavitve izgubljanja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

8.

je enako zaskrbljen, ker na mednarodni politični agendi ni zavesti o nujnosti ustavitve izgubljanja biotske raznovrstnosti;

EU in biotska raznovrstnost

| 9. | globoko obžaluje, da ni bil izpolnjen cilj EU, ki je bil zastavljen na evropskem vrhu v Gothenburgu leta 2001, da se do leta 2010 zaustavi izgubljanje biotske raznovrstnosti ter deli zaskrbljenost mnogih piscev peticij Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

9.

globoko obžaluje, da ni bil izpolnjen cilj EU, ki je bil zastavljen na evropskem vrhu v Gothenburgu leta 2001, da se do leta 2010 zaustavi izgubljanje biotske raznovrstnosti ter deli zaskrbljenost mnogih piscev peticij Evropskemu parlamentu;

| 10. | pozdravlja sporočilo Komisije o „možnostih za vizijo in cilje EU glede biotske raznovrstnosti po letu 2010“, |
| --- | --- |

10.

pozdravlja sporočilo Komisije o „možnostih za vizijo in cilje EU glede biotske raznovrstnosti po letu 2010“,

| 11. | poleg tega pozdravlja sklepe Sveta za okolje o biotski raznovrstnosti z dne 15. marca 2010, ki obsegajo nov glavni cilj, to je do leta 2020 zaustaviti izgubo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev v EU in jih, kolikor je mogoče, obnoviti brez poseganja v naravne spremembe biotske raznovrstnosti ter sklepe Evropskega sveta z dne 25. in 26. marca 2010, ki potrjujejo, da je treba nujno ustaviti sedanje trende izgube biotske raznovrstnosti in degradacije ekosistemov; |
| --- | --- |

11.

poleg tega pozdravlja sklepe Sveta za okolje o biotski raznovrstnosti z dne 15. marca 2010, ki obsegajo nov glavni cilj, to je do leta 2020 zaustaviti izgubo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev v EU in jih, kolikor je mogoče, obnoviti brez poseganja v naravne spremembe biotske raznovrstnosti ter sklepe Evropskega sveta z dne 25. in 26. marca 2010, ki potrjujejo, da je treba nujno ustaviti sedanje trende izgube biotske raznovrstnosti in degradacije ekosistemov;

| 12. | meni, da je zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti najnižja možna raven prizadevanj, ki jih je treba uresničiti do leta 2020; |
| --- | --- |

12.

meni, da je zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti najnižja možna raven prizadevanj, ki jih je treba uresničiti do leta 2020;

| 13. | poudarja, da se že izvajajo dragocene pobude za obnovitev biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, in meni, da morajo biti tudi te dejavnosti del glavnega cilja za leto 2020; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da se že izvajajo dragocene pobude za obnovitev biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, in meni, da morajo biti tudi te dejavnosti del glavnega cilja za leto 2020;

| 14. | meni, da je v primerih, ko podatki niso popolni, pomembna podrobna okoljska, ekonomska in socialna presoja vplivov; |
| --- | --- |

14.

meni, da je v primerih, ko podatki niso popolni, pomembna podrobna okoljska, ekonomska in socialna presoja vplivov;

| 15. | glede na globalni značaj biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter njihove pomembne vloge pri globalnih ciljih o trajnostnem razvoju in zmanjšanju revščine in lakote ter izboljšanju zdravja in dobrega počutja ljudi je prepričan, da mora tudi prihodnja strategija EU pospešiti mednarodna prizadevanja EU za preprečevanje izgube biotske raznovrstnosti, saj je v študijah, kot je TEEB, na voljo dovolj dokazov, da je takšno početje stroškovno učinkovito in izvedljivo, na ta način pa bi prispevali k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015; |
| --- | --- |

15.

glede na globalni značaj biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter njihove pomembne vloge pri globalnih ciljih o trajnostnem razvoju in zmanjšanju revščine in lakote ter izboljšanju zdravja in dobrega počutja ljudi je prepričan, da mora tudi prihodnja strategija EU pospešiti mednarodna prizadevanja EU za preprečevanje izgube biotske raznovrstnosti, saj je v študijah, kot je TEEB, na voljo dovolj dokazov, da je takšno početje stroškovno učinkovito in izvedljivo, na ta način pa bi prispevali k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015;

| 16. | poleg tega poudarja, da mora politika, namenjena varstvu in izboljšanju biotske raznovrstnosti, vključevati skupno politiko EU za obravnavanje problematike invazivnih tujih vrst ter poudarja tesno povezavo med prometnimi koridorji in obsežnim vnosom tujih vrst; |
| --- | --- |

16.

poleg tega poudarja, da mora politika, namenjena varstvu in izboljšanju biotske raznovrstnosti, vključevati skupno politiko EU za obravnavanje problematike invazivnih tujih vrst ter poudarja tesno povezavo med prometnimi koridorji in obsežnim vnosom tujih vrst;

Natura 2000

| 17. | priznava, da ima celotno in ustrezno izvajanje zakonodaje Natura 2000 pomembno vlogo pri doseganju cilja EU v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, podnebnimi spremembami in cilji trajnostnega razvoja; v zvezi s tem meni, da je nujno, da se v prihodnje izrazito okrepi sodelovanje z uporabniki zemljišč pri izvajanju Nature 2000; poudarja, da je pristop Natura 2000 že pokazal izredne uspehe; |
| --- | --- |

17.

priznava, da ima celotno in ustrezno izvajanje zakonodaje Natura 2000 pomembno vlogo pri doseganju cilja EU v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, podnebnimi spremembami in cilji trajnostnega razvoja; v zvezi s tem meni, da je nujno, da se v prihodnje izrazito okrepi sodelovanje z uporabniki zemljišč pri izvajanju Nature 2000; poudarja, da je pristop Natura 2000 že pokazal izredne uspehe;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izvajajo člen 6 direktive o habitatih; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izvajajo člen 6 direktive o habitatih;

| 19. | vendar je kljub pozitivnim in oprijemljivim rezultatom, ki so jih države članice dosegle na področju ohranjenosti nekaterih vrst zaskrbljen glede polnega in temeljitega izvajanja zakonodaje Natura 2000; poziva države članice, naj izvajanju omrežja Natura 2000 dajo večjo prednost; |
| --- | --- |

19.

vendar je kljub pozitivnim in oprijemljivim rezultatom, ki so jih države članice dosegle na področju ohranjenosti nekaterih vrst zaskrbljen glede polnega in temeljitega izvajanja zakonodaje Natura 2000; poziva države članice, naj izvajanju omrežja Natura 2000 dajo večjo prednost;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da omrežje Natura 2000 predstavlja 18 % ozemlja EU (na kopnem) in zgodnji napredek pri oblikovanju ukrepov za ohranjanje ali načrtov upravljanja; je osupel nad dejstvom, da državam članicam ni uspelo upoštevati rokov, določenih v direktivi; in jih zato poziva, naj takoj sprejmejo ukrepe za polno izvajanje direktiv o pticah in habitatih; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da omrežje Natura 2000 predstavlja 18 % ozemlja EU (na kopnem) in zgodnji napredek pri oblikovanju ukrepov za ohranjanje ali načrtov upravljanja; je osupel nad dejstvom, da državam članicam ni uspelo upoštevati rokov, določenih v direktivi; in jih zato poziva, naj takoj sprejmejo ukrepe za polno izvajanje direktiv o pticah in habitatih;

| 21. | je zaskrbljen zaradi premajhnega napredka pri vzpostavljanju omrežja Natura 2000 v morskem okolju in poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo potrebne postopke; |
| --- | --- |

21.

je zaskrbljen zaradi premajhnega napredka pri vzpostavljanju omrežja Natura 2000 v morskem okolju in poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo potrebne postopke;

| 22. | poziva Komisijo, naj sprejme model mreže zavarovanih morskih območij, ki bo omogočal usklajevanje med ohranjanjem okolja in trajnostnim ribolovom; poziva tudi, naj redno poroča o napredku držav članic pri izvajanju direktiv o pticah in habitatih, zlasti pri vzpostavljanju omrežja Natura 2000 v morskem okolju, saj morska območja trenutno predstavljajo manj kot 10 % zaščitenih območij, poroča pa naj tudi o obveznostih držav članic, da obveščajo o razmerah in jih spremljajo; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj sprejme model mreže zavarovanih morskih območij, ki bo omogočal usklajevanje med ohranjanjem okolja in trajnostnim ribolovom; poziva tudi, naj redno poroča o napredku držav članic pri izvajanju direktiv o pticah in habitatih, zlasti pri vzpostavljanju omrežja Natura 2000 v morskem okolju, saj morska območja trenutno predstavljajo manj kot 10 % zaščitenih območij, poroča pa naj tudi o obveznostih držav članic, da obveščajo o razmerah in jih spremljajo;

| 23. | ugotavlja, da v zakonodaji EU o biotski raznovrstnosti morske vrste in habitati uživajo manjšo zaščito kakor kopenske vrste in habitati ter zato poziva Komisijo, naj oceni pomanjkljivosti v tej zakonodaji in njenem izvajanju ter razvije mrežo zavarovanih morskih območij, v katerih bodo gospodarske dejavnosti, med katere spada tudi ribištvo, predmet okrepljenega ekosistemskega upravljanja; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da v zakonodaji EU o biotski raznovrstnosti morske vrste in habitati uživajo manjšo zaščito kakor kopenske vrste in habitati ter zato poziva Komisijo, naj oceni pomanjkljivosti v tej zakonodaji in njenem izvajanju ter razvije mrežo zavarovanih morskih območij, v katerih bodo gospodarske dejavnosti, med katere spada tudi ribištvo, predmet okrepljenega ekosistemskega upravljanja;

| 24. | nadalje ugotavlja, da različne konvencije za regionalna morja okoli EU, kot so OSPAR, HELCOM in barcelonska konvencija, zagotavljajo pomemben okvir za zaščito morskih ekosistemov; |
| --- | --- |

24.

nadalje ugotavlja, da različne konvencije za regionalna morja okoli EU, kot so OSPAR, HELCOM in barcelonska konvencija, zagotavljajo pomemben okvir za zaščito morskih ekosistemov;

| 25. | meni, da bi bilo treba državam članicam dovoliti, da sprejemajo pobude za zaščito biotske raznolikosti morij, ki presegajo ukrepe, določene v zakonodaji EU; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi bilo treba državam članicam dovoliti, da sprejemajo pobude za zaščito biotske raznolikosti morij, ki presegajo ukrepe, določene v zakonodaji EU;

| 26. | opozarja, da je treba za vzpostavitev usklajenega omrežja Natura 2000 potrebno ohranjati tiste značilnosti pokrajine, ki so zelo pomembne za prosto živeče živalske in rastlinske vrste; zato poziva Komisijo in države članice, naj si dejavno prizadevajo za ohranjanje in razvoj povezanosti zaščitenih območij, bodisi kopenskih bodisi morskih, ter kmetijskih območij z visoko naravno vrednostjo; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da je treba za vzpostavitev usklajenega omrežja Natura 2000 potrebno ohranjati tiste značilnosti pokrajine, ki so zelo pomembne za prosto živeče živalske in rastlinske vrste; zato poziva Komisijo in države članice, naj si dejavno prizadevajo za ohranjanje in razvoj povezanosti zaščitenih območij, bodisi kopenskih bodisi morskih, ter kmetijskih območij z visoko naravno vrednostjo;

| 27. | se strinja z Evropsko agencijo za okolje, da so vzroki za zaskrbljenost o varstvenem stanju vrst in habitatov, ki so zaščiteni po direktivi Evropske unije o habitatih, in da ne smemo vsa prizadevanja usmeriti na ohranjanje otokov biotske raznovrstnosti, obenem pa izgubiti naravno okolje povsod drugje, kar odraža mnenje, ki ga evropski državljani pogosto izražajo v peticijah, poslanih Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

27.

se strinja z Evropsko agencijo za okolje, da so vzroki za zaskrbljenost o varstvenem stanju vrst in habitatov, ki so zaščiteni po direktivi Evropske unije o habitatih, in da ne smemo vsa prizadevanja usmeriti na ohranjanje otokov biotske raznovrstnosti, obenem pa izgubiti naravno okolje povsod drugje, kar odraža mnenje, ki ga evropski državljani pogosto izražajo v peticijah, poslanih Evropskemu parlamentu;

| 28. | opozarja Komisijo in države članice, da direktiva o morski strategiji ne omejuje uporabe zaščitenih morskih območij na Naturo 2000, in zato zahteva, da države članice in Komisija upoštevajo ter medsebojno povežejo vsa zaščitena morska območja, vključno s tistimi, ki jih določajo konvencije o regionalnih morjih, da bi ustvarile povezano in celovito omrežje; |
| --- | --- |

28.

opozarja Komisijo in države članice, da direktiva o morski strategiji ne omejuje uporabe zaščitenih morskih območij na Naturo 2000, in zato zahteva, da države članice in Komisija upoštevajo ter medsebojno povežejo vsa zaščitena morska območja, vključno s tistimi, ki jih določajo konvencije o regionalnih morjih, da bi ustvarile povezano in celovito omrežje;

| 29. | ugotavlja, da se na področju okoljske zakonodaje EU ni mogoče popolnoma izogniti subsidiarnosti, a ga skrbi, da lahko ta stopnja prožnosti privede do zlorab pri njenem izvajanju s strani držav članic; obžaluje osupljive razlike med državami članicami, na primer v zvezi z „zunanjim učinkom“ območij Natura 2000, skupinskimi izjemami za nekatere „obstoječe dejavnosti“ ali uporabo načela previdnosti; v primeru takih izrazitih razlik poziva k ugotavljanju, ali zadevne države članice ne uporabljajo pravil na tak način, da bi ovirale uresničitev načrtovanih ciljev glede biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da se na področju okoljske zakonodaje EU ni mogoče popolnoma izogniti subsidiarnosti, a ga skrbi, da lahko ta stopnja prožnosti privede do zlorab pri njenem izvajanju s strani držav članic; obžaluje osupljive razlike med državami članicami, na primer v zvezi z „zunanjim učinkom“ območij Natura 2000, skupinskimi izjemami za nekatere „obstoječe dejavnosti“ ali uporabo načela previdnosti; v primeru takih izrazitih razlik poziva k ugotavljanju, ali zadevne države članice ne uporabljajo pravil na tak način, da bi ovirale uresničitev načrtovanih ciljev glede biotske raznovrstnosti;

| 30. | glede na razlike med državami članicami poziva Komisijo, naj dodatno pojasni direktive ali zagotovi potrebne smernice, pri čemer naj pojasnitev ali smernice po možnosti temeljijo na najboljših praksah in/ali naj jih te odražajo; |
| --- | --- |

30.

glede na razlike med državami članicami poziva Komisijo, naj dodatno pojasni direktive ali zagotovi potrebne smernice, pri čemer naj pojasnitev ali smernice po možnosti temeljijo na najboljših praksah in/ali naj jih te odražajo;

| 31. | poudarja pomen uporabe previdnostnega načela pri vprašanjih narave, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, v skladu s sklepi Sodišča; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomen uporabe previdnostnega načela pri vprašanjih narave, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, v skladu s sklepi Sodišča;

| 32. | spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bodo presoje vplivov na okolje in strateške okoljske ocene v zvezi z biotsko raznovrstnostjo dovolj kakovostne, da bo zagotovljeno zanesljivo izvajanje zakonodaje Natura 2000; |
| --- | --- |

32.

spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bodo presoje vplivov na okolje in strateške okoljske ocene v zvezi z biotsko raznovrstnostjo dovolj kakovostne, da bo zagotovljeno zanesljivo izvajanje zakonodaje Natura 2000;

| 33. | poziva k okrepitvi direktive o presoji vplivov na okolje in k veliko strožjemu tolmačenju njenih ciljev, da ne bi bilo neto izgub, da bi – kadar je mogoče – pridobili biotsko raznovrstnost ter da bi uvedli posebne zahteve za sedanje spremljanje učinkov projektov na biotsko raznovrstnost in učinkovitosti ukrepov za ublažitev, skupaj z ustreznimi določbami za dostop do teh informacij in izvrševanje; |
| --- | --- |

33.

poziva k okrepitvi direktive o presoji vplivov na okolje in k veliko strožjemu tolmačenju njenih ciljev, da ne bi bilo neto izgub, da bi – kadar je mogoče – pridobili biotsko raznovrstnost ter da bi uvedli posebne zahteve za sedanje spremljanje učinkov projektov na biotsko raznovrstnost in učinkovitosti ukrepov za ublažitev, skupaj z ustreznimi določbami za dostop do teh informacij in izvrševanje;

| 34. | meni, da bi čezmejno sodelovanje lahko pomembno prispevalo k uresničitvi ciljev Natura 2000; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi čezmejno sodelovanje lahko pomembno prispevalo k uresničitvi ciljev Natura 2000;

| 35. | je zaskrbljen tudi nad pomanjkanjem čezmejnega sodelovanja, kar lahko povzroči, da se ista območja obravnavajo različno, ter poudarja, da bi bilo v zvezi s tem obstoječe instrumente, kot je Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, koristno uporabiti kot sodno sredstvo; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen tudi nad pomanjkanjem čezmejnega sodelovanja, kar lahko povzroči, da se ista območja obravnavajo različno, ter poudarja, da bi bilo v zvezi s tem obstoječe instrumente, kot je Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, koristno uporabiti kot sodno sredstvo;

| 36. | poziva Komisijo, naj se v svoji prihodnji strategiji o biotski raznovrstnosti in v okviru programa Natura 2000 bolj osredotoči na ekosistemske storitve, hkrati pa nadaljuje in okrepi prizadevanja, da bi dosegli ugoden status ohranjanja za vrste in njihove habitate; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj se v svoji prihodnji strategiji o biotski raznovrstnosti in v okviru programa Natura 2000 bolj osredotoči na ekosistemske storitve, hkrati pa nadaljuje in okrepi prizadevanja, da bi dosegli ugoden status ohranjanja za vrste in njihove habitate;

Povezovanje z drugimi političnimi področji

| 37. | je prepričan, da kopensko in morsko omrežje Natura 2000 ni edini instrument EU za ohranitev biotske raznovrstnosti, ampak je za zagotovitev uspešnosti politike EU na področju biotske raznovrstnosti potreben celovitejši pristop; |
| --- | --- |

37.

je prepričan, da kopensko in morsko omrežje Natura 2000 ni edini instrument EU za ohranitev biotske raznovrstnosti, ampak je za zagotovitev uspešnosti politike EU na področju biotske raznovrstnosti potreben celovitejši pristop;

| 38. | zato poziva Komisijo, naj z namenom vzajemne krepitve zagotovi nadaljnje povezovanje biotske raznovrstnosti z drugimi političnimi področji EU, kot so kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, regionalna politika in kohezija, promet, turizem, razvojno sodelovanje ter raziskave in inovacije ter naj bolje uskladi sektorske in proračunske politike EU; poudarja obstoj velikih priložnosti, zlasti v skupni kmetijski politiki, regionalni politiki in skupni ribiški politiki, da bi dali biotski raznovrstnosti večji pomen; |
| --- | --- |

38.

zato poziva Komisijo, naj z namenom vzajemne krepitve zagotovi nadaljnje povezovanje biotske raznovrstnosti z drugimi političnimi področji EU, kot so kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, regionalna politika in kohezija, promet, turizem, razvojno sodelovanje ter raziskave in inovacije ter naj bolje uskladi sektorske in proračunske politike EU; poudarja obstoj velikih priložnosti, zlasti v skupni kmetijski politiki, regionalni politiki in skupni ribiški politiki, da bi dali biotski raznovrstnosti večji pomen;

| 39. | opozarja na povezavo med upravljanjem z vodnimi viri ter biotsko raznovrstnostjo kot ključni dejavnik pri podpiranju življenja in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

39.

opozarja na povezavo med upravljanjem z vodnimi viri ter biotsko raznovrstnostjo kot ključni dejavnik pri podpiranju življenja in trajnostnega razvoja;

| 40. | meni, da imajo kmetje pomembno vlogo pri uresničevanju cilja EU v zvezi z biotsko raznovrstnostjo; poudarja, da je bila leta 1992 dana pobuda za vključitev zaščite biotske raznovrstnosti v skupno kmetijsko politiko in da so bili nato z reformo leta 2003 uvedeni ukrepi, kot so navzkrižna skladnost, enotno plačilo na kmetijo (nevezanost) in razvoj podeželja, ki koristijo biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

40.

meni, da imajo kmetje pomembno vlogo pri uresničevanju cilja EU v zvezi z biotsko raznovrstnostjo; poudarja, da je bila leta 1992 dana pobuda za vključitev zaščite biotske raznovrstnosti v skupno kmetijsko politiko in da so bili nato z reformo leta 2003 uvedeni ukrepi, kot so navzkrižna skladnost, enotno plačilo na kmetijo (nevezanost) in razvoj podeželja, ki koristijo biotski raznovrstnosti;

| 41. | izraža pa zaskrbljenost glede tega, ali bodo kmetje EU lahko še naprej konkurenčno pridelovali kakovostno hrano; meni, da bi morala reforma skupne kmetijske politike ustrezno nagraditi kmete EU za njihova prizadevanja pri uresničevanju cilja EU v zvezi z biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

41.

izraža pa zaskrbljenost glede tega, ali bodo kmetje EU lahko še naprej konkurenčno pridelovali kakovostno hrano; meni, da bi morala reforma skupne kmetijske politike ustrezno nagraditi kmete EU za njihova prizadevanja pri uresničevanju cilja EU v zvezi z biotsko raznovrstnostjo;

| 42. | poudarja, da je kmetijska in gozdarska dejavnost v Evropi bistveno prispevala k raznovrstnosti vrst in biotopov ter zelo raznoliki kmetijski krajini, ki zdaj veljajo za potrebne zaščite; zato poudarja, da je kmetijsko krajino in biotsko raznovrstnost v Evropi dolgoročno mogoče ohraniti le s kmetijsko in gozdarsko dejavnostjo; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je kmetijska in gozdarska dejavnost v Evropi bistveno prispevala k raznovrstnosti vrst in biotopov ter zelo raznoliki kmetijski krajini, ki zdaj veljajo za potrebne zaščite; zato poudarja, da je kmetijsko krajino in biotsko raznovrstnost v Evropi dolgoročno mogoče ohraniti le s kmetijsko in gozdarsko dejavnostjo;

| 43. | pozdravlja predhodne poskuse, da bi okoljske vidike povezale s skupno kmetijsko politiko (SKP), kot je uvedba kmetijsko-okoljskih ukrepov ter dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev; poziva Komisijo, naj izkoristi reformo SKP kot priložnost za nadaljnjo krepitev tega trenda in si prizadeva za trajnostno kmetijstvo v EU, pri čemer morajo biti koristi za naravo vodilno načelo, na primer z uvedbo nadomestil za ekološke storitve ali zagotavljanjem javnih dobrin, skupaj s trajnostnim kmetijstvom na ekološko občutljivih območjih, kot so Natura 2000, da bi zagotovili, da bodo v prihodnje financirani samo trajnostni vidiki kmetovanja, da bodo obstoječe dobre prakse ustrezno nagrajene in podpirane ter da kmetje ne bodo finančno ali kako drugače prikrajšani, na ta način pa se oblikujejo pogoji za kmetije, da lahko prispevajo k biotski raznovrstnosti tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja predhodne poskuse, da bi okoljske vidike povezale s skupno kmetijsko politiko (SKP), kot je uvedba kmetijsko-okoljskih ukrepov ter dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev; poziva Komisijo, naj izkoristi reformo SKP kot priložnost za nadaljnjo krepitev tega trenda in si prizadeva za trajnostno kmetijstvo v EU, pri čemer morajo biti koristi za naravo vodilno načelo, na primer z uvedbo nadomestil za ekološke storitve ali zagotavljanjem javnih dobrin, skupaj s trajnostnim kmetijstvom na ekološko občutljivih območjih, kot so Natura 2000, da bi zagotovili, da bodo v prihodnje financirani samo trajnostni vidiki kmetovanja, da bodo obstoječe dobre prakse ustrezno nagrajene in podpirane ter da kmetje ne bodo finančno ali kako drugače prikrajšani, na ta način pa se oblikujejo pogoji za kmetije, da lahko prispevajo k biotski raznovrstnosti tudi v prihodnje;

| 44. | poziva Komisijo, naj večjo pozornost nameni zagotavljanju skladnosti z vsemi evropskimi predpisi in direktivami, ki obravnavajo ohranjanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj večjo pozornost nameni zagotavljanju skladnosti z vsemi evropskimi predpisi in direktivami, ki obravnavajo ohranjanje biotske raznovrstnosti;

| 45. | ugotavlja, da je Evropska unija v okviru svoje kmetijske politike določila pravila na podlagi navzkrižne skladnosti za ohranjanje biotske raznovrstnosti, vendar obžaluje, da pogosto ni enotnega izvajanja in spremljanja teh pravil po vsej EU; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da je Evropska unija v okviru svoje kmetijske politike določila pravila na podlagi navzkrižne skladnosti za ohranjanje biotske raznovrstnosti, vendar obžaluje, da pogosto ni enotnega izvajanja in spremljanja teh pravil po vsej EU;

| 46. | se zaveda, da je tudi politika rabe zemljišč bistven element pri ohranjanju narave, ter poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za boljšo vključitev meril o biotski raznovrstnosti v proces odločanja na lokalni in regionalni ravni pri vprašanjih v zvezi z rabo zemljišč in ozemeljsko politiko, vključno z regionalno in kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

46.

se zaveda, da je tudi politika rabe zemljišč bistven element pri ohranjanju narave, ter poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za boljšo vključitev meril o biotski raznovrstnosti v proces odločanja na lokalni in regionalni ravni pri vprašanjih v zvezi z rabo zemljišč in ozemeljsko politiko, vključno z regionalno in kohezijsko politiko;

| 47. | poudarja, da si upravljanje zemljišč in ohranjanje biotske raznovrstnosti nista v nasprotju in da celostno upravljanje ustvarja habitate za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da si upravljanje zemljišč in ohranjanje biotske raznovrstnosti nista v nasprotju in da celostno upravljanje ustvarja habitate za biotsko raznovrstnost;

| 48. | poudarja, da je pomembno zaustaviti in obrniti upad biotske raznovrstnosti gojenih vrst in sort rastlin, ki vodi v zmanjševanje genetske osnove, na kateri temelji prehrana ljudi in živali; poudarja, da je treba spodbujati uporabo tradicionalnih kmetijskih sort, značilnih za določene regije; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je pomembno zaustaviti in obrniti upad biotske raznovrstnosti gojenih vrst in sort rastlin, ki vodi v zmanjševanje genetske osnove, na kateri temelji prehrana ljudi in živali; poudarja, da je treba spodbujati uporabo tradicionalnih kmetijskih sort, značilnih za določene regije;

| 49. | ob upoštevanju gospodarske, družbene in okoljske vrednosti kmetijske raznovrstnosti in genske raznovrstnosti živine poziva Komisijo, naj opredeli posebne prednostne cilje za zaustavitev izgube genske raznovrstnosti in zaustavitev izgube avtohtonih vrst; poziva k sprejetju opredelitve „avtohtonih“/„neavtohtonih“ pasem in ukrepov za njihovo ohranitev; |
| --- | --- |

49.

ob upoštevanju gospodarske, družbene in okoljske vrednosti kmetijske raznovrstnosti in genske raznovrstnosti živine poziva Komisijo, naj opredeli posebne prednostne cilje za zaustavitev izgube genske raznovrstnosti in zaustavitev izgube avtohtonih vrst; poziva k sprejetju opredelitve „avtohtonih“/„neavtohtonih“ pasem in ukrepov za njihovo ohranitev;

| 50. | ocenjuje, da bi morala SKP kmetom, ki nudijo dodatne storitve v dobro ekosistemov in pomagajo ohranjati biotsko raznovrstnost, zagotoviti dodatna neposredna plačila na površino, ki bi jih financirala Evropska unija; ponovno poudarja svojo zahtevo glede „bonusnega“ sistema navzkrižne skladnosti, s katerim se kmetom dodelijo „bonusne“ točke za ukrepe za ohranjanje biotske raznovrstnosti, ki presegajo obveznosti, določene z zadovoljivo kmetijsko in okoljsko navzkrižno skladnostjo; |
| --- | --- |

50.

ocenjuje, da bi morala SKP kmetom, ki nudijo dodatne storitve v dobro ekosistemov in pomagajo ohranjati biotsko raznovrstnost, zagotoviti dodatna neposredna plačila na površino, ki bi jih financirala Evropska unija; ponovno poudarja svojo zahtevo glede „bonusnega“ sistema navzkrižne skladnosti, s katerim se kmetom dodelijo „bonusne“ točke za ukrepe za ohranjanje biotske raznovrstnosti, ki presegajo obveznosti, določene z zadovoljivo kmetijsko in okoljsko navzkrižno skladnostjo;

| 51. | ugotavlja, da je bil v okoljski zakonodaji dosežen velik napredek, npr. z uvedbo celostnega zatiranja škodljivcev ter novo zakonodajo EU o pesticidih, ki omogoča posebno varstvo rastlin, pri čemer se zatirajo škodljivci in ščitijo koristni organizmi; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da je bil v okoljski zakonodaji dosežen velik napredek, npr. z uvedbo celostnega zatiranja škodljivcev ter novo zakonodajo EU o pesticidih, ki omogoča posebno varstvo rastlin, pri čemer se zatirajo škodljivci in ščitijo koristni organizmi;

| 52. | pozdravlja reformo skupne ribiške politike, ki se zdaj pripravlja, in poziva Komisijo, naj vključi merila biotske raznovrstnosti v prihodnje zakonodajne predloge; poleg tega vztraja, da je treba kot nadomestno možnost ribolovu razviti trajnostne modele ribogojstva v skladu s smernicami, ki jih je predlagala Komisija v svojem sporočilu o izgradnji trajnostne prihodnosti ribogojstva (KOM(2009)0162) in ob upoštevanju stališča Evropskega parlamenta v svoji resoluciji z dne 17. julija 2010; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja reformo skupne ribiške politike, ki se zdaj pripravlja, in poziva Komisijo, naj vključi merila biotske raznovrstnosti v prihodnje zakonodajne predloge; poleg tega vztraja, da je treba kot nadomestno možnost ribolovu razviti trajnostne modele ribogojstva v skladu s smernicami, ki jih je predlagala Komisija v svojem sporočilu o izgradnji trajnostne prihodnosti ribogojstva (KOM(2009)0162) in ob upoštevanju stališča Evropskega parlamenta v svoji resoluciji z dne 17. julija 2010;

| 53. | poudarja, da so poleg direktiv o ohranjanju prosto živečih ptic in habitatov glavno orodje za doseganje/uresničitev ciljev biotske raznovrstnosti v morskem okolju okvirna direktiva o vodah za obalne vode in okvirna direktiva o morski strategiji za vse morske vode; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da so poleg direktiv o ohranjanju prosto živečih ptic in habitatov glavno orodje za doseganje/uresničitev ciljev biotske raznovrstnosti v morskem okolju okvirna direktiva o vodah za obalne vode in okvirna direktiva o morski strategiji za vse morske vode;

| 54. | meni, da mora biti zmanjšanje zavržkov eden glavnih ciljev skupne ribiške politike in poziva Komisijo, naj ugotovi vzroke za zavržke ter pripravi specifične rešitve za vsako ribolovno območje, zlasti z določitvijo kvot za več vrst ali za biomaso, s selektivnostjo ribolovnega orodja, na primer splošno uporabo mrež s kvadratastimi mrežnimi očesi, ter s prostorskim upravljanjem staležev; |
| --- | --- |

54.

meni, da mora biti zmanjšanje zavržkov eden glavnih ciljev skupne ribiške politike in poziva Komisijo, naj ugotovi vzroke za zavržke ter pripravi specifične rešitve za vsako ribolovno območje, zlasti z določitvijo kvot za več vrst ali za biomaso, s selektivnostjo ribolovnega orodja, na primer splošno uporabo mrež s kvadratastimi mrežnimi očesi, ter s prostorskim upravljanjem staležev;

| 55. | meni, da so za upravljanje ribiških dejavnosti in zagotavljanje odgovornega ribolova na odprtem morju pristojne regionalne organizacije za upravljanje ribištva; zato ocenjuje, da je nujno okrepiti njihove pristojnosti, zlasti glede nadzora in odvračilnih kazni, ter da morajo zlasti regionalne organizacije za upravljanje ribištva biti odgovorne za upravljanje staležev nekaterih komercialno pomembnih vrst rib in zahtevati uporabo potrdil o ulovu; |
| --- | --- |

55.

meni, da so za upravljanje ribiških dejavnosti in zagotavljanje odgovornega ribolova na odprtem morju pristojne regionalne organizacije za upravljanje ribištva; zato ocenjuje, da je nujno okrepiti njihove pristojnosti, zlasti glede nadzora in odvračilnih kazni, ter da morajo zlasti regionalne organizacije za upravljanje ribištva biti odgovorne za upravljanje staležev nekaterih komercialno pomembnih vrst rib in zahtevati uporabo potrdil o ulovu;

| 56. | poudarja, da je potrebno nadaljnje ukrepanje na področju integriranega upravljanja obalnega območja in pomorskega prostorskega načrtovanja, saj bi to lahko bila pomembna elementa ekosistemskega pristopa sodelovanja, ki bi zagotovil ohranjanje in trajnostno upravljanje z morskimi in obalnimi viri ob hkratnem spoštovanju naravnih procesov in zmogljivost ekosistema; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je potrebno nadaljnje ukrepanje na področju integriranega upravljanja obalnega območja in pomorskega prostorskega načrtovanja, saj bi to lahko bila pomembna elementa ekosistemskega pristopa sodelovanja, ki bi zagotovil ohranjanje in trajnostno upravljanje z morskimi in obalnimi viri ob hkratnem spoštovanju naravnih procesov in zmogljivost ekosistema;

| 57. | glede na znaten upad vodne biotske raznovrstnosti in degradacije sladkovodnih ekosistemov poudarja, da je treba zagotoviti polno izvajanje okvirne direktive o vodah in poudarja, da je treba obravnavati upad biotske raznovrstnosti v okviru načrtovanja upravljanja povodij; |
| --- | --- |

57.

glede na znaten upad vodne biotske raznovrstnosti in degradacije sladkovodnih ekosistemov poudarja, da je treba zagotoviti polno izvajanje okvirne direktive o vodah in poudarja, da je treba obravnavati upad biotske raznovrstnosti v okviru načrtovanja upravljanja povodij;

| 58. | poziva države članice, naj oblikujejo gozdarsko politiko tako, da bo v celoti upoštevala vlogo gozda kot rezerve za biotsko raznovrstnost, ohranjanje in nastajanje tal, skladiščenje ogljika in čiščenje zraka ter za rekreacijo naših državljanov; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj oblikujejo gozdarsko politiko tako, da bo v celoti upoštevala vlogo gozda kot rezerve za biotsko raznovrstnost, ohranjanje in nastajanje tal, skladiščenje ogljika in čiščenje zraka ter za rekreacijo naših državljanov;

| 59. | pozdravlja sporočilo Komisije (KOM(2008)0645 konč.) o spopadanju z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti, v kateri navaja cilj, da se do najpozneje leta 2030 zaustavi izginjanje gozdne odeje po vsem svetu; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja sporočilo Komisije (KOM(2008)0645 konč.) o spopadanju z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti, v kateri navaja cilj, da se do najpozneje leta 2030 zaustavi izginjanje gozdne odeje po vsem svetu;

| 60. | poudarja, da naraščajoče povpraševanje po biogorivih ter posledično povečanje pritiska za njihovo proizvodnjo ogrožata biotsko raznovrstnost, zlasti v državah v razvoju, kar povzroča degradacijo in spreminjanje habitatov in ekosistemov, kot so mokrišča in gozdovi; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da naraščajoče povpraševanje po biogorivih ter posledično povečanje pritiska za njihovo proizvodnjo ogrožata biotsko raznovrstnost, zlasti v državah v razvoju, kar povzroča degradacijo in spreminjanje habitatov in ekosistemov, kot so mokrišča in gozdovi;

| 61. | poudarja potrebo po povečanju proračuna za raziskave na področju okolja in biotske raznovrstnosti v okviru osmega okvirnega programa, sorazmerno z velikimi potrebami po obravnavanju vprašanja izgube biotske raznovrstnost in podnebnih sprememb ter s tem povezanim izzivom; |
| --- | --- |

61.

poudarja potrebo po povečanju proračuna za raziskave na področju okolja in biotske raznovrstnosti v okviru osmega okvirnega programa, sorazmerno z velikimi potrebami po obravnavanju vprašanja izgube biotske raznovrstnost in podnebnih sprememb ter s tem povezanim izzivom;

| 62. | navaja, da Svet v odstavku 8 svojih sklepov z dne 21. oktobra 2009 poziva Komisijo, naj za vsak posamezen sektor nujno pregleda subvencije, ki imajo negativne posledice za okolje; poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa v skladu s temi sklepi, da bi se izognili subvencijam za ukrepe, ki imajo negativne posledice za evropsko biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

62.

navaja, da Svet v odstavku 8 svojih sklepov z dne 21. oktobra 2009 poziva Komisijo, naj za vsak posamezen sektor nujno pregleda subvencije, ki imajo negativne posledice za okolje; poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa v skladu s temi sklepi, da bi se izognili subvencijam za ukrepe, ki imajo negativne posledice za evropsko biotsko raznovrstnost;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj si že na pripravljalni stopnji razvoja sedmega okoljskega akcijskega programa prizadeva za napredovanje in spodbujanje razprave in posebnih ukrepov v zvezi z biotsko raznovrstnostjo v EU; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, naj si že na pripravljalni stopnji razvoja sedmega okoljskega akcijskega programa prizadeva za napredovanje in spodbujanje razprave in posebnih ukrepov v zvezi z biotsko raznovrstnostjo v EU;

Biotska raznovrstnost in podnebne spremembe

| 64. | poudarja velik pomen biotske raznovrstnosti in odpornih ekosistemov za ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje, ob upoštevanju, da kopenski in morski ekosistemi zdaj vsrkavajo približno polovico antropogenih emisij CO2; |
| --- | --- |

64.

poudarja velik pomen biotske raznovrstnosti in odpornih ekosistemov za ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje, ob upoštevanju, da kopenski in morski ekosistemi zdaj vsrkavajo približno polovico antropogenih emisij CO2;

| 65. | pozdravlja vedno večjo podporo ukrepom za zmanjšanje vpliva podnebnih sprememb, ki lahko koristijo biotski raznovrstnosti, vendar ne smejo negativno vplivati na financiranje biotske raznovrstnosti kot tako; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja vedno večjo podporo ukrepom za zmanjšanje vpliva podnebnih sprememb, ki lahko koristijo biotski raznovrstnosti, vendar ne smejo negativno vplivati na financiranje biotske raznovrstnosti kot tako;

| 66. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da ukrepi, sprejeti v okviru blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, ne bodo imeli škodljivih učinkov na kopensko in morsko biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da ukrepi, sprejeti v okviru blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, ne bodo imeli škodljivih učinkov na kopensko in morsko biotsko raznovrstnost;

| 67. | meni, da imajo tla pomembno vlogo pri uresničevanju cilja EU v zvezi z biotsko raznovrstnostjo; se zaveda, da ima degradacija tal primarno lokalne in regionalne vzroke in posledice ter da bi bilo posledično treba upoštevati načelo subsidiarnosti; poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti glede zagotavljanja kakovosti tal in poskrbijo za dobro stanje tal ter poziva tiste države članice, ki nimajo zakonodaje o varstvu tal, naj prevzamejo svojo odgovornost; |
| --- | --- |

67.

meni, da imajo tla pomembno vlogo pri uresničevanju cilja EU v zvezi z biotsko raznovrstnostjo; se zaveda, da ima degradacija tal primarno lokalne in regionalne vzroke in posledice ter da bi bilo posledično treba upoštevati načelo subsidiarnosti; poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti glede zagotavljanja kakovosti tal in poskrbijo za dobro stanje tal ter poziva tiste države članice, ki nimajo zakonodaje o varstvu tal, naj prevzamejo svojo odgovornost;

Ekonomska vrednost biotske raznovrstnosti

| 68. | opozarja na osnovno gospodarsko in socialno vlogo ribištva v obalnem razvoju in okoljsko vlogo v morskih ekosistemih; meni, da SRP ne sme ovirati temveč mora lajšati skladnost ukrepov držav članic z zakonodajo o biotski raznovrstnosti, zlasti kar zadeva oblikovanje ustreznih zaščitnih ukrepov na območjih Nature 2000; |
| --- | --- |

68.

opozarja na osnovno gospodarsko in socialno vlogo ribištva v obalnem razvoju in okoljsko vlogo v morskih ekosistemih; meni, da SRP ne sme ovirati temveč mora lajšati skladnost ukrepov držav članic z zakonodajo o biotski raznovrstnosti, zlasti kar zadeva oblikovanje ustreznih zaščitnih ukrepov na območjih Nature 2000;

| 69. | priznava velike zaposlitvene možnosti, povezane z razvojem trajnostnega gospodarstva in zelene infrastrukture, ki bi glede na svojo naravo pomenile lokalna delovna mesta (ki jih ni mogoče seliti v tretje države) in tako bistveno prispevale k strategiji EU 2020; |
| --- | --- |

69.

priznava velike zaposlitvene možnosti, povezane z razvojem trajnostnega gospodarstva in zelene infrastrukture, ki bi glede na svojo naravo pomenile lokalna delovna mesta (ki jih ni mogoče seliti v tretje države) in tako bistveno prispevale k strategiji EU 2020;

| 70. | poleg tega močno verjame, da so lahko in morajo biti učinkovitost virov, trajnostni gospodarski razvoj in ohranjanje narave usklajeni; zlasti poudarja razvoj ekološkega in kmečkega turizma, kjer se rekreacija in ohranjanje medsebojno krepita; |
| --- | --- |

70.

poleg tega močno verjame, da so lahko in morajo biti učinkovitost virov, trajnostni gospodarski razvoj in ohranjanje narave usklajeni; zlasti poudarja razvoj ekološkega in kmečkega turizma, kjer se rekreacija in ohranjanje medsebojno krepita;

| 71. | poudarja pomen ohranjanja biotske raznovrstnosti pri izvajanju strategije Evropa 2020, in sicer ne le zaradi zaposlitvenega potenciala, ki ga lahko ustvari, temveč tudi zaradi njenega prispevka k učinkoviti in trajnostni rabi virov; priznava, da so vse višje ravni proizvodnje surovin, trgovine in potrošnje pomembna gonilna sila za izgubo biotske raznovrstnosti, in zato poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za spodbujanje in razvoj učinkovitosti virov ter politike za trajnostno porabo in proizvodnjo; |
| --- | --- |

71.

poudarja pomen ohranjanja biotske raznovrstnosti pri izvajanju strategije Evropa 2020, in sicer ne le zaradi zaposlitvenega potenciala, ki ga lahko ustvari, temveč tudi zaradi njenega prispevka k učinkoviti in trajnostni rabi virov; priznava, da so vse višje ravni proizvodnje surovin, trgovine in potrošnje pomembna gonilna sila za izgubo biotske raznovrstnosti, in zato poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za spodbujanje in razvoj učinkovitosti virov ter politike za trajnostno porabo in proizvodnjo;

Financiranje

| 72. | je seznanjen z oceno Komisije iz leta 2004, da bodo letni stroški za upravljanje omrežja Natura 2000 znašali 6,1 milijarde EUR; vendar opozarja, da je v skladu s poročilom TEEB donos naložb v ohranjanje biotske raznovrstnosti do stokrat višji; |
| --- | --- |

72.

je seznanjen z oceno Komisije iz leta 2004, da bodo letni stroški za upravljanje omrežja Natura 2000 znašali 6,1 milijarde EUR; vendar opozarja, da je v skladu s poročilom TEEB donos naložb v ohranjanje biotske raznovrstnosti do stokrat višji;

| 73. | vendar obžaluje, da Evropska komisija ni pripravila nobenih lastnih dodatnih virov financiranja za izvajanje direktiv Natura 2000 ter da ni jasne razčlenitve dejanskega zneska, porabljenega vsako leto za ohranjanje biotske raznovrstnosti v EU, in vztraja, naj države članice in Komisija sodelujejo in zagotovijo jasnejšo sliko; |
| --- | --- |

73.

vendar obžaluje, da Evropska komisija ni pripravila nobenih lastnih dodatnih virov financiranja za izvajanje direktiv Natura 2000 ter da ni jasne razčlenitve dejanskega zneska, porabljenega vsako leto za ohranjanje biotske raznovrstnosti v EU, in vztraja, naj države članice in Komisija sodelujejo in zagotovijo jasnejšo sliko;

| 74. | meni, da bi morala Skupnost prevzeti večjo odgovornost za zaščito naravnih vrednot v omrežju Natura 2000, zlasti v smislu financiranja; |
| --- | --- |

74.

meni, da bi morala Skupnost prevzeti večjo odgovornost za zaščito naravnih vrednot v omrežju Natura 2000, zlasti v smislu financiranja;

| 75. | pozdravlja povečanje porabe za program LIFE+ (+ 8 % v osnutku proračuna za leto 2011), vendar poudarja, da ta instrument še vedno pomeni le zelo majhen del proračuna EU (0,2 %); poleg tega ugotavlja, da se ukrepi za ohranjanje, ki jih financira EU, po ustavitvi financiranja Skupnosti ne nadaljujejo vedno; poziva Komisijo, naj v večji meri obravnava različne dejavnike, ki so pomembni za trajnost projektov, ter uvede sistematsko spremljanje projektov po zadnjem izplačilu; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja povečanje porabe za program LIFE+ (+ 8 % v osnutku proračuna za leto 2011), vendar poudarja, da ta instrument še vedno pomeni le zelo majhen del proračuna EU (0,2 %); poleg tega ugotavlja, da se ukrepi za ohranjanje, ki jih financira EU, po ustavitvi financiranja Skupnosti ne nadaljujejo vedno; poziva Komisijo, naj v večji meri obravnava različne dejavnike, ki so pomembni za trajnost projektov, ter uvede sistematsko spremljanje projektov po zadnjem izplačilu;

| 76. | se zaveda, da lahko dodatna finančna sredstva za ohranitev biotske raznovrstnosti zagotovijo drugi instrumenti, kot so strukturni skladi in sklad za razvoj podeželja, vendar obžaluje, da večina držav članic to možnost uporablja v omejenem obsegu; opozarja, da največji delež k financiranju biotske raznovrstnosti trenutno prispeva Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

76.

se zaveda, da lahko dodatna finančna sredstva za ohranitev biotske raznovrstnosti zagotovijo drugi instrumenti, kot so strukturni skladi in sklad za razvoj podeželja, vendar obžaluje, da večina držav članic to možnost uporablja v omejenem obsegu; opozarja, da največji delež k financiranju biotske raznovrstnosti trenutno prispeva Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja;

| 77. | ne glede na prihodnje razprave in odločitve o novem večletnem finančnem okviru (od leta 2014 naprej) in vmesni pregled trenutnega proračunskega okvira (2007–2013) pričakuje, da bo treba zaradi proračunskih omejitev bolj kot kadar koli doseči visoko dodano vrednost in večjo učinkovitost porabe evropskih sredstev, tudi porabe za ohranitev biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

77.

ne glede na prihodnje razprave in odločitve o novem večletnem finančnem okviru (od leta 2014 naprej) in vmesni pregled trenutnega proračunskega okvira (2007–2013) pričakuje, da bo treba zaradi proračunskih omejitev bolj kot kadar koli doseči visoko dodano vrednost in večjo učinkovitost porabe evropskih sredstev, tudi porabe za ohranitev biotske raznovrstnosti;

| 78. | zato poudarja, da je potreben boljši vpogled v učinkovitost porabe za ohranitev biotske raznovrstnosti, in poziva Komisijo, naj pripravi primere dobre prakse v zvezi z učinkovitostjo in dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

78.

zato poudarja, da je potreben boljši vpogled v učinkovitost porabe za ohranitev biotske raznovrstnosti, in poziva Komisijo, naj pripravi primere dobre prakse v zvezi z učinkovitostjo in dodano vrednostjo;

| 79. | pozdravlja priporočilo Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov, naj se 0,3 % BDP nameni za nacionalne ukrepe za ohranjanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja priporočilo Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov, naj se 0,3 % BDP nameni za nacionalne ukrepe za ohranjanje biotske raznovrstnosti;

| 80. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je število projektov, financiranih iz programa LIFE+, v več državah članicah vsako leto pod okvirno dodelitvijo; poziva Komisijo, naj oceni razloge za to nezadostno izvajanje ter po potrebi predlaga spremembe pravil za ta program, zlasti v zvezi z ravnmi financiranja; |
| --- | --- |

80.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je število projektov, financiranih iz programa LIFE+, v več državah članicah vsako leto pod okvirno dodelitvijo; poziva Komisijo, naj oceni razloge za to nezadostno izvajanje ter po potrebi predlaga spremembe pravil za ta program, zlasti v zvezi z ravnmi financiranja;

| 81. | je prepričan, da le javna poraba ne bo zadostovala za uresničitev glavnega cilja EU, in poudarja, da mora družbena odgovornost podjetij vključevati tudi vidik biotske raznovrstnosti; poziva Komisijo, naj preuči načine izvajanja politik, ki spodbujajo pozitivne naložbe v ohranjanje biotske raznovrstnosti in odvračajo od naložb, ki vplivajo nanjo, tako v javnem kot v zasebnem sektorju; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je Komisija vzpostavila platformo za podjetja in biotsko raznovrstnost, da bi vključila zasebni sektor v agendo o biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

81.

je prepričan, da le javna poraba ne bo zadostovala za uresničitev glavnega cilja EU, in poudarja, da mora družbena odgovornost podjetij vključevati tudi vidik biotske raznovrstnosti; poziva Komisijo, naj preuči načine izvajanja politik, ki spodbujajo pozitivne naložbe v ohranjanje biotske raznovrstnosti in odvračajo od naložb, ki vplivajo nanjo, tako v javnem kot v zasebnem sektorju; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je Komisija vzpostavila platformo za podjetja in biotsko raznovrstnost, da bi vključila zasebni sektor v agendo o biotski raznovrstnosti;

| 82. | priporoča večjo prilagodljivost pravil o upravičenosti do financiranja projektov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, da bi spodbudili vse zadevne akterje, da se prijavijo zanj; |
| --- | --- |

82.

priporoča večjo prilagodljivost pravil o upravičenosti do financiranja projektov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, da bi spodbudili vse zadevne akterje, da se prijavijo zanj;

| 83. | poudarja potrebo po vključitvi zunanjih stroškov, tveganj in učinkov, kot so ohranjanje kmetijskih zemljišč, škoda, povzročena za biotsko raznovrstnost, ali stroškov podpiranja biotske raznovrstnosti, v končno ceno izdelkov na trgu; poudarja, da je to dolgoročno v interesu podjetij, če želijo ohraniti dostop do naravnih virov; nujno poziva Evropsko komisijo, naj čim prej objavi napovedano sporočilo o prihodnjem financiranju omrežja Natura 2000, vsekakor pa v letu 2010, da bi do leta ta vidik lahko preučili skupaj z novo strategijo 2020 o biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

83.

poudarja potrebo po vključitvi zunanjih stroškov, tveganj in učinkov, kot so ohranjanje kmetijskih zemljišč, škoda, povzročena za biotsko raznovrstnost, ali stroškov podpiranja biotske raznovrstnosti, v končno ceno izdelkov na trgu; poudarja, da je to dolgoročno v interesu podjetij, če želijo ohraniti dostop do naravnih virov; nujno poziva Evropsko komisijo, naj čim prej objavi napovedano sporočilo o prihodnjem financiranju omrežja Natura 2000, vsekakor pa v letu 2010, da bi do leta ta vidik lahko preučili skupaj z novo strategijo 2020 o biotski raznovrstnosti;

Baza podatkov in znanja

| 84. | poudarja pomen integriranega okoljskega računovodstva za analizo povezave med okoljem in gospodarstvom na evropski, nacionalni in regionalni ravni, da bi ocenili učinke proizvodnje in vzorcev potrošnje na naravne vire, ter poziva države članice, naj Eurostatu in Evropski agenciji za okolje redno zagotavljajo potrebne podatke; |
| --- | --- |

84.

poudarja pomen integriranega okoljskega računovodstva za analizo povezave med okoljem in gospodarstvom na evropski, nacionalni in regionalni ravni, da bi ocenili učinke proizvodnje in vzorcev potrošnje na naravne vire, ter poziva države članice, naj Eurostatu in Evropski agenciji za okolje redno zagotavljajo potrebne podatke;

| 85. | poudarja, da so raziskave in razvoj ključnega pomena za odpravo vrzeli v znanju ter zagotovitev rednega spremljanja trendov biotske raznovrstnosti kot tudi za razvoj orodij politike za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da so raziskave in razvoj ključnega pomena za odpravo vrzeli v znanju ter zagotovitev rednega spremljanja trendov biotske raznovrstnosti kot tudi za razvoj orodij politike za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti;

| 86. | pozdravlja zbirno poročilo Komisije za obdobje 2001–2006, v katerem je ocenila stanje ohranjenosti zaščitenih habitatov in vrst v EU ter napredek držav članic pri izvajanju zakonodaje Natura 2000, vendar obžaluje veliko število „neznanih“ uvrstitev; poziva države članice, naj izboljšajo poročanje, ter Evropsko agencijo za okolje in Komisijo, naj zagotovita boljšo zanesljivost in primerljivost podatkov v prihodnjih poročilih; |
| --- | --- |

86.

pozdravlja zbirno poročilo Komisije za obdobje 2001–2006, v katerem je ocenila stanje ohranjenosti zaščitenih habitatov in vrst v EU ter napredek držav članic pri izvajanju zakonodaje Natura 2000, vendar obžaluje veliko število „neznanih“ uvrstitev; poziva države članice, naj izboljšajo poročanje, ter Evropsko agencijo za okolje in Komisijo, naj zagotovita boljšo zanesljivost in primerljivost podatkov v prihodnjih poročilih;

| 87. | poudarja, da je treba oblikovati jasno izhodišče, na podlagi katerega bo Komisija merila napredek pri doseganju (pod)ciljev; glede tega pozdravlja delo Evropske agencije za okolje v zvezi z informacijskim sistemom za biotsko raznovrstnost (BISE) in referenčnim poročilom o biotski raznovrstnosti, ki bosta zagotovila koristne instrumente za boljše in prilagojene politične ukrepe, zlasti za strateški načrt, ki ga trenutno pripravlja Komisija; poudarja, da je treba uporabiti obstoječe podatke, ne pa vztrajati pri zbiranju novih podatkov; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da je treba oblikovati jasno izhodišče, na podlagi katerega bo Komisija merila napredek pri doseganju (pod)ciljev; glede tega pozdravlja delo Evropske agencije za okolje v zvezi z informacijskim sistemom za biotsko raznovrstnost (BISE) in referenčnim poročilom o biotski raznovrstnosti, ki bosta zagotovila koristne instrumente za boljše in prilagojene politične ukrepe, zlasti za strateški načrt, ki ga trenutno pripravlja Komisija; poudarja, da je treba uporabiti obstoječe podatke, ne pa vztrajati pri zbiranju novih podatkov;

| 88. | glede na trenutno pomanjkljivo poznavanje pomena biotske raznovrstnosti v širši javnosti pozdravlja informativno kampanjo Komisije in poziva države članice, naj bistveno povečajo prizadevanja za večjo ozaveščenost in izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

88.

glede na trenutno pomanjkljivo poznavanje pomena biotske raznovrstnosti v širši javnosti pozdravlja informativno kampanjo Komisije in poziva države članice, naj bistveno povečajo prizadevanja za večjo ozaveščenost in izmenjavo najboljših praks;

Mednarodni vidiki

| 89. | je zaskrbljen, ker globalni cilj, da se do leta 2010 zmanjša stopnja izgube biotske raznovrstnosti, ki je bil zastavljen na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002, ni bil niti deloma uresničen in je zaskrbljen nad posledicami, ki jih imata nezadržna izguba biotske raznovrstnosti in degradacija ekosistemov na razvojne cilje tisočletja in na cilj za leto 2015 o zmanjšanju revščine in lakote ter izboljšanju zdravja in dobrega počutja ljudi ter poziva Komisijo in države članice, naj podprejo povezovanje biotske raznovrstnosti z globalnimi procesi, kot so razvojni cilji tisočletja; |
| --- | --- |

89.

je zaskrbljen, ker globalni cilj, da se do leta 2010 zmanjša stopnja izgube biotske raznovrstnosti, ki je bil zastavljen na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002, ni bil niti deloma uresničen in je zaskrbljen nad posledicami, ki jih imata nezadržna izguba biotske raznovrstnosti in degradacija ekosistemov na razvojne cilje tisočletja in na cilj za leto 2015 o zmanjšanju revščine in lakote ter izboljšanju zdravja in dobrega počutja ljudi ter poziva Komisijo in države članice, naj podprejo povezovanje biotske raznovrstnosti z globalnimi procesi, kot so razvojni cilji tisočletja;

| 90. | pozdravlja konferenco pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki bo potekala oktobra 2010 v Nagoyi, in poziva EU, naj na konferenco pošlje večjo delegacijo, ki bo dobro pripravljena in usklajena; poudarja, da mora EU nujno opredeliti močno in usklajeno stališče na visoki ravni; vendar je zaskrbljen nad dejstvom, da se bodo konference udeležili le ministri za okolje, saj je za zagotovitev napredka glede agende o svetovni biotski raznovrstnosti potreben medsektorski pristop; |
| --- | --- |

90.

pozdravlja konferenco pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki bo potekala oktobra 2010 v Nagoyi, in poziva EU, naj na konferenco pošlje večjo delegacijo, ki bo dobro pripravljena in usklajena; poudarja, da mora EU nujno opredeliti močno in usklajeno stališče na visoki ravni; vendar je zaskrbljen nad dejstvom, da se bodo konference udeležili le ministri za okolje, saj je za zagotovitev napredka glede agende o svetovni biotski raznovrstnosti potreben medsektorski pristop;

| 91. | poziva Komisijo, naj podpre ustanovitev medvladne platforme za politike na področju biotske raznovrstnosti in vede o ekosistemskih storitvah pod okriljem okoljskega programa Združenih narodov ter naj pomaga ustanoviti to platformo; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisijo, naj podpre ustanovitev medvladne platforme za politike na področju biotske raznovrstnosti in vede o ekosistemskih storitvah pod okriljem okoljskega programa Združenih narodov ter naj pomaga ustanoviti to platformo;

| 92. | podpira zamisel, o kateri so razpravljali na srečanju aprila 2008 pod francoskim predsedstvom, o razvoju omrežij „tipa Natura 2000“ v čezmorskih državah in ozemljih ter najbolj oddaljenih regijah EU, kjer se nahaja nekaj najbogatejših središč biotske raznovrstnosti na svetu, in poudarja, da je treba ta razvoj podpirati z instrumenti politike EU, kot je razvojna politika; |
| --- | --- |

92.

podpira zamisel, o kateri so razpravljali na srečanju aprila 2008 pod francoskim predsedstvom, o razvoju omrežij „tipa Natura 2000“ v čezmorskih državah in ozemljih ter najbolj oddaljenih regijah EU, kjer se nahaja nekaj najbogatejših središč biotske raznovrstnosti na svetu, in poudarja, da je treba ta razvoj podpirati z instrumenti politike EU, kot je razvojna politika;

| 93. | poudarja, da krčenje gozdov povzroča več emisij CO2 kot celoten prometni sektor in da je ohranjanje gozdov eden od bistvenih elementov ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev na svetovni ravni; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da krčenje gozdov povzroča več emisij CO2 kot celoten prometni sektor in da je ohranjanje gozdov eden od bistvenih elementov ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev na svetovni ravni;

| 94. | spodbuja Komisijo in države članice, naj učinkovito povežejo element okolja v svoje odnose s tretjimi državami, skupaj s spoštovanjem socialnih pravic ter zagotovili za zaščito in sodelovanje lokalnih skupnosti ter domačega prebivalstva v procesu odločanja, pri čemer je treba posebej upoštevati uporabo tal in zaščito gozdov ter nadaljevati izvajanje „zelene diplomacije“; poziva države članice in Evropsko komisijo, naj zagotovijo, da bo v „akcijskem načrtu EU v dvanajstih točkah za podporo uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja“ upoštevana nujna potreba po povezovanju okoljske trajnosti v okviru njihovega razvojnega sodelovanja in zunanjega delovanja ter zagotovljena usmerjena finančna intervencija v podporo biotski raznovrstnosti in ekosistemskim storitvam; |
| --- | --- |

94.

spodbuja Komisijo in države članice, naj učinkovito povežejo element okolja v svoje odnose s tretjimi državami, skupaj s spoštovanjem socialnih pravic ter zagotovili za zaščito in sodelovanje lokalnih skupnosti ter domačega prebivalstva v procesu odločanja, pri čemer je treba posebej upoštevati uporabo tal in zaščito gozdov ter nadaljevati izvajanje „zelene diplomacije“; poziva države članice in Evropsko komisijo, naj zagotovijo, da bo v „akcijskem načrtu EU v dvanajstih točkah za podporo uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja“ upoštevana nujna potreba po povezovanju okoljske trajnosti v okviru njihovega razvojnega sodelovanja in zunanjega delovanja ter zagotovljena usmerjena finančna intervencija v podporo biotski raznovrstnosti in ekosistemskim storitvam;

| 95. | poudarja, da so inovativni finančni sistemi potrebni za spodbujanje priznavanja (ekonomske) vrednosti biotske raznovrstnosti; spodbuja države članice in Komisijo, naj se vključijo v razpravo na svetovni ravni o potrebi po inovativnih sistemih za plačilo ekosistemskih storitev in o njihovih možnih oblikah; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da so inovativni finančni sistemi potrebni za spodbujanje priznavanja (ekonomske) vrednosti biotske raznovrstnosti; spodbuja države članice in Komisijo, naj se vključijo v razpravo na svetovni ravni o potrebi po inovativnih sistemih za plačilo ekosistemskih storitev in o njihovih možnih oblikah;

| 96. | vztraja, da je bistveni element v mednarodnih trgovinskih sporazumih trajnost izdelkov, ki se tržijo; v zvezi s tem poudarja potrebo po vključevanju „netrgovinskih vprašanj“, vključno z načini proizvodnje in upoštevanjem biotske raznovrstnosti, v prihodnje sporazume STO; |
| --- | --- |

96.

vztraja, da je bistveni element v mednarodnih trgovinskih sporazumih trajnost izdelkov, ki se tržijo; v zvezi s tem poudarja potrebo po vključevanju „netrgovinskih vprašanj“, vključno z načini proizvodnje in upoštevanjem biotske raznovrstnosti, v prihodnje sporazume STO;

| 97. | močno obžaluje nezadovoljiv rezultat konference CITES, na kateri niso bili uresničeni glavni elementi v okviru mandata EU, kot je varstvo morskih vrst, ki so predmet velikega poslovnega interesa; |
| --- | --- |

97.

močno obžaluje nezadovoljiv rezultat konference CITES, na kateri niso bili uresničeni glavni elementi v okviru mandata EU, kot je varstvo morskih vrst, ki so predmet velikega poslovnega interesa;

| 98. | vztrajno poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo hitrost in učinkovitost svojih notranjih postopkov odločanja, več sredstev in časa namenijo diplomatskim prizadevanjem v zvezi s tretjimi državami ter okrepijo zmogljivosti in sinergije med konvencijami; ker onesnaževanje neposredno ali posredno vpliva na mnoga področja, zaščitena po Naturi 2000, in ker imajo naravi škodljive svoj izvor tudi zunaj Evrope, je treba poudariti, da je treba evropske okoljske standarde vključiti v partnerske sporazume Evropske unije s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

98.

vztrajno poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo hitrost in učinkovitost svojih notranjih postopkov odločanja, več sredstev in časa namenijo diplomatskim prizadevanjem v zvezi s tretjimi državami ter okrepijo zmogljivosti in sinergije med konvencijami; ker onesnaževanje neposredno ali posredno vpliva na mnoga področja, zaščitena po Naturi 2000, in ker imajo naravi škodljive svoj izvor tudi zunaj Evrope, je treba poudariti, da je treba evropske okoljske standarde vključiti v partnerske sporazume Evropske unije s sosednjimi državami;

*

* *

| 99. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

99.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 103, 25.4.1979, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/105/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 368).

(2)  UL C 262, 18.9.2001, str. 132.

(3)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/105/ES

(4)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 117.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/30

---

Torek, 21. september 2010Sporočilo Komisije: Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek

P7_TA(2010)0326

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o sporočilu Komisije: Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek (2009/2151(INI))

2012/C 50 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2009 z naslovom „Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek“ (1) in pripadajoče presoje vpliva (2) ter ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 14 decembra 2007 o krepitvi sistemov za zgodnje opozarjanje Evropi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2009 z naslovom „Skupnostni pristop k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek“ (1) in pripadajoče presoje vpliva (2) ter ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 14 decembra 2007 o krepitvi sistemov za zgodnje opozarjanje Evropi (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2009 o gozdnih požarih poleti 2009 (4), 4. septembra 2007 o naravnih nesrečah (5), 7. septembra 2006 o gozdnih požarih in poplavah (6), 5. septembra 2002 o poplavah v Evropi (7), 14. aprila 2005 o suši na Portugalskem (8), 12 maja 2005 o suši v Španiji (9), 8. septembra 2005 o naravnih nesrečah (požarih in poplavah) v Evropi (10), svoje resolucije z dne 18. maja 2006 o naravnih nesrečah (gozdnih požarih, sušah in poplavah) – kmetijskih vidikih (11), vidiki regionalnega razvoja (12) in okoljski vidiki (13), svoje resolucije z dne 11. marca 2010 o hudih naravnih nesrečah v avtonomni pokrajini Madeira in posledicah nevihte Xynthia v Evropi (14) ter svojega stališča z dne 18. maja 2006 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2009 o gozdnih požarih poleti 2009 (4), 4. septembra 2007 o naravnih nesrečah (5), 7. septembra 2006 o gozdnih požarih in poplavah (6), 5. septembra 2002 o poplavah v Evropi (7), 14. aprila 2005 o suši na Portugalskem (8), 12 maja 2005 o suši v Španiji (9), 8. septembra 2005 o naravnih nesrečah (požarih in poplavah) v Evropi (10), svoje resolucije z dne 18. maja 2006 o naravnih nesrečah (gozdnih požarih, sušah in poplavah) – kmetijskih vidikih (11), vidiki regionalnega razvoja (12) in okoljski vidiki (13), svoje resolucije z dne 11. marca 2010 o hudih naravnih nesrečah v avtonomni pokrajini Madeira in posledicah nevihte Xynthia v Evropi (14) ter svojega stališča z dne 18. maja 2006 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (15),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (16) ter točk 12 in 15 sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 15. in 16. junija 2006 o zmogljivosti odzivanja Evropske unije na izredne razmere, krize in katastrofe (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (16) ter točk 12 in 15 sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 15. in 16. junija 2006 o zmogljivosti odzivanja Evropske unije na izredne razmere, krize in katastrofe (17),

| — | ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/162/ES, Euratom z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/162/ES, Euratom z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (18),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (19) (direktiva Seveso II), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (19) (direktiva Seveso II),

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (20) (poplavna direktiva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (20) (poplavna direktiva),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (21) (direktiva EIA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (21) (direktiva EIA),

| — | ob upoštevanju Hyoškega akcijskega načrta 2005-2015: Krepitev odpornosti držav in skupnosti na nesreče, sprejetega 22. januarja 2005 v Kobeju, Hyogo (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Hyoškega akcijskega načrta 2005-2015: Krepitev odpornosti držav in skupnosti na nesreče, sprejetega 22. januarja 2005 v Kobeju, Hyogo (22),

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, sprejete 5. junija 1992 v Riu de Janeiru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, sprejete 5. junija 1992 v Riu de Janeiru,

| — | ob upoštevanju člena 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 48 poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0227/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0227/2010),

| A. | ker mora preprečevanje postati vse pomembnejša faza v ciklusu upravljanja nesreč in pridobiva tudi vse večji družbeni pomen, |
| --- | --- |

A.

ker mora preprečevanje postati vse pomembnejša faza v ciklusu upravljanja nesreč in pridobiva tudi vse večji družbeni pomen,

| B. | ker naravne nesreče ogrožajo ekosisteme in biotsko raznovrstnost ter trajnostni razvoj in socialno kohezijo, |
| --- | --- |

B.

ker naravne nesreče ogrožajo ekosisteme in biotsko raznovrstnost ter trajnostni razvoj in socialno kohezijo,

| C. | ker so zaradi dejavnikov, kot so intenzivno izkoriščanje tal, neurejeno širjenje industrije in mestnega okolja, zapuščanje podeželja, dezertifikacija, vse večja pogostost ekstremnih podnebnih pojavov in drugih, države članice in še zlasti regije konvergence postale ranljivejše za naravne nesreče in tudi za nesreče, ki jih povzroči človek, |
| --- | --- |

C.

ker so zaradi dejavnikov, kot so intenzivno izkoriščanje tal, neurejeno širjenje industrije in mestnega okolja, zapuščanje podeželja, dezertifikacija, vse večja pogostost ekstremnih podnebnih pojavov in drugih, države članice in še zlasti regije konvergence postale ranljivejše za naravne nesreče in tudi za nesreče, ki jih povzroči človek,

| D. | ker so podnebne spremembe vzrok vse pogostejših naravnih nesreč (poplave, ekstremne suše in požari), v katerih umirajo ljudje in nastaja huda okoljska, gospodarska in socialna škoda, |
| --- | --- |

D.

ker so podnebne spremembe vzrok vse pogostejših naravnih nesreč (poplave, ekstremne suše in požari), v katerih umirajo ljudje in nastaja huda okoljska, gospodarska in socialna škoda,

| E. | ker se nesreče ponavadi zgodijo zaradi številnih razlogov, ki jih ni vedno mogoče pripisati ekstremnim naravnim pojavom, in se pogosto še okrepijo zaradi človekovega neprimernega odnosa do svojega okolja, |
| --- | --- |

E.

ker se nesreče ponavadi zgodijo zaradi številnih razlogov, ki jih ni vedno mogoče pripisati ekstremnim naravnim pojavom, in se pogosto še okrepijo zaradi človekovega neprimernega odnosa do svojega okolja,

| F. | ker lahko tehnološke in industrijske nesreče povzročijo nesreče, pri katerih pride do nevarnih kemičnih, bioloških in radioloških ali jedrskih (CBMN) sredstev, ki močno vplivajo na zdravje, poljščine, infrastrukturo ali živino, |
| --- | --- |

F.

ker lahko tehnološke in industrijske nesreče povzročijo nesreče, pri katerih pride do nevarnih kemičnih, bioloških in radioloških ali jedrskih (CBMN) sredstev, ki močno vplivajo na zdravje, poljščine, infrastrukturo ali živino,

| G. | ker bi bilo škodo, ki je posledica naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, pogosto v veliki meri mogoče preprečiti; ker morajo tudi politike EU nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom zagotoviti skladne pobude za razvoj, financiranje in izvajanje učinkovitejših politik za preprečevanje in ohranjanje, |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo škodo, ki je posledica naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, pogosto v veliki meri mogoče preprečiti; ker morajo tudi politike EU nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom zagotoviti skladne pobude za razvoj, financiranje in izvajanje učinkovitejših politik za preprečevanje in ohranjanje,

| H. | ker bo celovit, proaktiven, na obveščevalne podatke oprt in tehten pristop k preprečevanju nesreč moral vključevati različne ravni sodelovanja med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi ter vključiti tudi druge akterje s povezavami in posledično poznavanjem dežele, |
| --- | --- |

H.

ker bo celovit, proaktiven, na obveščevalne podatke oprt in tehten pristop k preprečevanju nesreč moral vključevati različne ravni sodelovanja med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi ter vključiti tudi druge akterje s povezavami in posledično poznavanjem dežele,

| I. | ker se je izkazalo, da so ukrepi za preprečevanje nesreč, ki se trenutno uporabljajo v Evropski uniji, pomanjkljivi, prejšnji predlogi Evropskega parlamenta pa še niso v celoti izvedeni, kar ovira izvajanje utrjene strategije Unije za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, |
| --- | --- |

I.

ker se je izkazalo, da so ukrepi za preprečevanje nesreč, ki se trenutno uporabljajo v Evropski uniji, pomanjkljivi, prejšnji predlogi Evropskega parlamenta pa še niso v celoti izvedeni, kar ovira izvajanje utrjene strategije Unije za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek,

| J. | ker dolgotrajne suše in požari tudi pospešujejo širjenje puščav, zlasti v južni Evropi, kar najbolj vpliva na sredozemska gozdna območja in prostrane gozdne površine ene same tujerodne vrste, ki je zelo dovzetna za požare, kar ogroža življenja ljudi in kakovost življenja prizadetega prebivalstva, |
| --- | --- |

J.

ker dolgotrajne suše in požari tudi pospešujejo širjenje puščav, zlasti v južni Evropi, kar najbolj vpliva na sredozemska gozdna območja in prostrane gozdne površine ene same tujerodne vrste, ki je zelo dovzetna za požare, kar ogroža življenja ljudi in kakovost življenja prizadetega prebivalstva,

| K. | ker so uravnotežena uporaba zemljišč, gospodarski in socialni razvoj v sozvočju z naravo, spoštovanje energije, naravnih virov in okolja ter krepitev kohezije v EU, boj proti upadanju prebivalstva na podeželju, dezertifikacija in erozija ter ohranjanje kmetijske dejavnosti, ki je okoljsko trajnostna, le nekateri izmed temeljnih elementov za preprečevanje nesreč, |
| --- | --- |

K.

ker so uravnotežena uporaba zemljišč, gospodarski in socialni razvoj v sozvočju z naravo, spoštovanje energije, naravnih virov in okolja ter krepitev kohezije v EU, boj proti upadanju prebivalstva na podeželju, dezertifikacija in erozija ter ohranjanje kmetijske dejavnosti, ki je okoljsko trajnostna, le nekateri izmed temeljnih elementov za preprečevanje nesreč,

| L. | ker gozdovi igrajo ključno vlogo pri ohranjanju okolja z ravnovesjem, ki ga ustvarjajo pri kroženju ogljika in vode, |
| --- | --- |

L.

ker gozdovi igrajo ključno vlogo pri ohranjanju okolja z ravnovesjem, ki ga ustvarjajo pri kroženju ogljika in vode,

| 1. | ugotavlja, da imajo naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, zelo resne posledice za gospodarski in družbeni razvoj regij in držav članic; poudarja, da je glavni cilj preprečevanja nesreč zaščita človeških življenj, varnosti in fizične integritete ljudi, temeljnih človekovih pravic, okolja, gospodarskih in socialnih infrastruktur, vključno z osnovnimi javnimi storitvami, bivališči, komunikacijo, prevozom ter kulturno dediščino; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da imajo naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, zelo resne posledice za gospodarski in družbeni razvoj regij in držav članic; poudarja, da je glavni cilj preprečevanja nesreč zaščita človeških življenj, varnosti in fizične integritete ljudi, temeljnih človekovih pravic, okolja, gospodarskih in socialnih infrastruktur, vključno z osnovnimi javnimi storitvami, bivališči, komunikacijo, prevozom ter kulturno dediščino;

| 2. | poudarja, da je proaktiven pristop učinkovitejši in cenejši od pristopa, ki temelji zgolj na reagiranju na nesreče; meni, da je poznavanje lokalnega geografskega, gospodarskega in socialnega konteksta bistvenega pomena za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je proaktiven pristop učinkovitejši in cenejši od pristopa, ki temelji zgolj na reagiranju na nesreče; meni, da je poznavanje lokalnega geografskega, gospodarskega in socialnega konteksta bistvenega pomena za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek;

| 3. | pozdravlja zavezo Komisije glede zagotavljanja, da se vprašanja, povezana s preprečevanjem nesreč, skladneje upoštevajo v politikah in programih EU in poudarja, da je pomemben celovit pristop k preprečevanju nesreč; opozarja, da je treba upoštevati vse vrste naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter da med drugimi nevarnostmi (23) vključujejo tudi poplave, nevihte, suše, cunamije, potrese, gozdne požare, ekstremne temperature, vulkanske izbruhe, snežne in zemeljske plazove, tehnološke in industrijske nesreče, erozijo zemlje, onesnaženje podzemlja in podtalnice ter onesnaženje morja, jezer in rek; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja zavezo Komisije glede zagotavljanja, da se vprašanja, povezana s preprečevanjem nesreč, skladneje upoštevajo v politikah in programih EU in poudarja, da je pomemben celovit pristop k preprečevanju nesreč; opozarja, da je treba upoštevati vse vrste naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter da med drugimi nevarnostmi (23) vključujejo tudi poplave, nevihte, suše, cunamije, potrese, gozdne požare, ekstremne temperature, vulkanske izbruhe, snežne in zemeljske plazove, tehnološke in industrijske nesreče, erozijo zemlje, onesnaženje podzemlja in podtalnice ter onesnaženje morja, jezer in rek;

| 4. | poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo dobre prakse pri preprečevanju nesreč, ki jih povzroči človek med državami članicami in slednje poziva, naj zagotovijo, da bodo regionalni organi deležni usposabljanja o upravljanju v primeru nesreč; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo dobre prakse pri preprečevanju nesreč, ki jih povzroči človek med državami članicami in slednje poziva, naj zagotovijo, da bodo regionalni organi deležni usposabljanja o upravljanju v primeru nesreč;

| 5. | meni, da je zaradi možnih razsežnosti in/ali čezmejne narave nesreč primerno in potrebno okrepiti sodelovanje na regionalni ravni in na ravni EU, to pa mora temeljiti na dopolnilnostni dejavnosti, širjenju najboljše prakse in na načelu solidarnosti med državami članicami; |
| --- | --- |

5.

meni, da je zaradi možnih razsežnosti in/ali čezmejne narave nesreč primerno in potrebno okrepiti sodelovanje na regionalni ravni in na ravni EU, to pa mora temeljiti na dopolnilnostni dejavnosti, širjenju najboljše prakse in na načelu solidarnosti med državami članicami;

| 6. | upošteva predlog za vzpostavitev mreže predstavnikov različnih pristojnih nacionalnih služb iz vseh držav članic; poudarja, da bo ta mreža morala delovati v okviru sodelovanja med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, odgovornimi za ciklus upravljanja nesreč, urejanje okolja ter kartiranje in ukrepanje v primerih nevarnosti; izpostavlja vlogo te mreže pri izmenjavi izkušenj in preventivnih ukrepov ter da je treba na ravni EU vzpostaviti skupno metodologijo in minimalne zahteve za določanje območij nevarnosti in tveganj; poziva, naj se v predlagani mehanizem za obvladovanje kriznih razmer vključijo predstavniki kmetijstva ter naj se predvidi soočenje s programom ZN, družbenimi in nevladnimi organizacijami, ki delujejo na tem področju ter druge akterje s povezavami in posledično poznavanjem dežele; |
| --- | --- |

6.

upošteva predlog za vzpostavitev mreže predstavnikov različnih pristojnih nacionalnih služb iz vseh držav članic; poudarja, da bo ta mreža morala delovati v okviru sodelovanja med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, odgovornimi za ciklus upravljanja nesreč, urejanje okolja ter kartiranje in ukrepanje v primerih nevarnosti; izpostavlja vlogo te mreže pri izmenjavi izkušenj in preventivnih ukrepov ter da je treba na ravni EU vzpostaviti skupno metodologijo in minimalne zahteve za določanje območij nevarnosti in tveganj; poziva, naj se v predlagani mehanizem za obvladovanje kriznih razmer vključijo predstavniki kmetijstva ter naj se predvidi soočenje s programom ZN, družbenimi in nevladnimi organizacijami, ki delujejo na tem področju ter druge akterje s povezavami in posledično poznavanjem dežele;

| 7. | meni, da je nujno sodelovanje pri širjenju informacij in izkušenj ter tehničnih in znanstvenih aplikacij, pa tudi usklajevanje strategij za razvoj zmogljivosti za posredovanje; |
| --- | --- |

7.

meni, da je nujno sodelovanje pri širjenju informacij in izkušenj ter tehničnih in znanstvenih aplikacij, pa tudi usklajevanje strategij za razvoj zmogljivosti za posredovanje;

| 8. | poziva regije, naj nadgrajujejo obstoječa omrežja ozemeljskega in čezmejnega usklajevanja, da bi razvili sodelovanje, ki bi bilo posebej usmerjeno v preprečevanje nesreč; meni, da lahko čezmejne strukture za sodelovanje, kot so makroregije, postanejo učinkovita izhodišča za sodelovanje na področju preprečevanja nesreč, saj je pri njih sodelovanje funkcionalno usmerjeno; se zavzema za uporabo dragocenih izkušenj, pridobljenih na tem področju v projektih, ki so bili v preteklosti izvedeni v okviru pobude Skupnosti INTERREG; |
| --- | --- |

8.

poziva regije, naj nadgrajujejo obstoječa omrežja ozemeljskega in čezmejnega usklajevanja, da bi razvili sodelovanje, ki bi bilo posebej usmerjeno v preprečevanje nesreč; meni, da lahko čezmejne strukture za sodelovanje, kot so makroregije, postanejo učinkovita izhodišča za sodelovanje na področju preprečevanja nesreč, saj je pri njih sodelovanje funkcionalno usmerjeno; se zavzema za uporabo dragocenih izkušenj, pridobljenih na tem področju v projektih, ki so bili v preteklosti izvedeni v okviru pobude Skupnosti INTERREG;

| 9. | meni, da lahko usklajeno delovanje in strategije med državami članicami, različnimi sektorji in akterji, udeleženih v ciklu obvladovanja nesreč, privedeta do resničnega napredka pri preprečevanju nesreč; poudarja vlogo, ki jo lahko v skupni strategiji odigra prostovoljno delo in poziva države članice, naj v ta namen spodbujajo sodelovanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; predlaga, da se v okviru evropskega leta prostovoljstva 2011 oceni možnost, da bi na ravni držav članic organizirali partnerstva za prostovoljno delo z namenom preprečevanja nesreč; |
| --- | --- |

9.

meni, da lahko usklajeno delovanje in strategije med državami članicami, različnimi sektorji in akterji, udeleženih v ciklu obvladovanja nesreč, privedeta do resničnega napredka pri preprečevanju nesreč; poudarja vlogo, ki jo lahko v skupni strategiji odigra prostovoljno delo in poziva države članice, naj v ta namen spodbujajo sodelovanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; predlaga, da se v okviru evropskega leta prostovoljstva 2011 oceni možnost, da bi na ravni držav članic organizirali partnerstva za prostovoljno delo z namenom preprečevanja nesreč;

| 10. | spodbuja sodelovanje držav članic, držav, ki mejijo na EU ter držav v razvoju pri čezmejnih projektih, v kateri se izmenjujejo najboljše prakse in širi praktično znanje prek programov sosedske in razvojne politike EU; |
| --- | --- |

10.

spodbuja sodelovanje držav članic, držav, ki mejijo na EU ter držav v razvoju pri čezmejnih projektih, v kateri se izmenjujejo najboljše prakse in širi praktično znanje prek programov sosedske in razvojne politike EU;

| 11. | poudarja, da mora biti v zagotavljanje pomoči vključeno načelo nediskriminacije; ugotavlja, da bi bilo treba pomoč zagotavljati glede na potrebe in brez diskriminacije na podlagi rase, barve, spola, jezika, verskega, političnega ali drugega prepričanja, nacionalnega ali socialnega izvora, premoženja, rojstva ali kakšnega drugega statusa prejemnika pomoči; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora biti v zagotavljanje pomoči vključeno načelo nediskriminacije; ugotavlja, da bi bilo treba pomoč zagotavljati glede na potrebe in brez diskriminacije na podlagi rase, barve, spola, jezika, verskega, političnega ali drugega prepričanja, nacionalnega ali socialnega izvora, premoženja, rojstva ali kakšnega drugega statusa prejemnika pomoči;

| 12. | poudarja, da so okoljske težave, ki jih povzročajo in povečujejo podnebne spremembe, krive za sedanje naraščanje prisilnega preseljevanja, zato želi izpostaviti vse večjo povezanost med prosilci za azil in območji s propadajočim okoljem; poziva k boljši zaščiti in ponovni naselitvi „podnebnih beguncev“; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so okoljske težave, ki jih povzročajo in povečujejo podnebne spremembe, krive za sedanje naraščanje prisilnega preseljevanja, zato želi izpostaviti vse večjo povezanost med prosilci za azil in območji s propadajočim okoljem; poziva k boljši zaščiti in ponovni naselitvi „podnebnih beguncev“;

| 13. | poudarja, da naravne nesreče najmočneje prizadenejo regije in lokalne skupnosti, ki običajno nimajo niti zadostnih materialnih in človeških virov niti zadostnega znanja in finančnih sredstev, da bi se lahko spoprijela s temi nesrečami v okviru zgolj nacionalnega in/ali regionalnega pristopa, ter da te nesreče zahtevajo učinkovit in solidaren odziv na evropski ravni; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da naravne nesreče najmočneje prizadenejo regije in lokalne skupnosti, ki običajno nimajo niti zadostnih materialnih in človeških virov niti zadostnega znanja in finančnih sredstev, da bi se lahko spoprijela s temi nesrečami v okviru zgolj nacionalnega in/ali regionalnega pristopa, ter da te nesreče zahtevajo učinkovit in solidaren odziv na evropski ravni;

| 14. | poudarja pomen zmanjševanja neenakosti med regijami in državami članicami glede zmogljivosti za zaščito prebivalstva in njihovega premoženja, vključno s kulturno dediščino, tako da podpira njihova prizadevanja za izboljšanje preprečevanja nesreč, zlasti v bolj izpostavljenih regijah in državah članicah; poziva, da je treba posvetiti posebno pozornost izoliranim in redko naseljenim regijam, gorskim in mejnim regijam ter gospodarsko najmanj razvitim regijam Evrope; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen zmanjševanja neenakosti med regijami in državami članicami glede zmogljivosti za zaščito prebivalstva in njihovega premoženja, vključno s kulturno dediščino, tako da podpira njihova prizadevanja za izboljšanje preprečevanja nesreč, zlasti v bolj izpostavljenih regijah in državah članicah; poziva, da je treba posvetiti posebno pozornost izoliranim in redko naseljenim regijam, gorskim in mejnim regijam ter gospodarsko najmanj razvitim regijam Evrope;

| 15. | poudarja, da bo treba prepoznati in primerno upoštevati značilnosti in naravne omejitve odmaknjenih, hribovitih in redkeje poseljenih regij, regij, ki jih zaznamuje upadanje prebivalstva, ter odročnih in najbolj oddaljenih regij, otokov, naravno prikrajšanih regij ter regij, ki se soočajo s kombinacijo tveganj; opozarja na dodatne težave, s katerimi se srečujejo te regije pri spopadanju z nesrečami; poziva, naj se tem regijam prek različnih razpoložljivih finančnih instrumentov nameni posebna pozornost, in zahteva večjo prožnost pri pogojih za mobilizacijo Solidarnostnega sklada v korist teh področij; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bo treba prepoznati in primerno upoštevati značilnosti in naravne omejitve odmaknjenih, hribovitih in redkeje poseljenih regij, regij, ki jih zaznamuje upadanje prebivalstva, ter odročnih in najbolj oddaljenih regij, otokov, naravno prikrajšanih regij ter regij, ki se soočajo s kombinacijo tveganj; opozarja na dodatne težave, s katerimi se srečujejo te regije pri spopadanju z nesrečami; poziva, naj se tem regijam prek različnih razpoložljivih finančnih instrumentov nameni posebna pozornost, in zahteva večjo prožnost pri pogojih za mobilizacijo Solidarnostnega sklada v korist teh področij;

| 16. | zagovarja potrebo po pregledu uredbe o Solidarnostnem skladu, tako da se kriteriji za upravičenost prilagodijo značilnostim posameznih regij in vrst nesreč, vključno z nesrečami, ki se razvijajo počasi, na primer suša, pri čemer je treba posvetiti posebno pozornost proizvodnim sektorjem, ranljivejšim območjem in prizadetemu prebivalstvu ter omogočiti prožnejše in hitrejše črpanje sredstev; meni, da so ukrepi iz člena 4 Solidarnostnega sklada Evropske unije prestrogi; meni, da je treba pri določanju pragov upravičenosti upoštevati regionalno razsežnost, saj bi bile drugače lahko izključene regije, ki se soočajo z zelo hudimi nesrečami, ker ne bi bili doseženi pragovi, določeni za celotno državo članico; |
| --- | --- |

16.

zagovarja potrebo po pregledu uredbe o Solidarnostnem skladu, tako da se kriteriji za upravičenost prilagodijo značilnostim posameznih regij in vrst nesreč, vključno z nesrečami, ki se razvijajo počasi, na primer suša, pri čemer je treba posvetiti posebno pozornost proizvodnim sektorjem, ranljivejšim območjem in prizadetemu prebivalstvu ter omogočiti prožnejše in hitrejše črpanje sredstev; meni, da so ukrepi iz člena 4 Solidarnostnega sklada Evropske unije prestrogi; meni, da je treba pri določanju pragov upravičenosti upoštevati regionalno razsežnost, saj bi bile drugače lahko izključene regije, ki se soočajo z zelo hudimi nesrečami, ker ne bi bili doseženi pragovi, določeni za celotno državo članico;

| 17. | poudarja, da je treba vzpostaviti primeren finančni okvir z zadostnimi finančnimi viri za preprečevanje nesreč in boj proti njim, ki bo okrepil in usklajeval instrumente s področja kohezijske politike, politike za razvoj podeželja, regionalne politike, Solidarnostni sklad in Sedmi okvirni program ter progame Life+; poziva, naj se preprečevanje na tem področju upošteva v finančni perspektivi 2014 – 2020; poziva Evropsko komisijo, naj oceni možnost predloga za bolj sistematično združevanje obstoječih sredstev, da bi se okrepila učinkovitost preventivnih mehanizmov po vsej EU; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba vzpostaviti primeren finančni okvir z zadostnimi finančnimi viri za preprečevanje nesreč in boj proti njim, ki bo okrepil in usklajeval instrumente s področja kohezijske politike, politike za razvoj podeželja, regionalne politike, Solidarnostni sklad in Sedmi okvirni program ter progame Life+; poziva, naj se preprečevanje na tem področju upošteva v finančni perspektivi 2014 – 2020; poziva Evropsko komisijo, naj oceni možnost predloga za bolj sistematično združevanje obstoječih sredstev, da bi se okrepila učinkovitost preventivnih mehanizmov po vsej EU;

| 18. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da trenutni proračunski pritiski zaradi krize ne bodo privedli do zmanjšanja sredstev, ki so dodeljena obstoječim politikam za preprečevanje nesreč, in naj v sklopu tekočega pregleda proračuna natančno oceni morebitne vrzeli na področju preprečevanja ter preuči, ali instrumenti, ki so na voljo, pokrivajo vse vrste nesreč; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da trenutni proračunski pritiski zaradi krize ne bodo privedli do zmanjšanja sredstev, ki so dodeljena obstoječim politikam za preprečevanje nesreč, in naj v sklopu tekočega pregleda proračuna natančno oceni morebitne vrzeli na področju preprečevanja ter preuči, ali instrumenti, ki so na voljo, pokrivajo vse vrste nesreč;

| 19. | izpostavlja, da je kohezijska politika bistveno orodje za preprečevanje tveganja naravnih nesreč; meni, da je treba različnim skladom in instrumentom omogočiti prilagodljivo in usklajeno delovanje, da se lahko izboljša delovanje in učinkovitost te politike; poudarja, da mora biti preprečevanje tveganja usklajeno z drugimi načeli, ki se upoštevajo na področju preprečevanja, da ne pride do drobljenja ukrepov in da se poveča njihova učinkovitost ter dodana vrednost; |
| --- | --- |

19.

izpostavlja, da je kohezijska politika bistveno orodje za preprečevanje tveganja naravnih nesreč; meni, da je treba različnim skladom in instrumentom omogočiti prilagodljivo in usklajeno delovanje, da se lahko izboljša delovanje in učinkovitost te politike; poudarja, da mora biti preprečevanje tveganja usklajeno z drugimi načeli, ki se upoštevajo na področju preprečevanja, da ne pride do drobljenja ukrepov in da se poveča njihova učinkovitost ter dodana vrednost;

| 20. | ponovno poudarja potrebo po nadzoru, ali so bila sredstva EU ustrezno porabljena, in vračilu neustrezno porabljenih sredstev; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja potrebo po nadzoru, ali so bila sredstva EU ustrezno porabljena, in vračilu neustrezno porabljenih sredstev;

| 21. | poudarja, da je odgovornost za preprečevanje nesreč v prvi vrsti na strani držav članic in da bi bilo na tem področju treba še naprej upoštevati načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je odgovornost za preprečevanje nesreč v prvi vrsti na strani držav članic in da bi bilo na tem področju treba še naprej upoštevati načelo subsidiarnosti;

| 22. | poziva države članice, ki so odgovorne za upravljanje ozemlja, naj predstavijo merila in zakonodajo za preprečevanje naravnih nesreč na območjih, ki jih ogrožajo poplave in zemeljski plazovi ter druga geološka tveganja, ob upoštevanju težav, ki jih povzroča vsesplošno krčenje gozdov, ter naj preprečijo gradnjo na teh območjih; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, ki so odgovorne za upravljanje ozemlja, naj predstavijo merila in zakonodajo za preprečevanje naravnih nesreč na območjih, ki jih ogrožajo poplave in zemeljski plazovi ter druga geološka tveganja, ob upoštevanju težav, ki jih povzroča vsesplošno krčenje gozdov, ter naj preprečijo gradnjo na teh območjih;

| 23. | vabi države članice, naj ocenijo možnosti za boljše vključevanje preprečevanja nesreč v nacionalno operativno načrtovanje financiranja EU, kot tudi v nacionalnih, regionalnih in lokalnih operativnih načrtih; meni, da vsi javni sektorji, vključeni v varovanje okolja, morajo biti zavzeti in učinkovito sodelovati v tem procesu; poziva Komisijo, naj podpre potrebno prenovo operativnih programov, ki so jih na tem področju določile države članice; da bi se omogočila izmenjava mnenj, poziva Komisijo, naj povabi države članice, da zagotovijo podrobnosti o njihovih operativnih programih za ukrepanje ob naravnih nesrečah in nesrečah, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

23.

vabi države članice, naj ocenijo možnosti za boljše vključevanje preprečevanja nesreč v nacionalno operativno načrtovanje financiranja EU, kot tudi v nacionalnih, regionalnih in lokalnih operativnih načrtih; meni, da vsi javni sektorji, vključeni v varovanje okolja, morajo biti zavzeti in učinkovito sodelovati v tem procesu; poziva Komisijo, naj podpre potrebno prenovo operativnih programov, ki so jih na tem področju določile države članice; da bi se omogočila izmenjava mnenj, poziva Komisijo, naj povabi države članice, da zagotovijo podrobnosti o njihovih operativnih programih za ukrepanje ob naravnih nesrečah in nesrečah, ki jih povzroči človek;

| 24. | meni, da bi morale Evropska unija in države članice med drugim nameniti posebno podporo naslednjim preventivnim ukrepom:






  (a) | priprava in pregled predpisov o varni gradnji in uporabi tal; |
| --- | --- | --- |

24.

meni, da bi morale Evropska unija in države članice med drugim nameniti posebno podporo naslednjim preventivnim ukrepom:

(a)

priprava in pregled predpisov o varni gradnji in uporabi tal;

| (b) | odpravljanje situacij, ki povzročajo nevarnosti: ponovna vzpostavitev naravnih vodotokov, sanacija in zaščita povodij, mokrišč in z njimi povezanih ekosistemov, spremljanje erozije in sedimentacije v vodotokih; povečanje pretočnih zmogljivosti mostov in vodnih prepustov; čiščenje in preurejanje gozdov; ponovno pogozdovanje; ukrepi za varovanje in zaščito obalnega pasu; |
| --- | --- |

(b)

odpravljanje situacij, ki povzročajo nevarnosti: ponovna vzpostavitev naravnih vodotokov, sanacija in zaščita povodij, mokrišč in z njimi povezanih ekosistemov, spremljanje erozije in sedimentacije v vodotokih; povečanje pretočnih zmogljivosti mostov in vodnih prepustov; čiščenje in preurejanje gozdov; ponovno pogozdovanje; ukrepi za varovanje in zaščito obalnega pasu;

| (c) | zaščita/preureditev naseljenih, zlasti mestnih območij, ki so še posebej ranljiva za določene vrste nesreč, pri čemer naj sodelujejo tudi prebivalci; |
| --- | --- |

(c)

zaščita/preureditev naseljenih, zlasti mestnih območij, ki so še posebej ranljiva za določene vrste nesreč, pri čemer naj sodelujejo tudi prebivalci;

| (d) | vzdrževanje in varnostni nadzor velikih obstoječih infrastruktur, s posebnim poudarkom na jezovih, naftovodih ter cestnih in železniških mostovih, ter energetskih, vodovodnih, zdravstvenih, komunikacijskih in telekomunikacijskih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(d)

vzdrževanje in varnostni nadzor velikih obstoječih infrastruktur, s posebnim poudarkom na jezovih, naftovodih ter cestnih in železniških mostovih, ter energetskih, vodovodnih, zdravstvenih, komunikacijskih in telekomunikacijskih zmogljivosti;

| (e) | ohranjanje kmetijske dejavnosti na območjih, ki jih je prizadelo upadanje prebivalstva in kjer obstaja tveganje naravnih nesreč, ter prispevanje k ponovnemu vključevanju človeške dejavnosti z gradnjo infrastrukture, ki ljudem, ki živijo na takih območjih, omogoči, da tam tudi ostanejo; |
| --- | --- |

(e)

ohranjanje kmetijske dejavnosti na območjih, ki jih je prizadelo upadanje prebivalstva in kjer obstaja tveganje naravnih nesreč, ter prispevanje k ponovnemu vključevanju človeške dejavnosti z gradnjo infrastrukture, ki ljudem, ki živijo na takih območjih, omogoči, da tam tudi ostanejo;

| 25. | poziva Komisijo, naj podpre države članice pri spodbujanju kampanj za ozaveščanje o preventivi in sprejetju najboljših praks, pri čemer zagotavlja ustrezne posodobljene informacije in usposabljanje splošne javnosti prek kanalov, lahko dostopnih vsem državljanom, in sprejeti postopke ob naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih je povzročil človek; poziva, naj se v sistemih usposabljanja prebivalstva posebna pozornost nameni mladim od šolske starosti naprej ter podeželskim skupnostim; v okviru ozaveščanja javnosti poudarja vlogo evropske enotne telefonske številke za klic v sili „112“ ter potrebo po boljši seznanjenosti; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj podpre države članice pri spodbujanju kampanj za ozaveščanje o preventivi in sprejetju najboljših praks, pri čemer zagotavlja ustrezne posodobljene informacije in usposabljanje splošne javnosti prek kanalov, lahko dostopnih vsem državljanom, in sprejeti postopke ob naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih je povzročil človek; poziva, naj se v sistemih usposabljanja prebivalstva posebna pozornost nameni mladim od šolske starosti naprej ter podeželskim skupnostim; v okviru ozaveščanja javnosti poudarja vlogo evropske enotne telefonske številke za klic v sili „112“ ter potrebo po boljši seznanjenosti;

| 26. | opozarja, da so naravne nesreče pogosto povezane z vodo, ne samo v primeru poplav, za katere je pogosto vzrok neustrezno načrtovanje, pozebe, toče in onesnaženosti povodij, ampak tudi zaradi pomanjkanja vode, ki lahko povzroči velike spremembe, kot je dezertifikacija obsežnih območij v južni in jugovzhodni Evropi; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da so naravne nesreče pogosto povezane z vodo, ne samo v primeru poplav, za katere je pogosto vzrok neustrezno načrtovanje, pozebe, toče in onesnaženosti povodij, ampak tudi zaradi pomanjkanja vode, ki lahko povzroči velike spremembe, kot je dezertifikacija obsežnih območij v južni in jugovzhodni Evropi;

| 27. | poudarja dejstvo, da so dolgotrajne suše v zadnjih letih spodbudile širjenje gozdnih požarov v Evropi in hkrati v številnih regijah poslabšale širjenje puščav; |
| --- | --- |

27.

poudarja dejstvo, da so dolgotrajne suše v zadnjih letih spodbudile širjenje gozdnih požarov v Evropi in hkrati v številnih regijah poslabšale širjenje puščav;

| 28. | glede na medsebojno povezanost suš, gozdnih požarov in širjenja puščav Komisijo poziva, naj predstavi predlog direktive, podobne direktivi o poplavah, za spodbujanje sprejetja politike EU za pomanjkanje vode, sušo in prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

28.

glede na medsebojno povezanost suš, gozdnih požarov in širjenja puščav Komisijo poziva, naj predstavi predlog direktive, podobne direktivi o poplavah, za spodbujanje sprejetja politike EU za pomanjkanje vode, sušo in prilagajanje podnebnim spremembam;

| 29. | ponovno poziva Komisijo, naj spodbudi začetek delovanja evropskega observatorija za sušo in dezertifikacijo kot centra za proučevanje, zmanjševanje in nadzor učinkov suše in dezertifikacije, katerega cilj je krepitev premišljenga in strateškega odločanja ter boljše usklajenosti med državami članicami; meni, da je treba upoštevati medsebojno povezanost suš, gozdnih požarov, širjenja puščav in podnebnih sprememb ter da je treba določiti resne cilje, ki temeljijo na solidarnosti glede preprečevanja in obvladovanja nevarnosti suše; |
| --- | --- |

29.

ponovno poziva Komisijo, naj spodbudi začetek delovanja evropskega observatorija za sušo in dezertifikacijo kot centra za proučevanje, zmanjševanje in nadzor učinkov suše in dezertifikacije, katerega cilj je krepitev premišljenga in strateškega odločanja ter boljše usklajenosti med državami članicami; meni, da je treba upoštevati medsebojno povezanost suš, gozdnih požarov, širjenja puščav in podnebnih sprememb ter da je treba določiti resne cilje, ki temeljijo na solidarnosti glede preprečevanja in obvladovanja nevarnosti suše;

| 30. | glede na to, da so gozdovi pomembni za proizvajanje lesa, ohranjanje biotske raznovrstnosti, preprečevanje poplav, plazov in erozije, gospodarjenje s podtalnico in zajemanje ogljika, bi moralo dejstvo, da jih ogrožajo požari, biti skrb vseh držav članic; zato poziva Komisijo, naj predstavi in izpelje, skupaj z državami članicami, zakonodajne predloge in pobude na področju zaščite gozdov in preprečevanja požarov; meni, da je treba podpreti projekte pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja, pri čemer naj imajo prednost avtohtone vrste in mešani gozdovi, saj je to dobro za biotsko raznovrstnost in večjo odpornost na požare, nevihte in zajedavce, kot tudi trajnostno zbiranje in uporabo preostale gozdne biomase – obnovljiv vir energije; meni, da je treba v okviru lojalnega sodelovanja na tem področju nadaljevati z rednim zbiranjem podatkov, pripravo kart tveganja, pripravo načrtov za obvladovanje požarnega tveganja, opredelitvijo potrebnih sredstev in sredstev, ki so na voljo v 27 državah članicah, ter usklajevanjem na različnih ravneh; |
| --- | --- |

30.

glede na to, da so gozdovi pomembni za proizvajanje lesa, ohranjanje biotske raznovrstnosti, preprečevanje poplav, plazov in erozije, gospodarjenje s podtalnico in zajemanje ogljika, bi moralo dejstvo, da jih ogrožajo požari, biti skrb vseh držav članic; zato poziva Komisijo, naj predstavi in izpelje, skupaj z državami članicami, zakonodajne predloge in pobude na področju zaščite gozdov in preprečevanja požarov; meni, da je treba podpreti projekte pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja, pri čemer naj imajo prednost avtohtone vrste in mešani gozdovi, saj je to dobro za biotsko raznovrstnost in večjo odpornost na požare, nevihte in zajedavce, kot tudi trajnostno zbiranje in uporabo preostale gozdne biomase – obnovljiv vir energije; meni, da je treba v okviru lojalnega sodelovanja na tem področju nadaljevati z rednim zbiranjem podatkov, pripravo kart tveganja, pripravo načrtov za obvladovanje požarnega tveganja, opredelitvijo potrebnih sredstev in sredstev, ki so na voljo v 27 državah članicah, ter usklajevanjem na različnih ravneh;

| 31. | glede na to, da je povzročanje požarov in povečanje njihove pogostosti po svoji naravi okoljsko kaznivo dejanje, poziva Komisijo, naj preuči ter Svetu in Evropskemu parlamentu predlaga načine za izvedbo odvračilnih ukrepov za povzročanje požara iz malomarnosti in namerno povzročanje požarov; |
| --- | --- |

31.

glede na to, da je povzročanje požarov in povečanje njihove pogostosti po svoji naravi okoljsko kaznivo dejanje, poziva Komisijo, naj preuči ter Svetu in Evropskemu parlamentu predlaga načine za izvedbo odvračilnih ukrepov za povzročanje požara iz malomarnosti in namerno povzročanje požarov;

| 32. | poudarja, da je treba preventivo gledati iz medsektorske perspektive in jo vključiti v ustrezne sektorske politike za spodbujanje uravnotežene rabe zemljišč ter skladnega gospodarskega in socialnega razvoja, ki je uglašen z naravo; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba preventivo gledati iz medsektorske perspektive in jo vključiti v ustrezne sektorske politike za spodbujanje uravnotežene rabe zemljišč ter skladnega gospodarskega in socialnega razvoja, ki je uglašen z naravo;

| 33. | priznava, da so nekatere sektorske politike s spodbujanjem zapuščanja podeželja in prekomerne koncentracije prebivalstva v mestnih območjih povzročile, da so nekatere regije bolj izpostavljene tveganju; |
| --- | --- |

33.

priznava, da so nekatere sektorske politike s spodbujanjem zapuščanja podeželja in prekomerne koncentracije prebivalstva v mestnih območjih povzročile, da so nekatere regije bolj izpostavljene tveganju;

| 34. | meni, da sta kmetijska in gozdarska proizvodnja izpostavljeni podnebnim pojavom, kot so suša, pozeba, led, toča, gozdni požari, nevihte, poplave in močan dež, zdravstvenim tveganjem, kot so napad škodljivcev, epidemije in epidemije živalskih bolezni, ter posledicam človeških dejavnosti, kot so podnebne spremembe, onesnaževanje, kisel dež in nenamerni genski prenos, plazovom zaradi težav v zvezi z urbanističnim in prostorskim načrtovanjem ter nevarnostim, povezanim s prometom, dezertifikaciji gorskih območij ter gozdnim požarom zaradi neprimernega vzdrževanja gozdov in kaznivim dejanjem ter onesnaževanju rek zaradi izpustov kemikalij iz tovarn, izpustom hranil in nemarnosti obiskovalcev gozdov; |
| --- | --- |

34.

meni, da sta kmetijska in gozdarska proizvodnja izpostavljeni podnebnim pojavom, kot so suša, pozeba, led, toča, gozdni požari, nevihte, poplave in močan dež, zdravstvenim tveganjem, kot so napad škodljivcev, epidemije in epidemije živalskih bolezni, ter posledicam človeških dejavnosti, kot so podnebne spremembe, onesnaževanje, kisel dež in nenamerni genski prenos, plazovom zaradi težav v zvezi z urbanističnim in prostorskim načrtovanjem ter nevarnostim, povezanim s prometom, dezertifikaciji gorskih območij ter gozdnim požarom zaradi neprimernega vzdrževanja gozdov in kaznivim dejanjem ter onesnaževanju rek zaradi izpustov kemikalij iz tovarn, izpustom hranil in nemarnosti obiskovalcev gozdov;

| 35. | poziva, naj se Komisija in države članice zavzamejo za uporabo dobrih kmetijskih praks, ki so v nekaterih državah članicah že privedle do prepolovitve porabljene količine gnojil, ki vsebujejo dušik, brez posledičnega zmanjšanja količine kmetijskih pridelkov; |
| --- | --- |

35.

poziva, naj se Komisija in države članice zavzamejo za uporabo dobrih kmetijskih praks, ki so v nekaterih državah članicah že privedle do prepolovitve porabljene količine gnojil, ki vsebujejo dušik, brez posledičnega zmanjšanja količine kmetijskih pridelkov;

| 36. | zagovarja stališče, da je pomemben element za učinkovito preprečevanje naravnih nesreč okoljska in socialno uravnotežena kmetijska politika, ki upošteva potrebo po podpori in spodbujanju trajnostne kmetijske proizvodnje in razvoja podeželja v različnih državah in regijah; se zavzema za učinkovito krepitev pobud za kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podeželska delovna mesta, ki bi ljudi spodbudile k naseljevanju v podeželskem okolju in bi bile ključni dejavnik za ohranjanje ekosistemov, spopadanje s trenutnim trendom upadanja prebivalstva in siromašenja lokacij ter razbremenitev urbanih območij; prav tako poudarja vlogo, ki jo igrajo kmetje kot skrbniki podeželja in obžaluje pomanjkanje ključnih elementov v sporočilu Komisije, kar zadeva kmetijski sektor; |
| --- | --- |

36.

zagovarja stališče, da je pomemben element za učinkovito preprečevanje naravnih nesreč okoljska in socialno uravnotežena kmetijska politika, ki upošteva potrebo po podpori in spodbujanju trajnostne kmetijske proizvodnje in razvoja podeželja v različnih državah in regijah; se zavzema za učinkovito krepitev pobud za kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podeželska delovna mesta, ki bi ljudi spodbudile k naseljevanju v podeželskem okolju in bi bile ključni dejavnik za ohranjanje ekosistemov, spopadanje s trenutnim trendom upadanja prebivalstva in siromašenja lokacij ter razbremenitev urbanih območij; prav tako poudarja vlogo, ki jo igrajo kmetje kot skrbniki podeželja in obžaluje pomanjkanje ključnih elementov v sporočilu Komisije, kar zadeva kmetijski sektor;

| 37. | zagovarja oblikovaje evropskega sistema javnega zavarovanja za kmetijstvo; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za evropski javni sistem zavarovanja, s katerim bi bolje obravnavali tveganje in nestabilnost dohodkov kmetov zaradi naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek; poudarja, da bo moral biti ta sistem bolj ambiciozen od sedanjega modela, da bi preprečili množico različnih sistemov zavarovanja v EU, kar bi povzročilo velika neskladja v dohodkih kmetov; meni, da je treba nujno pripraviti shemo za minimalna vračila za naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, ki bo dostopna kmetom iz vseh držav članic; |
| --- | --- |

37.

zagovarja oblikovaje evropskega sistema javnega zavarovanja za kmetijstvo; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za evropski javni sistem zavarovanja, s katerim bi bolje obravnavali tveganje in nestabilnost dohodkov kmetov zaradi naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek; poudarja, da bo moral biti ta sistem bolj ambiciozen od sedanjega modela, da bi preprečili množico različnih sistemov zavarovanja v EU, kar bi povzročilo velika neskladja v dohodkih kmetov; meni, da je treba nujno pripraviti shemo za minimalna vračila za naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, ki bo dostopna kmetom iz vseh držav članic;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj v izračun podeželskih okoljevarstvenih premij vključijo dodatne stroške, ki jih imajo kmeti zaradi uvedbe preventivnih protipožarnih ukrepov (kot so čiščenje protipožarnih presek, odstranjevanje odmrlih dreves, obdelovanje tal ob robu zemljišč itd.) ter ukrepov za odvajanje vode (čiščenje odtočnih jarkov in kanalov); |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj v izračun podeželskih okoljevarstvenih premij vključijo dodatne stroške, ki jih imajo kmeti zaradi uvedbe preventivnih protipožarnih ukrepov (kot so čiščenje protipožarnih presek, odstranjevanje odmrlih dreves, obdelovanje tal ob robu zemljišč itd.) ter ukrepov za odvajanje vode (čiščenje odtočnih jarkov in kanalov);

| 39. | poudarja pomen proučitve ukrepov za prilagajanje podeželja in mestnega okolja na vse večjo pogostost in intenzivnost ekstremnih podnebnih pojavov v različnih geografskih območjih; meni, da bodo predvidljivi negativni vplivi podnebnih sprememb pomenili dodatno oviro za kmetijske dejavnosti, varnost preskrbe s hrano in suverenost ter poudarja, da se je treba odzvati na ta izziv in na druge izzive v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in zmanjšanju njihovih negativnih posledic; |
| --- | --- |

39.

poudarja pomen proučitve ukrepov za prilagajanje podeželja in mestnega okolja na vse večjo pogostost in intenzivnost ekstremnih podnebnih pojavov v različnih geografskih območjih; meni, da bodo predvidljivi negativni vplivi podnebnih sprememb pomenili dodatno oviro za kmetijske dejavnosti, varnost preskrbe s hrano in suverenost ter poudarja, da se je treba odzvati na ta izziv in na druge izzive v okviru prilagajanja podnebnim spremembam in zmanjšanju njihovih negativnih posledic;

| 40. | poudarja pomen javnih raziskav in razvoja pri preprečevanju in ravnanju v primeru nesreč ter poziva k večjemu usklajevanju in sodelovanju med ustanovami za raziskave in razvoj držav članic, še zlasti tistih, ki se spopadajo s podobnimi nevarnostmi; poziva h krepitvi sistemov za zgodnje obveščanje v državah članicah ter vzpostavitvi in krepitvi obstoječih povezav med različnimi sistemi zgodnjega obveščanja; priporoča Komisiji, naj na primeren način upošteva te potrebe in potrebne vire financiranja; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen javnih raziskav in razvoja pri preprečevanju in ravnanju v primeru nesreč ter poziva k večjemu usklajevanju in sodelovanju med ustanovami za raziskave in razvoj držav članic, še zlasti tistih, ki se spopadajo s podobnimi nevarnostmi; poziva h krepitvi sistemov za zgodnje obveščanje v državah članicah ter vzpostavitvi in krepitvi obstoječih povezav med različnimi sistemi zgodnjega obveščanja; priporoča Komisiji, naj na primeren način upošteva te potrebe in potrebne vire financiranja;

| 41. | poudarja potrebo po pripravi zdravstvenih sistemov držav članic z vidika strukture kadrov, dobrih praks in osveščenosti o tveganju, tako da bodo zmožni soočanja z razmerami ob nesrečah; |
| --- | --- |

41.

poudarja potrebo po pripravi zdravstvenih sistemov držav članic z vidika strukture kadrov, dobrih praks in osveščenosti o tveganju, tako da bodo zmožni soočanja z razmerami ob nesrečah;

| 42. | poudarja pomen celovite zbirke podatkov in informacij o tveganjih in stroških nesreč ter skupne uporabe takšne zbirke na ravni EU zaradi izvajanja primerjalnih študij in določanja verjetnih čezmejnih učinkov nesreč, s čimer bi državam članicam omogočili zbiranje in izmenjavo informacij o nacionalnih civilnih zmožnostih in medicinskih sredstvih, ter potrebo, da se uporabljajo in razvijajo obstoječe strukture, na primer Center za spremljanje in informiranje, namesto da se gradijo nove; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen celovite zbirke podatkov in informacij o tveganjih in stroških nesreč ter skupne uporabe takšne zbirke na ravni EU zaradi izvajanja primerjalnih študij in določanja verjetnih čezmejnih učinkov nesreč, s čimer bi državam članicam omogočili zbiranje in izmenjavo informacij o nacionalnih civilnih zmožnostih in medicinskih sredstvih, ter potrebo, da se uporabljajo in razvijajo obstoječe strukture, na primer Center za spremljanje in informiranje, namesto da se gradijo nove;

| 43. | obžaluje dejstvo, da Komisija še vedno ni izvedla študije praks določanja območij nevarnosti in tveganja v državah članicah, kot je predvideno v njenem sporočilu z dne 23. februarja 2009 o „pristopu Skupnosti k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek“; poziva Komisijo, naj učinkovito izpolni to zavezo v prvi polovici leta 2010; |
| --- | --- |

43.

obžaluje dejstvo, da Komisija še vedno ni izvedla študije praks določanja območij nevarnosti in tveganja v državah članicah, kot je predvideno v njenem sporočilu z dne 23. februarja 2009 o „pristopu Skupnosti k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek“; poziva Komisijo, naj učinkovito izpolni to zavezo v prvi polovici leta 2010;

| 44. | meni, da je treba na ravni EU vzpostaviti skupno metodologijo in minimalne zahteve za določanje območij nevarnosti in tveganj; |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba na ravni EU vzpostaviti skupno metodologijo in minimalne zahteve za določanje območij nevarnosti in tveganj;

| 45. | poudarja pomen priprave standardov za analizo in izražanje družbeno-gospodarskega vpliva nesreč na skupnosti; |
| --- | --- |

45.

poudarja pomen priprave standardov za analizo in izražanje družbeno-gospodarskega vpliva nesreč na skupnosti;

| 46. | priporoča, naj se pri pregledu direktive EIA celoviteje vključijo vprašanja v zvezi s preprečevanjem nesreč, še zlasti kar zadeva oceno, sporočanje in obveščanje javnosti o nevarnostih; |
| --- | --- |

46.

priporoča, naj se pri pregledu direktive EIA celoviteje vključijo vprašanja v zvezi s preprečevanjem nesreč, še zlasti kar zadeva oceno, sporočanje in obveščanje javnosti o nevarnostih;

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  KOM(2009)0082.

(2)  SEC(2009)0202.

(3)  SEC(2007)1721.

(4)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 1.

(5)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 55.

(6)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 240.

(7)  UL C 272 E, 13.11.2003, str. 471.

(8)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 599.

(9)  UL C 92 E, 20.4.2006, str. 414.

(10)  UL C 193 E, 17.8.2006, str. 322.

(11)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 363.

(12)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 369.

(13)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 375.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0065.

(15)  UL C 297 E, 7.12.2006, p. 331.

(16)  10128/08.

(17)  10633/1/06.

(18)  UL L 71, 10.3.2007, str. 9.

(19)  UL L 10, 14.1.1997, str. 13.

(20)  UL L 288, 6.11.2007, str. 27.

(21)  UL L 175, 5.7.1985, str. 40.

(22)  A/CONF.206/6.

(23)  To je neizčrpen seznam naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, zato se lahko v seznam vključijo druge vrste naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ki niso navedene v tem poročilu.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/37

---

Torek, 21. september 2010Zmanjševanje revščine in ustvarjanje novih delovnih mest v državah v razvoju: pot naprej

P7_TA(2010)0327

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o zmanjševanju revščine in ustvarjanju delovnih mest v državah v razvoju: pot naprej (2009/2171(INI))

2012/C 50 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji tisočletja kot merila, ki jih je kolektivno določila mednarodna skupnost, da bi tako odpravili revščino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji tisočletja kot merila, ki jih je kolektivno določila mednarodna skupnost, da bi tako odpravili revščino,

| — | ob upoštevanju zavez o količini pomoči, pomoči podsaharski Afriki in kakovosti pomoči, sprejetih na vrhu G8 leta 2005 v Gleneaglesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez o količini pomoči, pomoči podsaharski Afriki in kakovosti pomoči, sprejetih na vrhu G8 leta 2005 v Gleneaglesu,

| — | ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči z dne 2. marca 2005 in sklepov foruma na visoki ravni v Akri od 2. do 4. septembra 2008 o spremljanju izvajanja te deklaracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči z dne 2. marca 2005 in sklepov foruma na visoki ravni v Akri od 2. do 4. septembra 2008 o spremljanju izvajanja te deklaracije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Pomoč EU: nuditi več, hitreje in bolje“ (KOM(2006)0087), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Pomoč EU: nuditi več, hitreje in bolje“ (KOM(2006)0087),

| — | ob upoštevanju poročila OZN „Ponoven razmislek o revščini – poročilo o svetovnem socialnem položaju za leto 2010“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN „Ponoven razmislek o revščini – poročilo o svetovnem socialnem položaju za leto 2010“,

| — | ob upoštevanju letnih poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o izvajanju deklaracije tisočletja Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o izvajanju deklaracije tisočletja Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic na srečanju v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije z naslovom „Evropsko soglasje“ (1), podpisane dne 20. decembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic na srečanju v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije z naslovom „Evropsko soglasje“ (1), podpisane dne 20. decembra 2005,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (2) (v nadaljnjem besedilu: instrument za razvojno sodelovanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (2) (v nadaljnjem besedilu: instrument za razvojno sodelovanje),

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Abudže o virusu HIVin aidsu, tuberkulozi in drugih nalezljivih boleznih, ki so jo afriški predsedniki držav in vlad podpisali 27. aprila 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Abudže o virusu HIVin aidsu, tuberkulozi in drugih nalezljivih boleznih, ki so jo afriški predsedniki držav in vlad podpisali 27. aprila 2001,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. junija 2007 o spodbujanju zaposlovanja z razvojnim sodelovanjem EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. junija 2007 o spodbujanju zaposlovanja z razvojnim sodelovanjem EU,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (KOM (2001)0252), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (KOM (2001)0252),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o izobraževanju in usposabljanju v zvezi z zmanjševanjem revščine v državah v razvoju (KOM (2002)0116), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o izobraževanju in usposabljanju v zvezi z zmanjševanjem revščine v državah v razvoju (KOM (2002)0116),

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 3. decembra 2009 o svetovnem redu in reformi mednarodnih institucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 3. decembra 2009 o svetovnem redu in reformi mednarodnih institucij,

| — | ob upoštevanju programa Mednarodne organizacije dela za dostojno delo in svetovnega pakta o zaposlovanju, ki ga je ta organizacija na mednarodni konferenci o delu 19. junija 2009 sprejela s splošnim soglasjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa Mednarodne organizacije dela za dostojno delo in svetovnega pakta o zaposlovanju, ki ga je ta organizacija na mednarodni konferenci o delu 19. junija 2009 sprejela s splošnim soglasjem,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela o trgu dela v letu 2009 in svetovni krizi zaposlovanja, objavljenega decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela o trgu dela v letu 2009 in svetovni krizi zaposlovanja, objavljenega decembra 2009,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o pogodbah o razvojnih ciljih tisočletja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o pogodbah o razvojnih ciljih tisočletja (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2006 o učinkovitosti pomoči in korupciji v državah v razvoju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2006 o učinkovitosti pomoči in korupciji v državah v razvoju (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2009 o pristopu k razvojni pomoči Evropske skupnosti zdravstvenim službam v podsaharski Afriki (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2009 o pristopu k razvojni pomoči Evropske skupnosti zdravstvenim službam v podsaharski Afriki (7),

| — | ob upoštevanju potekajočih reform skupne kmetijske politike in skupne ribiške politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočih reform skupne kmetijske politike in skupne ribiške politike,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0192/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0192/2010),

| A. | ker močna in trajna gospodarska rast v stabilnem in za poslovanje ugodnem okolju omogoča ustvarjanje bogastva in novih delovnih mest ter je tako najbolj zanesljiva in trajnostna pot iz revščine, |
| --- | --- |

A.

ker močna in trajna gospodarska rast v stabilnem in za poslovanje ugodnem okolju omogoča ustvarjanje bogastva in novih delovnih mest ter je tako najbolj zanesljiva in trajnostna pot iz revščine,

| B. | ker je varno pravno okolje brez korupcije ključno za razcvet gospodarstva, |
| --- | --- |

B.

ker je varno pravno okolje brez korupcije ključno za razcvet gospodarstva,

| C. | ker so države članice EU15 odločene, da bodo do leta 2015 za uradno razvojno pomoč namenile 0,7 % BDP; ker trenutno za uradno razvojno pomoč namenijo približno 0,4 %, |
| --- | --- |

C.

ker so države članice EU15 odločene, da bodo do leta 2015 za uradno razvojno pomoč namenile 0,7 % BDP; ker trenutno za uradno razvojno pomoč namenijo približno 0,4 %,

| D. | ker sta zmanjševanje revščine in usklajenost politik za razvoj zdaj pogodbeni obveznosti EU, |
| --- | --- |

D.

ker sta zmanjševanje revščine in usklajenost politik za razvoj zdaj pogodbeni obveznosti EU,

| E. | ker bi bilo treba podpreti prizadevanja držav v razvoju, da bi dosegle čim večjo dodano vrednost doma, za kar je potrebna strategija industrijskega razvoja, ki mora ostati skladna z zahtevami trajnostnega razvoja, zlasti ohranjanja okolja, |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba podpreti prizadevanja držav v razvoju, da bi dosegle čim večjo dodano vrednost doma, za kar je potrebna strategija industrijskega razvoja, ki mora ostati skladna z zahtevami trajnostnega razvoja, zlasti ohranjanja okolja,

| F. | ker tako države donatorke EU kot vlade držav v razvoju ne dosegajo primerjalnih meril za financiranje zdravstva in izobraževanja, |
| --- | --- |

F.

ker tako države donatorke EU kot vlade držav v razvoju ne dosegajo primerjalnih meril za financiranje zdravstva in izobraževanja,

| G. | ker se države v razvoju soočajo s hudim pomanjkanjem usposobljenih zdravstvenih delavcev; ker je pomanjkanje usposobljenih zdravstvenih delavcev v razvitih državah eden do dejavnikov, ki škodujejo krhkemu zdravstvenemu sistemu v državah v razvoju, in ker se mnogi kvalificirani delavci v zdravstvu in drugih sektorjih iz različnih razlogov ne vračajo v domovino, da bi pomagali svojim skupnostim, |
| --- | --- |

G.

ker se države v razvoju soočajo s hudim pomanjkanjem usposobljenih zdravstvenih delavcev; ker je pomanjkanje usposobljenih zdravstvenih delavcev v razvitih državah eden do dejavnikov, ki škodujejo krhkemu zdravstvenemu sistemu v državah v razvoju, in ker se mnogi kvalificirani delavci v zdravstvu in drugih sektorjih iz različnih razlogov ne vračajo v domovino, da bi pomagali svojim skupnostim,

| H. | ker je nedavna kriza cen živil razkrila, da imata kmetijstvo in zanesljiva preskrba s hrano še naprej pomembno vlogo v revnih državah, |
| --- | --- |

H.

ker je nedavna kriza cen živil razkrila, da imata kmetijstvo in zanesljiva preskrba s hrano še naprej pomembno vlogo v revnih državah,

| I. | ker 90 % državljanov EU podpira razvojno sodelovanje, čeprav bi se lahko ta podpora zaradi krize zmanjšala, |
| --- | --- |

I.

ker 90 % državljanov EU podpira razvojno sodelovanje, čeprav bi se lahko ta podpora zaradi krize zmanjšala,

| J. | ker se je skupina G20 zavezala, da bo odpravila davčne oaze, |
| --- | --- |

J.

ker se je skupina G20 zavezala, da bo odpravila davčne oaze,

| K. | ker utaja davkov in nezakoniti beg kapitala iz držav v razvoju desetkrat presegata vrednost razvojne pomoči, |
| --- | --- |

K.

ker utaja davkov in nezakoniti beg kapitala iz držav v razvoju desetkrat presegata vrednost razvojne pomoči,

| L. | ker so nakazila zdomcev iz tujine v državah v razvoju večji vir kapitala kot uradna razvojna pomoč, |
| --- | --- |

L.

ker so nakazila zdomcev iz tujine v državah v razvoju večji vir kapitala kot uradna razvojna pomoč,

| M. | ker trenutno 2,7 milijarde ljudi nima dostopa do posojil, |
| --- | --- |

M.

ker trenutno 2,7 milijarde ljudi nima dostopa do posojil,

| N. | ker za zmanjšanje revščine ni dovolj le ustvarjanje delovnih mest, temveč morajo biti ta delovna mesta kakovostna, |
| --- | --- |

N.

ker za zmanjšanje revščine ni dovolj le ustvarjanje delovnih mest, temveč morajo biti ta delovna mesta kakovostna,

| O. | ker najrevnejše države še zdaleč niso dovolj zastopane v mednarodnih institucijah in na svetovnih forumih, |
| --- | --- |

O.

ker najrevnejše države še zdaleč niso dovolj zastopane v mednarodnih institucijah in na svetovnih forumih,

| P. | ker je dokazano, da so sistemi socialnega varstva močni instrumenti za zmanjševanje revščine in socialno kohezijo, večina svetovnega prebivalstva pa nima zagotovljene primerne socialne varnosti, |
| --- | --- |

P.

ker je dokazano, da so sistemi socialnega varstva močni instrumenti za zmanjševanje revščine in socialno kohezijo, večina svetovnega prebivalstva pa nima zagotovljene primerne socialne varnosti,

Izzivi za države v razvoju

Gospodarstvo

| 1. | poziva vlade držav v razvoju, naj z razvojem proizvodnega sektorja poskrbijo, da bodo njihova gospodarstva bolj raznolika, ter naj podjetij – zlasti malih in srednjih podjetij, ki so gonilna sila za ustvarjanje delovnih mest in rast – ne obremenjujejo z odvečno birokracijo; |
| --- | --- |

1.

poziva vlade držav v razvoju, naj z razvojem proizvodnega sektorja poskrbijo, da bodo njihova gospodarstva bolj raznolika, ter naj podjetij – zlasti malih in srednjih podjetij, ki so gonilna sila za ustvarjanje delovnih mest in rast – ne obremenjujejo z odvečno birokracijo;

| 2. | poziva vse države v razvoju, naj podpišejo program za dostojno delo Mednarodne organizacije dela in pobudo OZN o socialnem pragu ter zagotovijo zadovoljive delovne standarde, visoko stopnjo celovite socialne varnosti, ki bo zajela najrevnejše in marginalizirane ljudi, resnični socialni dialog, še zlasti pa udeležbo v intenzivnih projektih za zaposlovanje; |
| --- | --- |

2.

poziva vse države v razvoju, naj podpišejo program za dostojno delo Mednarodne organizacije dela in pobudo OZN o socialnem pragu ter zagotovijo zadovoljive delovne standarde, visoko stopnjo celovite socialne varnosti, ki bo zajela najrevnejše in marginalizirane ljudi, resnični socialni dialog, še zlasti pa udeležbo v intenzivnih projektih za zaposlovanje;

| 3. | poudarja, da je pomembno sprejeti in izvajati različne konvencije Mednarodne organizacije dela o mednarodnih delovnih standardih, in priporoča uporabo določb resolucije Mednarodne organizacije dela „Izhod iz krize: svetovni pakt o zaposlovanju“; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je pomembno sprejeti in izvajati različne konvencije Mednarodne organizacije dela o mednarodnih delovnih standardih, in priporoča uporabo določb resolucije Mednarodne organizacije dela „Izhod iz krize: svetovni pakt o zaposlovanju“;

| 4. | poziva k doslednemu uveljavljanju pravice posameznika, da ni žrtev prisilnega dela, kar še posebej velja za otroke, saj so ti brez izobrazbe obsojeni na življenje v revščini; |
| --- | --- |

4.

poziva k doslednemu uveljavljanju pravice posameznika, da ni žrtev prisilnega dela, kar še posebej velja za otroke, saj so ti brez izobrazbe obsojeni na življenje v revščini;

| 5. | poziva, naj se posebna pozornost nameni boju proti delu otrok in naj se namesto tega ustvarijo delovna mesta za odrasle, otrokom pa omogoči ustrezna izobrazba; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj se posebna pozornost nameni boju proti delu otrok in naj se namesto tega ustvarijo delovna mesta za odrasle, otrokom pa omogoči ustrezna izobrazba;

| 6. | poziva vlade, naj dajo prednost ukrepom za zadostitev osnovnim socialnim potrebam, spodbujajo varstvo otrok in ranljivih žensk, ki jih je kriza močno prizadela, mladih v hudem položaju, nekvalificiranih delavcev z nizkimi dohodki in delavcev migrantov, delavcev na podeželju in invalidov; |
| --- | --- |

6.

poziva vlade, naj dajo prednost ukrepom za zadostitev osnovnim socialnim potrebam, spodbujajo varstvo otrok in ranljivih žensk, ki jih je kriza močno prizadela, mladih v hudem položaju, nekvalificiranih delavcev z nizkimi dohodki in delavcev migrantov, delavcev na podeželju in invalidov;

| 7. | poudarja, da mala in mikropodjetja, zlasti v kmetijskem sektorju, potrebujejo ustrezno financiranje, da bodo lahko ohranila obstoječa in odpirala nova delovna mesta; poziva države v razvoju, naj spodbujajo možnosti varčevanja in kreditiranja v obliki mikroposojil in mikrozavarovanja ter prek inovativnih posojilnih posrednikov, kot so posojila pri podeželskih poštnih uradih ali m-bančništvo; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mala in mikropodjetja, zlasti v kmetijskem sektorju, potrebujejo ustrezno financiranje, da bodo lahko ohranila obstoječa in odpirala nova delovna mesta; poziva države v razvoju, naj spodbujajo možnosti varčevanja in kreditiranja v obliki mikroposojil in mikrozavarovanja ter prek inovativnih posojilnih posrednikov, kot so posojila pri podeželskih poštnih uradih ali m-bančništvo;

| 8. | poziva EU, naj prizna prispevek socialnega gospodarstva (npr. zadrug) k ustvarjanju delovnih mest in spodbujanju dostojnega dela v državah v razvoju ter naj socialno gospodarstvo vključi v razvojne programe in strategije sodelovanja EU; |
| --- | --- |

8.

poziva EU, naj prizna prispevek socialnega gospodarstva (npr. zadrug) k ustvarjanju delovnih mest in spodbujanju dostojnega dela v državah v razvoju ter naj socialno gospodarstvo vključi v razvojne programe in strategije sodelovanja EU;

| 9. | poziva države v razvoju, naj razdelijo lastništvo zemlje med revne in razlaščence, na primer z dodeljevanjem pravic do zemlje osebam, ki so se nasilno vselile v objekte brez lastnika v barakarskih naseljih; |
| --- | --- |

9.

poziva države v razvoju, naj razdelijo lastništvo zemlje med revne in razlaščence, na primer z dodeljevanjem pravic do zemlje osebam, ki so se nasilno vselile v objekte brez lastnika v barakarskih naseljih;

| 10. | spodbuja države v razvoju, naj poskrbijo za čim večjo razvejenost svojih gospodarstev, da ne bodo več povsem odvisne od zelo omejenega števila proizvodov, zlasti kmetijskih proizvodov za izvoz; |
| --- | --- |

10.

spodbuja države v razvoju, naj poskrbijo za čim večjo razvejenost svojih gospodarstev, da ne bodo več povsem odvisne od zelo omejenega števila proizvodov, zlasti kmetijskih proizvodov za izvoz;

| 11. | opominja države v razvoju, naj spoštujejo lokalno tradicijo uporabe skupnih zemljišč za kmetijstvo, da bi olajšale in zavarovale obstoječe malo poljedelstvo; |
| --- | --- |

11.

opominja države v razvoju, naj spoštujejo lokalno tradicijo uporabe skupnih zemljišč za kmetijstvo, da bi olajšale in zavarovale obstoječe malo poljedelstvo;

| 12. | spodbuja države v razvoju, naj pri oblikovanju državnih strateških dokumentov in nacionalnih okvirnih programov kot prednostno nalogo upoštevajo razvoj kmetijskega sektorja in zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

12.

spodbuja države v razvoju, naj pri oblikovanju državnih strateških dokumentov in nacionalnih okvirnih programov kot prednostno nalogo upoštevajo razvoj kmetijskega sektorja in zanesljivo preskrbo s hrano;

| 13. | opominja, da je vodenje del ideje o „pravični državi“, ki zagotavlja demokracijo in državljanske pravice, ki hkrati opravlja svoje izvršilne funkcije, med drugim omogoča pravno in zdravstveno varstvo, izobraževanje in upravne službe, in ki pospešuje in ščiti človekove pravice in temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

13.

opominja, da je vodenje del ideje o „pravični državi“, ki zagotavlja demokracijo in državljanske pravice, ki hkrati opravlja svoje izvršilne funkcije, med drugim omogoča pravno in zdravstveno varstvo, izobraževanje in upravne službe, in ki pospešuje in ščiti človekove pravice in temeljne svoboščine;

Državljanstvo in vodenje

| 14. | poziva vse države v razvoju, naj nemudoma podpišejo konvencijo OZN o boju proti korupciji in učinkovito izvajajo njene določbe; prav tako poziva države članice in podjetja EU k spoštovanju te konvencije OZN; |
| --- | --- |

14.

poziva vse države v razvoju, naj nemudoma podpišejo konvencijo OZN o boju proti korupciji in učinkovito izvajajo njene določbe; prav tako poziva države članice in podjetja EU k spoštovanju te konvencije OZN;

| 15. | meni, da bi morale biti države članice EU vzornice državam v razvoju na področju proračunske discipline, pobiranja davkov in dobrega vodenja; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi morale biti države članice EU vzornice državam v razvoju na področju proračunske discipline, pobiranja davkov in dobrega vodenja;

| 16. | je prepričan, da bi morali biti protikorupcijski ukrepi usmerjeni tudi proti zasebnemu sektorju in spodbujati boljše mednarodno sodelovanje, na primer z izmenjavo informacij in programi za vračilo premoženja; |
| --- | --- |

16.

je prepričan, da bi morali biti protikorupcijski ukrepi usmerjeni tudi proti zasebnemu sektorju in spodbujati boljše mednarodno sodelovanje, na primer z izmenjavo informacij in programi za vračilo premoženja;

| 17. | poziva vse države v razvoju, naj spodbujajo neodvisnost parlamentov, ki lahko učinkovito prispevajo k poglabljanju demokracije tako, da svobodno opravljajo svoje zakonodajne, proračunske in nadzorne funkcije; hkrati poudarja velik pomen pravosodnega sistema, ki deluje neodvisno in je ustrezno razvit; |
| --- | --- |

17.

poziva vse države v razvoju, naj spodbujajo neodvisnost parlamentov, ki lahko učinkovito prispevajo k poglabljanju demokracije tako, da svobodno opravljajo svoje zakonodajne, proračunske in nadzorne funkcije; hkrati poudarja velik pomen pravosodnega sistema, ki deluje neodvisno in je ustrezno razvit;

| 18. | spodbuja vlade držav v razvoju, naj podpirajo vključevanje organizacij civilne družbe v oblikovanje in spremljanje javnih politik; |
| --- | --- |

18.

spodbuja vlade držav v razvoju, naj podpirajo vključevanje organizacij civilne družbe v oblikovanje in spremljanje javnih politik;

| 19. | poudarja, da imajo socialni partnerji pomembno vlogo v gospodarskem razvoju in lahko okrepijo socialno kohezijo, zaradi česar je treba pospeševati ustanavljanje in utrditev ustreznih organizacij; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da imajo socialni partnerji pomembno vlogo v gospodarskem razvoju in lahko okrepijo socialno kohezijo, zaradi česar je treba pospeševati ustanavljanje in utrditev ustreznih organizacij;

| 20. | poziva k uveljavljanju svobode združevanja za sindikate in pravice do kolektivnega pogajanja brez izjem, da se zagotovi, izboljša in obrani dostojne delovne razmere; |
| --- | --- |

20.

poziva k uveljavljanju svobode združevanja za sindikate in pravice do kolektivnega pogajanja brez izjem, da se zagotovi, izboljša in obrani dostojne delovne razmere;

| 21. | opominja vse države, ki z zakonodajo omejujejo svobodno delovanje organizacij civilne družbe, naj tovrstne zakone razveljavijo; |
| --- | --- |

21.

opominja vse države, ki z zakonodajo omejujejo svobodno delovanje organizacij civilne družbe, naj tovrstne zakone razveljavijo;

| 22. | poziva k izvajanju pravice posameznika, da ni diskriminiran, tj. pravice do dela in enake obravnave ne glede na spol, narodnost, starost, invalidnost ali spolno usmerjenost, kot ključnega načela v boju proti revščini; |
| --- | --- |

22.

poziva k izvajanju pravice posameznika, da ni diskriminiran, tj. pravice do dela in enake obravnave ne glede na spol, narodnost, starost, invalidnost ali spolno usmerjenost, kot ključnega načela v boju proti revščini;

| 23. | poziva, naj se znatno okrepi pravni in socialni položaj žensk, da se prepreči diskriminacija in izkoristi potencial žensk za gospodarski in družbeni razvoj; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj se znatno okrepi pravni in socialni položaj žensk, da se prepreči diskriminacija in izkoristi potencial žensk za gospodarski in družbeni razvoj;

| 24. | podpira prizadevanja držav v razvoju za krepitev in poglabljanje regionalnih povezav z ustanavljanjem območij svobodne trgovine, regionalnih gospodarskih skupnosti, regionalnih razvojnih bank itd.; |
| --- | --- |

24.

podpira prizadevanja držav v razvoju za krepitev in poglabljanje regionalnih povezav z ustanavljanjem območij svobodne trgovine, regionalnih gospodarskih skupnosti, regionalnih razvojnih bank itd.;

Skupni izzivi

| 25. | ponovno poziva, naj se vsaj 20 % nacionalnih proračunov držav v razvoju in razvojne pomoči EU nameni za zdravstvo in osnovno izobraževanje; |
| --- | --- |

25.

ponovno poziva, naj se vsaj 20 % nacionalnih proračunov držav v razvoju in razvojne pomoči EU nameni za zdravstvo in osnovno izobraževanje;

| 26. | poziva k vnovičnemu razmisleku o politiki privatizacije, zlasti javnih storitev, kot so javni vodovod, kanalizacija in storitve splošnega interesa, ter o družbeni vlogi držav pri vodenju razvoja, vključno z vlogo podjetij v državni lasti kot delodajalcev in ponudnikov socialnih storitev; |
| --- | --- |

26.

poziva k vnovičnemu razmisleku o politiki privatizacije, zlasti javnih storitev, kot so javni vodovod, kanalizacija in storitve splošnega interesa, ter o družbeni vlogi držav pri vodenju razvoja, vključno z vlogo podjetij v državni lasti kot delodajalcev in ponudnikov socialnih storitev;

| 27. | opozarja na odločilno vlogo sistemov socialnega varstva, kot so omenjeni v svetovnem paktu o zaposlovanju Mednarodne organizacije dela in pobudi o socialnem pragu Združenih narodov; zato poziva k večjemu poudarku na sistemih socialnega varstva, da se prepreči vse večja revščina in odgovori na socialno stisko, hkrati pa prispeva k stabilizaciji gospodarstva ter ohranjanju in spodbujanju zaposljivosti; |
| --- | --- |

27.

opozarja na odločilno vlogo sistemov socialnega varstva, kot so omenjeni v svetovnem paktu o zaposlovanju Mednarodne organizacije dela in pobudi o socialnem pragu Združenih narodov; zato poziva k večjemu poudarku na sistemih socialnega varstva, da se prepreči vse večja revščina in odgovori na socialno stisko, hkrati pa prispeva k stabilizaciji gospodarstva ter ohranjanju in spodbujanju zaposljivosti;

| 28. | zahteva prost in popoln dostop do izobraževalnih sistemov za vse ljudi, in sicer do osnovnega in visokošolskega izobraževanja ter do poklicnega izobraževanja, da bo lokalno prebivalstvo postalo kvalificirana delovna sila; |
| --- | --- |

28.

zahteva prost in popoln dostop do izobraževalnih sistemov za vse ljudi, in sicer do osnovnega in visokošolskega izobraževanja ter do poklicnega izobraževanja, da bo lokalno prebivalstvo postalo kvalificirana delovna sila;

| 29. | vztraja, da morajo tako države donatorke kot države v razvoju izpolnjevati sprejete obveznosti, da bodo do leta 2015 uresničile razvojne cilje tisočletja; |
| --- | --- |

29.

vztraja, da morajo tako države donatorke kot države v razvoju izpolnjevati sprejete obveznosti, da bodo do leta 2015 uresničile razvojne cilje tisočletja;

| 30. | podpira ukrepe, kot so subvencije k plači ter možnosti za zaposlitev in usposabljanje, ki bodo lokalne znanstvenike in druge kvalificirane delavce spodbudili, da bodo še naprej opravljali svoj poklic v svojih skupnostih, ter ukrepe, ki bodo izboljšali vsem dostopne zdravstvene sisteme; |
| --- | --- |

30.

podpira ukrepe, kot so subvencije k plači ter možnosti za zaposlitev in usposabljanje, ki bodo lokalne znanstvenike in druge kvalificirane delavce spodbudili, da bodo še naprej opravljali svoj poklic v svojih skupnostih, ter ukrepe, ki bodo izboljšali vsem dostopne zdravstvene sisteme;

| 31. | podpira ustvarjanje novih delovnih mest v državah v razvoju; |
| --- | --- |

31.

podpira ustvarjanje novih delovnih mest v državah v razvoju;

| 32. | podpira ukrepe za vlaganje v javne storitve nasploh in za njihov razvoj, da bi tako ustvarili delovna mesta ter okrepili državne zmogljivosti, ustanove in socialno kohezijo, kot je navedeno v poročilu OZN z naslovom „Ponoven razmislek o revščini“; |
| --- | --- |

32.

podpira ukrepe za vlaganje v javne storitve nasploh in za njihov razvoj, da bi tako ustvarili delovna mesta ter okrepili državne zmogljivosti, ustanove in socialno kohezijo, kot je navedeno v poročilu OZN z naslovom „Ponoven razmislek o revščini“;

| 33. | poziva, naj se več pozornosti nameni praktični zdravstveni oskrbi in ozaveščanju prebivalstva o koristnosti zdravljenja, npr. razdeljevanju analizatorjev krvi in usposabljanju lokalnega prebivalstva za delo z njimi; |
| --- | --- |

33.

poziva, naj se več pozornosti nameni praktični zdravstveni oskrbi in ozaveščanju prebivalstva o koristnosti zdravljenja, npr. razdeljevanju analizatorjev krvi in usposabljanju lokalnega prebivalstva za delo z njimi;

| 34. | poudarja, da je razvoj človeških virov nujno potreben v vseh razvojnih strategijah in ključen za ustvarjanje delovnih mest; poziva EU in države v razvoju, naj analizirajo potrebe po zaposlovanju in trg dela, pripravijo napovedi in predvidijo večje izzive, ki se bodo pojavili pri prilagajanju poklicnega usposabljanja zaposlovanju; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je razvoj človeških virov nujno potreben v vseh razvojnih strategijah in ključen za ustvarjanje delovnih mest; poziva EU in države v razvoju, naj analizirajo potrebe po zaposlovanju in trg dela, pripravijo napovedi in predvidijo večje izzive, ki se bodo pojavili pri prilagajanju poklicnega usposabljanja zaposlovanju;

| 35. | meni, da bi morali v vseh razvojnih strategijah posebno pozornost nameniti najbolj ranljivim in na rob odrinjenim skupinam prebivalstva, zlasti ženskam, otrokom, starejšim in invalidom; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi morali v vseh razvojnih strategijah posebno pozornost nameniti najbolj ranljivim in na rob odrinjenim skupinam prebivalstva, zlasti ženskam, otrokom, starejšim in invalidom;

| 36. | meni, da je nujno treba zadovoljiti osnovne potrebe, in zato posebno pozornost namenja ukrepom za spodbujanje zanesljive preskrbe s hrano in dostopa do pitne vode; |
| --- | --- |

36.

meni, da je nujno treba zadovoljiti osnovne potrebe, in zato posebno pozornost namenja ukrepom za spodbujanje zanesljive preskrbe s hrano in dostopa do pitne vode;

| 37. | opozarja na problem otroškega dela in priznava, da je to ena največjih ovir za pridobitev splošne osnovne izobrazbe, zmanjšanje revščine, zdravo vzgojo in potrebno izobrazbo otrok; zato poziva k spodbujanju medagencijskega usklajevanja na področju izobraževanja in politike dela otrok s krepitvijo obstoječih mehanizmov, vključno s svetovno delovno skupino za otroško delo in izobraževanje; poziva tudi mednarodno skupnost, vse vpletene države in EU, naj se zavežejo, da bodo storile vse, kar je v njihovi moči, da bi izkoreninile otroško delo, saj je to nujna zadeva, ki zahteva zavzeto ukrepanje; |
| --- | --- |

37.

opozarja na problem otroškega dela in priznava, da je to ena največjih ovir za pridobitev splošne osnovne izobrazbe, zmanjšanje revščine, zdravo vzgojo in potrebno izobrazbo otrok; zato poziva k spodbujanju medagencijskega usklajevanja na področju izobraževanja in politike dela otrok s krepitvijo obstoječih mehanizmov, vključno s svetovno delovno skupino za otroško delo in izobraževanje; poziva tudi mednarodno skupnost, vse vpletene države in EU, naj se zavežejo, da bodo storile vse, kar je v njihovi moči, da bi izkoreninile otroško delo, saj je to nujna zadeva, ki zahteva zavzeto ukrepanje;

| 38. | poudarja pomen enakosti med spoloma za gospodarski uspeh držav, zato poziva k večjim prizadevanjem za zagotovitev enakosti med spoloma tudi v gospodarstvu; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen enakosti med spoloma za gospodarski uspeh držav, zato poziva k večjim prizadevanjem za zagotovitev enakosti med spoloma tudi v gospodarstvu;

| 39. | vztraja, da bi morale države donatorke in partnerice poskrbeti, da bi kmetijstvo, zlasti mali kmetje ter mala in srednja okolju prijazna kmetijska industrija, dobili večji pomen v razvojnem programu; |
| --- | --- |

39.

vztraja, da bi morale države donatorke in partnerice poskrbeti, da bi kmetijstvo, zlasti mali kmetje ter mala in srednja okolju prijazna kmetijska industrija, dobili večji pomen v razvojnem programu;

| 40. | poudarja, da malo kmetijstvo, ki temelji na decentralizirani, ekološki in trajnostno naravnani proizvodnji, omogoča ustvarjanje delovnih mest in trajnostni razvoj, saj na hektar zaposluje več ljudi kot velike kmetije, kmetje in zaposleni pa za delovno-intenzivne nekmetijske podeželske proizvode porabijo sorazmerno več; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da malo kmetijstvo, ki temelji na decentralizirani, ekološki in trajnostno naravnani proizvodnji, omogoča ustvarjanje delovnih mest in trajnostni razvoj, saj na hektar zaposluje več ljudi kot velike kmetije, kmetje in zaposleni pa za delovno-intenzivne nekmetijske podeželske proizvode porabijo sorazmerno več;

| 41. | poziva k učinkovitejši podpori pri odpiranju delovnih mest z uskladitvijo politike zaposlovanja in makroekonomskih politik, pri čemer slednje ne smejo biti omejene na nadzor inflacije ter trgovinskega in proračunskega primanjkljaja, temveč se morajo osredotočiti tudi na stabilnost proizvodnje realnega sektorja, prihodkov in zaposlenosti; |
| --- | --- |

41.

poziva k učinkovitejši podpori pri odpiranju delovnih mest z uskladitvijo politike zaposlovanja in makroekonomskih politik, pri čemer slednje ne smejo biti omejene na nadzor inflacije ter trgovinskega in proračunskega primanjkljaja, temveč se morajo osredotočiti tudi na stabilnost proizvodnje realnega sektorja, prihodkov in zaposlenosti;

| 42. | podpira vlaganja v okolju prijazna delovna mesta in industrijo, npr. z razvijanjem sistemov obnovljive energije in energetske učinkovitosti v revnih državah, vključno s sončnimi elektrarnami v korist lokalnim skupnostim, ki so trajnostni vir energije, hkrati pa ustvarjajo delovna mesta in varujejo okolje; |
| --- | --- |

42.

podpira vlaganja v okolju prijazna delovna mesta in industrijo, npr. z razvijanjem sistemov obnovljive energije in energetske učinkovitosti v revnih državah, vključno s sončnimi elektrarnami v korist lokalnim skupnostim, ki so trajnostni vir energije, hkrati pa ustvarjajo delovna mesta in varujejo okolje;

| 43. | poziva k temu, da se bolj izenačijo možnosti in dostop do pridobivanja poklicnega znanja, usposabljanja in kakovostnega izobraževanja; poziva k izboljšanju dostopa do posojil (vključno z mikrofinanciranjem), da se spodbudi ustvarjanje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

43.

poziva k temu, da se bolj izenačijo možnosti in dostop do pridobivanja poklicnega znanja, usposabljanja in kakovostnega izobraževanja; poziva k izboljšanju dostopa do posojil (vključno z mikrofinanciranjem), da se spodbudi ustvarjanje novih delovnih mest;

| 44. | podpira boljše sodelovanje med Evropskim parlamentom in regionalnimi parlamenti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

44.

podpira boljše sodelovanje med Evropskim parlamentom in regionalnimi parlamenti v državah v razvoju;

| 45. | poudarja pomen spodbujanja alternativnih kazalnikov namesto BDP pri merjenju družbenega napredka v državah v razvoju, zlasti glede na predloge Komisije za merjenje gospodarske uspešnosti in družbenega napredka, ki ji predseduje Joseph Stiglitz; |
| --- | --- |

45.

poudarja pomen spodbujanja alternativnih kazalnikov namesto BDP pri merjenju družbenega napredka v državah v razvoju, zlasti glede na predloge Komisije za merjenje gospodarske uspešnosti in družbenega napredka, ki ji predseduje Joseph Stiglitz;

| 46. | poziva, da se morajo države in regije pripraviti na odziv na svetovno gospodarsko krizo, pri tem pa upoštevati ukrepe iz svetovnega pakta o zaposlovanju, instrumenta politike Mednarodne organizacije dela, da se olajša investiranje v sektorje z visoko zaposlitveno intenzivnostjo in v okolju prijazne sektorje ter v sisteme socialnega varstva; |
| --- | --- |

46.

poziva, da se morajo države in regije pripraviti na odziv na svetovno gospodarsko krizo, pri tem pa upoštevati ukrepe iz svetovnega pakta o zaposlovanju, instrumenta politike Mednarodne organizacije dela, da se olajša investiranje v sektorje z visoko zaposlitveno intenzivnostjo in v okolju prijazne sektorje ter v sisteme socialnega varstva;

Izzivi za donatorke

Pomoč

| 47. | poziva vse bogate države, zlasti države članice EU, naj izpolnijo svoje obljube glede pomoči, tj. da bodo do leta 2015 za pomoč namenile vsaj 0,7 % BDP; |
| --- | --- |

47.

poziva vse bogate države, zlasti države članice EU, naj izpolnijo svoje obljube glede pomoči, tj. da bodo do leta 2015 za pomoč namenile vsaj 0,7 % BDP;

| 48. | poziva k skupni opredelitvi revščine med državami članicami, da bi ugotovili, katera so pomembna delovna področja in kdo je upravičen do razvojne pomoči EU; |
| --- | --- |

48.

poziva k skupni opredelitvi revščine med državami članicami, da bi ugotovili, katera so pomembna delovna področja in kdo je upravičen do razvojne pomoči EU;

| 49. | verjame, da je mogoče z usklajenostjo politik doseči uspešne rezultate pri odpiranju delovnih mest v državah v razvoju; zato poziva k spremembi zunanjih politik EU, ker neposredno vplivajo na gospodarstva držav v razvoju, morale pa bi podpirati trajnostne potrebe držav v razvoju, da bi se te lahko borile proti revščini, zagotavljale dostojne prihodke in preživetje, pa tudi spoštovanje osnovnih človekovih pravic, med drugim socialnih in gospodarskih, ter varstvo okolja; |
| --- | --- |

49.

verjame, da je mogoče z usklajenostjo politik doseči uspešne rezultate pri odpiranju delovnih mest v državah v razvoju; zato poziva k spremembi zunanjih politik EU, ker neposredno vplivajo na gospodarstva držav v razvoju, morale pa bi podpirati trajnostne potrebe držav v razvoju, da bi se te lahko borile proti revščini, zagotavljale dostojne prihodke in preživetje, pa tudi spoštovanje osnovnih človekovih pravic, med drugim socialnih in gospodarskih, ter varstvo okolja;

| 50. | poziva k dodatnemu financiranju boja proti posledicam podnebnih sprememb in svetovne gospodarske krize v državah v razvoju; |
| --- | --- |

50.

poziva k dodatnemu financiranju boja proti posledicam podnebnih sprememb in svetovne gospodarske krize v državah v razvoju;

| 51. | zahteva, da sta osnovna izobrazba in javno zdravstvo osnova razvojnih politik, ter poudarja, da trenutno stanje ne upravičuje zmanjšanja domače porabe in mednarodne pomoči v teh sektorjih; |
| --- | --- |

51.

zahteva, da sta osnovna izobrazba in javno zdravstvo osnova razvojnih politik, ter poudarja, da trenutno stanje ne upravičuje zmanjšanja domače porabe in mednarodne pomoči v teh sektorjih;

| 52. | poziva EU, naj spoštuje svoje zaveze glede pomoči za trgovino; |
| --- | --- |

52.

poziva EU, naj spoštuje svoje zaveze glede pomoči za trgovino;

| 53. | poudarja, da mora EU pretehtati svoje politike subvencioniranja, zlasti v kmetijskem sektorju in ob upoštevanju potreb malih in srednjih kmetov v EU, da bi spodbudila poštene trgovinske pogoje za države v razvoju; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da mora EU pretehtati svoje politike subvencioniranja, zlasti v kmetijskem sektorju in ob upoštevanju potreb malih in srednjih kmetov v EU, da bi spodbudila poštene trgovinske pogoje za države v razvoju;

| 54. | znova poziva vse donatorke, naj dosledneje spoštujejo program za učinkovitost pomoči, zlasti v zvezi z usklajevanjem in lastno odgovornostjo; |
| --- | --- |

54.

znova poziva vse donatorke, naj dosledneje spoštujejo program za učinkovitost pomoči, zlasti v zvezi z usklajevanjem in lastno odgovornostjo;

| 55. | vztraja, naj Komisija zagotovi, da bo zunanja razsežnost sedanje reforme skupne ribiške politike vključena v razvojno politiko EU, ker je neposredno povezana s preživetjem prebivalstva v državah v razvoju; |
| --- | --- |

55.

vztraja, naj Komisija zagotovi, da bo zunanja razsežnost sedanje reforme skupne ribiške politike vključena v razvojno politiko EU, ker je neposredno povezana s preživetjem prebivalstva v državah v razvoju;

| 56. | poudarja, da je ribištvo v številnih državah ključnega pomena za zaposlovanje in zanesljivo preskrbo s hrano, zato bi morale biti vse države v razvoju upravičene do sektorske pomoči EU za razvoj trajnostne ribiške industrije, raziskave, nadzor in ukrepe za boj proti nezakonitemu, nereguliranemu in neprijavljenemu ribolovu, ne glede na morebitne sporazume o dostopu do ribiških virov z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je ribištvo v številnih državah ključnega pomena za zaposlovanje in zanesljivo preskrbo s hrano, zato bi morale biti vse države v razvoju upravičene do sektorske pomoči EU za razvoj trajnostne ribiške industrije, raziskave, nadzor in ukrepe za boj proti nezakonitemu, nereguliranemu in neprijavljenemu ribolovu, ne glede na morebitne sporazume o dostopu do ribiških virov z Evropsko unijo;

| 57. | poudarja, da je namen sektorske pomoči EU ribiški industriji v tretjih državah razvoj pristanišč teh držav z ustrezno infrastrukturo, ki bo olajšala lokalno iztovarjanje in predelavo rib in s tem odpirala nova delovna mesta; poziva Komisijo, naj spremlja in preverja, ali so ti cilji doseženi, ter naj zagotavlja finančno in tehnično podporo, da bodo tretje države lahko izboljšale zmogljivosti za spremljanje ribolovnih dejavnosti v svojih vodah in zajemale plovila, ki jih zalotijo pri kršitvah; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je namen sektorske pomoči EU ribiški industriji v tretjih državah razvoj pristanišč teh držav z ustrezno infrastrukturo, ki bo olajšala lokalno iztovarjanje in predelavo rib in s tem odpirala nova delovna mesta; poziva Komisijo, naj spremlja in preverja, ali so ti cilji doseženi, ter naj zagotavlja finančno in tehnično podporo, da bodo tretje države lahko izboljšale zmogljivosti za spremljanje ribolovnih dejavnosti v svojih vodah in zajemale plovila, ki jih zalotijo pri kršitvah;

| 58. | vztraja, da bi morala EU poenostaviti strukturo pomoči in povezane postopke; |
| --- | --- |

58.

vztraja, da bi morala EU poenostaviti strukturo pomoči in povezane postopke;

| 59. | poziva k boljšemu usklajevanju razvojne politike med Komisijo in državami članicami EU, da različni politični ukrepi ne bi negativno vplivali na doseganje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

59.

poziva k boljšemu usklajevanju razvojne politike med Komisijo in državami članicami EU, da različni politični ukrepi ne bi negativno vplivali na doseganje razvojnih ciljev tisočletja;

| 60. | pričakuje, da zdaj, ko je usklajevanje politik za razvoj pogodbena obveznost, politike EU na področjih, kot so kmetijstvo, trgovina, preseljevanje in ribištvo, ne bodo nikakor spodkopavale razvojnih prizadevanj; namerava pozorno spremljati, kako EU izpolnjuje to obveznost; |
| --- | --- |

60.

pričakuje, da zdaj, ko je usklajevanje politik za razvoj pogodbena obveznost, politike EU na področjih, kot so kmetijstvo, trgovina, preseljevanje in ribištvo, ne bodo nikakor spodkopavale razvojnih prizadevanj; namerava pozorno spremljati, kako EU izpolnjuje to obveznost;

| 61. | poziva donatorke, naj premišljeno vlagajo v izobraževanje svojih državljanov o razvoju; |
| --- | --- |

61.

poziva donatorke, naj premišljeno vlagajo v izobraževanje svojih državljanov o razvoju;

| 62. | spodbuja države donatorke, naj trenutno krizo izkoristijo za temeljito preučitev obstoječih možnosti za inovativne in dodatne vire financiranja razvoja ter opredelijo nove, da bi državam v razvoju omogočili razpršitev virov prihodkov ter izvajanje učinkovitih, konkretnih in operativnih programov porabe; |
| --- | --- |

62.

spodbuja države donatorke, naj trenutno krizo izkoristijo za temeljito preučitev obstoječih možnosti za inovativne in dodatne vire financiranja razvoja ter opredelijo nove, da bi državam v razvoju omogočili razpršitev virov prihodkov ter izvajanje učinkovitih, konkretnih in operativnih programov porabe;

| 63. | poziva Komisijo in države članice EU, naj spodbujajo trajnostna podjetja, ki odpirajo dostojna delovna mesta, kot poseben sektor razvojnega sodelovanja v skladu z evropskim soglasjem o razvoju iz leta 2005, ter pospešujejo njegovo vključevanje v bolj tradicionalne sektorje razvojnega sodelovanja, kot so infrastruktura, razvoj podeželja, upravljanje in pomoč, povezana s trgovino; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice EU, naj spodbujajo trajnostna podjetja, ki odpirajo dostojna delovna mesta, kot poseben sektor razvojnega sodelovanja v skladu z evropskim soglasjem o razvoju iz leta 2005, ter pospešujejo njegovo vključevanje v bolj tradicionalne sektorje razvojnega sodelovanja, kot so infrastruktura, razvoj podeželja, upravljanje in pomoč, povezana s trgovino;

Novi viri financiranja

| 64. | poziva države skupine G20, naj izpolnijo svoje obljube o odpravi davčnih oaz, zaostrijo nadzor nad finančnimi trgi ter uvedejo izmenjavo davčnih podatkov; poleg tega bi morale države G20 odboru za mednarodne računovodske standarde naročiti, naj sprejme nov standard, ki bo vključeval poročanje po državah; |
| --- | --- |

64.

poziva države skupine G20, naj izpolnijo svoje obljube o odpravi davčnih oaz, zaostrijo nadzor nad finančnimi trgi ter uvedejo izmenjavo davčnih podatkov; poleg tega bi morale države G20 odboru za mednarodne računovodske standarde naročiti, naj sprejme nov standard, ki bo vključeval poročanje po državah;

| 65. | poziva države skupine G20 in države članice EU, naj pocenijo in poenostavijo nakazila iz tujine; |
| --- | --- |

65.

poziva države skupine G20 in države članice EU, naj pocenijo in poenostavijo nakazila iz tujine;

| 66. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj povečajo javno finančno podporo za mala in mikropodjetja ter kmete v državah v razvoju, tudi za neformalni sektor, kot zahteva svetovni pakt o zaposlovanju Mednarodne organizacije dela, z namenom boja proti revščini in brezposelnosti; |
| --- | --- |

66.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj povečajo javno finančno podporo za mala in mikropodjetja ter kmete v državah v razvoju, tudi za neformalni sektor, kot zahteva svetovni pakt o zaposlovanju Mednarodne organizacije dela, z namenom boja proti revščini in brezposelnosti;

Krepitev zmogljivosti in svetovni red

| 67. | poziva EU, naj pomoč nameni krepitvi zmogljivosti na področjih, ki ustvarjajo neposredne koristi za gospodarsko tkivo držav partneric in nova delovna mesta, tj. razvoju proizvodnih zmogljivosti, oblikovanju učinkovitih davčnih sistemov, boju proti korupciji, krepitvi institucij in civilne družbe, lažjemu dostopu do mikroposojil in drugih virov financiranja itd.; |
| --- | --- |

67.

poziva EU, naj pomoč nameni krepitvi zmogljivosti na področjih, ki ustvarjajo neposredne koristi za gospodarsko tkivo držav partneric in nova delovna mesta, tj. razvoju proizvodnih zmogljivosti, oblikovanju učinkovitih davčnih sistemov, boju proti korupciji, krepitvi institucij in civilne družbe, lažjemu dostopu do mikroposojil in drugih virov financiranja itd.;

| 68. | poziva, naj se vse razvojne politike EU, ki vplivajo na odpiranje delovnih mest in zmanjšanje revščine, osredotočijo na ukrepe, ki od vlad, civilne družbe, podjetij, fundacij in lokalne skupnosti zahtevajo, da do leta 2015 uresničijo razvojne cilje tisočletja ZN; |
| --- | --- |

68.

poziva, naj se vse razvojne politike EU, ki vplivajo na odpiranje delovnih mest in zmanjšanje revščine, osredotočijo na ukrepe, ki od vlad, civilne družbe, podjetij, fundacij in lokalne skupnosti zahtevajo, da do leta 2015 uresničijo razvojne cilje tisočletja ZN;

| 69. | poziva EU, naj pomoč usmeri tudi v gradnjo sistemov socialnega varstva v državah v razvoju, ker so pomemben in učinkovit način za zmanjševanje revščine; |
| --- | --- |

69.

poziva EU, naj pomoč usmeri tudi v gradnjo sistemov socialnega varstva v državah v razvoju, ker so pomemben in učinkovit način za zmanjševanje revščine;

| 70. | poziva k prednostni obravnavi izobraževanja, pomoči za mlade po odhodu iz šolskega sistema, poklicnega usposabljanja, tehnološkega izobraževanja, pridobivanja veščin, vseživljenjskega učenja, dostopa do finančnih sredstev, izvajanja kakovostnih tečajev, ki izboljšujejo obete tistih, ki se jih udeležijo, zdravstvenih storitev in varnosti ter k spodbujanju programov podjetniških pobud za mala in mikropodjetja, kar bo ustvarilo trajnostno delovno silo, s posebnim poudarkom na mladih, starejših, invalidih, ženskah in drugih marginalnih skupinah; |
| --- | --- |

70.

poziva k prednostni obravnavi izobraževanja, pomoči za mlade po odhodu iz šolskega sistema, poklicnega usposabljanja, tehnološkega izobraževanja, pridobivanja veščin, vseživljenjskega učenja, dostopa do finančnih sredstev, izvajanja kakovostnih tečajev, ki izboljšujejo obete tistih, ki se jih udeležijo, zdravstvenih storitev in varnosti ter k spodbujanju programov podjetniških pobud za mala in mikropodjetja, kar bo ustvarilo trajnostno delovno silo, s posebnim poudarkom na mladih, starejših, invalidih, ženskah in drugih marginalnih skupinah;

| 71. | meni, da bi morala EU upoštevati merila v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in vodenjem, ko sklepa trgovinske sporazume z državami v razvoju, ter brez oklevanja uvesti sankcije zoper države, ki ne spoštujejo svojih obveznosti v zvezi z vodenjem; opominja, da ta merila veljajo kot pogoji tako za Evropski razvojni sklad kot za instrument razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

71.

meni, da bi morala EU upoštevati merila v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in vodenjem, ko sklepa trgovinske sporazume z državami v razvoju, ter brez oklevanja uvesti sankcije zoper države, ki ne spoštujejo svojih obveznosti v zvezi z vodenjem; opominja, da ta merila veljajo kot pogoji tako za Evropski razvojni sklad kot za instrument razvojnega sodelovanja;

| 72. | poziva EU, naj strogo spoštuje načelo pogojevanja iz Cotonoujskega sporazuma; |
| --- | --- |

72.

poziva EU, naj strogo spoštuje načelo pogojevanja iz Cotonoujskega sporazuma;

| 73. | poudarja, da je treba pri Evropskem razvojnem skladu in instrumentu razvojnega sodelovanja spoštovati ista merila pogojenosti; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je treba pri Evropskem razvojnem skladu in instrumentu razvojnega sodelovanja spoštovati ista merila pogojenosti;

| 74. | poziva Komisijo, naj se zavzema za ustrezne načine in urnike za spremljanje proizvodnih verig evropskih podjetij, ki delujejo v tujini, s katerimi bo mogoče preverjati, da ne izkoriščajo dela otrok in da spoštujejo standarde na področju dela, ki jih predpisujejo konvencije Mednarodne organizacije dela, ter naj spodbuja dostop do izobraževanja, ki je ključen dejavnik v boju proti revščini; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj se zavzema za ustrezne načine in urnike za spremljanje proizvodnih verig evropskih podjetij, ki delujejo v tujini, s katerimi bo mogoče preverjati, da ne izkoriščajo dela otrok in da spoštujejo standarde na področju dela, ki jih predpisujejo konvencije Mednarodne organizacije dela, ter naj spodbuja dostop do izobraževanja, ki je ključen dejavnik v boju proti revščini;

| 75. | poziva k vzpostavitvi tesnih odnosov v okviru zanesljive mreže med večjimi vladnimi in nevladnimi ustanovami ter organizacijami, ki se ukvarjajo z zmanjševanjem revščine v vseh državah v razvoju, z namenom izmenjave stališč in izkušenj z oblikovanjem, izvajanjem in spremljanjem pomoči EU; |
| --- | --- |

75.

poziva k vzpostavitvi tesnih odnosov v okviru zanesljive mreže med večjimi vladnimi in nevladnimi ustanovami ter organizacijami, ki se ukvarjajo z zmanjševanjem revščine v vseh državah v razvoju, z namenom izmenjave stališč in izkušenj z oblikovanjem, izvajanjem in spremljanjem pomoči EU;

| 76. | podpira ustanovitev podatkovnih zbirk na nacionalni ravni in ravni EU, ki bodo služile za zbiranje in primerjavo osnovnih podatkov v zvezi z revščino v državah v razvoju, cilj tega pa bo olajšanje in pospeševanje prizadevanj za zmanjševanje revščine; |
| --- | --- |

76.

podpira ustanovitev podatkovnih zbirk na nacionalni ravni in ravni EU, ki bodo služile za zbiranje in primerjavo osnovnih podatkov v zvezi z revščino v državah v razvoju, cilj tega pa bo olajšanje in pospeševanje prizadevanj za zmanjševanje revščine;

| 77. | poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje med mednarodnimi in regionalnimi organizacijami kot dodatno prizadevanje za zagotovitev tehnične podpore za izvajanje in spremljanje načrta ukrepov EU za zmanjševanje revščine; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje med mednarodnimi in regionalnimi organizacijami kot dodatno prizadevanje za zagotovitev tehnične podpore za izvajanje in spremljanje načrta ukrepov EU za zmanjševanje revščine;

| 78. | ugotavlja, da je treba ustanoviti svetovalne skupine za posebna vprašanja, kar bo konkreten in zanesljiv korak k zagotavljanju tehnične podpore za uresničevanje ciljev iz načrta ukrepov EU za zmanjševanje revščine v državah v razvoju; |
| --- | --- |

78.

ugotavlja, da je treba ustanoviti svetovalne skupine za posebna vprašanja, kar bo konkreten in zanesljiv korak k zagotavljanju tehnične podpore za uresničevanje ciljev iz načrta ukrepov EU za zmanjševanje revščine v državah v razvoju;

| 79. | podpira dodeljevanje proračunske podpore izključno v primeru povsem zanesljivih zagotovil, da bodo sredstva uporabljena za določen namen in za doseganje vnaprej določenega cilja ter da prejemniki izpolnjujejo merila v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in demokratičnim vodenjem; pričakuje učinkovitejšo presojo in nadzor proračunske podpore, da se analizira, ali je dosegla svoj namen in ali vlade držav prejemnic izpolnjujejo omenjena merila; poziva Komisijo, naj oblikuje informacijsko podprto preglednico kazalnikov, ki jo bo nadzoroval Evropski parlament in ki bo namenjena ocenjevanju učinkovitosti pomoči Skupnosti pri zmanjševanju revščine, izobraževanju in ustvarjanju delovnih mest, pri čemer bo preglednica temeljila na stopnji doseganja pričakovanih finančnih kazalnikov in ciljev; |
| --- | --- |

79.

podpira dodeljevanje proračunske podpore izključno v primeru povsem zanesljivih zagotovil, da bodo sredstva uporabljena za določen namen in za doseganje vnaprej določenega cilja ter da prejemniki izpolnjujejo merila v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in demokratičnim vodenjem; pričakuje učinkovitejšo presojo in nadzor proračunske podpore, da se analizira, ali je dosegla svoj namen in ali vlade držav prejemnic izpolnjujejo omenjena merila; poziva Komisijo, naj oblikuje informacijsko podprto preglednico kazalnikov, ki jo bo nadzoroval Evropski parlament in ki bo namenjena ocenjevanju učinkovitosti pomoči Skupnosti pri zmanjševanju revščine, izobraževanju in ustvarjanju delovnih mest, pri čemer bo preglednica temeljila na stopnji doseganja pričakovanih finančnih kazalnikov in ciljev;

| 80. | poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu predloži celovit in verodostojen predlog povolilne politike EU, ki bo spoštoval svobodno izbiro prebivalstva v dani državi, in izraža bojazen, da dejstvo, da takšna povolilna politika trenutno ne obstaja, izničuje verodostojnost misij EU za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu predloži celovit in verodostojen predlog povolilne politike EU, ki bo spoštoval svobodno izbiro prebivalstva v dani državi, in izraža bojazen, da dejstvo, da takšna povolilna politika trenutno ne obstaja, izničuje verodostojnost misij EU za opazovanje volitev;

| 81. | podpira večjo demokratično zastopanost držav v razvoju v svetovnih institucijah; |
| --- | --- |

81.

podpira večjo demokratično zastopanost držav v razvoju v svetovnih institucijah;

| 82. | poziva mednarodne finančne institucije, naj pregledajo svoje posojilne politike, da bodo podprle odločitev držav v razvoju za demokratičen in trajnosten gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

82.

poziva mednarodne finančne institucije, naj pregledajo svoje posojilne politike, da bodo podprle odločitev držav v razvoju za demokratičen in trajnosten gospodarski razvoj;

| 83. | poziva EU in skupino G-20, naj sprejmeta konkretne ukrepe za izkoreninjenje zlorab davčnih oaz, davčnih utaj in nezakonitega bega kapitala iz držav v razvoju ter spodbujata, da se ti viri naložijo v države v razvoju; |
| --- | --- |

83.

poziva EU in skupino G-20, naj sprejmeta konkretne ukrepe za izkoreninjenje zlorab davčnih oaz, davčnih utaj in nezakonitega bega kapitala iz držav v razvoju ter spodbujata, da se ti viri naložijo v države v razvoju;

| 84. | poziva k novemu zavezujočemu svetovnemu finančnemu sporazumu o samodejnem razkritju ustvarjenih dobičkov in plačanih davkov nadnacionalnih korporacij v posameznih državah; |
| --- | --- |

84.

poziva k novemu zavezujočemu svetovnemu finančnemu sporazumu o samodejnem razkritju ustvarjenih dobičkov in plačanih davkov nadnacionalnih korporacij v posameznih državah;

| 85. | poziva EU, naj podpre pobudo OZN o socialnem pragu, da se trajnostni sistemi socialne varnosti razširijo v države v razvoju oziroma se tam začnejo izvajati, da se zagotovi večja skladnost politik zunanjih odnosov in razvije komunikacija o socialnem varstvu v razvojnem sodelovanju, kot je predlagano v sklepih Sveta o spodbujanju zaposlovanja z razvojnim sodelovanjem EU; |
| --- | --- |

85.

poziva EU, naj podpre pobudo OZN o socialnem pragu, da se trajnostni sistemi socialne varnosti razširijo v države v razvoju oziroma se tam začnejo izvajati, da se zagotovi večja skladnost politik zunanjih odnosov in razvije komunikacija o socialnem varstvu v razvojnem sodelovanju, kot je predlagano v sklepih Sveta o spodbujanju zaposlovanja z razvojnim sodelovanjem EU;

O izobraževanju

| 86. | se strinja s Komisijo, da je zaposlitev najboljši način za premagovanje revščine in socialne izključenosti; meni, da je premostitev izobraževalne vrzeli v državah v razvoju ena najučinkovitejših strategij za prekinitev kroga revščine in brezposelnosti; |
| --- | --- |

86.

se strinja s Komisijo, da je zaposlitev najboljši način za premagovanje revščine in socialne izključenosti; meni, da je premostitev izobraževalne vrzeli v državah v razvoju ena najučinkovitejših strategij za prekinitev kroga revščine in brezposelnosti;

| 87. | pozdravlja pospešeno financiranje pobude o izobrazbi za vse in načelno podporo, ki jo pobudi zagotavlja Komisija; poziva Komisijo, naj pojasni, katera sredstva in za katere namene trenutno daje na voljo državam, ki jih ta pobuda zajema, zlasti na področju:






  — | oskrbe in izobraževanja v zgodnjem otroštvu, |
| --- | --- | --- |

87.

pozdravlja pospešeno financiranje pobude o izobrazbi za vse in načelno podporo, ki jo pobudi zagotavlja Komisija; poziva Komisijo, naj pojasni, katera sredstva in za katere namene trenutno daje na voljo državam, ki jih ta pobuda zajema, zlasti na področju:

—

oskrbe in izobraževanja v zgodnjem otroštvu,

| — | brezplačnega in obveznega osnovnega izobraževanja za vse, |
| --- | --- |

—

brezplačnega in obveznega osnovnega izobraževanja za vse,

| — | učenja in življenjskih veščin za mlade in odrasle, |
| --- | --- |

—

učenja in življenjskih veščin za mlade in odrasle,

| — | pismenosti med odraslimi, |
| --- | --- |

—

pismenosti med odraslimi,

| — | enakosti spolov; |
| --- | --- |

—

enakosti spolov;

| — | kakovosti izobraževanja; |
| --- | --- |

—

kakovosti izobraževanja;

| 88. | poziva EU, naj uvede programe pomoči za starše na različnih področjih, kjer je zaradi revščine znanje o vzgoji otrok pomanjkljivo, da bi zagotovila resnične priložnosti za otroke v državah v razvoju; |
| --- | --- |

88.

poziva EU, naj uvede programe pomoči za starše na različnih področjih, kjer je zaradi revščine znanje o vzgoji otrok pomanjkljivo, da bi zagotovila resnične priložnosti za otroke v državah v razvoju;

| 89. | ugotavlja, da kakovost duševnega in fizičnega zdravja ni samo vprašanje izobrazbe, usposabljanja in novih informacijskih tehnologij, ampak tudi vprašanje dostopa do vode, hrane in zdravil, in pri tem bi morala EU posvečati veliko več pozornosti vključevanju brezplačnega učnega gradiva, obrokov, šolskih avtobusov in preizkusov znanja v celovite projekte pomoči; meni, da je treba nujno zahtevati jasno povezavo med šolskimi projekti, ki jih financira EU, ter programi za hrano in zdravje v državah v razvoju; |
| --- | --- |

89.

ugotavlja, da kakovost duševnega in fizičnega zdravja ni samo vprašanje izobrazbe, usposabljanja in novih informacijskih tehnologij, ampak tudi vprašanje dostopa do vode, hrane in zdravil, in pri tem bi morala EU posvečati veliko več pozornosti vključevanju brezplačnega učnega gradiva, obrokov, šolskih avtobusov in preizkusov znanja v celovite projekte pomoči; meni, da je treba nujno zahtevati jasno povezavo med šolskimi projekti, ki jih financira EU, ter programi za hrano in zdravje v državah v razvoju;

| 90. | poziva EU, naj svoja prizadevanja usmeri v opredeljevanje panog, v katerih imajo države v razvoju konkurenčno prednost, pri čemer je ustanovitev programov na delu temelječega pripravništva v teh sektorjih ena od glavnih prednostnih nalog razvojne pomoči EU; |
| --- | --- |

90.

poziva EU, naj svoja prizadevanja usmeri v opredeljevanje panog, v katerih imajo države v razvoju konkurenčno prednost, pri čemer je ustanovitev programov na delu temelječega pripravništva v teh sektorjih ena od glavnih prednostnih nalog razvojne pomoči EU;

| 91. | poziva EU, naj omogoči izobraževanje študentom iz držav v razvoju, hkrati pa jih spodbuja, da se po zaključenem študiju vrnejo v domovino in prispevajo k blaginji svojih skupnosti; |
| --- | --- |

91.

poziva EU, naj omogoči izobraževanje študentom iz držav v razvoju, hkrati pa jih spodbuja, da se po zaključenem študiju vrnejo v domovino in prispevajo k blaginji svojih skupnosti;

Dostop do trga

| 92. | opozarja, da je bilo državam v razvoju svetovano, naj njihovi proizvodi konkurirajo na odprtem trgu, to načelo pa se v razvitem svetu pogosto ne uporablja; |
| --- | --- |

92.

opozarja, da je bilo državam v razvoju svetovano, naj njihovi proizvodi konkurirajo na odprtem trgu, to načelo pa se v razvitem svetu pogosto ne uporablja;

| 93. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo usklajen pristop, ki bo spoštoval osnove prostega trga in zagotavljal vzajemnost na področju trgovine; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo usklajen pristop, ki bo spoštoval osnove prostega trga in zagotavljal vzajemnost na področju trgovine;

| 94. | poudarja, da so zlasti za kmetijske sektorje številnih držav v razvoju značilna samooskrbna gospodarstva, pri čemer so ta gospodarstva pogosto edini vir dohodka in preživetja; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da so zlasti za kmetijske sektorje številnih držav v razvoju značilna samooskrbna gospodarstva, pri čemer so ta gospodarstva pogosto edini vir dohodka in preživetja;

*

* *

| 95. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in Mednarodni organizaciji dela. |
| --- | --- |

95.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in Mednarodni organizaciji dela.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(2)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(3)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

(4)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 15.

(5)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 316.

(6)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(7)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 162.

---

Sreda, 22. september 2010

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/48

---

Sreda, 22. september 2010Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu

P7_TA(2010)0340

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (2009/2178(INI))

2012/C 50 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 11. septembra 2009 o krepitvi uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (KOM(2009)0467), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 11. septembra 2009 o krepitvi uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (KOM(2009)0467),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta za konkurenčnost z dne 25. septembra 2008 o celovitem evropskem načrtu za preprečevanje ponarejanja in piratstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta za konkurenčnost z dne 25. septembra 2008 o celovitem evropskem načrtu za preprečevanje ponarejanja in piratstva,

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (direktiva o elektronskem poslovanju) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (direktiva o elektronskem poslovanju) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorskih in sorodnih pravic v informacijski družbi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorskih in sorodnih pravic v informacijski družbi (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/48/ES z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/48/ES z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pravnem varstvu računalniških programov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pravnem varstvu računalniških programov (5),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 25. aprila 2007 o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih ukrepih za zagotavljanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 25. aprila 2007 o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih ukrepih za zagotavljanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine (6),

| — | ob upoštevanju strategije Komisije za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah iz leta 2005 in delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Poročilo o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine 2009“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Komisije za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah iz leta 2005 in delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Poročilo o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine 2009“,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 26. marca 2009 o okrepitvi varnosti in temeljnih svoboščin v internetu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 26. marca 2009 o okrepitvi varnosti in temeljnih svoboščin v internetu (7),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju pravno zavezujoče narave Listine o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravno zavezujoče narave Listine o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o kulturnih panogah v Evropi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o kulturnih panogah v Evropi (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. junija 2008 o aktu za mala podjetja za Evropo, s katerim je bilo oblikovano načelo „najprej pomisli na male“ za velikopotezen program politike za mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. junija 2008 o aktu za mala podjetja za Evropo, s katerim je bilo oblikovano načelo „najprej pomisli na male“ za velikopotezen program politike za mala in srednja podjetja,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0175/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0175/2010),

| A. | ker kršitve pravic intelektualne lastnine lahko dejansko ogrozijo zdravje in varnost potrošnikov, pa tudi naše gospodarstvo in družbo, |
| --- | --- |

A.

ker kršitve pravic intelektualne lastnine lahko dejansko ogrozijo zdravje in varnost potrošnikov, pa tudi naše gospodarstvo in družbo,

| B. | ker znanstvene in tehnične inovacije, patenti in kulturne panoge zagotavljajo odločilen prispevek h konkurenčnosti evropskega gospodarstva, tako s številom in raznolikostjo delovnih mest, ki jih ponujajo, kot tudi z bogastvom, ki ga ustvarijo; ker je treba kulturno gospodarstvo podpirati od nastanka do distribucije, |
| --- | --- |

B.

ker znanstvene in tehnične inovacije, patenti in kulturne panoge zagotavljajo odločilen prispevek h konkurenčnosti evropskega gospodarstva, tako s številom in raznolikostjo delovnih mest, ki jih ponujajo, kot tudi z bogastvom, ki ga ustvarijo; ker je treba kulturno gospodarstvo podpirati od nastanka do distribucije,

| C. | ker Evropsko unijo kot članico Svetovne trgovinske organizacije zavezuje sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS); ker so države članice EU s tem zavezane k sprejetju in izvajanju učinkovitih ukrepov proti vsem kršitvam pravic intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

C.

ker Evropsko unijo kot članico Svetovne trgovinske organizacije zavezuje sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS); ker so države članice EU s tem zavezane k sprejetju in izvajanju učinkovitih ukrepov proti vsem kršitvam pravic intelektualne lastnine,

| D. | ker sta izmenjava znanja in razširjanje inovacij močni tradiciji v Evropski uniji; ker je dostop čim večjega števila ljudi do tehnološkega napredka in kulturnih izdelkov še naprej temelj izobraževalne in razvojne politike, |
| --- | --- |

D.

ker sta izmenjava znanja in razširjanje inovacij močni tradiciji v Evropski uniji; ker je dostop čim večjega števila ljudi do tehnološkega napredka in kulturnih izdelkov še naprej temelj izobraževalne in razvojne politike,

| E. | ker je za ustrezno zaščito vprašanja uveljavljanja pravic intelektualne lastnine pomembno, da se ne upošteva zgolj ozemlje EU, temveč tudi razmere na zunanjih mejah EU in v tretjih državah, da se zagotovi združljivost med zaščito vsebin, ki izvirajo iz Skupnosti, in imetnikov pravic do teh vsebin ter dostopom potrošnikov do vsebin, ki ne izvirajo iz Skupnosti, |
| --- | --- |

E.

ker je za ustrezno zaščito vprašanja uveljavljanja pravic intelektualne lastnine pomembno, da se ne upošteva zgolj ozemlje EU, temveč tudi razmere na zunanjih mejah EU in v tretjih državah, da se zagotovi združljivost med zaščito vsebin, ki izvirajo iz Skupnosti, in imetnikov pravic do teh vsebin ter dostopom potrošnikov do vsebin, ki ne izvirajo iz Skupnosti,

| F. | ker so podatki o obsegu kršitev pravic intelektualne lastnine nedosledni, nepopolni, nezadostni in razpršeni in ker je za morebitne dodatne zakonodajne predloge potrebna nepristranska in neodvisna ocena učinka, |
| --- | --- |

F.

ker so podatki o obsegu kršitev pravic intelektualne lastnine nedosledni, nepopolni, nezadostni in razpršeni in ker je za morebitne dodatne zakonodajne predloge potrebna nepristranska in neodvisna ocena učinka,

| G. | ker inovativnost in ustvarjalnost prinašata precejšnjo dodano vrednost za evropsko gospodarstvo in je zato prav, da ju ob upoštevanju gospodarskih razmer ohranjamo in razvijamo, |
| --- | --- |

G.

ker inovativnost in ustvarjalnost prinašata precejšnjo dodano vrednost za evropsko gospodarstvo in je zato prav, da ju ob upoštevanju gospodarskih razmer ohranjamo in razvijamo,

| H. | ker so kršitve pravic intelektualne lastnine horizontalne narave in zadevajo vse industrijske panoge, zlasti ustvarjalne in inovativne, ter šport, |
| --- | --- |

H.

ker so kršitve pravic intelektualne lastnine horizontalne narave in zadevajo vse industrijske panoge, zlasti ustvarjalne in inovativne, ter šport,

| I. | ker bodo nadaljnje kršitve pravic intelektualne lastnine privedle do zatona inovacij v EU, |
| --- | --- |

I.

ker bodo nadaljnje kršitve pravic intelektualne lastnine privedle do zatona inovacij v EU,

| J. | ker je pojav spletnih kršitev pravic intelektualne lastnine dosegel skrb zbujajoče razsežnosti, zlasti v industrijskih panogah z ustvarjalnimi vsebinami, in ker še ni bilo ugotovljeno, ali je veljavni pravni okvir sposoben učinkovito zaščititi imetnike pravic v internetu in hkrati vzpostaviti ravnotežje med vsemi interesi, tudi interesi potrošnikov, |
| --- | --- |

J.

ker je pojav spletnih kršitev pravic intelektualne lastnine dosegel skrb zbujajoče razsežnosti, zlasti v industrijskih panogah z ustvarjalnimi vsebinami, in ker še ni bilo ugotovljeno, ali je veljavni pravni okvir sposoben učinkovito zaščititi imetnike pravic v internetu in hkrati vzpostaviti ravnotežje med vsemi interesi, tudi interesi potrošnikov,

| K. | ker morajo prizadevanja za boj proti kršenju avtorskih pravic uživati podporo javnosti, da se ne bi zmanjšala podpora pravicam intelektualne lastnine med državljani, |
| --- | --- |

K.

ker morajo prizadevanja za boj proti kršenju avtorskih pravic uživati podporo javnosti, da se ne bi zmanjšala podpora pravicam intelektualne lastnine med državljani,

| L. | ker je nepooblaščeno prenašanje avtorsko zaščitenega gradiva v splet nedvomna kršitev pravic intelektualne lastnine in je prepovedano s pogodbo o avtorskih pravicah (WCT) in pogodbo o izvedbah in fonogramih (WPTT) Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), katere pogodbenica je Evropska unija, |
| --- | --- |

L.

ker je nepooblaščeno prenašanje avtorsko zaščitenega gradiva v splet nedvomna kršitev pravic intelektualne lastnine in je prepovedano s pogodbo o avtorskih pravicah (WCT) in pogodbo o izvedbah in fonogramih (WPTT) Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), katere pogodbenica je Evropska unija,

| M. | ker bi ustvarjalni sektor moral nadaljevati razvoj modelov, ki omogočajo spletni dostop do ustvarjalnih vsebin, kar potrošnikom ponuja pestrejšo in cenovno ugodnejšo izbiro, vključno z dostopom do neomejenih naročniških storitev; ker je razvoj teh zakonitih storitev omejen zaradi rasti nezakonito prenesenih spletnih vsebin, |
| --- | --- |

M.

ker bi ustvarjalni sektor moral nadaljevati razvoj modelov, ki omogočajo spletni dostop do ustvarjalnih vsebin, kar potrošnikom ponuja pestrejšo in cenovno ugodnejšo izbiro, vključno z dostopom do neomejenih naročniških storitev; ker je razvoj teh zakonitih storitev omejen zaradi rasti nezakonito prenesenih spletnih vsebin,

| N. | ker morajo imeti ustvarjalci avdiovizualnih nosilcev podatkov, da bi ohranili in povečali privlačnost svoje ponudbe za javnost, možnost, da uporabijo vse nove načine distribucije; ker je treba zdajšnji sistem podeljevanja licenc izboljšati na način, da bodo države članice imele na voljo prožen sistem, ki ga bo mogoče prilagajati novim tehnologijam, |
| --- | --- |

N.

ker morajo imeti ustvarjalci avdiovizualnih nosilcev podatkov, da bi ohranili in povečali privlačnost svoje ponudbe za javnost, možnost, da uporabijo vse nove načine distribucije; ker je treba zdajšnji sistem podeljevanja licenc izboljšati na način, da bodo države članice imele na voljo prožen sistem, ki ga bo mogoče prilagajati novim tehnologijam,

| O. | ker z izjemo zakonodaje o kazenskih sankcijah sicer že obstaja skupni pravni okvir za ponarejanje in piratstvo materialnih dobrin, obstajajo pa vrzeli glede boja proti kršenju pravic intelektualne lastnine v spletu, |
| --- | --- |

O.

ker z izjemo zakonodaje o kazenskih sankcijah sicer že obstaja skupni pravni okvir za ponarejanje in piratstvo materialnih dobrin, obstajajo pa vrzeli glede boja proti kršenju pravic intelektualne lastnine v spletu,

| P. | ker ukrepi iz Direktive 2004/48/ES o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu niso bili še nikoli ocenjeni z vidika varovanja pravic ali z vidika njihovih učinkov za pravice potrošnikov, |
| --- | --- |

P.

ker ukrepi iz Direktive 2004/48/ES o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu niso bili še nikoli ocenjeni z vidika varovanja pravic ali z vidika njihovih učinkov za pravice potrošnikov,

| Q. | ker je bil regulativni okvir za telekomunikacije nedavno spremenjen in vključuje določbe za standardizirane informacije v javnem interesu, ki med drugim lahko obravnavajo avtorske pravice in njihove kršitve, ne da bi bile pri tem ogrožene pravice glede varstva podatkov in zasebnosti, ter poudarja potrebo po spoštovanju temeljnih pravic v zadevah, povezanih z dostopom do interneta, |
| --- | --- |

Q.

ker je bil regulativni okvir za telekomunikacije nedavno spremenjen in vključuje določbe za standardizirane informacije v javnem interesu, ki med drugim lahko obravnavajo avtorske pravice in njihove kršitve, ne da bi bile pri tem ogrožene pravice glede varstva podatkov in zasebnosti, ter poudarja potrebo po spoštovanju temeljnih pravic v zadevah, povezanih z dostopom do interneta,

| R. | ker je treba v evropskem pravnem okviru zagotoviti možnost pregona kršiteljev avtorskih pravic, saj mednarodne pogodbe le stežka obravnavajo kršitve pravic intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

R.

ker je treba v evropskem pravnem okviru zagotoviti možnost pregona kršiteljev avtorskih pravic, saj mednarodne pogodbe le stežka obravnavajo kršitve pravic intelektualne lastnine,

| S. | ker je varovanje patentov bistvenega pomena za učinkovito preprečevanje njihovih kršitev; ker vprašanje enotnega patentnega sistema na ravni EU še ni rešeno, |
| --- | --- |

S.

ker je varovanje patentov bistvenega pomena za učinkovito preprečevanje njihovih kršitev; ker vprašanje enotnega patentnega sistema na ravni EU še ni rešeno,

| T. | ker je dokazano, da obstajajo povezave med različnimi oblikami organiziranega kriminala in kršitvami pravic intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

T.

ker je dokazano, da obstajajo povezave med različnimi oblikami organiziranega kriminala in kršitvami pravic intelektualne lastnine,

| U. | ker Lizbonska pogodba Evropskemu parlamentu zagotavlja pristojnost soodločanja v gospodarskih zadevah in dostop do pogajalske dokumentacije, |
| --- | --- |

U.

ker Lizbonska pogodba Evropskemu parlamentu zagotavlja pristojnost soodločanja v gospodarskih zadevah in dostop do pogajalske dokumentacije,

| V. | ker je zaželeno, da se poleg ukrepov za preprečevanje kršitev na tem področju zagotovi tudi varstvo potrošnikov, ki zakonito uporabljajo proizvode, zaščitene kot intelektualna lastnina, |
| --- | --- |

V.

ker je zaželeno, da se poleg ukrepov za preprečevanje kršitev na tem področju zagotovi tudi varstvo potrošnikov, ki zakonito uporabljajo proizvode, zaščitene kot intelektualna lastnina,

| W. | ker zdajšnje pravo Skupnosti ne ovira razvoja sistema podeljevanja večozemeljskih licenc, |
| --- | --- |

W.

ker zdajšnje pravo Skupnosti ne ovira razvoja sistema podeljevanja večozemeljskih licenc,

| X. | ker na različnih področjih, vključno z besedilnim in slikovnim sektorjem, obstajajo poslovni modeli in kanali ter sistemi podeljevanja licenc, ki zagotavljajo širok dostop do del v najrazličnejših oblikah, tako znotraj kot zunaj nacionalnih meja, |
| --- | --- |

X.

ker na različnih področjih, vključno z besedilnim in slikovnim sektorjem, obstajajo poslovni modeli in kanali ter sistemi podeljevanja licenc, ki zagotavljajo širok dostop do del v najrazličnejših oblikah, tako znotraj kot zunaj nacionalnih meja,

| 1. | izraža zadovoljstvo s sporočilom Komisije z dne 11. septembra 2009 o dodatnih nezakonodajnih ukrepih; vendar obžaluje, da sporočilo ne obravnava dopolnitve zakonodajnega okvira z nizom ukrepov za učinkovit boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine; pozdravlja napredek, ki je bil v EU dosežen pri usklajevanju boja proti ponarejanju; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja na področjih, ki so občutljiva z vidika zdravja in varnosti, vključno s področjem zdravil; |
| --- | --- |

1.

izraža zadovoljstvo s sporočilom Komisije z dne 11. septembra 2009 o dodatnih nezakonodajnih ukrepih; vendar obžaluje, da sporočilo ne obravnava dopolnitve zakonodajnega okvira z nizom ukrepov za učinkovit boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine; pozdravlja napredek, ki je bil v EU dosežen pri usklajevanju boja proti ponarejanju; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja na področjih, ki so občutljiva z vidika zdravja in varnosti, vključno s področjem zdravil;

| 2. | opozarja, da na kulturnem področju obstaja izjema pri pravicah intelektualne lastnine: „izvod za zasebno rabo“; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da na kulturnem področju obstaja izjema pri pravicah intelektualne lastnine: „izvod za zasebno rabo“;

| 3. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2010 nujno pripravi celovito strategijo o pravicah intelektualne lastnine, ki bo obravnavala vse vidike teh pravic, tudi njihovo uveljavljanje in pospeševanje, zlasti vlogo avtorskih pravic kot dejavnika, ki omogoča in ne ovira, ter sredstva, ki ustvarjalcem omogoča preživljanje in razširjanje njihovih del; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2010 nujno pripravi celovito strategijo o pravicah intelektualne lastnine, ki bo obravnavala vse vidike teh pravic, tudi njihovo uveljavljanje in pospeševanje, zlasti vlogo avtorskih pravic kot dejavnika, ki omogoča in ne ovira, ter sredstva, ki ustvarjalcem omogoča preživljanje in razširjanje njihovih del;

| 4. | poziva Komisijo, naj predlaga celovito strategijo o pravicah intelektualne lastnine, ki bo odpravila ovire pri oblikovanju enotnega trga v spletu ter bo evropski zakonodajni okvir na področju pravic intelektualne lastnine prilagodila sodobnim družbenim težnjam in tehničnemu razvoju; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj predlaga celovito strategijo o pravicah intelektualne lastnine, ki bo odpravila ovire pri oblikovanju enotnega trga v spletu ter bo evropski zakonodajni okvir na področju pravic intelektualne lastnine prilagodila sodobnim družbenim težnjam in tehničnemu razvoju;

| 5. | poudarja, da morajo vsi ukrepi, sprejeti v podporo pravicam intelektualne lastnine, spoštovati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, še zlasti njena člena 7 in 8, ter Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, še zlasti njene člene 6, 8 in 10, prav tako pa morajo biti potrebni, sorazmerni in ustrezni znotraj demokratične družbe; v zvezi s tem opozarja, da člen 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah predvideva varstvo pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da morajo vsi ukrepi, sprejeti v podporo pravicam intelektualne lastnine, spoštovati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, še zlasti njena člena 7 in 8, ter Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, še zlasti njene člene 6, 8 in 10, prav tako pa morajo biti potrebni, sorazmerni in ustrezni znotraj demokratične družbe; v zvezi s tem opozarja, da člen 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah predvideva varstvo pravic intelektualne lastnine;

| 6. | ocenjuje, da bi morala Komisija vidike pravic intelektualne lastnine upoštevati v vseh zadevnih politikah in zakonodajnih pobudah ter v vseh ocenah učinkov predlogov, ki bi lahko vplivali na intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

6.

ocenjuje, da bi morala Komisija vidike pravic intelektualne lastnine upoštevati v vseh zadevnih politikah in zakonodajnih pobudah ter v vseh ocenah učinkov predlogov, ki bi lahko vplivali na intelektualno lastnino;

| 7. | meni, da bi Komisija morala upoštevati posebne težave, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, kar bi ustrezalo načelu „najprej pomisli na male“, ki ga uvaja akt za mala podjetja za Evropo, med drugim z uporabo načela nediskriminacije za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi Komisija morala upoštevati posebne težave, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, kar bi ustrezalo načelu „najprej pomisli na male“, ki ga uvaja akt za mala podjetja za Evropo, med drugim z uporabo načela nediskriminacije za mala in srednja podjetja;

| 8. | se ob upoštevanju izkušenj imetnikov pravic v nekaterih državah članicah ne strinja s Komisijo in njenim prepričanjem, da so veljavni predpisi EU s področja civilnega uveljavljanja pravic učinkoviti in usklajeni v takšnem obsegu, da omogočajo pravilno delovanje notranjega trga, in Komisijo opozarja, da je poročilo o uporabi direktive 2004/48/ES zelo pomembno za potrditev teh trditev; |
| --- | --- |

8.

se ob upoštevanju izkušenj imetnikov pravic v nekaterih državah članicah ne strinja s Komisijo in njenim prepričanjem, da so veljavni predpisi EU s področja civilnega uveljavljanja pravic učinkoviti in usklajeni v takšnem obsegu, da omogočajo pravilno delovanje notranjega trga, in Komisijo opozarja, da je poročilo o uporabi direktive 2004/48/ES zelo pomembno za potrditev teh trditev;

| 9. | meni, da je treba v evropskem pravnem okviru zagotoviti možnost pregona kršiteljev pravic intelektualne lastnine, in opozarja Komisijo, da je poročilo o uporabi direktive 2004/48/ES zelo pomembno za potrditev teh trditev; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba v evropskem pravnem okviru zagotoviti možnost pregona kršiteljev pravic intelektualne lastnine, in opozarja Komisijo, da je poročilo o uporabi direktive 2004/48/ES zelo pomembno za potrditev teh trditev;

| 10. | poziva Komisijo, naj v skladu s členom 18(1) direktive 2004/48/ES pripravi poročilo o uporabi te direktive, vključno z oceno učinkovitosti sprejetih ukrepov, pa tudi ovrednotenjem njenega učinka na inovacije in razvoj informacijske družbe, ter naj po potrebi pripravi njene spremembe; poziva, naj se v poročilo vključi tudi ocena načinov za krepitev in nadgradnjo pravnega okvira za področje interneta; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj v skladu s členom 18(1) direktive 2004/48/ES pripravi poročilo o uporabi te direktive, vključno z oceno učinkovitosti sprejetih ukrepov, pa tudi ovrednotenjem njenega učinka na inovacije in razvoj informacijske družbe, ter naj po potrebi pripravi njene spremembe; poziva, naj se v poročilo vključi tudi ocena načinov za krepitev in nadgradnjo pravnega okvira za področje interneta;

| 11. | je seznanjen s tem, da obstajajo posebne oblike zapisa, ki invalidom omogočajo dostop do del, in poziva, naj se sprejme potrebne ukrepe za njihovo širjenje; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen s tem, da obstajajo posebne oblike zapisa, ki invalidom omogočajo dostop do del, in poziva, naj se sprejme potrebne ukrepe za njihovo širjenje;

| 12. | se ne strinja s stališčem Komisije, da je glavni del predpisov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine že sprejet; v zvezi s tem poudarja, da pogajanja o direktivi o kazenskih sankcijah niso bila uspešna; |
| --- | --- |

12.

se ne strinja s stališčem Komisije, da je glavni del predpisov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine že sprejet; v zvezi s tem poudarja, da pogajanja o direktivi o kazenskih sankcijah niso bila uspešna;

| 13. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da ukrepi, namenjeni okrepljeni uporabi pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu, ne bodo vplivali na zakonito pravico do medopravilnosti, ki je bistvenega pomena za zdravo konkurenco na trgu distribucije digitalnih del, med drugim za avtorje in uporabnike brezplačne programske opreme; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da ukrepi, namenjeni okrepljeni uporabi pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu, ne bodo vplivali na zakonito pravico do medopravilnosti, ki je bistvenega pomena za zdravo konkurenco na trgu distribucije digitalnih del, med drugim za avtorje in uporabnike brezplačne programske opreme;

| 14. | poziva Komisijo, naj pripravi ustrezne zakonodajne predloge, ki bodo temeljili na členu 118 PDEU in bodo obravnavali vprašanje učinkovitega patentnega sistema EU, in v zvezi s tem kot pomemben pozitiven razvoj pozdravlja sklepe Sveta z dne 4. decembra 2009 o izboljšanem patentnem sistemu za Evropo; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj pripravi ustrezne zakonodajne predloge, ki bodo temeljili na členu 118 PDEU in bodo obravnavali vprašanje učinkovitega patentnega sistema EU, in v zvezi s tem kot pomemben pozitiven razvoj pozdravlja sklepe Sveta z dne 4. decembra 2009 o izboljšanem patentnem sistemu za Evropo;

Opazovalni urad EU za boj proti ponarejanju in piratstvu („opazovalni urad“)

| 15. | priznava, da so izčrpne in zanesljive informacije in podatki o vseh vrstah kršitev pravic intelektualne lastnine zelo pomembni za oblikovanje politike, ki bo temeljila na dokazih in bo ciljno naravnana; |
| --- | --- |

15.

priznava, da so izčrpne in zanesljive informacije in podatki o vseh vrstah kršitev pravic intelektualne lastnine zelo pomembni za oblikovanje politike, ki bo temeljila na dokazih in bo ciljno naravnana;

| 16. | izraža zadovoljstvo z ustanovitvijo opazovalnega urada kot orodja za centralizacijo statističnih podatkov in podatkov, ki bodo služili kot podlaga za usmerjanje predlogov, ki jih bo treba sprožiti za učinkovito preprečevanje ponarejanja in piratstva, vključno s spletnimi kršitvami pravic intelektualne lastnine; poziva Komisijo, naj pripravi poročilo, kako najbolje uporabiti Europol in obstoječe strukture na tem področju za sodelovanje med carinskimi organi za učinkovit boj proti kaznivim kršitvam intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

16.

izraža zadovoljstvo z ustanovitvijo opazovalnega urada kot orodja za centralizacijo statističnih podatkov in podatkov, ki bodo služili kot podlaga za usmerjanje predlogov, ki jih bo treba sprožiti za učinkovito preprečevanje ponarejanja in piratstva, vključno s spletnimi kršitvami pravic intelektualne lastnine; poziva Komisijo, naj pripravi poročilo, kako najbolje uporabiti Europol in obstoječe strukture na tem področju za sodelovanje med carinskimi organi za učinkovit boj proti kaznivim kršitvam intelektualne lastnine;

| 17. | želi, da bi opazovalni urad postal orodje za zbiranje in izmenjavo podatkov in informacij o vseh oblikah kršitev pravic intelektualne lastnine, med drugim za zbiranje znanstvenih raziskav o ponarejanju in ureditvi pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

17.

želi, da bi opazovalni urad postal orodje za zbiranje in izmenjavo podatkov in informacij o vseh oblikah kršitev pravic intelektualne lastnine, med drugim za zbiranje znanstvenih raziskav o ponarejanju in ureditvi pravic intelektualne lastnine;

| 18. | poziva Komisijo, naj pojasni, kakšne naloge bodo dodeljene opazovalnemu uradu, in poudarja, da bo uspeh urada v veliki meri odvisen od vključenosti in sodelovanja vseh dejavnikov, med drugim nacionalnih organov, imetnikov pravic, organizacij potrošnikov in industrijskih panog, ki jih to zadeva, saj bo to prispevalo k večji preglednosti in bo preprečilo podvajanje naporov; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj pojasni, kakšne naloge bodo dodeljene opazovalnemu uradu, in poudarja, da bo uspeh urada v veliki meri odvisen od vključenosti in sodelovanja vseh dejavnikov, med drugim nacionalnih organov, imetnikov pravic, organizacij potrošnikov in industrijskih panog, ki jih to zadeva, saj bo to prispevalo k večji preglednosti in bo preprečilo podvajanje naporov;

| 19. | poziva Komisijo, naj Parlament in Svet temeljito in izčrpno obvešča o rezultatih dela opazovalnega urada, in sicer v letnih poročilih, v katerih bo oblikovala ugotovitve in predlagala potrebne rešitve za izboljšanje zakonodaje o pravicah intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj Parlament in Svet temeljito in izčrpno obvešča o rezultatih dela opazovalnega urada, in sicer v letnih poročilih, v katerih bo oblikovala ugotovitve in predlagala potrebne rešitve za izboljšanje zakonodaje o pravicah intelektualne lastnine;

Večja ozaveščenost potrošnikov

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj v povezavi z interesnimi skupinami na evropski, nacionalni in lokalni ravni sprožijo akcijo ozaveščanja o nevarnostih, ki jih za zdravje in varnost potrošnikov predstavljajo ponaredki, pa tudi o tem, da ponarejanje in piratstvo negativno vplivata na gospodarstvo in družbo; poudarja, da je treba povečati ozaveščenost, zlasti mladih evropskih potrošnikov, o tem, da je treba spoštovati pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj v povezavi z interesnimi skupinami na evropski, nacionalni in lokalni ravni sprožijo akcijo ozaveščanja o nevarnostih, ki jih za zdravje in varnost potrošnikov predstavljajo ponaredki, pa tudi o tem, da ponarejanje in piratstvo negativno vplivata na gospodarstvo in družbo; poudarja, da je treba povečati ozaveščenost, zlasti mladih evropskih potrošnikov, o tem, da je treba spoštovati pravice intelektualne lastnine;

| 21. | poziva vse udeležence na tem področju, vključno s ponudniki internetnega dostopa, spletnimi prodajalnami, imetniki pravic in organizacijami potrošnikov, naj glede vprašanja kršenja pravic intelektualne lastnine in prodaje ponarejenih izdelkov po internetu sprejmejo praktične ukrepe za opozarjanje in izobraževanje o vrednosti avtorskih pravic in učinku njihovega kršenja in ponarejanja za delovna mesta in rast, kot so kratka, opazna in umestna izobraževalna in opozorilna sporočila; |
| --- | --- |

21.

poziva vse udeležence na tem področju, vključno s ponudniki internetnega dostopa, spletnimi prodajalnami, imetniki pravic in organizacijami potrošnikov, naj glede vprašanja kršenja pravic intelektualne lastnine in prodaje ponarejenih izdelkov po internetu sprejmejo praktične ukrepe za opozarjanje in izobraževanje o vrednosti avtorskih pravic in učinku njihovega kršenja in ponarejanja za delovna mesta in rast, kot so kratka, opazna in umestna izobraževalna in opozorilna sporočila;

| 22. | vztraja, da je treba mlade vzgajati, da bi razumeli pomen intelektualne lastnine in bi jasno razločevali med zakonitim in nezakonitim ravnanjem; meni, da je treba to storiti s ciljno usmerjenimi akcijami ozaveščanja, prav posebej proti spletnemu kršenju pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

22.

vztraja, da je treba mlade vzgajati, da bi razumeli pomen intelektualne lastnine in bi jasno razločevali med zakonitim in nezakonitim ravnanjem; meni, da je treba to storiti s ciljno usmerjenimi akcijami ozaveščanja, prav posebej proti spletnemu kršenju pravic intelektualne lastnine;

| 23. | zato poziva Komisijo, naj izvaja pritisk na industrijo, da razvije še več plačilnih možnosti, ki bodo evropskim potrošnikom olajšale nakup zakonito ponujene vsebine in tako povečale zakonite prenose iz strežnikov v EU; |
| --- | --- |

23.

zato poziva Komisijo, naj izvaja pritisk na industrijo, da razvije še več plačilnih možnosti, ki bodo evropskim potrošnikom olajšale nakup zakonito ponujene vsebine in tako povečale zakonite prenose iz strežnikov v EU;

Preprečevanje spletnih kršitev in varovanje pravic intelektualne lastnine v internetu

| 24. | se strinja s Komisijo, da so za doslednejše uveljavljanje pravic intelektualne lastnine lahko koristni dodatni nezakonodajni ukrepi, zlasti taki, ki bi nastali po poglobljenem dialogu med interesnimi skupinami, kot so razprave o možnih izboljšavah digitalnega trga v Evropi s prostovoljno uskladitvijo postopkov in standardov med deležniki; |
| --- | --- |

24.

se strinja s Komisijo, da so za doslednejše uveljavljanje pravic intelektualne lastnine lahko koristni dodatni nezakonodajni ukrepi, zlasti taki, ki bi nastali po poglobljenem dialogu med interesnimi skupinami, kot so razprave o možnih izboljšavah digitalnega trga v Evropi s prostovoljno uskladitvijo postopkov in standardov med deležniki;

| 25. | poudarja, da je izjemna rast nedovoljene izmenjave datotek z avtorsko zaščitenimi deli in posnetimi nastopi čedalje večja težava za evropsko gospodarstvo, kar zadeva priložnosti za zaposlovanje in prihodke, tako za industrijo kot za vlade; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je izjemna rast nedovoljene izmenjave datotek z avtorsko zaščitenimi deli in posnetimi nastopi čedalje večja težava za evropsko gospodarstvo, kar zadeva priložnosti za zaposlovanje in prihodke, tako za industrijo kot za vlade;

| 26. | poudarja, da je razvoj tega pojava spodbudilo več dejavnikov, zlasti tehnološki napredek in neobstoj zakonite ponudbe; vseeno opozarja, da pojav pomeni kršitev pravic intelektualne lastnine, za katero je treba najti ustrezne in hitre rešitve po posameznih sektorjih in ob spoštovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je razvoj tega pojava spodbudilo več dejavnikov, zlasti tehnološki napredek in neobstoj zakonite ponudbe; vseeno opozarja, da pojav pomeni kršitev pravic intelektualne lastnine, za katero je treba najti ustrezne in hitre rešitve po posameznih sektorjih in ob spoštovanju temeljnih pravic;

| 27. | poudarja, da lahko k odpravljanju spletnih kršitev pripomore podpora za oblikovanje in omogočanje široke zakonite ponudbe, ki bo za potrošnike privlačna in razpoznavna, ter v zvezi s tem priznava, da je neobstoj delujočega evropskega digitalnega trga pomembna ovira za razvoj zakonite spletne ponudbe, EU pa lahko prizadevanja za vzpostavitev legitimnega spletnega trga obsodi na propad, če tega dejstva ne bo priznala in ne bo pripravila nujnih predlogov za reševanje tega vprašanja; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da lahko k odpravljanju spletnih kršitev pripomore podpora za oblikovanje in omogočanje široke zakonite ponudbe, ki bo za potrošnike privlačna in razpoznavna, ter v zvezi s tem priznava, da je neobstoj delujočega evropskega digitalnega trga pomembna ovira za razvoj zakonite spletne ponudbe, EU pa lahko prizadevanja za vzpostavitev legitimnega spletnega trga obsodi na propad, če tega dejstva ne bo priznala in ne bo pripravila nujnih predlogov za reševanje tega vprašanja;

| 28. | zato naroča Komisiji, naj pritisne na industrijo, da poišče nove načine plačevanja, s čimer bi evropskih potrošnikom olajšali nakupovanje zakonito ponujenih vsebin in bi s tem zagotovili, da se bo v EU povečalo zakonito prenašanje datotek; |
| --- | --- |

28.

zato naroča Komisiji, naj pritisne na industrijo, da poišče nove načine plačevanja, s čimer bi evropskih potrošnikom olajšali nakupovanje zakonito ponujenih vsebin in bi s tem zagotovili, da se bo v EU povečalo zakonito prenašanje datotek;

| 29. | poziva k oblikovanju posebne zakonodaje, ki bo določala, da zasebnim potrošnikom, ki so za zasebno uporabo zakonito prejeli reprodukcije originalnih proizvodov, zaščitene s pravicami intelektualne lastnine, ni treba dokazovati zakonitosti teh reprodukcij, temveč morajo zainteresirane strani dokazati morebitne kršitve pravil v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

29.

poziva k oblikovanju posebne zakonodaje, ki bo določala, da zasebnim potrošnikom, ki so za zasebno uporabo zakonito prejeli reprodukcije originalnih proizvodov, zaščitene s pravicami intelektualne lastnine, ni treba dokazovati zakonitosti teh reprodukcij, temveč morajo zainteresirane strani dokazati morebitne kršitve pravil v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine;

| 30. | vztraja, da morajo pri dialogu z interesnimi skupinami sodelovati vse strani, tudi ponudniki internetnega dostopa, da bi našli ustrezne rešitve; v nasprotnem primeru Komisijo poziva, naj pripravi zakonodajni predlog ali spremeni veljavno zakonodajo, zlasti direktivo 2004/48/ES, in tako okrepi pravni okvir Skupnosti na tem področju, pri tem pa se zgleduje po nacionalnih izkušnjah; |
| --- | --- |

30.

vztraja, da morajo pri dialogu z interesnimi skupinami sodelovati vse strani, tudi ponudniki internetnega dostopa, da bi našli ustrezne rešitve; v nasprotnem primeru Komisijo poziva, naj pripravi zakonodajni predlog ali spremeni veljavno zakonodajo, zlasti direktivo 2004/48/ES, in tako okrepi pravni okvir Skupnosti na tem področju, pri tem pa se zgleduje po nacionalnih izkušnjah;

| 31. | poziva Komisijo, naj temeljito razmisli o tem, kako bi lahko industriji olajšala dostop do digitalnega trga brez zemljepisnih meja ob upoštevanju posebnih značilnosti posameznih sektorjev, in sicer s hitrim ukrepanjem na področju večozemeljskih licenc, kjer obstaja precejšnje povpraševanje potrošnikov, z usklajevanjem zakonodaje o avtorskih pravicah, pa tudi z učinkovitim in preglednim sistemom upravljanja pravic, ki bi dopolnil sedanji porast zakonitih storitev, ki ustrezajo zahtevam potrošnikov za hiter in povsod mogoč ter uporabniku prilagojen dostop do vsebin; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj temeljito razmisli o tem, kako bi lahko industriji olajšala dostop do digitalnega trga brez zemljepisnih meja ob upoštevanju posebnih značilnosti posameznih sektorjev, in sicer s hitrim ukrepanjem na področju večozemeljskih licenc, kjer obstaja precejšnje povpraševanje potrošnikov, z usklajevanjem zakonodaje o avtorskih pravicah, pa tudi z učinkovitim in preglednim sistemom upravljanja pravic, ki bi dopolnil sedanji porast zakonitih storitev, ki ustrezajo zahtevam potrošnikov za hiter in povsod mogoč ter uporabniku prilagojen dostop do vsebin;

| 32. | poudarja, da je treba sistem za podeljevanje licenc izboljšati na podlagi tehnične nevtralnosti na način, da imajo države članice na voljo prožen, učinkovit in pregleden sistem, ki ga je mogoče prilagajati novim tehnologijam; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba sistem za podeljevanje licenc izboljšati na podlagi tehnične nevtralnosti na način, da imajo države članice na voljo prožen, učinkovit in pregleden sistem, ki ga je mogoče prilagajati novim tehnologijam;

| 33. | poziva Komisijo, naj pregleda vprašanje čezmejnega upravljanja pravic in spremeni zdajšnje stanje pravne negotovosti, ki je nastalo s priporočilom Komisije 2005/737/ES z dne 18. oktobra 2005 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih pravic, pri tem pa naj upošteva, da so avtorske pravice zaradi kulturnih, tradicionalnih in jezikovnih razlogov same po sebi teritorialne, in zagotovi vseevropski sistem izdaje licenc, ki bo potrošnikom omogočal dostop do najširše izbire vsebin, vendar ne na račun lokalne evropske ponudbe; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj pregleda vprašanje čezmejnega upravljanja pravic in spremeni zdajšnje stanje pravne negotovosti, ki je nastalo s priporočilom Komisije 2005/737/ES z dne 18. oktobra 2005 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih pravic, pri tem pa naj upošteva, da so avtorske pravice zaradi kulturnih, tradicionalnih in jezikovnih razlogov same po sebi teritorialne, in zagotovi vseevropski sistem izdaje licenc, ki bo potrošnikom omogočal dostop do najširše izbire vsebin, vendar ne na račun lokalne evropske ponudbe;

| 34. | nadalje opozarja na naraščajočo problematiko spletnega industrijskega vohunjenja in kraje podatkov, ki so industrijska lastnina, zlasti tehnične dokumentacije in izvorne kode; |
| --- | --- |

34.

nadalje opozarja na naraščajočo problematiko spletnega industrijskega vohunjenja in kraje podatkov, ki so industrijska lastnina, zlasti tehnične dokumentacije in izvorne kode;

| 35. | predlaga, naj opazovalni urad opravi podrobno analizo kraje podatkov in pripravi predloge za boj proti temu pojavu; |
| --- | --- |

35.

predlaga, naj opazovalni urad opravi podrobno analizo kraje podatkov in pripravi predloge za boj proti temu pojavu;

| 36. | poziva Komisijo, naj opredeli posebne težave in potrebe malih in srednjih podjetij ter razvije specifične ukrepe, ki bi slednjim pomagali v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine ter jim omogočili boljše varstvo v EU in v tretjih državah; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj opredeli posebne težave in potrebe malih in srednjih podjetij ter razvije specifične ukrepe, ki bi slednjim pomagali v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine ter jim omogočili boljše varstvo v EU in v tretjih državah;

| 37. | podpira ukrepe, ki jih je Komisija sprejela za opredelitev najboljših načinov za dodatno izboljšanje carinske uredbe EU, ki dovoljuje zaseg blaga, za katerega obstaja sum, da krši pravice intelektualne lastnine, in ki je zato eden od stebrov pravnega okvira Unije za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

37.

podpira ukrepe, ki jih je Komisija sprejela za opredelitev najboljših načinov za dodatno izboljšanje carinske uredbe EU, ki dovoljuje zaseg blaga, za katerega obstaja sum, da krši pravice intelektualne lastnine, in ki je zato eden od stebrov pravnega okvira Unije za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine;

| 38. | poziva Komisijo, naj vzpostavi inovativno in okrepljeno sodelovanje med upravnimi službami in različnimi industrijskimi panogami, ki jih tematika zadeva; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj vzpostavi inovativno in okrepljeno sodelovanje med upravnimi službami in različnimi industrijskimi panogami, ki jih tematika zadeva;

| 39. | poziva države članice in Komisijo, naj razširijo sodelovanje med uradom za usklajevanje na notranjem trgu in nacionalnimi uradi za intelektualno lastnino, da bo zajemalo tudi boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice in Komisijo, naj razširijo sodelovanje med uradom za usklajevanje na notranjem trgu in nacionalnimi uradi za intelektualno lastnino, da bo zajemalo tudi boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine;

| 40. | priznava, da je treba uporabiti obstoječe institucionalne strukture v državah članicah v boju proti ponarejenim izdelkom, zato poziva nacionalne patentne urade in druge urade za intelektualno lastnino, naj zagotovijo večjo podporo in usposabljanje malim in srednjim podjetjem ter javnosti; |
| --- | --- |

40.

priznava, da je treba uporabiti obstoječe institucionalne strukture v državah članicah v boju proti ponarejenim izdelkom, zato poziva nacionalne patentne urade in druge urade za intelektualno lastnino, naj zagotovijo večjo podporo in usposabljanje malim in srednjim podjetjem ter javnosti;

Mednarodna razsežnost in vpliv na notranji trg

| 41. | poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje s tistimi tretjimi državami, ki so na področju intelektualne lastnine prednostne partnerice, ter spodbuja uravnotežen pristop pri pogajanjih o intelektualni lastnini pod okriljem Svetovne organizacije, zlasti v okviru sporazumov o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS); |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje s tistimi tretjimi državami, ki so na področju intelektualne lastnine prednostne partnerice, ter spodbuja uravnotežen pristop pri pogajanjih o intelektualni lastnini pod okriljem Svetovne organizacije, zlasti v okviru sporazumov o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS);

| 42. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva pospeševati pogajanja o večstranskem trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA), ki naj bi povečal učinkovitost sistema za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v boju proti ponarejanju, ob tem pa naj v celoti upošteva stališče Parlamenta, ki ga je izrazil predvsem v resoluciji z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino; prav tako jo poziva, naj izčrpno obvešča Parlament o napredku in izidu pogajanj; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva pospeševati pogajanja o večstranskem trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA), ki naj bi povečal učinkovitost sistema za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v boju proti ponarejanju, ob tem pa naj v celoti upošteva stališče Parlamenta, ki ga je izrazil predvsem v resoluciji z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino; prav tako jo poziva, naj izčrpno obvešča Parlament o napredku in izidu pogajanj;

| 43. | podpira Komisijo v njenih prizadevanjih za nadaljevanje in krepitev pobud za dvostransko sodelovanje, vključno z dialogom o intelektualni lastnini s tretjimi državami in projekti tehnične pomoči; |
| --- | --- |

43.

podpira Komisijo v njenih prizadevanjih za nadaljevanje in krepitev pobud za dvostransko sodelovanje, vključno z dialogom o intelektualni lastnini s tretjimi državami in projekti tehnične pomoči;

| 44. | poudarja, da je največji izziv za notranji trg boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine na zunanjih mejah EU in v tretjih državah; zato poziva Komisijo, naj ustvari več služb za pomoč uporabnikom v zvezi z intelektualno lastnino v tretjih državah (zlasti v Indiji in Rusiji), da bi evropskim podjetnikom pomagala pri uveljavljanju njihovih pravic intelektualne lastnine ter v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v tretjih državah in proti vstopu ponarejenih izdelkov, proizvedenih v teh tretjih državah, na notranji trg; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je največji izziv za notranji trg boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine na zunanjih mejah EU in v tretjih državah; zato poziva Komisijo, naj ustvari več služb za pomoč uporabnikom v zvezi z intelektualno lastnino v tretjih državah (zlasti v Indiji in Rusiji), da bi evropskim podjetnikom pomagala pri uveljavljanju njihovih pravic intelektualne lastnine ter v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v tretjih državah in proti vstopu ponarejenih izdelkov, proizvedenih v teh tretjih državah, na notranji trg;

Organizirani kriminal

| 45. | poudarja pomen boja proti organiziranemu kriminalu na področju pravic intelektualne lastnine, zlasti proti njihovim kršitvam v spletu; ob tem opozarja, da je treba sprejeti ustrezno zakonodajo Unije o sorazmernih in poštenih kazenskih sankcijah, in podpira tesno strateško in operativno sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi v Uniji, zlasti Europolom, nacionalnimi organi in zasebnim sektorjem, pa tudi z državami zunaj EU in mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

45.

poudarja pomen boja proti organiziranemu kriminalu na področju pravic intelektualne lastnine, zlasti proti njihovim kršitvam v spletu; ob tem opozarja, da je treba sprejeti ustrezno zakonodajo Unije o sorazmernih in poštenih kazenskih sankcijah, in podpira tesno strateško in operativno sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi v Uniji, zlasti Europolom, nacionalnimi organi in zasebnim sektorjem, pa tudi z državami zunaj EU in mednarodnimi organizacijami;

*

* *

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(2)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

(3)  UL L 196, 2.8.2003, str. 7.

(4)  UL L 195, 2.6.2004, str. 16.

(5)  UL L 111, 5.5.2009, str. 16.

(6)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 526.

(7)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 206.

(8)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 25.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/55

---

Sreda, 22. september 2010Evropska strategija za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij

P7_TA(2010)0341

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij

2012/C 50 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dela III, naslova XVIII Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 174, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela III, naslova XVIII Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 174,

| — | ob upoštevanju predpisov, ki urejajo strukturne sklade za obdobje 2007–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predpisov, ki urejajo strukturne sklade za obdobje 2007–2013,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. septembra 2003 o strukturno manj razvitih regijah (otoki, gorske regije, regije z majhno gostoto prebivalstva) v okviru kohezijske politike in institucionalnih izgledov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. septembra 2003 o strukturno manj razvitih regijah (otoki, gorske regije, regije z majhno gostoto prebivalstva) v okviru kohezijske politike in institucionalnih izgledov (2),

| — | ob upoštevanju menja Odbora regij z dne 7. julija 2005 o reviziji smernic za regionalno državno pomoč (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju menja Odbora regij z dne 7. julija 2005 o reviziji smernic za regionalno državno pomoč (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2007 o naravnih in gospodarskih omejitvah in omejitvah otokov v okviru regionalne politike (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2007 o naravnih in gospodarskih omejitvah in omejitvah otokov v okviru regionalne politike (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2008 z naslovom Zelena knjiga o teritorialni koheziji – Teritorialna raznolikost kot prednost (KOM(2008)0616), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2008 z naslovom Zelena knjiga o teritorialni koheziji – Teritorialna raznolikost kot prednost (KOM(2008)0616),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z naslovom Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z naslovom Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU (SEC(2008)2868),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2009 o šestem poročilu o napredku na področju gospodarske in socialne kohezije (KOM(2009)0295), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2009 o šestem poročilu o napredku na področju gospodarske in socialne kohezije (KOM(2009)0295),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 z naslovom Kohezijska politika: strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 z naslovom Kohezijska politika: strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (KOM(2010)0110),

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se je načelo o teritorialni koheziji utrdilo v predpisih o strukturnih skladih za obdobje 2007–2013 in je eden od pomembnih novih ciljev Evropske unije, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, katerega namen je zagotoviti usklajen razvoj z zmanjšanjem regionalnih neskladij in odpravo ovir za razvoj, vključno z ovirami, ki so povezane z naravnimi in geografskimi omejitvami, |
| --- | --- |

A.

ker se je načelo o teritorialni koheziji utrdilo v predpisih o strukturnih skladih za obdobje 2007–2013 in je eden od pomembnih novih ciljev Evropske unije, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, katerega namen je zagotoviti usklajen razvoj z zmanjšanjem regionalnih neskladij in odpravo ovir za razvoj, vključno z ovirami, ki so povezane z naravnimi in geografskimi omejitvami,

| B. | ker je treba pojasniti vpliv Lizbonske pogodbe na status regij, ki jim gredo posebni ukrepi v okviru regionalne politike, |
| --- | --- |

B.

ker je treba pojasniti vpliv Lizbonske pogodbe na status regij, ki jim gredo posebni ukrepi v okviru regionalne politike,

| C. | ker se v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije posebna pozornost namenja območjem, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije, |
| --- | --- |

C.

ker se v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije posebna pozornost namenja območjem, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije,

| D. | ker so gorske regije, otoki in redko poseljena območja izpostavljeni posebnim izzivom, povezanim z demografskimi spremembami, slabo dostopnostjo, podnebnimi spremembami, migracijskimi pojavi, oskrbo z energijo in regionalnim povezovanjem, |
| --- | --- |

D.

ker so gorske regije, otoki in redko poseljena območja izpostavljeni posebnim izzivom, povezanim z demografskimi spremembami, slabo dostopnostjo, podnebnimi spremembami, migracijskimi pojavi, oskrbo z energijo in regionalnim povezovanjem,

| 1. | pozdravlja vključitev teritorialne kohezije kot novega cilja Unije in novi člen 174; meni, da bi morali določbe člena 174 pretvoriti v posebne razvojne strategije in konkretne ukrepe, s katerimi bi premostili ovire ter izkoristili potencial teh regij; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja vključitev teritorialne kohezije kot novega cilja Unije in novi člen 174; meni, da bi morali določbe člena 174 pretvoriti v posebne razvojne strategije in konkretne ukrepe, s katerimi bi premostili ovire ter izkoristili potencial teh regij;

| 2. | meni, da gorske regije, otoki in redko poseljena območja sestavljajo homogene skupine regij in da imajo pomembne skupne značilnosti, ki jih ločujejo od drugih regij; meni, da bi jim morali biti namenjeni posebni programi za regionalni razvoj; pri tem poudarja posebni položaj otoških držav članic na obrobju Unije; |
| --- | --- |

2.

meni, da gorske regije, otoki in redko poseljena območja sestavljajo homogene skupine regij in da imajo pomembne skupne značilnosti, ki jih ločujejo od drugih regij; meni, da bi jim morali biti namenjeni posebni programi za regionalni razvoj; pri tem poudarja posebni položaj otoških držav članic na obrobju Unije;

| 3. | meni, da mora ostati BDP osrednje merilo za ugotavljanje upravičenosti do pomoči regionalne politike; vseeno poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za primernejše in teritorialno prilagojene statistične kazalnike, da se celoviteje prikaže stopnja razvoja v teh manj razvitih regijah; poudarja, da lahko države članice ob upoštevanju posebnih značilnosti posamezne regije pri prerazporejanju namensko dodeljenih sredstev med regije že zdaj uporabljajo druge kazalnike, ne le BDP (celotno prebivalstvo, stopnja nezaposlenosti in zaposlenosti, raven izobrazbe, gostota prebivalstva); |
| --- | --- |

3.

meni, da mora ostati BDP osrednje merilo za ugotavljanje upravičenosti do pomoči regionalne politike; vseeno poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za primernejše in teritorialno prilagojene statistične kazalnike, da se celoviteje prikaže stopnja razvoja v teh manj razvitih regijah; poudarja, da lahko države članice ob upoštevanju posebnih značilnosti posamezne regije pri prerazporejanju namensko dodeljenih sredstev med regije že zdaj uporabljajo druge kazalnike, ne le BDP (celotno prebivalstvo, stopnja nezaposlenosti in zaposlenosti, raven izobrazbe, gostota prebivalstva);

| 4. | poziva k oblikovanju posebnega integriranega in prožnega evropskega političnega okvira za obravnavo gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij na podlagi skupnih značilnosti, vendar ob upoštevanju raznolikosti razmer in načela sorazmernosti; meni, da kohezijska politika razmer na otokih ne bi smela reševati samo z ukrepi regionalne politike, temveč tudi z uporabo drugih politik EU, ki imajo velik teritorialni vpliv na razvoj teh regij; meni, da bi evropska okvirna politika za gorske regije, otoke in redko poseljena območja utegnila pomeniti dodano vrednost za premagovanje trajnih ovir za te regije in prilagajanje njihovega modela razvoja z dobrim izkoristkom njihovih prednosti; |
| --- | --- |

4.

poziva k oblikovanju posebnega integriranega in prožnega evropskega političnega okvira za obravnavo gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij na podlagi skupnih značilnosti, vendar ob upoštevanju raznolikosti razmer in načela sorazmernosti; meni, da kohezijska politika razmer na otokih ne bi smela reševati samo z ukrepi regionalne politike, temveč tudi z uporabo drugih politik EU, ki imajo velik teritorialni vpliv na razvoj teh regij; meni, da bi evropska okvirna politika za gorske regije, otoke in redko poseljena območja utegnila pomeniti dodano vrednost za premagovanje trajnih ovir za te regije in prilagajanje njihovega modela razvoja z dobrim izkoristkom njihovih prednosti;

| 5. | poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj prevzamejo pomembno vlogo pri razvojnih strategijah za gorske regije, otoke in redko poseljena območja, saj je potreben vertikalni pristop, ki bo ob upoštevanju načela sorazmernosti zahteval vključitev vseh ravni oblasti, njegov namen pa bo pravilna usmeritev teh regij na pot trajnostnega razvoja ob upoštevanju drugih pomembnih panog v vsaki posamezni regiji; poudarja, da lahko možnosti v teh regijah, med katerimi imajo številne obsežne naravne vire, ugodno prispevajo k izpolnjevanju ciljev, ki jih določa strategija EU 2020, zlasti na področjih energetske politike ter raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj prevzamejo pomembno vlogo pri razvojnih strategijah za gorske regije, otoke in redko poseljena območja, saj je potreben vertikalni pristop, ki bo ob upoštevanju načela sorazmernosti zahteval vključitev vseh ravni oblasti, njegov namen pa bo pravilna usmeritev teh regij na pot trajnostnega razvoja ob upoštevanju drugih pomembnih panog v vsaki posamezni regiji; poudarja, da lahko možnosti v teh regijah, med katerimi imajo številne obsežne naravne vire, ugodno prispevajo k izpolnjevanju ciljev, ki jih določa strategija EU 2020, zlasti na področjih energetske politike ter raziskav in razvoja;

| 6. | poudarja, da se lahko cilj gospodarskega in družbenega razvoja manj razvitih regij doseže samo z natančno oblikovanimi programi in dejavnostmi EU, prilagojenih posamezni regiji, katerih namen bo doseči strukturno prilagoditev teh regij, zaradi česar bodo postale bolj konkurenčne ter zmožne soočanja s poglavitnimi obstoječimi izzivi, pa tudi z učinkovitim usklajevanjem in delovanjem štirih strukturnih skladov, kohezijskega sklada in drugih finančnih instrumentov, kot so na primer tisti, ki jih zagotavlja Evropska investicijska banka; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se lahko cilj gospodarskega in družbenega razvoja manj razvitih regij doseže samo z natančno oblikovanimi programi in dejavnostmi EU, prilagojenih posamezni regiji, katerih namen bo doseči strukturno prilagoditev teh regij, zaradi česar bodo postale bolj konkurenčne ter zmožne soočanja s poglavitnimi obstoječimi izzivi, pa tudi z učinkovitim usklajevanjem in delovanjem štirih strukturnih skladov, kohezijskega sklada in drugih finančnih instrumentov, kot so na primer tisti, ki jih zagotavlja Evropska investicijska banka;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo gorske regije, otoki in redko poseljena območja še naprej imeli korist od posebnih določb, med drugim tudi v okviru novega večletnega finančnega okvira ter v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo gorske regije, otoki in redko poseljena območja še naprej imeli korist od posebnih določb, med drugim tudi v okviru novega večletnega finančnega okvira ter v naslednjem programskem obdobju;

| 8. | pozdravlja evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS) kot instrument za premagovanje ovir, ki otežujejo teritorialno sodelovanje; spodbuja gorske regije, otoke in redko poseljena območja, da EZTS uporabijo za upravljanje projektov teritorialnega sodelovanja z drugimi regijami, ki jih sofinancira EU, kot način za približevanje sosednjim gospodarskim območjem; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS) kot instrument za premagovanje ovir, ki otežujejo teritorialno sodelovanje; spodbuja gorske regije, otoke in redko poseljena območja, da EZTS uporabijo za upravljanje projektov teritorialnega sodelovanja z drugimi regijami, ki jih sofinancira EU, kot način za približevanje sosednjim gospodarskim območjem;

| 9. | spodbuja države članice naj za gorske regije, redko poseljena območja in otoke v celoti uporabijo instrumente evropske sosedske politike, da bodo lahko izkoristili sredstva, ki so na razpolago čez mejo; |
| --- | --- |

9.

spodbuja države članice naj za gorske regije, redko poseljena območja in otoke v celoti uporabijo instrumente evropske sosedske politike, da bodo lahko izkoristili sredstva, ki so na razpolago čez mejo;

| 10. | poziva k odpravi merila, povezanega z oddaljenostjo (150 km) pri razvrščanju otokov med obrobne regije, ki so upravičene do financiranja po programih čezmejnega sodelovanja v sklopu cilja teritorialnega sodelovanja kohezijske politike ali evropske sosedske politike; meni, da če je treba določiti neko mejo, bi bilo za otoške regije ustreznejše, če bi bil pogoj čezmejnega ozemlja uporabljen na ravni morskega bazena; |
| --- | --- |

10.

poziva k odpravi merila, povezanega z oddaljenostjo (150 km) pri razvrščanju otokov med obrobne regije, ki so upravičene do financiranja po programih čezmejnega sodelovanja v sklopu cilja teritorialnega sodelovanja kohezijske politike ali evropske sosedske politike; meni, da če je treba določiti neko mejo, bi bilo za otoške regije ustreznejše, če bi bil pogoj čezmejnega ozemlja uporabljen na ravni morskega bazena;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam držav članic ter regionalnim in lokalnim organom, pa tudi gospodarskim in socialnim partnerjem. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam držav članic ter regionalnim in lokalnim organom, pa tudi gospodarskim in socialnim partnerjem.

---

(1)  UL L 291, 21.10.2006, str. 11.

(2)  UL C 76 E, 25.3.2004, str. 111.

(3)  UL C 31, 7.2.2006, str. 25.

(4)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 244.

(5)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 65.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 21. september 2010

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/58

---

Torek, 21. september 2010Predlog spremembe proračuna št. 5/2010: OLAF in popravek lastnih sredstev

P7_TA(2010)0319

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (13473/2010 – C7-0260/2010 – 2010/2091(BUD))

2012/C 50 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 Pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 Pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kot je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kot je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 5/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predstavila 15. junija 2010 (KOM(2010)0320), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 5/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predstavila 15. junija 2010 (KOM(2010)0320),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010, ki ga je Svet pripravil 13. septembra 2010 (13473/2010 – C7-0260/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010, ki ga je Svet pripravil 13. septembra 2010 (13473/2010 – C7-0260/2010),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0249/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0249/2010),

| A. | ker stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010 zajema prilagoditve kadrovskega načrta urada OLAF brez dodatnih finančnih določb ter popravek napovedi tradicionalnih lastnih sredstev (tj. carin in prelevmanov v sektorju sladkorja) ter osnov za DDV in BND, vključitev ustreznih popravkov za Združeno kraljestvo in njihovega financiranja v proračun ter popravek financiranja znižanj iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko za leto 2010, kar bo spremenilo porazdelitev prispevkov iz lastnih sredstev v proračun EU med državami članicami, |
| --- | --- |

A.

ker stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010 zajema prilagoditve kadrovskega načrta urada OLAF brez dodatnih finančnih določb ter popravek napovedi tradicionalnih lastnih sredstev (tj. carin in prelevmanov v sektorju sladkorja) ter osnov za DDV in BND, vključitev ustreznih popravkov za Združeno kraljestvo in njihovega financiranja v proračun ter popravek financiranja znižanj iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko za leto 2010, kar bo spremenilo porazdelitev prispevkov iz lastnih sredstev v proračun EU med državami članicami,

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 5/2010, da se prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2010, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 5/2010, da se prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2010,

| C. | ker je Svet sprejel svoje stališče 13. septembra 2010, |
| --- | --- |

C.

ker je Svet sprejel svoje stališče 13. septembra 2010,

| 1. | se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 5/2010; |
| --- | --- |

1.

se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 5/2010;

| 2. | odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010 in naroči svojemu predsedniku, naj izjavi, da je bila sprememba proračuna št. 4/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010 in naroči svojemu predsedniku, naj izjavi, da je bila sprememba proračuna št. 4/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 64, 12.3.2010.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/59

---

Torek, 21. september 2010Preiskave in preprečevanje nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ***I

P7_TA(2010)0321

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu (KOM(2009)0611 – C7-0259/2009 – 2009/0170(COD))

2012/C 50 E/09

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0611), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0611),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 80(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0259/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 80(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0259/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. maja 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. maja 2010 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 4. februarja 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 4. februarja 2010 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnik Sveta v pismu z dne 30. junija 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnik Sveta v pismu z dne 30. junija 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0195/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0195/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  Še ni bilo objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 132, 21.5.2010, str. 1.

---

Torek, 21. september 2010P7_TC1-COD(2009)0170

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 996/2010.)

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/60

---

Torek, 21. september 2010Zanesljivosti oskrbe s plinom ***I

P7_TA(2010)0322

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive 2004/67/ES (KOM(2009)0363 – C7-0097/2009 – 2009/0108(COD))

2012/C 50 E/10

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0363),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0097/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0097/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2010 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. junija 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. junija 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0112/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0112/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | vzame na znanje izjave Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

vzame na znanje izjave Komisije, priložene tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Torek, 21. september 2010P7_TC1-COD(2009)0108

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 21. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 994/2010.)

Torek, 21. september 2010PRILOGA

Izjava Komisije o dolgoročnih ukrepih za zanesljivost oskrbe, vključno z raznolikostjo virov in poti za oskrbo s plinom, regionalnem sodelovanju in mednarodnem sodelovanju na področju energetske učinkovitosti

Komisija poudarja, da je raznolikost virov in poti za oskrbo s plinom ključnega pomena za Unijo, da se izboljša zanesljivost oskrbe s plinom v posameznih državah članicah in v Uniji kot celoti.

Ob priznavanju, da obstaja potreba po razvoju dolgoročne strategije za zanesljivost oskrbe s plinom, bo Komisija do konca leta 2010 sprejela celovit sveženj ukrepov o energetski infrastrukturi, pri čemer bodo ocenjene prednostne naloge za razvoj plinskih infrastruktur v prihajajočih desetletjih in napredek, dosežen pri prednostnih nalogah, določenih v drugem strateškem energetskem pregledu. Sveženj ukrepov o energetski infrastrukturi bo določil sredstva in ukrepe za spodbujanje naložb v plinsko infrastrukturo, vključujoč zlasti raznolikost poti za oskrbo, integracijo plinskih otokov, obrate za utekočinjeni zemeljski plin (NTP) ter skladiščne zmogljivosti.

Komisija podpira tudi tesno sodelovanje vseh zainteresiranih strani na vseh ravneh – držav članic, neodvisnih regulativnih organov, plinske industrije in potrošnikov – ki se je razvilo v okviru regionalnih pobud. Komisija bo leta 2010 objavila sporočilo o regionalnih pobudah in tako predložila smernice, kako najbolje doseči napredek in naprej razvijati obstoječe pobude za regionalno sodelovanje. Tesno regionalno sodelovanje je ključnega pomena za dosego popolnega delovanja notranjega energetskega trga. Sporočilo o regionalnih pobudah bo vsebovalo predloge za skupne cilje in najboljše prakse.

Komisija priznava tudi, da ima energetska učinkovitost pomembno vlogo pri zagotavljanju dolgoročne energetske varnosti. Komisija bo še naprej razvijala tesno sodelovanje s tretjimi državami tako, da bo v okviru Mednarodnega partnerstva za sodelovanje glede energetske učinkovitosti in bilateralnih dogovorov spodbujala energetsko učinkovitost z izmenjavo podatkov o strategijah za varčevanje z energijo, raziskavami v zvezi z energetsko učinkovitimi tehnologijami in skupnim izvajanjem najboljših praks.

Izjava Komisije o konkurenci glede na uvodno izjavo 45

Komisija meni, da se uvodna izjava 45 v zvezi z izkrivljanjem konkurence nanaša na vse vrste omejevanja konkurence, vključno z restriktivnimi klavzulami v pogodbah, na primer klavzulami o destinaciji.

Komisija tudi potrjuje, da bo uporabo člena 101 PDEU pri pogojih iz uvodne izjave 45 po potrebi izvajala Komisija oziroma eden ali več izmed organov, pristojnih za konkurenco v državah članicah, v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil o konkurenci, določenih v členih 81 in 82 Pogodbe (1).

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/62

---

Torek, 21. september 2010Sporazum med Evropsko skupnostjo in Pakistanom o ponovnem sprejemu ***

P7_TA(2010)0323

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. septembra 2010 o osnutku sklepa Sveta o podpisu sporazuma med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (05942/2010 – C7-0264/2009 – 2009/0036(NLE))

2012/C 50 E/11

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Pakistan o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (08793/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Pakistan o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (08793/2009),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2009)0106), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2009)0106),

| — | ob upoštevanju točke (b) točke 3 člena 63(1) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) ter prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0264/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju točke (b) točke 3 člena 63(1) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) ter prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0264/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05942/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05942/2010),

| — | ob upoštevanju členov 79(3) in točke (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 79(3) in točke (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0231/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0231/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | upošteva izjavo Komisije, ki je priložena k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, ki je priložena k tej resoluciji;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Pakistan. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Pakistan.

---

Torek, 21. september 2010PRILOGA

IZJAVA KOMISIJE

Komisija ponovno opozarja, da pravo EU državam članicam nalaga, da zagotovijo, da lahko državljani tretjih držav, ki se nahajajo na ozemlju držav članic, zaprosijo za mednarodno zaščito, če to želijo, in da zlasti Pogodba ter direktivi o pogojih za azil in o vračanju jasno določajo, da morajo države članice v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi spoštovati načelo nevračanja.

Komisija ponovno opozarja tudi, da morajo države članice EU v vseh primerih zagotoviti zlasti, da se ne opravi nobena vrnitev v nasprotju s členom 3 Evropske konvencije o človekovih pravicah in členom 19 Listine EU o temeljnih pravicah, ki države članice zavezujeta, da zagotovijo, da oseba ne sme biti vrnjena, če je verjetno, da bi ob vrnitvi v državo izvora ali tranzita utrpela hujšo škodo ali poškodbe.

Pakistan je v nekaterih trenutkih nudil pribežališče več kot trem milijonom beguncem iz konflikta v Afganistanu naenkrat, s čimer je največ od vseh članic ZN prispeval k sprejemanju beguncev. Komisija pozdravlja dosežke Pakistana na tem področju, vendar še naprej poziva Pakistan, naj ratificira Ženevsko konvencijo o beguncih (Konvencija ZN o statusu beguncev iz leta 1951 in protokol iz leta 1967).

Komisija se zaveže, da bo Evropskemu parlamentu redno poročala o sklenjenih sporazumih o ponovnem sprejemu. Komisija bo zlasti:

| — | vsakih 6 mesecev poročala Evropskemu parlamentu o izvrševanju sporazumov EU o ponovnem sprejemu, s posebnim poudarkom na delu skupnih odborov o ponovnem sprejemu, ki poteka, |
| --- | --- |

—

vsakih 6 mesecev poročala Evropskemu parlamentu o izvrševanju sporazumov EU o ponovnem sprejemu, s posebnim poudarkom na delu skupnih odborov o ponovnem sprejemu, ki poteka,

| — | vzpostavila stike z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne v Pakistanu, da bi v čim večji meri zbrali informacije, ki so na voljo o stanju oseb, ki so ponovno sprejete v Pakistan (tako Pakistanci kot, kjer je to primerno, državljani tretjih držav) v okviru sporazuma EU. |
| --- | --- |

—

vzpostavila stike z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne v Pakistanu, da bi v čim večji meri zbrali informacije, ki so na voljo o stanju oseb, ki so ponovno sprejete v Pakistan (tako Pakistanci kot, kjer je to primerno, državljani tretjih držav) v okviru sporazuma EU.

---

Sreda, 22. september 2010

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/64

---

Sreda, 22. september 2010Večletni finančni okvir za obdobje 2007 - 2013

P7_TA(2010)0328

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (KOM(2010)0072 –2010/0048(APP))

2012/C 50 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (KOM(2010)0072) („'predlog uredbe o večletnem finančnem okviru“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 (KOM(2010)0072) („'predlog uredbe o večletnem finančnem okviru“),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo bo Svet podal v skladu s členom 312(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo bo Svet podal v skladu s členom 312(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 311 in 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 311 in 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) („veljavni Medinstitucionalni sporazum“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) („veljavni Medinstitucionalni sporazum“),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 12. novembra 2009 o prehodnih ukrepih za proračunski postopek po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, priložene Prilogi V resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2009 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 12. novembra 2009 o prehodnih ukrepih za proračunski postopek po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, priložene Prilogi V resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2009 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. novembra 2009 o prehodnih postopkovnih smernicah za proračunske zadeve zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. novembra 2009 o prehodnih postopkovnih smernicah za proračunske zadeve zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe (3),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 3. marca 2010 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (KOM(2010)0071), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 3. marca 2010 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (KOM(2010)0071),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 3. marca 2010 o Medinstitucionalnem sporazumu med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah (KOM(2010)0073), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 3. marca 2010 o Medinstitucionalnem sporazumu med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah (KOM(2010)0073),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2010 o proračunu EU za leto 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2010 o proračunu EU za leto 2011,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 27. aprila 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0185), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 27. aprila 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0185),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (4),

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu (O-0074/2010 - B7-0310/2010) in Komisiji (B7-0311/2010 - O-0075/2010) z dne 20. maja 2010 o pregledu o večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu (O-0074/2010 - B7-0310/2010) in Komisiji (B7-0311/2010 - O-0075/2010) z dne 20. maja 2010 o pregledu o večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za proračun (A7-0248/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za proračun (A7-0248/2010),

| A. | ker člen 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije navaja, da Svet sprejme uredbo o večletnem finančnem okviru, |
| --- | --- |

A.

ker člen 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije navaja, da Svet sprejme uredbo o večletnem finančnem okviru,

| B. | ker se v skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 12. novembra 2009 o prehodnih ukrepih za proračunski postopek po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe navajajo ukrepi, potrebni za zagotovitev kontinuitete delovanja EU in nemotenega prehoda na nov pravni okvir za proračunski postopek, kar je posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

B.

ker se v skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 12. novembra 2009 o prehodnih ukrepih za proračunski postopek po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe navajajo ukrepi, potrebni za zagotovitev kontinuitete delovanja EU in nemotenega prehoda na nov pravni okvir za proračunski postopek, kar je posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe,

| C. | ker je namen zgoraj navedenega predloga uredbe o večletnem finančnem okviru, ki ga Svet ne more sprejeti brez privolitve Evropskega parlamenta, uskladitev določb sedanjega Medinstitucionalnega sporazuma z zahtevami Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

C.

ker je namen zgoraj navedenega predloga uredbe o večletnem finančnem okviru, ki ga Svet ne more sprejeti brez privolitve Evropskega parlamenta, uskladitev določb sedanjega Medinstitucionalnega sporazuma z zahtevami Lizbonske pogodbe,

| D. | ker se v členu 312(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije pozivajo Evropski parlament, Svet in Komisija k sprejetju vseh potrebnih ukrepov za lažje sprejetje finančnega okvira, |
| --- | --- |

D.

ker se v členu 312(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije pozivajo Evropski parlament, Svet in Komisija k sprejetju vseh potrebnih ukrepov za lažje sprejetje finančnega okvira,

| E. | ker Lizbonska pogodba daje Evropski uniji pomembne nove pristojnosti, na primer na področju zunanjih ukrepov (člen 27(3) Pogodbe o Evropski uniji), športa (člen 165 PDEU), vesolja (člen 189 PDEU), podnebnih sprememb (člen 191 PDEU), energije (člen 194 PDEU), turizma (člen 195 PDEU) in civilne zaščite (člen 196 PDEU), |
| --- | --- |

E.

ker Lizbonska pogodba daje Evropski uniji pomembne nove pristojnosti, na primer na področju zunanjih ukrepov (člen 27(3) Pogodbe o Evropski uniji), športa (člen 165 PDEU), vesolja (člen 189 PDEU), podnebnih sprememb (člen 191 PDEU), energije (člen 194 PDEU), turizma (člen 195 PDEU) in civilne zaščite (člen 196 PDEU),

| F. | ker člen 311 PDEU zahteva, da si Unija za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotovi potrebna sredstva, |
| --- | --- |

F.

ker člen 311 PDEU zahteva, da si Unija za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotovi potrebna sredstva,

| G. | ker je v točki 4 veljavnega Medinstitucionalnega sporazuma predvidena prilagoditev večletnega finančnega okvira – Medinstitucionalnega sporazuma v primeru začetka veljavnosti nove pogodbe s proračunskimi posledicami, |
| --- | --- |

G.

ker je v točki 4 veljavnega Medinstitucionalnega sporazuma predvidena prilagoditev večletnega finančnega okvira – Medinstitucionalnega sporazuma v primeru začetka veljavnosti nove pogodbe s proračunskimi posledicami,

| H. | ker so bile celo brez novih pristojnosti, podeljenih Evropski uniji z Lizbonsko pogodbo, zgornje meje sedanjega večletnega finančnega okvira dosežene ali presežene med letoma 2007 in 2009, kar potrjuje potrebo po večji prožnosti, če naj bi se Evropska unija učinkovito odzivala na nujne in nepredvidene dogodke, |
| --- | --- |

H.

ker so bile celo brez novih pristojnosti, podeljenih Evropski uniji z Lizbonsko pogodbo, zgornje meje sedanjega večletnega finančnega okvira dosežene ali presežene med letoma 2007 in 2009, kar potrjuje potrebo po večji prožnosti, če naj bi se Evropska unija učinkovito odzivala na nujne in nepredvidene dogodke,

| I. | ker bo v skladu z zadnjim finančnim načrtovanjem Evropske komisije za obdobje 2012-2013 (SEK(2010)0473), ki ne upošteva različnih elementov nenačrtovanih odhodkov, ki jih je še vedno treba financirati v okviru razdelkov – razpoložljiva razlika v razdelku 1a znašala manj kot 50 milijonov EUR letno, skupna razpoložljiva razlika v vseh razdelkih pa bo omejena na 436 milijonov EUR za leto 2012 in 435 milijonov EUR za leto 2013, |
| --- | --- |

I.

ker bo v skladu z zadnjim finančnim načrtovanjem Evropske komisije za obdobje 2012-2013 (SEK(2010)0473), ki ne upošteva različnih elementov nenačrtovanih odhodkov, ki jih je še vedno treba financirati v okviru razdelkov – razpoložljiva razlika v razdelku 1a znašala manj kot 50 milijonov EUR letno, skupna razpoložljiva razlika v vseh razdelkih pa bo omejena na 436 milijonov EUR za leto 2012 in 435 milijonov EUR za leto 2013,

| J. | ker evropski mehanizem za finančno stabilizacijo ima potencialno pomembne proračunske posledice, |
| --- | --- |

J.

ker evropski mehanizem za finančno stabilizacijo ima potencialno pomembne proračunske posledice,

| 1. | zahteva, naj Svet in Komisija upoštevata naslednja priporočila:






  i. | delati je treba skupaj z Evropskim parlamentom, da se zagotovi hitro sprejetje novih instrumentov, potrebnih za izvajanje proračunskih določb Lizbonske pogodbe in revizijo sedanjega večletnega finančnega okvira, da se zagotovijo dodatna sredstva, potrebna za sprejetje pobud, ki niso bila predvidena ob sprejetju sedanjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- | --- |

1.

zahteva, naj Svet in Komisija upoštevata naslednja priporočila:

i.

delati je treba skupaj z Evropskim parlamentom, da se zagotovi hitro sprejetje novih instrumentov, potrebnih za izvajanje proračunskih določb Lizbonske pogodbe in revizijo sedanjega večletnega finančnega okvira, da se zagotovijo dodatna sredstva, potrebna za sprejetje pobud, ki niso bila predvidena ob sprejetju sedanjega večletnega finančnega okvira;

| ii. | v celoti je treba spoštovati člen 312(3) PDEU, ki zahteva, da morajo biti v finančnem okviru predvidene vse določbe, ki se zahtevajo za nemoteno delovanje proračunskega postopka in za njegovo usklajenost s členom 312(5), ki določa, da Evropski parlament, Svet in Komisija uvedejo v postopku sprejemanja finančnega okvira vse ukrepe, potrebne za uspešen zaključek postopka; |
| --- | --- |

ii.

v celoti je treba spoštovati člen 312(3) PDEU, ki zahteva, da morajo biti v finančnem okviru predvidene vse določbe, ki se zahtevajo za nemoteno delovanje proračunskega postopka in za njegovo usklajenost s členom 312(5), ki določa, da Evropski parlament, Svet in Komisija uvedejo v postopku sprejemanja finančnega okvira vse ukrepe, potrebne za uspešen zaključek postopka;

| iii. | v celoti je treba spoštovati člen 311 PDEU, ki od Unije zahteva, da za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotovi potrebna sredstva ob upoštevanju novih področij dejavnosti, ki jih uvaja Lizbonska pogodba, kar vključuje področja zunanjih ukrepov, športa, vesolja, podnebnih sprememb, energije, turizma in civilne zaščite; |
| --- | --- |

iii.

v celoti je treba spoštovati člen 311 PDEU, ki od Unije zahteva, da za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotovi potrebna sredstva ob upoštevanju novih področij dejavnosti, ki jih uvaja Lizbonska pogodba, kar vključuje področja zunanjih ukrepov, športa, vesolja, podnebnih sprememb, energije, turizma in civilne zaščite;

| iv. | treba je sprejeti vse nujne zaključke, ki izhajajo iz dejstva, da je bilo celo pred vključitvijo novih potreb, ki so posledica Lizbonske pogodbe, mogoče sprejeti dogovor o letnem proračunu le z uporabo obstoječih razpoložljivih razlik ali z uporabo instrumentov, ki jih veljavni Medinstitucionalni sporazum predvideva za financiranje prednostnih nalog EU, kot so Galileo, instrument za hrano ali evropski načrt za oživitev gospodarstva, ter iz dejstva, da so razpoložljive razlike, ki so še na voljo v okviru zgornjih meja sedanjega finančnega okvira, zanemarljive glede na preostalo obdobje; |
| --- | --- |

iv.

treba je sprejeti vse nujne zaključke, ki izhajajo iz dejstva, da je bilo celo pred vključitvijo novih potreb, ki so posledica Lizbonske pogodbe, mogoče sprejeti dogovor o letnem proračunu le z uporabo obstoječih razpoložljivih razlik ali z uporabo instrumentov, ki jih veljavni Medinstitucionalni sporazum predvideva za financiranje prednostnih nalog EU, kot so Galileo, instrument za hrano ali evropski načrt za oživitev gospodarstva, ter iz dejstva, da so razpoložljive razlike, ki so še na voljo v okviru zgornjih meja sedanjega finančnega okvira, zanemarljive glede na preostalo obdobje;

| v. | treba je spoštovati točko 4 veljavnega Medinstitucionalnega sporazuma, ki določa, da „če se Pogodba med tekočim večletnim finančnim okvirom 2007-2013 (v nadaljevanju ‚finančni okvir‘) spremeni tako, da ima sprememba proračunske posledice, se skladno s tem opravijo potrebne prilagoditve“; |
| --- | --- |

v.

treba je spoštovati točko 4 veljavnega Medinstitucionalnega sporazuma, ki določa, da „če se Pogodba med tekočim večletnim finančnim okvirom 2007-2013 (v nadaljevanju ‚finančni okvir‘) spremeni tako, da ima sprememba proračunske posledice, se skladno s tem opravijo potrebne prilagoditve“;

| vi. | treba je priznati, da zaradi trenutnih gospodarskih razmer lahko proračunski organ vloži določeno prizadevanje za ponovno opredelitev prednostnih nalog v okviru proračuna z vzpostavljanjem pozitivnih in negativnih prednostnih nalog, pri čemer je treba upoštevati evropsko dodano vrednost proračuna EU, saj izraža solidarnost in učinkovitost z zbiranjem finančnih sredstev, ki bi bila v nasprotnem primeru razpršena na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; prav tako treba je poudariti, da je velik del odhodkov proračuna EU namenjen podpori dolgoročnih naložb, potrebnih za spodbujanje gospodarske rasti EU; |
| --- | --- |

vi.

treba je priznati, da zaradi trenutnih gospodarskih razmer lahko proračunski organ vloži določeno prizadevanje za ponovno opredelitev prednostnih nalog v okviru proračuna z vzpostavljanjem pozitivnih in negativnih prednostnih nalog, pri čemer je treba upoštevati evropsko dodano vrednost proračuna EU, saj izraža solidarnost in učinkovitost z zbiranjem finančnih sredstev, ki bi bila v nasprotnem primeru razpršena na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; prav tako treba je poudariti, da je velik del odhodkov proračuna EU namenjen podpori dolgoročnih naložb, potrebnih za spodbujanje gospodarske rasti EU;

| vii. | priznati je treba, da tem novim potrebam ni mogoče zadostiti le s prerazporeditvijo sredstev ali prednostnih nalog ter da je treba nujno opraviti revizijo večletnega finančnega okvira in mehanizmov prilagodljivosti, vključenih v medinstitucionalnem sporazumu, kar je v nasprotju s stališčem Sveta, predstavljenim v njegovih zaključkih z dne 16. marca 2010 o proračunskih smernicah za leto 2011 in ponovno potrjenim v izjavah tedanjega predsedstva z dne 15. junija 2010 med razpravo o ustnem vprašanju B7-0310/2010 O-0074/2010; nadalje je treba opozoriti, da bi bilo smotrno zaradi novih potreb, ki izhajajo iz začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, ustvariti prihranke na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

vii.

priznati je treba, da tem novim potrebam ni mogoče zadostiti le s prerazporeditvijo sredstev ali prednostnih nalog ter da je treba nujno opraviti revizijo večletnega finančnega okvira in mehanizmov prilagodljivosti, vključenih v medinstitucionalnem sporazumu, kar je v nasprotju s stališčem Sveta, predstavljenim v njegovih zaključkih z dne 16. marca 2010 o proračunskih smernicah za leto 2011 in ponovno potrjenim v izjavah tedanjega predsedstva z dne 15. junija 2010 med razpravo o ustnem vprašanju B7-0310/2010 O-0074/2010; nadalje je treba opozoriti, da bi bilo smotrno zaradi novih potreb, ki izhajajo iz začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, ustvariti prihranke na nacionalni in regionalni ravni;

| viii. | odgovoriti je treba na izjavo 3 veljavnega Medinstitucionalnega sporazuma, ki poziva k celovitemu in splošnemu pregledu do leta 2008/2009, ki zajema vse vidike sredstev in porabe EU, prav tako je treba prenehati obravnavati nove pristojnosti EU, ki jih je dobila z novo pogodbo, s pomočjo zelo omejenega pregleda delovanja veljavnega Medinstitucionalnega sporazuma, ki ne vsebuje nikakršne politične razsežnosti; |
| --- | --- |

viii.

odgovoriti je treba na izjavo 3 veljavnega Medinstitucionalnega sporazuma, ki poziva k celovitemu in splošnemu pregledu do leta 2008/2009, ki zajema vse vidike sredstev in porabe EU, prav tako je treba prenehati obravnavati nove pristojnosti EU, ki jih je dobila z novo pogodbo, s pomočjo zelo omejenega pregleda delovanja veljavnega Medinstitucionalnega sporazuma, ki ne vsebuje nikakršne politične razsežnosti;

| ix. | priznati je treba, da je bilo do zdaj stališče Sveta in Komisije o reviziji večletnega finančnega okvira v nasprotju z dejstvom, da nenehno podajata nove predloge, s katerimi se poziva k novim virom, kot je „sporazum o bananah“ in ITER; |
| --- | --- |

ix.

priznati je treba, da je bilo do zdaj stališče Sveta in Komisije o reviziji večletnega finančnega okvira v nasprotju z dejstvom, da nenehno podajata nove predloge, s katerimi se poziva k novim virom, kot je „sporazum o bananah“ in ITER;

| x. | izraziti je treba zaskrbljenost nad trendom, da države članice začenjajo izvajati evropske politike, financirane izven proračuna EU; izmeriti je treba tveganje zaradi pomanjkanja demokratičnega nadzora in legitimnosti glede teh politik, prav tako zaradi kršenja načela univerzalnosti proračuna EU in zaradi negativnega učinka, ki ga lahko ima ta trend v zvezi z načelom solidarnosti; |
| --- | --- |

x.

izraziti je treba zaskrbljenost nad trendom, da države članice začenjajo izvajati evropske politike, financirane izven proračuna EU; izmeriti je treba tveganje zaradi pomanjkanja demokratičnega nadzora in legitimnosti glede teh politik, prav tako zaradi kršenja načela univerzalnosti proračuna EU in zaradi negativnega učinka, ki ga lahko ima ta trend v zvezi z načelom solidarnosti;

| xi. | treba je sprejeti vse potrebne ukrepe za revizijo večletnega finančnega okvira, ki bo zagotovil potrebna sredstva za vzpostavitev evropske službe za zunanjepolitično delovanje in drugih političnih prednostnih nalog, ki so vezane na Lizbonsko pogodbo, prav tako ostalih pobud, zlasti v razdelku 1a „Konkurenčnost za rast in zaposlovanje“ in razdelku 4 „Zunanji odnosi“, ki EU zagotavljajo dodano vrednost in ji omogočajo, da izpolni svoje obveznosti in pričakovanja državljanov; |
| --- | --- |

xi.

treba je sprejeti vse potrebne ukrepe za revizijo večletnega finančnega okvira, ki bo zagotovil potrebna sredstva za vzpostavitev evropske službe za zunanjepolitično delovanje in drugih političnih prednostnih nalog, ki so vezane na Lizbonsko pogodbo, prav tako ostalih pobud, zlasti v razdelku 1a „Konkurenčnost za rast in zaposlovanje“ in razdelku 4 „Zunanji odnosi“, ki EU zagotavljajo dodano vrednost in ji omogočajo, da izpolni svoje obveznosti in pričakovanja državljanov;

| xii. | treba se je seznaniti z dejstvom, da brez te revizije Parlament ne bo mogel sprejeti nobenega predloga za novo agencijo ali kakršne koli dodatne pobude Sveta, razen če ne bodo priloženi predlogi za sveže vire; |
| --- | --- |

xii.

treba se je seznaniti z dejstvom, da brez te revizije Parlament ne bo mogel sprejeti nobenega predloga za novo agencijo ali kakršne koli dodatne pobude Sveta, razen če ne bodo priloženi predlogi za sveže vire;

| xiii. | treba je nadaljevati prizadevanje za zagotovitev večje prilagodljivosti v skladu z zgoraj omenjenim poročilom Komisije o delovanju medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju; |
| --- | --- |

xiii.

treba je nadaljevati prizadevanje za zagotovitev večje prilagodljivosti v skladu z zgoraj omenjenim poročilom Komisije o delovanju medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju;

| xiv. | priznati je treba pomen prilagodljivosti za ustvarjanje rezerv in razpoložljivih razlik, kar EU omogoča odzivanje na sedanje in prihodnje potrebe, in sicer znotraj finančnega okvira, znotraj razdelkov in med razdelki ter pri pogajanjih za vzpostavitev in revizijo večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

xiv.

priznati je treba pomen prilagodljivosti za ustvarjanje rezerv in razpoložljivih razlik, kar EU omogoča odzivanje na sedanje in prihodnje potrebe, in sicer znotraj finančnega okvira, znotraj razdelkov in med razdelki ter pri pogajanjih za vzpostavitev in revizijo večletnega finančnega okvira;

| xv. | treba je upoštevati dejstvo, da Parlament vztraja na večji in poudarjeni stopnji prožnosti ter na ustvarjanju zadostnih rezerv za vsako kategorijo, na višjih razpoložljivih zneskih v okviru instrumenta za prilagodljivost ter na enostavnejšem postopku za prerazporeditev sredstev med različnimi razdelki večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

xv.

treba je upoštevati dejstvo, da Parlament vztraja na večji in poudarjeni stopnji prožnosti ter na ustvarjanju zadostnih rezerv za vsako kategorijo, na višjih razpoložljivih zneskih v okviru instrumenta za prilagodljivost ter na enostavnejšem postopku za prerazporeditev sredstev med različnimi razdelki večletnega finančnega okvira;

| xvi. | treba je upoštevati, da se Parlament ni pripravljen pogajati o nobenem predlogu, ki ne vključuje vsaj sedanje stopnje prožnosti za revizije finančnega okvira do 0,03 % BND EU (kot je določeno v členu 8(3) predloga uredbe o večletnem finančnem okviru); |
| --- | --- |

xvi.

treba je upoštevati, da se Parlament ni pripravljen pogajati o nobenem predlogu, ki ne vključuje vsaj sedanje stopnje prožnosti za revizije finančnega okvira do 0,03 % BND EU (kot je določeno v členu 8(3) predloga uredbe o večletnem finančnem okviru);

| xvii. | treba je razumeti, da je izključno tehnični pristop k izvajanju Lizbonske pogodbe na proračunskem področju nezadosten, in da je treba zato, da bo lahko Parlament dal svojo privolitev, nujno in nemudoma začeti resnična politična pogajanja na ustrezni visoki in po potrebi tudi najvišji ravni; |
| --- | --- |

xvii.

treba je razumeti, da je izključno tehnični pristop k izvajanju Lizbonske pogodbe na proračunskem področju nezadosten, in da je treba zato, da bo lahko Parlament dal svojo privolitev, nujno in nemudoma začeti resnična politična pogajanja na ustrezni visoki in po potrebi tudi najvišji ravni;

| xviii. | glede na daljnosežne proračunske posledice je treba dodatno premisliti o evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo pred sprejetjem uredbe o večletnem finančnem okviru; treba je sprejeti dejstvo, da bosta obe veji proračunskega organa udeleženi pri odločitvah, ki zadevajo možne učinke tega mehanizma na proračun EU; treba se je strinjati, da bi se morale vse proračunske potrebe, vezane na ta mehanizem, financirati z ad-hoc revizijo večletnega finančnega okvira, da se pravočasno zagotovi zadostna vključenost proračunskega organa; |
| --- | --- |

xviii.

glede na daljnosežne proračunske posledice je treba dodatno premisliti o evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo pred sprejetjem uredbe o večletnem finančnem okviru; treba je sprejeti dejstvo, da bosta obe veji proračunskega organa udeleženi pri odločitvah, ki zadevajo možne učinke tega mehanizma na proračun EU; treba se je strinjati, da bi se morale vse proračunske potrebe, vezane na ta mehanizem, financirati z ad-hoc revizijo večletnega finančnega okvira, da se pravočasno zagotovi zadostna vključenost proračunskega organa;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0115.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0067.

(4)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/68

---

Sreda, 22. september 2010Predlog premembe proračuna št. 7/2010: jamstvo Evropske unije v skladu s členom 122 PDEU - finančna pomoč državam članicam

P7_TA(2010)0329

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (13476/2010 – C7-0261/2010 – 2010/2120(BUD))

2012/C 50 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kakor je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kakor je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predstavila 12. julija 2010 (KOM(2010)0383), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predstavila 12. julija 2010 (KOM(2010)0383),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2010, ki ga je Svet zavzel 13. septembra 2010 (13476/2010 – C7-0261/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2010, ki ga je Svet zavzel 13. septembra 2010 (13476/2010 – C7-0261/2010),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0250/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0250/2010),

| A. | ker stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2010 zajema potrebne spremembe glede uvedbe nove proračunske postavke 01 04 01 03 za jamstvo, ki ga Evropska unija zagotavlja v skladu z določbami člena 122(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, in uvedbo ustreznega novega člena 8 0 2 na strani prihodkov, |
| --- | --- |

A.

ker stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2010 zajema potrebne spremembe glede uvedbe nove proračunske postavke 01 04 01 03 za jamstvo, ki ga Evropska unija zagotavlja v skladu z določbami člena 122(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, in uvedbo ustreznega novega člena 8 0 2 na strani prihodkov,

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 7/2010, da se ta prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2010, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 7/2010, da se ta prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2010,

| C. | ker je Svet sprejel svoje stališče 13. septembra 2010, |
| --- | --- |

C.

ker je Svet sprejel svoje stališče 13. septembra 2010,

| 1. | sprejme predlog spremembe proračuna št. 7/2010 v vednost; |
| --- | --- |

1.

sprejme predlog spremembe proračuna št. 7/2010 v vednost;

| 2. | odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2010 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 5/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2010 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 5/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 64, 12.3.2010.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/69

---

Sreda, 22. september 2010Vračilo davka na dodano vrednost *

P7_TA(2010)0330

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2008/9/ES o podrobnih pravilih za vračilo davka na dodano vrednost, opredeljenih v Direktivi 2006/112/ES, davčnim zavezancem, ki nimajo sedeža v državi članici vračila, ampak v drugi državi članici (KOM(2010)0381 – C7-0201/2010 – 2010/0205(CNS))

2012/C 50 E/14

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0381),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0201/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0201/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. septembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. septembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0247/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0247/2010),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive– akt o spremembi


  Uvodna izjava 6 |
| (6) | Ukrepe, potrebne
  za izvajanje podrobnih pravil za elektronsko predložitev in obvestila v skladu z Direktivo 2008/9/ES, po potrebi vključno s skupnimi obrazci
  , je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
  . |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive– akt o spremembi

Uvodna izjava 6

(6)

Ukrepe, potrebne
  za izvajanje podrobnih pravil za elektronsko predložitev in obvestila v skladu z Direktivo 2008/9/ES, po potrebi vključno s skupnimi obrazci
  , je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
  .

| (6) | Treba bi bilo zagotoviti enotne pogoje
  za izvajanje podrobnih pravil za elektronsko predložitev in obvestila v skladu z Direktivo 2008/9/ES, po potrebi vključno s skupnimi obrazci.
  Člen 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da se pravila in splošna načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo, kako Komisija izvaja svoja izvedbena pooblastila, vnaprej določijo z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Do sprejetja take uredbe se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2), razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja v okviru te direktive. |
| --- | --- |

(6)

Treba bi bilo zagotoviti enotne pogoje
  za izvajanje podrobnih pravil za elektronsko predložitev in obvestila v skladu z Direktivo 2008/9/ES, po potrebi vključno s skupnimi obrazci.
  Člen 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da se pravila in splošna načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo, kako Komisija izvaja svoja izvedbena pooblastila, vnaprej določijo z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Do sprejetja take uredbe se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2), razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja v okviru te direktive.

---

(1)  Še ni objavljeno v uradnem listu.

(2)  

  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/70

---

Sreda, 22. september 2010Farmakovigilanca zdravil (sprememba Uredbe (ES) št. 726/2004) ***I

P7_TA(2010)0331

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, kar zadeva farmakovigilanco zdravil za humano uporabo (KOM(2008)0664 – C6-0515/2008 – 2008/0257(COD))

2012/C 50 E/15

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0664), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0664),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0515/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0515/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3), 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3), 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2009 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. junija 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. junija 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0153/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0153/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 306, 16.12.2009, str. 22.

(2)  UL C 79, 27.3.2010, str. 50.

---

Sreda, 22. september 2010P7_TC1-COD(2008)0257

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila in Uredbe (ES) št. 1394/2007 o zdravilih za napredno zdravljenje, glede farmakovigilance zdravil za uporabo v humani medicini

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1235/2010.)

Sreda, 22. september 2010PRILOGA

Izjava Komisije

Komisija se na zahtevo Evropskega parlamenta in Sveta o razredu vodje Evropske agencije za zdravila z namenom, da se ne odloži sprejetje tega pomembnega predloga, zavezuje, da bo ponovno objavila razpis prostega delovnega mesta za naslednjega vodjo Evropske agencije za zdravila z razredom AD 15 namesto AD 14.

Komisija meni, da je zadevo primerno obravnavati v okviru trenutne horizontalne razprave o vlogi agencij EU v medinstitucionalni delovni skupini o agencijah. Razprava o tem vidiku poteka v medinstitucionalni delovni skupini. Če bodo ugotovitve te razprave o primerni ravni objave drugačne, se lahko razred ponovno preuči pri prihodnjih objavah.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/72

---

Sreda, 22. september 2010Farmakovigilanca (sprememba Direktive 2001/83/ES) ***I

P7_TA(2010)0332

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede farmakovigilance (KOM(2008)0665 – C6-0514/2008 – 2008/0260(COD))

2012/C 50 E/16

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0665),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0514/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0514/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) ter 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) ter 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2009 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2009 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. junija 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. junija 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0159/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0159/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 306, 16.12.2009, str. 28.

(2)  UL C 79, 27.3.2010, str. 50.

---

Sreda, 22. september 2010P7_TC1-COD(2008)0260

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini, glede farmakovigilance

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2010/84/EU.)

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/73

---

Sreda, 22. september 2010Dajanje v promet in uporaba biocidnih pripravkov ***I

P7_TA(2010)0333

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju v promet in uporabi biocidnih pripravkov (KOM(2009)0267 – C7-0036/2009 – 2009/0076(COD))

2012/C 50 E/17

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0267), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0267),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0036/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0036/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. februarja 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. februarja 2010 (1),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0239/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0239/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Sreda, 22. september 2010P7_TC1-COD(2009)0076

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju v promet in uporabi biocidnih pripravkov in o razveljavitvi Direktive 98/8/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE SKUPNOSTI STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Biocidni pripravki so potrebni za obvladovanje zdravju človeka ali živali škodljivih organizmov in za obvladovanje organizmov, ki povzročajo škodo naravnim ali izdelanim proizvodom. Vendar lahko biocidni pripravki zaradi vsebovanih lastnosti, združenih z vzorci uporabe, pomenijo tveganje za človeka, živali in okolje. |
| --- | --- |

(1)

Biocidni pripravki so potrebni za obvladovanje zdravju človeka ali živali škodljivih organizmov in za obvladovanje organizmov, ki povzročajo škodo naravnim ali izdelanim proizvodom. Vendar lahko biocidni pripravki zaradi vsebovanih lastnosti, združenih z vzorci uporabe, pomenijo tveganje za človeka, živali in okolje.

| (2) | Biocidni pripravki se ne smejo dati v promet ali uporabljati, če ne ustrezajo dovoljenjem, izdanim v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(2)

Biocidni pripravki se ne smejo dati v promet ali uporabljati, če ne ustrezajo dovoljenjem, izdanim v skladu s to uredbo.

| (3) | Namen te uredbe je povečati prosti pretok biocidnih pripravkov Uniji
  in zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja
  .
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti varstvu ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki. Določbe te uredbe bi morale biti podprte s previdnostnim načelom, da se zagotovi, da snovi ali pripravki, ki so proizvedeni ali dani v promet, nimajo nobenega škodljivega vpliva na zdravje ljudi ali živali ali nobenega nesprejemljivega vpliva na okolje.
  Da bi čim bolje odstranili ovire pri trgovini z biocidnimi pripravki, ▐ bi bilo treba določiti ▐ pravila za odobritev aktivnih snovi ter dajanje v promet in uporabo biocidnih pripravkov, vključno s pravili za vzajemno priznavanje dovoljenj in vzporedno trgovino. |
| --- | --- |

(3)

Namen te uredbe je povečati prosti pretok biocidnih pripravkov Uniji
  in zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja
  .
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti varstvu ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki. Določbe te uredbe bi morale biti podprte s previdnostnim načelom, da se zagotovi, da snovi ali pripravki, ki so proizvedeni ali dani v promet, nimajo nobenega škodljivega vpliva na zdravje ljudi ali živali ali nobenega nesprejemljivega vpliva na okolje.
  Da bi čim bolje odstranili ovire pri trgovini z biocidnimi pripravki, ▐ bi bilo treba določiti ▐ pravila za odobritev aktivnih snovi ter dajanje v promet in uporabo biocidnih pripravkov, vključno s pravili za vzajemno priznavanje dovoljenj in vzporedno trgovino.

| (4) | Pravila za dajanje biocidnih pripravkov v promet v Skupnosti so bila prvotno sprejeta v Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (3). Navedeni sistem je treba prilagoditi na podlagi poročila Komisije Svetu in Evropskem parlamentu z naslovom „Ocena izvajanja Direktive 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet (predloženo v skladu s členom 18(5) Direktive) in poročilo o napredku, doseženem s programom dela iz člena 16(2) iste direktive“ o prvih sedmih letih njenega izvajanja, in ki analizira težave in pomanjkljivosti navedene Direktive. |
| --- | --- |

(4)

Pravila za dajanje biocidnih pripravkov v promet v Skupnosti so bila prvotno sprejeta v Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (3). Navedeni sistem je treba prilagoditi na podlagi poročila Komisije Svetu in Evropskem parlamentu z naslovom „Ocena izvajanja Direktive 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet (predloženo v skladu s členom 18(5) Direktive) in poročilo o napredku, doseženem s programom dela iz člena 16(2) iste direktive“ o prvih sedmih letih njenega izvajanja, in ki analizira težave in pomanjkljivosti navedene Direktive.

| (5) | Ob upoštevanju glavnih prilagoditev, ki so vključene v sedanji regulativni sistem, je uredba ustrezni pravni instrument za nadomestitev Direktive 98/8/ES, saj določa jasna in natančna pravila, ki državam članicam ne dopuščajo možnosti razhajanja pri prenosu. Poleg tega se z uredbo zagotovi istočasno izvajanje pravnih obveznosti po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju glavnih prilagoditev, ki so vključene v sedanji regulativni sistem, je uredba ustrezni pravni instrument za nadomestitev Direktive 98/8/ES, saj določa jasna in natančna pravila, ki državam članicam ne dopuščajo možnosti razhajanja pri prenosu. Poleg tega se z uredbo zagotovi istočasno izvajanje pravnih obveznosti po vsej Uniji.

| (6) | Razlikovati je treba med obstoječimi aktivnimi snovmi, ki so bile v prometu v biocidnih pripravkih 14. maja 2000, in novimi aktivnimi snovmi, ki do tega datuma še niso bile v prometu v biocidnih pripravkih. Navedeni datum je bil v Direktivi 98/8/ES prvotno določen kot datum, do katerega je bilo treba navedeno direktivo prenesti v nacionalno zakonodajo. Uvedeno je bilo razlikovanje med snovmi, ki so bile v prometu tega dne, in snovmi, ki navedenega dne niso bile v prometu. Izvaja se delovni program za pregled vseh obstoječih snovi z namenom njihove vključitve v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES. Med opravljanjem revizije se lahko biocidni pripravki, ki vsebujejo obstoječe snovi, še naprej dajejo v promet, da se prepreči, da na trgu ne bi bilo na voljo nobenih biocidnih pripravkov. Preden se dajo biocidni pripravki, ki vsebujejo nove aktivne snovi, v promet, je treba te snovi pregledati, da se zagotovi, da se dajo v promet samo varni novi pripravki. |
| --- | --- |

(6)

Razlikovati je treba med obstoječimi aktivnimi snovmi, ki so bile v prometu v biocidnih pripravkih 14. maja 2000, in novimi aktivnimi snovmi, ki do tega datuma še niso bile v prometu v biocidnih pripravkih. Navedeni datum je bil v Direktivi 98/8/ES prvotno določen kot datum, do katerega je bilo treba navedeno direktivo prenesti v nacionalno zakonodajo. Uvedeno je bilo razlikovanje med snovmi, ki so bile v prometu tega dne, in snovmi, ki navedenega dne niso bile v prometu. Izvaja se delovni program za pregled vseh obstoječih snovi z namenom njihove vključitve v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES. Med opravljanjem revizije se lahko biocidni pripravki, ki vsebujejo obstoječe snovi, še naprej dajejo v promet, da se prepreči, da na trgu ne bi bilo na voljo nobenih biocidnih pripravkov. Preden se dajo biocidni pripravki, ki vsebujejo nove aktivne snovi, v promet, je treba te snovi pregledati, da se zagotovi, da se dajo v promet samo varni novi pripravki.

| (7) | Med potekom delovnega programa in najdlje do sprejetja odločitve o vključitvi aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES smejo države članice pod določenimi pogoji začasno izdati dovoljenje za biocidne pripravke, ki niso v skladu z določbami te uredbe. Po tem, ko države članice odločijo o vključitvi, v skladu s to uredbo izdajo, prekličejo ali spremenijo dovoljenje. |
| --- | --- |

(7)

Med potekom delovnega programa in najdlje do sprejetja odločitve o vključitvi aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES smejo države članice pod določenimi pogoji začasno izdati dovoljenje za biocidne pripravke, ki niso v skladu z določbami te uredbe. Po tem, ko države članice odločijo o vključitvi, v skladu s to uredbo izdajo, prekličejo ali spremenijo dovoljenje.

| (8) | Da se zagotovi pravna varnost, je treba na ravni Unije izdelati seznam aktivnih snovi, ki jih je dovoljeno uporabljati v biocidnih pripravkih. Na ravni Unije treba predpisati postopek ocenjevanja, ali se neko aktivno snov lahko vpiše na seznam Unije ali ne. Določiti je treba informacije, ki jih zainteresirane strani predložijo v podporo vključitve aktivne snovi na seznam Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Da se zagotovi pravna varnost, je treba na ravni Unije izdelati seznam aktivnih snovi, ki jih je dovoljeno uporabljati v biocidnih pripravkih. Na ravni Unije treba predpisati postopek ocenjevanja, ali se neko aktivno snov lahko vpiše na seznam Unije ali ne. Določiti je treba informacije, ki jih zainteresirane strani predložijo v podporo vključitve aktivne snovi na seznam Skupnosti.

| (9) | Tveganja, povezana z izdelavo, uporabo in odstranjevanjem kemijske aktivne snovi ter materialov in izdelkov, tretiranih z njimi, je treba oceniti in upravljati podobno kot v Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske Agencije za kemikalije (4). |
| --- | --- |

(9)

Tveganja, povezana z izdelavo, uporabo in odstranjevanjem kemijske aktivne snovi ter materialov in izdelkov, tretiranih z njimi, je treba oceniti in upravljati podobno kot v Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske Agencije za kemikalije (4).

| (10) | Da bi dosegli visoko raven varovanja zdravja ljudi in okolja, se aktivne snovi z najvišjo stopnjo nevarnosti ne smejo odobriti za uporabo v biocidnih pripravkih, razen v posebnih okoliščinah. Med te okoliščine spadajo dogodki, ko je odobritev upravičena, ker je izpostavljenost ljudi snovi zanemarljiva, iz javnozdravstvenih razlogov ali zaradi nesorazmernih negativnih učinkov morebitne nevključitve, če ni drugih možnosti. |
| --- | --- |

(10)

Da bi dosegli visoko raven varovanja zdravja ljudi in okolja, se aktivne snovi z najvišjo stopnjo nevarnosti ne smejo odobriti za uporabo v biocidnih pripravkih, razen v posebnih okoliščinah. Med te okoliščine spadajo dogodki, ko je odobritev upravičena, ker je izpostavljenost ljudi snovi zanemarljiva, iz javnozdravstvenih razlogov ali zaradi nesorazmernih negativnih učinkov morebitne nevključitve, če ni drugih možnosti.

| (11) | Da bi se preprečila uporaba aktivnih snovi z najvišjo stopnjo nevarnosti, zlasti če njihova uporaba ni dovoljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (5), je ustrezno, da se njihova odobritev omeji na okoliščine, ko je izpostavljenost ljudi snovi zanemarljiva, ali je snov potrebna zaradi javnozdravstvenih razlogov. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se preprečila uporaba aktivnih snovi z najvišjo stopnjo nevarnosti, zlasti če njihova uporaba ni dovoljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (5), je ustrezno, da se njihova odobritev omeji na okoliščine, ko je izpostavljenost ljudi snovi zanemarljiva, ali je snov potrebna zaradi javnozdravstvenih razlogov.

| (12) | Zaradi upoštevanja razvojnih dosežkov v znanosti in tehnologiji je treba aktivne snovi na seznamu Unije redno preverjati. Kadar se pojavijo resni znaki, da je v biocidnih pripravkih uporabljena aktivna snov, ki lahko povzroči resnejše tveganje, kot je bilo prvotno predvideno, ima Komisija možnost ponovne proučitve vključitve aktivne snovi. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi upoštevanja razvojnih dosežkov v znanosti in tehnologiji je treba aktivne snovi na seznamu Unije redno preverjati. Kadar se pojavijo resni znaki, da je v biocidnih pripravkih uporabljena aktivna snov, ki lahko povzroči resnejše tveganje, kot je bilo prvotno predvideno, ima Komisija možnost ponovne proučitve vključitve aktivne snovi.

| (13) | Aktivne snovi se lahko zaradi njihovih nevarnih lastnosti označijo kot možne snovi za zamenjavo z drugimi aktivnimi snovmi, kadar so takšne snovi, ki so učinkovite proti ciljnim škodljivim organizmom, na voljo v zadostnih različicah, da se prepreči razvoj odpornosti med škodljivimi organizmi. Da bi omogočili redno pregledovanje snovi, ki so označene kot možne snovi za zamenjavo, obdobje vključitve, niti z obnovitvijo, ne bi smelo presegati
  sedmih
  let. Poleg tega bi bilo treba določitev snovi, ki so označene kot možne snovi za zamenjavo, šteti kot prvi korak primerjalne ocene. |
| --- | --- |

(13)

Aktivne snovi se lahko zaradi njihovih nevarnih lastnosti označijo kot možne snovi za zamenjavo z drugimi aktivnimi snovmi, kadar so takšne snovi, ki so učinkovite proti ciljnim škodljivim organizmom, na voljo v zadostnih različicah, da se prepreči razvoj odpornosti med škodljivimi organizmi. Da bi omogočili redno pregledovanje snovi, ki so označene kot možne snovi za zamenjavo, obdobje vključitve, niti z obnovitvijo, ne bi smelo presegati
  sedmih
  let. Poleg tega bi bilo treba določitev snovi, ki so označene kot možne snovi za zamenjavo, šteti kot prvi korak primerjalne ocene.

| (14) | V času izdajanja dovoljenj za biocidne pripravke ali njihove obnovitve je treba omogočiti primerjanje dveh ali več biocidnih pripravkov glede na tveganje, ki ga predstavljajo in koristi, ki jih prinaša njihova uporaba. Na podlagi takšne primerjalne ocene se dovoljeni biocidni pripravki, ki vsebujejo aktivne snovi, označene kot možne snovi za zamenjavo, lahko nadomestijo z drugimi, ki predstavljajo precej manjše tveganje za zdravje ljudi in okolje ter nimajo večjih škodljivih gospodarskih ali praktičnih učinkov. V takšnih primerih se zagotovijo ustrezna obdobja postopnega opuščanja. |
| --- | --- |

(14)

V času izdajanja dovoljenj za biocidne pripravke ali njihove obnovitve je treba omogočiti primerjanje dveh ali več biocidnih pripravkov glede na tveganje, ki ga predstavljajo in koristi, ki jih prinaša njihova uporaba. Na podlagi takšne primerjalne ocene se dovoljeni biocidni pripravki, ki vsebujejo aktivne snovi, označene kot možne snovi za zamenjavo, lahko nadomestijo z drugimi, ki predstavljajo precej manjše tveganje za zdravje ljudi in okolje ter nimajo večjih škodljivih gospodarskih ali praktičnih učinkov. V takšnih primerih se zagotovijo ustrezna obdobja postopnega opuščanja.

| (15) | Da bi se industrija in pristojni organi izognili nepotrebnemu upravnemu in finančnemu bremenu, se popolna in poglobljena ocena vloge za obnovitev vključitve aktivne snovi na seznam Unije ali za izdajo dovoljenja izvede le, če ustrezni organ, ki je bil odgovoren za prvotno oceno, na podlagi razpoložljivih informacij tako odloči. |
| --- | --- |

(15)

Da bi se industrija in pristojni organi izognili nepotrebnemu upravnemu in finančnemu bremenu, se popolna in poglobljena ocena vloge za obnovitev vključitve aktivne snovi na seznam Unije ali za izdajo dovoljenja izvede le, če ustrezni organ, ki je bil odgovoren za prvotno oceno, na podlagi razpoložljivih informacij tako odloči.

| (16) | Obstaja potreba po zagotovitvi učinkovitega upravljanja tehničnih, znanstvenih in upravnih vidikov te uredbe na ravni Unije. Evropska agencija za kemikalije, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1907/2006 (v nadaljevanju: Agencija), opravlja posebne naloge v zvezi z ocenjevanjem aktivnih snovi in izdajo dovoljenj za nekatere vrste biocidnih pripravkov in s tem povezane naloge na ozemlju Unije. V okviru agencije je treba ustanoviti odbor za biocidne pripravke, ki bo opravljal naloge, ki jih Agenciji nalaga Uredba. |
| --- | --- |

(16)

Obstaja potreba po zagotovitvi učinkovitega upravljanja tehničnih, znanstvenih in upravnih vidikov te uredbe na ravni Unije. Evropska agencija za kemikalije, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1907/2006 (v nadaljevanju: Agencija), opravlja posebne naloge v zvezi z ocenjevanjem aktivnih snovi in izdajo dovoljenj za nekatere vrste biocidnih pripravkov in s tem povezane naloge na ozemlju Unije. V okviru agencije je treba ustanoviti odbor za biocidne pripravke, ki bo opravljal naloge, ki jih Agenciji nalaga Uredba.

| (17) | Priznano je, da lahko biocidni pripravki, ki se uporabijo ne le za namene te uredbe ampak tudi v povezavi z medicinskimi pripomočki, kot so dezinfekcijska sredstva za razkuževanje bolnišničnih površin in medicinskih pripomočkov, predstavljajo drugačno tveganje, kot ga zajema ta uredba. Zato je treba zahtevati, da takšni biocidni pripravki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe in ustrezne bistvene zahteve Direktive Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (6), Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (7) in Direktive 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (8). |
| --- | --- |

(17)

Priznano je, da lahko biocidni pripravki, ki se uporabijo ne le za namene te uredbe ampak tudi v povezavi z medicinskimi pripomočki, kot so dezinfekcijska sredstva za razkuževanje bolnišničnih površin in medicinskih pripomočkov, predstavljajo drugačno tveganje, kot ga zajema ta uredba. Zato je treba zahtevati, da takšni biocidni pripravki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe in ustrezne bistvene zahteve Direktive Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (6), Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (7) in Direktive 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (8).

| (18) | Ker bi bili stroški uporabe te uredbe v zvezi s hrano ali krmo, uporabljenimi za biocidne namene, nesorazmerni glede na koristi, ta uredba ne zajema hrane in krme, uporabljenih v biocidne namene. Poleg tega za varnost hrane in krme velja zakonodaja Unije, zlasti Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (9). |
| --- | --- |

(18)

Ker bi bili stroški uporabe te uredbe v zvezi s hrano ali krmo, uporabljenimi za biocidne namene, nesorazmerni glede na koristi, ta uredba ne zajema hrane in krme, uporabljenih v biocidne namene. Poleg tega za varnost hrane in krme velja zakonodaja Unije, zlasti Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (9).

| (19) | Pomožna tehnološka sredstva so zajeta v obstoječi zakonodaji Unije, zlasti v Uredbi Sveta 89/107/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o aditivih za živila, ki se smejo uporabljati v živilih, namenjenih za prehrano ljudi (10) in Uredbi (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (11). Zato je primerno, da se izključijo iz področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Pomožna tehnološka sredstva so zajeta v obstoječi zakonodaji Unije, zlasti v Uredbi Sveta 89/107/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o aditivih za živila, ki se smejo uporabljati v živilih, namenjenih za prehrano ljudi (10) in Uredbi (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (11). Zato je primerno, da se izključijo iz področja uporabe te uredbe.

| (20) | Ker so pripravki, ki se uporabljajo za konzerviranje hrane ali krme z nadzorom škodljivih organizmov, ki so bili predhodno zajeti v vrsto pripravka 20, zajeti v Direktivi 89/107/EGS in Uredbi (ES) št. 1831/2003, ni ustrezno, da se ta vrsta pripravka ohrani. |
| --- | --- |

(20)

Ker so pripravki, ki se uporabljajo za konzerviranje hrane ali krme z nadzorom škodljivih organizmov, ki so bili predhodno zajeti v vrsto pripravka 20, zajeti v Direktivi 89/107/EGS in Uredbi (ES) št. 1831/2003, ni ustrezno, da se ta vrsta pripravka ohrani.

| (21) | Ker Mednarodna konvencija o nadzoru in upravljanju balastne vode ladij in sedimentov zagotavlja učinkovito oceno tveganja, ki ga povzročijo sistemi upravljanja z balastnimi vodami, je treba končno odobritev in poznejšo vrsto odobritve takšnih sistemov pa šteti enakovredno izdaji dovoljenja za pripravek, ki se zahteva v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(21)

Ker Mednarodna konvencija o nadzoru in upravljanju balastne vode ladij in sedimentov zagotavlja učinkovito oceno tveganja, ki ga povzročijo sistemi upravljanja z balastnimi vodami, je treba končno odobritev in poznejšo vrsto odobritve takšnih sistemov pa šteti enakovredno izdaji dovoljenja za pripravek, ki se zahteva v skladu s to uredbo.

| (22) | Da bi upoštevali posebno naravo nekaterih biocidnih pripravkov in majhno tveganje, povezano z njihovo predlagano uporabo, ter spodbudili razvijanje biocidnih pripravkov, ki vsebujejo nove aktivne snovi, je za te pripravke ustrezno zagotoviti izdajo dovoljenj Unije. |
| --- | --- |

(22)

Da bi upoštevali posebno naravo nekaterih biocidnih pripravkov in majhno tveganje, povezano z njihovo predlagano uporabo, ter spodbudili razvijanje biocidnih pripravkov, ki vsebujejo nove aktivne snovi, je za te pripravke ustrezno zagotoviti izdajo dovoljenj Unije.

| (23) | Zaradi zagotovitve, da se dajo v promet samo biocidni pripravki, ki izpolnjujejo ustrezne zahteve te uredbe, morajo za biocidne pripravke, ki se dajo v promet ali uporabo na ozemlju države članice, dovoljenje izdati ustrezni organi, za dajanje v promet nekaterih vrst biocidnih pripravkov ali njihovo uporabo v Uniji pa Komisija. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi zagotovitve, da se dajo v promet samo biocidni pripravki, ki izpolnjujejo ustrezne zahteve te uredbe, morajo za biocidne pripravke, ki se dajo v promet ali uporabo na ozemlju države članice, dovoljenje izdati ustrezni organi, za dajanje v promet nekaterih vrst biocidnih pripravkov ali njihovo uporabo v Uniji pa Komisija.

| (24) | Da bi olajšali dostop do notranjega trga, se izognili dodatnim stroškom in prihranili čas, potreben za pridobitev posameznih nacionalnih dovoljenj v posameznih državah članicah,
  je treba področje uporabe postopka izdaje dovoljenj Unije razširiti na druge biocidne pripravke, z izjemo biocidnih pripravkov, ki vsebujejo določene aktivne snov
  . |
| --- | --- |

(24)

Da bi olajšali dostop do notranjega trga, se izognili dodatnim stroškom in prihranili čas, potreben za pridobitev posameznih nacionalnih dovoljenj v posameznih državah članicah,
  je treba področje uporabe postopka izdaje dovoljenj Unije razširiti na druge biocidne pripravke, z izjemo biocidnih pripravkov, ki vsebujejo določene aktivne snov
  .

| (25) | Za zagotovitev usklajene uporabe meril manjšega tveganja, je treba ta merila čimbolj natančno določiti v Uredbi. Merila morajo upoštevati nevarne lastnosti biocidnih pripravkov in izpostavljenost takemu pripravku, povezane z njegovo uporabo. Uporaba biocidnih pripravkov z manjšim tveganjem ne sme povzročiti resne nevarnosti, da bi ciljni organizmi razvili odpornost.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev usklajene uporabe meril manjšega tveganja, je treba ta merila čimbolj natančno določiti v Uredbi. Merila morajo upoštevati nevarne lastnosti biocidnih pripravkov in izpostavljenost takemu pripravku, povezane z njegovo uporabo. Uporaba biocidnih pripravkov z manjšim tveganjem ne sme povzročiti resne nevarnosti, da bi ciljni organizmi razvili odpornost.

▐

| (26) | Glede na določbe o biocidnih pripravkih z manjšim tveganjem v tej uredbi se zdi ustrezno, da se aktivne snovi, ki so v teh pripravkih, izvzamejo iz obveznosti glede registracije v skladu z Uredbo (ES) št.1907/2006. To je zlasti potrebno, ker te snovi ne izpolnjujejo pogojev iz člena 15(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Glede na določbe o biocidnih pripravkih z manjšim tveganjem v tej uredbi se zdi ustrezno, da se aktivne snovi, ki so v teh pripravkih, izvzamejo iz obveznosti glede registracije v skladu z Uredbo (ES) št.1907/2006. To je zlasti potrebno, ker te snovi ne izpolnjujejo pogojev iz člena 15(2) navedene uredbe.

| (27) | Treba je določiti skupna načela za oceno in izdajo dovoljenj za biocidne pripravke, da ustrezni organi zagotovijo usklajen pristop. |
| --- | --- |

(27)

Treba je določiti skupna načela za oceno in izdajo dovoljenj za biocidne pripravke, da ustrezni organi zagotovijo usklajen pristop.

| (28) | Da se oceni tveganje, ki bi ga povzročila predlagana uporaba biocidnih pripravkov, je ustrezno, da predlagatelji predložijo dokumentacijo, ki vsebuje potrebne informacije. Treba je določiti niz podatkov o aktivnih snoveh in biocidnih pripravkih, ki vsebujejo aktivne snovi, v pomoč predlagateljem, ki želijo pridobiti dovoljenje, in tistim pristojnim organom, ki jih ocenjujejo zaradi odločitve o dovoljenju. |
| --- | --- |

(28)

Da se oceni tveganje, ki bi ga povzročila predlagana uporaba biocidnih pripravkov, je ustrezno, da predlagatelji predložijo dokumentacijo, ki vsebuje potrebne informacije. Treba je določiti niz podatkov o aktivnih snoveh in biocidnih pripravkih, ki vsebujejo aktivne snovi, v pomoč predlagateljem, ki želijo pridobiti dovoljenje, in tistim pristojnim organom, ki jih ocenjujejo zaradi odločitve o dovoljenju.

| (29) | Glede na raznovrstnost aktivnih snovi in biocidnih pripravkov morajo zahtevani podatki in preskusi ustrezati posameznim okoliščinam in omogočiti celovito oceno tveganja. Zato mora predlagatelj imet možnost, da zahteva spremembe zahtev za podatke, če je primerno, vključno z odstopanjem od zahtevanih podatkov, ki niso potrebni ali jih ni mogoče predložiti zaradi narave predlagane uporabe pripravka. Predlagatelji morajo svoje zahtevke podpreti z ustrezno tehnološko in znanstveno utemeljitvijo. |
| --- | --- |

(29)

Glede na raznovrstnost aktivnih snovi in biocidnih pripravkov morajo zahtevani podatki in preskusi ustrezati posameznim okoliščinam in omogočiti celovito oceno tveganja. Zato mora predlagatelj imet možnost, da zahteva spremembe zahtev za podatke, če je primerno, vključno z odstopanjem od zahtevanih podatkov, ki niso potrebni ali jih ni mogoče predložiti zaradi narave predlagane uporabe pripravka. Predlagatelji morajo svoje zahtevke podpreti z ustrezno tehnološko in znanstveno utemeljitvijo.

| (30) | Za zagotovitev, da lahko predlagatelji učinkovito uveljavljajo svojo pravico do zahteve po prilagoditvi zahtevanih podatkov, pristojni organi obvestijo predlagatelja o tej možnosti in razlogih, na podlagi katerih lahko vložijo zahtevo. Da bi olajšali pripravo zahtevka, zlasti malim in srednje velikim podjetjem (MSP), pristojni organi predlagateljem, če je mogoče, pomagajo pripraviti tak zahtevek. |
| --- | --- |

(30)

Za zagotovitev, da lahko predlagatelji učinkovito uveljavljajo svojo pravico do zahteve po prilagoditvi zahtevanih podatkov, pristojni organi obvestijo predlagatelja o tej možnosti in razlogih, na podlagi katerih lahko vložijo zahtevo. Da bi olajšali pripravo zahtevka, zlasti malim in srednje velikim podjetjem (MSP), pristojni organi predlagateljem, če je mogoče, pomagajo pripraviti tak zahtevek.

| (31) | V pomoč predlagateljem, zlasti malim in srednjim podjetjem, pri izpolnjevanju zahtev te uredbe bi morale države članice vzpostaviti nacionalne službe za pomoč uporabnikom. To bi bil dodaten prispevek poleg operativnih navodil, ki jih zagotovi agencija. |
| --- | --- |

(31)

V pomoč predlagateljem, zlasti malim in srednjim podjetjem, pri izpolnjevanju zahtev te uredbe bi morale države članice vzpostaviti nacionalne službe za pomoč uporabnikom. To bi bil dodaten prispevek poleg operativnih navodil, ki jih zagotovi agencija.

| (32) | Za lažji dostop do trga z biocidnimi pripravki, ki pripadajo eni skupini pripravkov, je treba omogočiti izdajo dovoljenj za takšne skupine biocidnih pripravkov s podobnimi uporabami in dovoliti omejena odstopanja glede na zadevni biocidni pripravek, pod pogojem, da navedene spremembe ne vplivajo na stopnjo tveganja in učinkovitost pripravkov. |
| --- | --- |

(32)

Za lažji dostop do trga z biocidnimi pripravki, ki pripadajo eni skupini pripravkov, je treba omogočiti izdajo dovoljenj za takšne skupine biocidnih pripravkov s podobnimi uporabami in dovoliti omejena odstopanja glede na zadevni biocidni pripravek, pod pogojem, da navedene spremembe ne vplivajo na stopnjo tveganja in učinkovitost pripravkov.

| (33) | Pri izdaji dovoljenja za biocidne pripravke je treba zagotoviti, da so ob pravilni uporabi za predviden namen dovolj učinkoviti, in nimajo nesprejemljivega učinka na ciljne organizme, kot je odpornost, in kadar gre za vretenčarje, da ne povzročajo nepotrebnega trpljenja in bolečine, ter da glede na sedanje znanstveno in tehnološko znanje nimajo nesprejemljivih učinkov na okolje in zlasti na zdravje ljudi in živali. Pri odločanju, ali naj se izda dovoljenje za biocidni pripravek, je treba ustrezno premisliti o koristih, ki izhajajo iz njegove uporabe. |
| --- | --- |

(33)

Pri izdaji dovoljenja za biocidne pripravke je treba zagotoviti, da so ob pravilni uporabi za predviden namen dovolj učinkoviti, in nimajo nesprejemljivega učinka na ciljne organizme, kot je odpornost, in kadar gre za vretenčarje, da ne povzročajo nepotrebnega trpljenja in bolečine, ter da glede na sedanje znanstveno in tehnološko znanje nimajo nesprejemljivih učinkov na okolje in zlasti na zdravje ljudi in živali. Pri odločanju, ali naj se izda dovoljenje za biocidni pripravek, je treba ustrezno premisliti o koristih, ki izhajajo iz njegove uporabe.

| (34) | Napad škodljivih organizmov bi bilo treba preprečiti z ustreznimi odvračilnimi ukrepi, da se taki organizmi izkoreninijo ali odženejo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti druge varnostne ukrepe, na primer ustrezno skladiščenje blaga, upoštevanje higienskih standardov in takojšnje odstranjevanje odpadkov. Samo če ti ukrepi niso učinkoviti, je treba sprejeti nadaljnje ukrepe. Biocidni pripravki, ki predstavljajo manjše tveganje za ljudi, živali in okolje, bi morali vedno imeti prednost pred drugimi pripravki, če so ti pripravki z manjšim tveganjem učinkovito sredstvo v določeni situaciji. Biocidni pripravki, katerih namen je ubiti ali uničiti živali, ki lahko čutijo bolečino in stisko, ali jim škodovati, bi se morali uporabljati samo kot skrajni ukrep. |
| --- | --- |

(34)

Napad škodljivih organizmov bi bilo treba preprečiti z ustreznimi odvračilnimi ukrepi, da se taki organizmi izkoreninijo ali odženejo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti druge varnostne ukrepe, na primer ustrezno skladiščenje blaga, upoštevanje higienskih standardov in takojšnje odstranjevanje odpadkov. Samo če ti ukrepi niso učinkoviti, je treba sprejeti nadaljnje ukrepe. Biocidni pripravki, ki predstavljajo manjše tveganje za ljudi, živali in okolje, bi morali vedno imeti prednost pred drugimi pripravki, če so ti pripravki z manjšim tveganjem učinkovito sredstvo v določeni situaciji. Biocidni pripravki, katerih namen je ubiti ali uničiti živali, ki lahko čutijo bolečino in stisko, ali jim škodovati, bi se morali uporabljati samo kot skrajni ukrep.

| (35) | Da bi se izognili podvajanju postopkov ocenjevanja in zagotovili prost pretok biocidnih pripravkov ter snovi in izdelkov, tretiranih z njimi, znotraj Unije, je treba uvesti postopke, ki bodo zagotavljali, da se dovoljenja za pripravke, ki jih izda ena država članica, priznajo v vseh drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(35)

Da bi se izognili podvajanju postopkov ocenjevanja in zagotovili prost pretok biocidnih pripravkov ter snovi in izdelkov, tretiranih z njimi, znotraj Unije, je treba uvesti postopke, ki bodo zagotavljali, da se dovoljenja za pripravke, ki jih izda ena država članica, priznajo v vseh drugih državah članicah.

| (36) | S posebnimi določbami je treba določiti postopke, ki bodo zagotovili nemoten potek medsebojnega priznavanja dovoljenj, ki jih izdajo države članice, zlasti reševanje nesporazumov brez nepotrebnega odlašanja. |
| --- | --- |

(36)

S posebnimi določbami je treba določiti postopke, ki bodo zagotovili nemoten potek medsebojnega priznavanja dovoljenj, ki jih izdajo države članice, zlasti reševanje nesporazumov brez nepotrebnega odlašanja.

| (37) | Da se državam članicam omogoči sodelovale pri ocenjevanju biocidnih pripravkov in da se olajša dostop biocidnih pripravkov do trga, se mora omogočiti začetek postopka medsebojnega priznavanja ob prvi vlogi za dovoljenje. |
| --- | --- |

(37)

Da se državam članicam omogoči sodelovale pri ocenjevanju biocidnih pripravkov in da se olajša dostop biocidnih pripravkov do trga, se mora omogočiti začetek postopka medsebojnega priznavanja ob prvi vlogi za dovoljenje.

| (38) | Treba je zagotoviti mehanizem za reševanje sporov na ravni Unije, da se zagotovi učinkovito delovanje medsebojnega priznavanja. Komisija mora biti pooblaščena, da odloči v primeru, če pristojni organ noče sprejeti medsebojnega priznavanja dovoljenja ali predlaga njegovo omejitev. Preden Komisija pripravi odločitev se o morebitnih tehničnih in znanstvenih vprašanjih lahko posvetuje z agencijo. |
| --- | --- |

(38)

Treba je zagotoviti mehanizem za reševanje sporov na ravni Unije, da se zagotovi učinkovito delovanje medsebojnega priznavanja. Komisija mora biti pooblaščena, da odloči v primeru, če pristojni organ noče sprejeti medsebojnega priznavanja dovoljenja ali predlaga njegovo omejitev. Preden Komisija pripravi odločitev se o morebitnih tehničnih in znanstvenih vprašanjih lahko posvetuje z agencijo.

| (39) | Kljub predvidenemu usklajevanju določb za vse vrste biocidnih pripravkov, vključno s pripravki za obvladovanje vretenčarjev, lahko dejanska uporaba tovrstnih pripravkov povzroči zaskrbljenost. Zato bi bilo državam članicam treba omogočiti, da ob upoštevanju Pogodbe odstopajo od načela medsebojnega priznavanja biocidnih pripravkov, ki sodijo v tri posebne vrste biocidov za obvladovanje nekaterih vrst vretenčarjev, če je tako odstopanje utemeljeno in ne ogroža cilja te uredbe glede ustrezne ravni varstva notranjega trga. |
| --- | --- |

(39)

Kljub predvidenemu usklajevanju določb za vse vrste biocidnih pripravkov, vključno s pripravki za obvladovanje vretenčarjev, lahko dejanska uporaba tovrstnih pripravkov povzroči zaskrbljenost. Zato bi bilo državam članicam treba omogočiti, da ob upoštevanju Pogodbe odstopajo od načela medsebojnega priznavanja biocidnih pripravkov, ki sodijo v tri posebne vrste biocidov za obvladovanje nekaterih vrst vretenčarjev, če je tako odstopanje utemeljeno in ne ogroža cilja te uredbe glede ustrezne ravni varstva notranjega trga.

| (40) | Da se olajša izdaja dovoljenj in medsebojno priznavanje, je primerno vzpostaviti sistem za medsebojno izmenjavo informacij, države članice, Komisija in agencija pa morajo na zahtevo druga drugi omogočiti dostop do podatkov in znanstvene dokumentacije, predložene v zvezi z zahtevki za izdajo dovoljenj za biocidne pripravke. |
| --- | --- |

(40)

Da se olajša izdaja dovoljenj in medsebojno priznavanje, je primerno vzpostaviti sistem za medsebojno izmenjavo informacij, države članice, Komisija in agencija pa morajo na zahtevo druga drugi omogočiti dostop do podatkov in znanstvene dokumentacije, predložene v zvezi z zahtevki za izdajo dovoljenj za biocidne pripravke.

| (41) | Če je uporaba biocidnega pripravka v interesu države članice, a v državi članici ni zainteresiranega predlagatelja, ki bi takšen pripravek dal v promet, je treba organom za zatiranje škodljivcev in drugim strokovnim organizacijam dovoliti, da zaprosijo za izdajo dovoljenja. Če dovoljenje dobijo, morajo imeti enake pravice in dolžnosti kot pooblaščeni imetnik. |
| --- | --- |

(41)

Če je uporaba biocidnega pripravka v interesu države članice, a v državi članici ni zainteresiranega predlagatelja, ki bi takšen pripravek dal v promet, je treba organom za zatiranje škodljivcev in drugim strokovnim organizacijam dovoliti, da zaprosijo za izdajo dovoljenja. Če dovoljenje dobijo, morajo imeti enake pravice in dolžnosti kot pooblaščeni imetnik.

| (42) | Zaradi upoštevanja tehnološkega napredka in znanstvenega razvoja ter potrebe imetnikov dovoljenj je treba določiti, pod kakšnimi pogoji se dovoljenja lahko prekličejo, ponovno pregledajo ali spremenijo. Določiti je treba določbe o priglasitvi in izmenjavi informacij, ki lahko vplivajo na izdajo dovoljenj, da lahko pristojni organi in Komisija ustrezno ukrepajo. |
| --- | --- |

(42)

Zaradi upoštevanja tehnološkega napredka in znanstvenega razvoja ter potrebe imetnikov dovoljenj je treba določiti, pod kakšnimi pogoji se dovoljenja lahko prekličejo, ponovno pregledajo ali spremenijo. Določiti je treba določbe o priglasitvi in izmenjavi informacij, ki lahko vplivajo na izdajo dovoljenj, da lahko pristojni organi in Komisija ustrezno ukrepajo.

| (43) | Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da za omejeno obdobje izdajo dovoljenje za biocidne pripravke, ki niso v skladu z zahtevami iz te uredbe, še posebej, če gre za nepredvideno nevarnost, ki ogroža javno zdravje ali okolje, in ki je z drugimi sredstvi ne bi mogli obvladati. |
| --- | --- |

(43)

Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da za omejeno obdobje izdajo dovoljenje za biocidne pripravke, ki niso v skladu z zahtevami iz te uredbe, še posebej, če gre za nepredvideno nevarnost, ki ogroža javno zdravje ali okolje, in ki je z drugimi sredstvi ne bi mogli obvladati.

| (44) | Za spodbujanje razvoja več novih aktivnih snovi postopek za ocenjevanje novo razvite aktivne snovi ne sme ovirati države članice ali Unije, da za omejeno obdobje izdajo dovoljenje za biocidne pripravke, ki vsebujejo navedeno aktivno snov, preden se aktivna snov uvrsti v Prilogo I, če je bila predložena dokumentacija, ki izpolnjuje vse zahteve, in se domneva, da aktivna snov in biocidni pripravek izpolnjujeta vse pogoje, ki so določeni zanju. |
| --- | --- |

(44)

Za spodbujanje razvoja več novih aktivnih snovi postopek za ocenjevanje novo razvite aktivne snovi ne sme ovirati države članice ali Unije, da za omejeno obdobje izdajo dovoljenje za biocidne pripravke, ki vsebujejo navedeno aktivno snov, preden se aktivna snov uvrsti v Prilogo I, če je bila predložena dokumentacija, ki izpolnjuje vse zahteve, in se domneva, da aktivna snov in biocidni pripravek izpolnjujeta vse pogoje, ki so določeni zanju.

| (45) | Zaradi pospešitve raziskav in razvoja aktivnih snovi v biocidnih pripravkih je treba določiti pravila, po katerih se biocidni pripravki ali aktivne snovi, ki niso odobreni, lahko dajo v promet za namene raziskav in razvoja. |
| --- | --- |

(45)

Zaradi pospešitve raziskav in razvoja aktivnih snovi v biocidnih pripravkih je treba določiti pravila, po katerih se biocidni pripravki ali aktivne snovi, ki niso odobreni, lahko dajo v promet za namene raziskav in razvoja.

| (46) | Glede na koristi za notranji trg in potrošnika je zaželeno, da se oblikujejo usklajena pravila za vzporedno trgovino za med sabo ▐ identične biocidne pripravke, ki so odobreni v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(46)

Glede na koristi za notranji trg in potrošnika je zaželeno, da se oblikujejo usklajena pravila za vzporedno trgovino za med sabo ▐ identične biocidne pripravke, ki so odobreni v različnih državah članicah.

| (47) | Za zagotovitev zaščite zdravja ljudi in živali ter okolja, kot tudi zaradi nerazlikovanja med izdelki in snovmi, ki izvirajo iz Unije, in izdelki in snovi, ki se uvozijo iz tretjih držav, morajo vsi tretirani izdelki ali snovi, ki se dajo v promet na notranji trg, vsebovati le odobrene biocidne pripravke. |
| --- | --- |

(47)

Za zagotovitev zaščite zdravja ljudi in živali ter okolja, kot tudi zaradi nerazlikovanja med izdelki in snovmi, ki izvirajo iz Unije, in izdelki in snovi, ki se uvozijo iz tretjih držav, morajo vsi tretirani izdelki ali snovi, ki se dajo v promet na notranji trg, vsebovati le odobrene biocidne pripravke.

| (48) | Zaradi omogočanja obveščene izbire potrošnikov in lažjega izvajanja te uredbe s strani pristojnih organov se izdelki ali snovi, tretirani z biocidnimi pripravki, ustrezno označijo. |
| --- | --- |

(48)

Zaradi omogočanja obveščene izbire potrošnikov in lažjega izvajanja te uredbe s strani pristojnih organov se izdelki ali snovi, tretirani z biocidnimi pripravki, ustrezno označijo.

| (49) | Predlagateljem, ki so vložili denar v podporo vključitve aktivne snovi v Prilogo I ali izdaje dovoljenja za biocidni pripravek v skladu z določbami te uredbe
  ali v skladu z Direktivo 98/8/ES
  , bi moralo biti omogočeno, da dobijo nazaj del njihove naložbe s prejetjem pravičnega nadomestila, kadar koli se zaščitena informacija, ki so jo predložili v podporo takšne vključitve ali izdaje dovoljenja, uporabi v korist poznejših predlagateljev. |
| --- | --- |

(49)

Predlagateljem, ki so vložili denar v podporo vključitve aktivne snovi v Prilogo I ali izdaje dovoljenja za biocidni pripravek v skladu z določbami te uredbe
  ali v skladu z Direktivo 98/8/ES
  , bi moralo biti omogočeno, da dobijo nazaj del njihove naložbe s prejetjem pravičnega nadomestila, kadar koli se zaščitena informacija, ki so jo predložili v podporo takšne vključitve ali izdaje dovoljenja, uporabi v korist poznejših predlagateljev.

| (50) | Zaradi zagotovitve, da se vse zaščitene informacije, predložene v podporo vključitve aktivne snovi v Prilogo I ali izdaje dovoljenja za biocidni pripravek, zaščitijo od trenutka njihove predložitve in da se prepreči, da bi bile katere koli informacije nezaščitene, bi morale določbe o obdobjih za varstvo podatkov veljati tudi za informacije, predložene za namene Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(50)

Zaradi zagotovitve, da se vse zaščitene informacije, predložene v podporo vključitve aktivne snovi v Prilogo I ali izdaje dovoljenja za biocidni pripravek, zaščitijo od trenutka njihove predložitve in da se prepreči, da bi bile katere koli informacije nezaščitene, bi morale določbe o obdobjih za varstvo podatkov veljati tudi za informacije, predložene za namene Direktive 98/8/ES.

| (51) | Za spodbujanje razvoja novih aktivnih snovi in biocidnih pripravkov, ki vsebujejo aktivne snovi, je treba zagotoviti obdobje varstva v zvezi z zaščitenimi informacijami, predloženimi v podporo vključitve aktivnih snovi ali izdaje dovoljenja za pripravke, ki je daljše od obdobja varstva informacij o obstoječih aktivnih snoveh in pripravkih, ki vsebujejo aktivne snovi. |
| --- | --- |

(51)

Za spodbujanje razvoja novih aktivnih snovi in biocidnih pripravkov, ki vsebujejo aktivne snovi, je treba zagotoviti obdobje varstva v zvezi z zaščitenimi informacijami, predloženimi v podporo vključitve aktivnih snovi ali izdaje dovoljenja za pripravke, ki je daljše od obdobja varstva informacij o obstoječih aktivnih snoveh in pripravkih, ki vsebujejo aktivne snovi.

| (52) | Bistveno je, da se zmanjša število preskusov na živalih in zagotovi, da so preskusi
  z biocidnimi pripravki ali aktivnimi snovmi, ki jih vsebujejo biocidni pripravki,
  odvisni od namena in uporabe pripravka. Predlagatelji naj izmenjujejo in ne podvajajo študije o vretenčarjih v zameno za pravično nadomestilo. Če do dogovora o souporabi študij o vretenčarjih med lastnikom podatkov in zadevnim predlagateljem ne pride, agencija bodočemu predlagatelju omogoči uporabo študij ne glede na odločitev o nadomestilu, ki jo sprejmejo nacionalna sodišča. Sestaviti bi bilo treba register Unije s kontaktnimi podatki lastnikov takšnih študij in ga dati na voljo vsem organom, ki jih sporočajo bodočim predlagateljem. |
| --- | --- |

(52)

Bistveno je, da se zmanjša število preskusov na živalih in zagotovi, da so preskusi
  z biocidnimi pripravki ali aktivnimi snovmi, ki jih vsebujejo biocidni pripravki,
  odvisni od namena in uporabe pripravka. Predlagatelji naj izmenjujejo in ne podvajajo študije o vretenčarjih v zameno za pravično nadomestilo. Če do dogovora o souporabi študij o vretenčarjih med lastnikom podatkov in zadevnim predlagateljem ne pride, agencija bodočemu predlagatelju omogoči uporabo študij ne glede na odločitev o nadomestilu, ki jo sprejmejo nacionalna sodišča. Sestaviti bi bilo treba register Unije s kontaktnimi podatki lastnikov takšnih študij in ga dati na voljo vsem organom, ki jih sporočajo bodočim predlagateljem.

| (53) | Prav tako je treba spodbujati pridobivanje informacij z drugimi sredstvi, ki ne vključujejo preskusov na živalih, ki so enakovredna predpisanim preskusom in preskusnim metodam. Poleg tega je treba prilagoditve zahtevanih podatkov uporabiti za preprečevanje nepotrebnih stroškov v zvezi s preskusi. |
| --- | --- |

(53)

Prav tako je treba spodbujati pridobivanje informacij z drugimi sredstvi, ki ne vključujejo preskusov na živalih, ki so enakovredna predpisanim preskusom in preskusnim metodam. Poleg tega je treba prilagoditve zahtevanih podatkov uporabiti za preprečevanje nepotrebnih stroškov v zvezi s preskusi.

| (54) | Države članice morajo sprejeti ukrepe za ustrezen nadzor in ureditve inšpekcije, da bi zagotovile izpolnjevanje zahtev, predpisanih glede dovoljenih biocidnih pripravkov, ko se dajejo v promet. |
| --- | --- |

(54)

Države članice morajo sprejeti ukrepe za ustrezen nadzor in ureditve inšpekcije, da bi zagotovile izpolnjevanje zahtev, predpisanih glede dovoljenih biocidnih pripravkov, ko se dajejo v promet.

| (55) | Treba je zagotoviti učinkovito sporočanje informacij o tveganjih, ki jih povzročajo biocidni pripravki, in ukrepih za obvladovanje tveganj, saj to sestavlja pomemben del sistema, ki ga vzpostavlja ta uredba. Ob zagotovitvi lažjega dostopa do informacij pristojni organi, agencija in Komisija spoštujejo načelo zaupnosti in preprečijo vsako razkritje informacij, ki bi utegnilo ogroziti tržne interese zadevne osebe
  , razen če je to potrebno za zaščito zdravja ljudi in okolja
  . |
| --- | --- |

(55)

Treba je zagotoviti učinkovito sporočanje informacij o tveganjih, ki jih povzročajo biocidni pripravki, in ukrepih za obvladovanje tveganj, saj to sestavlja pomemben del sistema, ki ga vzpostavlja ta uredba. Ob zagotovitvi lažjega dostopa do informacij pristojni organi, agencija in Komisija spoštujejo načelo zaupnosti in preprečijo vsako razkritje informacij, ki bi utegnilo ogroziti tržne interese zadevne osebe
  , razen če je to potrebno za zaščito zdravja ljudi in okolja
  .

| (56) | Za večjo učinkovitost spremljanja in nadzora ter zagotovitev informacij, pomembnih pri obravnavanju tveganj biocidnih pripravkov, se od proizvajalcev, uvoznikov in poklicnih uporabnikov zahteva, da vodijo evidence o pripravkih, ki jih proizvedejo, dajo v promet ali uporabljajo. Komisija sprejme pravila za zbiranje, prenos in obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

(56)

Za večjo učinkovitost spremljanja in nadzora ter zagotovitev informacij, pomembnih pri obravnavanju tveganj biocidnih pripravkov, se od proizvajalcev, uvoznikov in poklicnih uporabnikov zahteva, da vodijo evidence o pripravkih, ki jih proizvedejo, dajo v promet ali uporabljajo. Komisija sprejme pravila za zbiranje, prenos in obdelavo podatkov.

| (57) | Za lažjo izmenjavo informacij med pristojnimi organi, agencijo in Komisijo se pripravi register biocidnih pripravkov Unije. |
| --- | --- |

(57)

Za lažjo izmenjavo informacij med pristojnimi organi, agencijo in Komisijo se pripravi register biocidnih pripravkov Unije.

| (58) | Treba je natančno določiti, da se določbe glede agencije iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 ustrezno uporabljajo za biocidne aktivne snovi in pripravke. Kjer je potrebno pripraviti ločene določbe v zvezi z nalogami in delovanjem agencije v skladu s to uredbo, je treba to natančno opredeliti v določbah te uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Treba je natančno določiti, da se določbe glede agencije iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 ustrezno uporabljajo za biocidne aktivne snovi in pripravke. Kjer je potrebno pripraviti ločene določbe v zvezi z nalogami in delovanjem agencije v skladu s to uredbo, je treba to natančno opredeliti v določbah te uredbe.

| (59) | Stroške postopkov, povezane z delovanjem te uredbe, morajo povrniti tisti, ki nameravajo ali dajejo biocidne pripravke v promet ali podpirajo vključitev aktivnih snovi v Prilogo I. Za spodbuditev nemotenega delovanja notranjega trga Komisija sprejme ukrepe za uskladitev strukture sistemov pristojbin, ki jih vzpostavijo države članice in agencija, ob upoštevanju posebnih potreb MSP. |
| --- | --- |

(59)

Stroške postopkov, povezane z delovanjem te uredbe, morajo povrniti tisti, ki nameravajo ali dajejo biocidne pripravke v promet ali podpirajo vključitev aktivnih snovi v Prilogo I. Za spodbuditev nemotenega delovanja notranjega trga Komisija sprejme ukrepe za uskladitev strukture sistemov pristojbin, ki jih vzpostavijo države članice in agencija, ob upoštevanju posebnih potreb MSP.

| (60) | Treba je zagotoviti možnost pritožbe proti nekaterim odločitvam agencije. Odbor za pritožbe, ustanovljen znotraj agencije z Uredbo (ES) št. 1907/2006, zagotavlja obravnavanje pritožb proti odločitvam, ki jih sprejme Agencija na podlagi te uredbe.
  ▐ |
| --- | --- |

(60)

Treba je zagotoviti možnost pritožbe proti nekaterim odločitvam agencije. Odbor za pritožbe, ustanovljen znotraj agencije z Uredbo (ES) št. 1907/2006, zagotavlja obravnavanje pritožb proti odločitvam, ki jih sprejme Agencija na podlagi te uredbe.

▐

| (61) | Obstaja znanstvena negotovost glede varnosti nanomaterialov za zdravje ljudi in okolja, znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (SCENIHR) pa je za nekaj nanomaterialov opredelil nekatera specifična tveganja za zdravje, pa tudi toksične učinke na okoljske organizme. Odbor SCENIHR je ugotovil tudi splošno pomanjkanje visokokakovostnih podatkov o izpostavljenosti za ljudi in okolje ter zaključil, da je treba nadaljevati z razvojem, preverjanjem in standardizacijo znanja o metodologiji za ocene izpostavljenosti in ugotavljanje nevarnosti. Vedno več biocidnih pripravkov vsebuje nanosrebro. Z nadaljnjim razvojem tehnologije lahko pride do povečanja uporabe nanomaterialov v biocidnih pripravkih. Za visoko raven varstva potrošnikov, prost pretok blaga in pravno varnost proizvajalcev je treba oblikovati enotno opredelitev nanomaterialov na mednarodni ravni. Unija bi si morala za dosego sporazuma o opredelitvi prizadevati v ustreznih mednarodnih forumih. Če pride do takšnega sporazuma, bi bilo treba opredelitev nanomaterialov v tej uredbi ustrezno prilagoditi. Zaenkrat ni dovolj podatkov o tveganjih, povezanih z uporabo nanomaterialov. Za boljšo oceno njihove varnosti bi moral Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP) v sodelovanju s pristojnimi organi določiti smernice za preizkusne metode, ki bi upoštevale posebne značilnosti nanomaterialov. Komisija bi morala redno pregledovati določbe o nanomaterialih glede na znanstveni napredek. |
| --- | --- |

(61)

Obstaja znanstvena negotovost glede varnosti nanomaterialov za zdravje ljudi in okolja, znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (SCENIHR) pa je za nekaj nanomaterialov opredelil nekatera specifična tveganja za zdravje, pa tudi toksične učinke na okoljske organizme. Odbor SCENIHR je ugotovil tudi splošno pomanjkanje visokokakovostnih podatkov o izpostavljenosti za ljudi in okolje ter zaključil, da je treba nadaljevati z razvojem, preverjanjem in standardizacijo znanja o metodologiji za ocene izpostavljenosti in ugotavljanje nevarnosti. Vedno več biocidnih pripravkov vsebuje nanosrebro. Z nadaljnjim razvojem tehnologije lahko pride do povečanja uporabe nanomaterialov v biocidnih pripravkih. Za visoko raven varstva potrošnikov, prost pretok blaga in pravno varnost proizvajalcev je treba oblikovati enotno opredelitev nanomaterialov na mednarodni ravni. Unija bi si morala za dosego sporazuma o opredelitvi prizadevati v ustreznih mednarodnih forumih. Če pride do takšnega sporazuma, bi bilo treba opredelitev nanomaterialov v tej uredbi ustrezno prilagoditi. Zaenkrat ni dovolj podatkov o tveganjih, povezanih z uporabo nanomaterialov. Za boljšo oceno njihove varnosti bi moral Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP) v sodelovanju s pristojnimi organi določiti smernice za preizkusne metode, ki bi upoštevale posebne značilnosti nanomaterialov. Komisija bi morala redno pregledovati določbe o nanomaterialih glede na znanstveni napredek.

| (62) | Zaradi vpliva na okolje, ki lahko nastane zaradi sredstev proti obraščanju v vodi,bi si morala Komisija na mednarodni ravni prizadevati, da bi konvencijo AFS (Mednarodno konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah) ratificirali po vsem svetu in jo ustrezno prilagodili tej uredbi. |
| --- | --- |

(62)

Zaradi vpliva na okolje, ki lahko nastane zaradi sredstev proti obraščanju v vodi,bi si morala Komisija na mednarodni ravni prizadevati, da bi konvencijo AFS (Mednarodno konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah) ratificirali po vsem svetu in jo ustrezno prilagodili tej uredbi.

| (63) | V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije se pravila in splošna načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, določijo vnaprej z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Do sprejetja tiste nove uredbe in glede na nujnost čimprejšnjega sprejetja te uredbe se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12), z izjemo regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja. Vendar je treba sklicevanja na določbe tega sklepa nadomestiti s sklicevanji na pravila in načela v novi uredbi, kakor hitro bo ta uredba začela veljati. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije se pravila in splošna načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, določijo vnaprej z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Do sprejetja tiste nove uredbe in glede na nujnost čimprejšnjega sprejetja te uredbe se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12), z izjemo regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja. Vendar je treba sklicevanja na določbe tega sklepa nadomestiti s sklicevanji na pravila in načela v novi uredbi, kakor hitro bo ta uredba začela veljati.

| (64) | Ustrezno je, da se zagotovi čas za prilagoditev na uporabo te uredbe, da se omogoči gladek prehod na nov sistem, ki se uporabi za vključitev aktivnih snovi v Prilogo I in izdajo dovoljenj za biocidne pripravke. |
| --- | --- |

(64)

Ustrezno je, da se zagotovi čas za prilagoditev na uporabo te uredbe, da se omogoči gladek prehod na nov sistem, ki se uporabi za vključitev aktivnih snovi v Prilogo I in izdajo dovoljenj za biocidne pripravke.

| (65) | Zaradi omejenega števila novih predloženih zahtevkov za vključitev aktivnih snovi v Prilogo I agencija prevzame naloge usklajevanja in lažjega sprejemanja novih zahtevkov od dneva začetka uporabe te uredbe. Zaradi velikega obsega arhivske dokumentacije in da se agenciji omogoči čas, da se pripravi na novo vlogo, ta prevzame naloge v zvezi z dokumentacijo, predloženo na podlagi Direktive 98/8/ES, s 1. januarjem 2014. |
| --- | --- |

(65)

Zaradi omejenega števila novih predloženih zahtevkov za vključitev aktivnih snovi v Prilogo I agencija prevzame naloge usklajevanja in lažjega sprejemanja novih zahtevkov od dneva začetka uporabe te uredbe. Zaradi velikega obsega arhivske dokumentacije in da se agenciji omogoči čas, da se pripravi na novo vlogo, ta prevzame naloge v zvezi z dokumentacijo, predloženo na podlagi Direktive 98/8/ES, s 1. januarjem 2014.

| (66) | Zaradi upoštevanja zakonitih pričakovanj podjetij v zvezi z dajanjem v promet in uporabo biocidnih pripravkov iz Direktive 98/8/ES je podjetjem treba omogočiti, da se takšni pripravki dajo v promet, če so v skladu s pravili o registraciji biocidnih pripravkov z nizkim tveganjem na podlagi navedene Direktive. Vendar se po izteku prve registracije uporablja ta direktiva. |
| --- | --- |

(66)

Zaradi upoštevanja zakonitih pričakovanj podjetij v zvezi z dajanjem v promet in uporabo biocidnih pripravkov iz Direktive 98/8/ES je podjetjem treba omogočiti, da se takšni pripravki dajo v promet, če so v skladu s pravili o registraciji biocidnih pripravkov z nizkim tveganjem na podlagi navedene Direktive. Vendar se po izteku prve registracije uporablja ta direktiva.

| (67) | Ob upoštevanju, da nekateri pripravki niso bili predhodno zajeti v zakonodajo Unije na področju biocidnih pripravkov, je primerno, da se omogoči prehodno obdobje, da se podjetja pripravijo na uporabo pravil v zvezi z aktivnimi snovmi, pridobljenimi na kraju samem, tretiranimi izdelki in snovmi ▐. |
| --- | --- |

(67)

Ob upoštevanju, da nekateri pripravki niso bili predhodno zajeti v zakonodajo Unije na področju biocidnih pripravkov, je primerno, da se omogoči prehodno obdobje, da se podjetja pripravijo na uporabo pravil v zvezi z aktivnimi snovmi, pridobljenimi na kraju samem, tretiranimi izdelki in snovmi ▐.

| (68) | Da se zagotovi enaka obravnava oseb, ki dajejo v promet biocidne pripravke, ki vsebujejo eno ali več obstoječih aktivnih snovi, morajo imeti dokumentacijo ali izjavo o dostopu do takšne dokumentacije ali do vsakega dela te dokumentacije, za vsako od teh aktivnih snovi, ki so v pripravku. Osebe, ki ne izpolnijo te obveznosti do 1. januarja 2014, ne smejo več dajati svojih pripravkov v promet. V takšnih primerih se predvidijo ustrezna obdobja postopnega opuščanja za odlaganje, skladiščenje in uporabo obstoječih zalog biocidnih pripravkov. |
| --- | --- |

(68)

Da se zagotovi enaka obravnava oseb, ki dajejo v promet biocidne pripravke, ki vsebujejo eno ali več obstoječih aktivnih snovi, morajo imeti dokumentacijo ali izjavo o dostopu do takšne dokumentacije ali do vsakega dela te dokumentacije, za vsako od teh aktivnih snovi, ki so v pripravku. Osebe, ki ne izpolnijo te obveznosti do 1. januarja 2014, ne smejo več dajati svojih pripravkov v promet. V takšnih primerih se predvidijo ustrezna obdobja postopnega opuščanja za odlaganje, skladiščenje in uporabo obstoječih zalog biocidnih pripravkov.

| (69) | Ta uredba upošteva, kjer je primerno, druge delovne programe v zvezi s ponovnim pregledom ali dovoljenji za snovi in pripravke ali ustrezne mednarodne konvencije – |
| --- | --- |

(69)

Ta uredba upošteva, kjer je primerno, druge delovne programe v zvezi s ponovnim pregledom ali dovoljenji za snovi in pripravke ali ustrezne mednarodne konvencije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa pravila za:

| 1. | dajanje v promet in uporabo biocidnih pripravkov v državah članicah ali v Uniji; |
| --- | --- |

1.

dajanje v promet in uporabo biocidnih pripravkov v državah članicah ali v Uniji;

| 2. | medsebojno priznavanje dovoljenj znotraj Unije; |
| --- | --- |

2.

medsebojno priznavanje dovoljenj znotraj Unije;

| 3. | izdelavo pozitivnega seznama aktivnih snovi, ki jih je mogoče uporabljati v biocidnih pripravkih, na ravni Unije. |
| --- | --- |

3.

izdelavo pozitivnega seznama aktivnih snovi, ki jih je mogoče uporabljati v biocidnih pripravkih, na ravni Unije.

Namen te uredbe je zagotoviti visoko raven varstva zdravja ljudi in živali ter okolja ter izboljšati delovanje notranjega trga z uskladitvijo predpisov o dajanju biocidnih pripravkov na trg in o njihovi uporabi. Določbe te uredbe temeljijo na načelu previdnosti, s katerimi naj bi zaščitili zdravje ljudi in živali ter okolje. Posebej je treba paziti na varstvo otrok, nosečnic in bolnikov.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za biocidne pripravke, kot so opredeljeni v točki (a) člena 3(1).

Seznam vseh vrst biocidnih pripravkov, ki jih zajema ta uredba, njihovi opisi so v Prilogi V.

2.   Ta uredba se ne uporablja za biocidne pripravke, ki spadajo v področje uporabe naslednjih instrumentov:

| (a) | Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (13); |
| --- | --- |

(a)

Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (13);

| (b) | Direktive Sveta 82/471/EGS z dne 30. junija 1982 o nekaterih proizvodih, ki se uporabljajo v prehrani živali (14); |
| --- | --- |

(b)

Direktive Sveta 82/471/EGS z dne 30. junija 1982 o nekaterih proizvodih, ki se uporabljajo v prehrani živali (14);

| (c) | Direktive Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo (15); |
| --- | --- |

(c)

Direktive Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo (15);

| (d) | Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o zdravilih sirotah (16); |
| --- | --- |

(d)

Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o zdravilih sirotah (16);

| (e) | Direktive Sveta 90/167/EGS z dne 26. marca 1990, ki predpisuje pogoje za pripravo, dajanje v promet in uporabo medicirane krme v Skupnosti (17); |
| --- | --- |

(e)

Direktive Sveta 90/167/EGS z dne 26. marca 1990, ki predpisuje pogoje za pripravo, dajanje v promet in uporabo medicirane krme v Skupnosti (17);

| (f) | Direktive 90/385/EGS; |
| --- | --- |

(f)

Direktive 90/385/EGS;

| (g) | Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (18); |
| --- | --- |

(g)

Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (18);

| (h) | Direktive 93/42/EGS; |
| --- | --- |

(h)

Direktive 93/42/EGS;

| (i) | Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/2/ES z dne 20. februarja 1995 o aditivih za živila razen barvil in sladil (19); |
| --- | --- |

(i)

Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/2/ES z dne 20. februarja 1995 o aditivih za živila razen barvil in sladil (19);

| (j) | Direktive Sveta 96/25/ES z dne 29. aprila 1996 o obtoku posamičnih krmil (20); |
| --- | --- |

(j)

Direktive Sveta 96/25/ES z dne 29. aprila 1996 o obtoku posamičnih krmil (20);

| (k) | Direktive 98/79/ES; |
| --- | --- |

(k)

Direktive 98/79/ES;

| (l) | Direktive Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (21); |
| --- | --- |

(l)

Direktive Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (21);

| (m) | Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (22); |
| --- | --- |

(m)

Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (22);

| (n) | Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (23); |
| --- | --- |

(n)

Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (23);

| (o) | Uredbe (ES) št. 1831/2003; |
| --- | --- |

(o)

Uredbe (ES) št. 1831/2003;

| (p) | Uredbe (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (24); |
| --- | --- |

(p)

Uredbe (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (24);

| (q) | Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (25); |
| --- | --- |

(q)

Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (25);

| (r) | Uredbe (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (26). |
| --- | --- |

(r)

Uredbe (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (26).

3.   Če ni izrecno določeno drugače, ta uredba ne posega v naslednje instrumente:

| (a) | Direktivo Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (27); |
| --- | --- |

(a)

Direktivo Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (27);

| (b) | Direktivo Sveta 79/117/EGS z dne 21. decembra 1978 o prepovedi prometa in uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi (28); |
| --- | --- |

(b)

Direktivo Sveta 79/117/EGS z dne 21. decembra 1978 o prepovedi prometa in uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi (28);

| (c) | Direktivo Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (29); |
| --- | --- |

(c)

Direktivo Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (29);

| (d) | Direktivo Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (30); |
| --- | --- |

(d)

Direktivo Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (30);

| (e) | Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (31); |
| --- | --- |

(e)

Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (31);

| (f) | Direktivo Evropskega parlamenta In Sveta 2000/54/ES z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu(sedma posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (32); |
| --- | --- |

(f)

Direktivo Evropskega parlamenta In Sveta 2000/54/ES z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu(sedma posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (32);

| (g) | Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (33); |
| --- | --- |

(g)

Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (33);

| (h) | Uredbo (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

(h)

Uredbo (ES) št. 1907/2006;

| (i) | Direktiva 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (kodificirano besedilo) (34); |
| --- | --- |

(i)

Direktiva 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (kodificirano besedilo) (34);

| (j) | Uredbo (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (35); |
| --- | --- |

(j)

Uredbo (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (35);

| (k) | Direktivo 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne uporabe pesticidov (36); |
| --- | --- |

(k)

Direktivo 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne uporabe pesticidov (36);

| (l) | Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (37). |
| --- | --- |

(l)

Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (37).

4.   Člen 58 se ne uporablja za prevoz biocidnih pripravkov po železnici, cestah, notranjih plovnih poteh, morju ali zraku.

5.   Ta uredba se ne uporablja za hrano ali krmo, ki se uporablja za biocidne namene.

6.   Ta uredba se ne uporablja za pomožna tehnološka sredstva, ki se uporabljajo za biocidne namene.

7.   Kadar proizvajalci biocidni pripravek predvidijo za namene vplivanja na škodljivi organizem, prisoten na medicinskih pripomočkih, in za druge namene iz te uredbe, se izpolnijo tudi ustrezne bistvene zahteve direktiv 90/385/EGS, 93/42/EGS ali 98/79/ES.

8.   Biocidni pripravki, ki so pridobili končno odobritev po Mednarodni konvenciji o nadzoru in upravljanju balastne vode ladij in sedimentov, se štejejo za odobrene v skladu s Poglavjem VII te uredbe. Ustrezno se uporabita člena 38 in 57.

Člen 3

Opredelitve pojmov

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

vse snovi, zmesi in pripomočki, ki se dajo v promet z namenom pridobivanja aktivnih snovi, se prav tako štejejo za biocidne pripravke;

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

Če ni drugih razlogov za zaskrbljenost, bi bila takšna snov običajno razvrščena kot nevarna v skladu z Direktivo 67/548/EGS in bi bila v biocidnem pripravku prisotna v koncentraciji, zaradi katere bi ta pripravek veljal za nevarnega v skladu z Direktivo 1999/45/ES ali Uredbo (ES) št. 1272/2008

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

(m)

(n)

(o)

(p)

(q)

(r)

(s)

(t)

(u)

(v)

(w)

(x)

(y)

(z)

(za)

| (i) | pri aktivnih snoveh, proizvedenih v Uniji in danih na trg, proizvajalec te aktivne snovi ali oseba s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec določil za svojega edinega zastopnika za namene te uredbe; |
| --- | --- |

(i)

pri aktivnih snoveh, proizvedenih v Uniji in danih na trg, proizvajalec te aktivne snovi ali oseba s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec določil za svojega edinega zastopnika za namene te uredbe;

| (ii) | pri aktivnih snoveh, proizvedenih zunaj Unije, oseba s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec te aktivne snovi določil za svojega edinega zastopnika za namene te uredbe, ali, kadar taka oseba ni bila določena, uvoznik te aktivne snovi v Unijo; |
| --- | --- |

(ii)

pri aktivnih snoveh, proizvedenih zunaj Unije, oseba s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec te aktivne snovi določil za svojega edinega zastopnika za namene te uredbe, ali, kadar taka oseba ni bila določena, uvoznik te aktivne snovi v Unijo;

| (iii) | pri biocidnih pripravkih, proizvedenih zunaj Unije, oseba s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec tega biocidnega pripravka določil za svojega edinega zastopnika za namene te uredbe, ali, kadar taka oseba ni bila določena, uvoznik tega biocidnega pripravka v Unijo; |
| --- | --- |

(iii)

pri biocidnih pripravkih, proizvedenih zunaj Unije, oseba s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec tega biocidnega pripravka določil za svojega edinega zastopnika za namene te uredbe, ali, kadar taka oseba ni bila določena, uvoznik tega biocidnega pripravka v Unijo;

(zb)

(zc)

(zd)

2.   Za namene te uredbe se opredelitve iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006 uporabljajo za naslednje postavke:

| (a) | snov; |
| --- | --- |

(a)

snov;

| (b) | mešanica; |
| --- | --- |

(b)

mešanica;

| (c) | izdelek; |
| --- | --- |

(c)

izdelek;

| (d) | v proizvod in proces usmerjene raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

(d)

v proizvod in proces usmerjene raziskave in razvoj;

| (e) | znanstvene raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

(e)

znanstvene raziskave in razvoj.

POGLAVJE II

VKLJUČITEV AKTIVNE ANOVI A PRILOGO I

Člen 4

Pogoji za vključitev

1.   Aktivno snov se vključi v Prilogo I za začetno obdobje največ 10 let, če
  med biocidnimi
  pripravki, ki to aktivno snov vsebujejo,
  vsaj eden izpolnjuje
  pogoje iz točke (b) člena 16(1).
  Aktivna snov iz člena 5 se v Prilogo I lahko vključi le za začetno obdobje 5 let.

2.   Vključitev aktivne snovi v Prilogo I se omeji na tiste vrste pripravkov iz Priloge V, za katere so bili v skladu s členom 6 predloženi ustrezni podatki.

3.
     
  Aktivne snovi kot take ali v biocidnih pripravkih se lahko dajo v promet v Uniji za uporabo v biocidnih pripravkih samo, če so bile vključene v Prilogo I v skladu z določbami te uredbe.

4.
     
  Če v tej uredbi ni drugače določeno, vsi proizvajalci aktivne snovi kot take ali v biocidnem pripravku pri agenciji vložijo vlogo za vključitev v Prilogo I.

5.   Aktivna snov
  in opredelitev referenčnega vira aktivne snovi za določitev tehnične enakovrednosti,
  se, kjer je to primerno, vključi v Prilogo I skupaj z navedbo pogojev, ki se nanašajo na karkoli od naslednjega:

| (a) | najmanjša stopnja čistote aktivne snovi; |
| --- | --- |

(a)

najmanjša stopnja čistote aktivne snovi;

| (b) | vrsta in najvišja vsebnost določenih nečistot; |
| --- | --- |

(b)

vrsta in najvišja vsebnost določenih nečistot;

| (c) | vrsta pripravka, kot je navedena v Prilogi V; |
| --- | --- |

(c)

vrsta pripravka, kot je navedena v Prilogi V;

| (d) | način in področje uporabe; |
| --- | --- |

(d)

način in področje uporabe;

| (e) | oznaka vrst uporabnikov; |
| --- | --- |

(e)

oznaka vrst uporabnikov;

| (f) | opredelitev kemijske identitete glede na stereoizomere; |
| --- | --- |

(f)

opredelitev kemijske identitete glede na stereoizomere;

| (g) | drugi posebni pogoji na podlagi ocene informacij v zvezi s to aktivno snovjo. |
| --- | --- |

(g)

drugi posebni pogoji na podlagi ocene informacij v zvezi s to aktivno snovjo.

6.   Kjer je primerno, se za aktivne snovi, vključene v Prilogo I, skladno z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora (39) in Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora (40) in določijo mejne vrednosti ostankov.

Člen 5

Merila za izključitev

1.   
  Naslednje
  aktivne snovi
  se ne
  vključijo v Prilogo I ▐:

| (a) | aktivne snovi, ki so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščene kot rakotvorne kategorije 1A ali 1B, oziroma izpolnjujejo merila za tako razvrstitev
  ; |
| --- | --- |

(a)

aktivne snovi, ki so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščene kot rakotvorne kategorije 1A ali 1B, oziroma izpolnjujejo merila za tako razvrstitev
  ;

| (b) | aktivne snovi, ki so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščene kot mutagene kategorije 1A ali 1B, oziroma izpolnjujejo merila za tako razvrstitev
  ; |
| --- | --- |

(b)

aktivne snovi, ki so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščene kot mutagene kategorije 1A ali 1B, oziroma izpolnjujejo merila za tako razvrstitev
  ;

| (c) | aktivne snovi, ki so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščene kot strupene za razmnoževanje kategorije 1A ali 1B, oziroma izpolnjujejo merila za tako razvrstitev; |
| --- | --- |

(c)

aktivne snovi, ki so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščene kot strupene za razmnoževanje kategorije 1A ali 1B, oziroma izpolnjujejo merila za tako razvrstitev;

| (d) | aktivne snovi, ki so na podlagi ocene Unije ali mednarodno dogovorjenih smernic za preskuse ali drugih strokovno pregledanih podatkov in informacij, vključno s pregledom znanstvene literature, ki ga pregleda agencija, opredeljene kot snovi, ki imajo lahko po svojih lastnostih kot endokrini motilci negativne učinke na ljudi, ali ki so opredeljene v členu 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006 kot snovi, ki so po svojih lastnostih endokrini motilci.



  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75 najkasneje do 13. decembra 2013 sprejme ukrepe o posebnih znanstvenih merilih za določanje lastnosti endokrinih motilcev. Do sprejetja teh meril snovi, ki so ali še morajo biti razvrščene v skladu z določbami iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 kot rakotvorne kategorije 2 in strupene za razmnoževanje kategorije 2, štejejo za snovi, ki so po svojih lastnostih endokrini motilci. Poleg tega lahko na primer snovi, ki so ali še morajo biti razvrščene v skladu z določbami iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 kot strupene za razmnoževanje kategorije 2 in ki imajo strupen učinek na endokrine organe, štejejo za snovi, ki so po svojih lastnostih endokrini motilci; |
| --- | --- |

(d)

aktivne snovi, ki so na podlagi ocene Unije ali mednarodno dogovorjenih smernic za preskuse ali drugih strokovno pregledanih podatkov in informacij, vključno s pregledom znanstvene literature, ki ga pregleda agencija, opredeljene kot snovi, ki imajo lahko po svojih lastnostih kot endokrini motilci negativne učinke na ljudi, ali ki so opredeljene v členu 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006 kot snovi, ki so po svojih lastnostih endokrini motilci.

| (e) | aktivne snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene; |
| --- | --- |

(e)

aktivne snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene;

| (f) | aktivne snovi, ki so zelo obstojne in se zelo kopičijo v organizmih; |
| --- | --- |

(f)

aktivne snovi, ki so zelo obstojne in se zelo kopičijo v organizmih;

| (g) | obstojna organska onesnaževala (POP) v okviru Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih (41)

  . |
| --- | --- |

(g)

obstojna organska onesnaževala (POP) v okviru Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih (41)

  .

2.   ▐ Aktivne snovi
  iz odstavka 1 se
  vključijo v Prilogo I
  samo
  , če je izpolnjen vsaj eden od
  naslednjih
  pogojev ▐:

| (a) | v običajnih pogojih uporabe je izpostavljenost ljudi ali okolja zadevni aktivni snovi v biocidnem pripravku zanemarljiva, kar pomeni, da se pripravek uporablja v zaprtem sistemu ali v drugih pogojih, pri katerih ni stika z ljudmi
  ; |
| --- | --- |

(a)

v običajnih pogojih uporabe je izpostavljenost ljudi ali okolja zadevni aktivni snovi v biocidnem pripravku zanemarljiva, kar pomeni, da se pripravek uporablja v zaprtem sistemu ali v drugih pogojih, pri katerih ni stika z ljudmi
  ;

| (b) | dokazano je, da je aktivna snov potrebna za preprečitev ali nadziranje resne nevarnosti za javno zdravje ali zdravje živali ali okolje, varnosti hrane in krme ali za javni interes ter da ni na razpolago drugih učinkovitih snovi ali tehnologij. |
| --- | --- |

(b)

dokazano je, da je aktivna snov potrebna za preprečitev ali nadziranje resne nevarnosti za javno zdravje ali zdravje živali ali okolje, varnosti hrane in krme ali za javni interes ter da ni na razpolago drugih učinkovitih snovi ali tehnologij.

Za uporabo vseh biocidnih pripravkov, ki vsebujejo aktivne snovi iz Priloge I, v skladu s tem odstavkom veljajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se zagotovila najmanjša izpostavljenost ljudi in okolja.

Država članica, ki odobri biocidni pripravek, ki vsebuje aktivne snovi iz Priloge I v skladu s tem odstavkom, sestavi načrt nadomestitve v zvezi z nadzorovanjem resnih nevarnosti z drugimi sredstvi, vključno z nekemičnimi metodami, ki so enako učinkovite kot zadevni biocidni pripravek, ter ta načrt nemudoma predloži Komisiji. Uporaba biocidnih pripravkov z zadevno aktivno snovjo je omejena na tiste države članice, v katerih je treba resno nevarnost preprečiti ali jo, kadar že pride do nje, nadzirati
  .

Člen 6

Podatki, ki se zahtevajo za vlogo

1.   Vloga za vključitev aktivne snovi v Prilogo I vsebuje najmanj naslednje elemente:

| (a) | dokumentacijo o aktivni snovi, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II
  , ali izjavo o dostopu do dokumentacije
  ; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacijo o aktivni snovi, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II
  , ali izjavo o dostopu do dokumentacije
  ;

| (b) | dokumentacijo
  ali izjavo o dostopu do dokumentacije
  o najmanj enem reprezentativnem biocidnem pripravku, ki vsebuje aktivno snov, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III. |
| --- | --- |

(b)

dokumentacijo
  ali izjavo o dostopu do dokumentacije
  o najmanj enem reprezentativnem biocidnem pripravku, ki vsebuje aktivno snov, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III.

Ob vložitvi vloge se plačajo tudi pristojbine iz člena 71.

2.   Ne glede na odstavek 1 predlagatelju ni treba predložiti podatkov, ki se zahtevajo v navedenem odstavku, če obstaja kateri od naslednjih razlogov:

| (a) | informacije niso nujne
  , saj je vsa zadevna izpostavljenost lahko izključena
  s predlagano uporabo; |
| --- | --- |

(a)

informacije niso nujne
  , saj je vsa zadevna izpostavljenost lahko izključena
  s predlagano uporabo;

| (b) | z znanstvenega vidika ni potrebno, da se informacije predložijo; |
| --- | --- |

(b)

z znanstvenega vidika ni potrebno, da se informacije predložijo;

| (c) | s tehničnega vidika informacij ni mogoče predložiti. |
| --- | --- |

(c)

s tehničnega vidika informacij ni mogoče predložiti.

3.   Predlagatelj lahko predlaga prilagoditev zahtevanih podatkov iz odstavka 1 v skladu s Prilogo IV. Utemeljitev za predlagane prilagoditve zahtevanih podatkov mora biti v vlogi jasno navedena s sklicevanjem na posebna pravila v Prilogi IV.

Pristojni organ obvesti predlagatelja o možnosti, da lahko predlaga prilagoditev zahtevanih podatkov, razlogih, na podlagi katerih lahko zaprosi za tako prilagoditev, in mu zagotovi pomoč pri pripravi takega predloga.

4.   
  Za opredelitev
  , kaj je ustrezna utemeljitev za prilagoditev podatkov, ki se zahtevajo v skladu z odstavkom 1, iz razlogov iz odstavka 2(a),
  Komisija prilagodi merila z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75
  .

▐

Člen 7

Vložitev in validacija vlog

1.   Predlagatelj vloži vlogo za vključitev aktivne snovi v Prilogo I ali za naknadne spremembe pogojev za vključitev aktivne snovi pri Agenciji (v nadaljnjem besedilu: agencija)
  . Agencija navede naziv
  pristojnega organa države članice, ki ga je
  izbrala
  za oceno ▐ vloge. Navedeni pristojni organ (v nadaljnjem besedilu: ocenjevalni pristojni organ) je odgovoren za oceno vloge.

2.
     
  Agencija ob predložitvi določi številko, ki se uporablja za vso komunikacijo v zvezi z vlogo, dokler aktivna snov ni vključena v Prilogo I, in datum vložitve, ki ustreza datumu, ko je agencija prejela vlogo.

3.   Agencija v enem mesecu od prejema vloge obvesti ocenjevalni pristojni organ, da je vloga na voljo v zbirki podatkov agencije.

4.   Agencija
  v treh tednih
  po prejemu vloge validira vlogo, če so izpolnjene naslednje zahteve:

| (a) | dokumentacija iz točk (a) in (b) člena 6(1) je predložena; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacija iz točk (a) in (b) člena 6(1) je predložena;

| (b) | pristojbine iz člena 71 so plačane. |
| --- | --- |

(b)

pristojbine iz člena 71 so plačane.

Validacija ne vključuje ocene kakovosti ali primernosti katerih koli predloženih podatkov ali obrazložitev za prilagoditev zahtevanih podatkov.

5.   Če agencija meni, da vloga ni popolna, predlagatelja obvesti, katere dodatne informacije so potrebne za validacijo vloge ter določi ▐ rok za predložitev navedenih informacij
  , ki ni daljši od dveh mesecev
  .

Agencija
  v treh tednih
  po prejemu dodatnih informacij ugotovi, ali so predložene dodatne informacije zadostne za validacijo vloge.

Če predlagatelj zahtevanih informacij ne predloži v roku, agencija vlogo zavrne in o tem obvesti predlagatelja. V takšnih primerih se del pristojbine, plačane agenciji v skladu s členom 71, povrne.

V dveh mesecih po prejetju vloge agencija vse podatke v dokumentaciji označi z enkratno identifikacijsko kodo.

6.   Na podlagi člena 68 se lahko proti odločitvam agencije na podlagi tretjega pododstavka odstavka 5 vloži pritožba.

7.   Če agencija na podlagi validacije, opravljene v skladu z odstavkom 4, meni, da je vloga popolna, o tem nemudoma obvesti predlagatelja in ocenjevalni pristojni organ.

Člen 8

Ocenjevanje vlog

1.   Ocenjevalni pristojni organ v dvanajstih mesecih po validaciji oceni dokumentacijo v skladu s členom 4, vključno s kakršnim koli predlogom za prilagoditev zahtevanih podatkov, ki je bil predložen v skladu s členom 6(3), če je to primerno.

Ocenjevalni pristojni organ da predlagatelju možnost, da v dveh mesecih pisno ali ustno predloži opombe v zvezi z ugotovitvami ocene. Ocenjevalni pristojni organ te opombe ustrezno upošteva pri zaključevanju svoje ocene.

Ocenjevalni pristojni organ pošlje zaključke ocene agenciji.

2.   Če se pri oceni dokumentacije pokaže, da so potrebne dodatne informacije za izvedbo ocene, ocenjevalni pristojni organ od predlagatelja zahteva, da v določenem roku
  , ki ne presega šestih mesecev. V izjemnih okoliščinah in po ustrezni obrazložitvi se rok lahko podaljša za dodatno obdobje, ki ne presega šestih mesecev. Ocenjevalni pristojni organ
  obvesti agencijo
  o zahtevi, ki jo je podal predlagatelju, in o podaljšanju roka
  .
  Kadar te dodatne informacije vključujejo preskuse na živalih, strokovnjaki iz agencije ali pristojni organi svetujejo vlagatelju glede ustreznih drugih metod in preskusnih strategij, da se nadomestijo, zmanjšajo ali izboljšajo preskusi na vretenčarjih.

Dvanajstmesečno obdobje iz odstavka 1 se od dneva izdaje zahtevka do dneva prejema informacij prekine.

3.   Če ocenjevalni pristojni organ meni, da obstajajo pomisleki glede kumulativnih učinkov uporabe biocidnih pripravkov, ki vsebujejo isto aktivno snov,
  ali različne snovi s podobnimi ali enakimi učinki na iste končne točke, bodisi z enakim bodisi različnim mehanizmom delovanja,
  svoje pomisleke dokumentira skladno z zahtevami ustreznih delov oddelka II.3 Priloge XV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 in jih vključi med svoje zaključke.

4.   Agencija v devetih mesecih po prejemu zaključkov ocene pripravi in predloži Komisiji mnenje o vključitvi aktivne snovi v Prilogo I
  , ob upoštevanju sklepov ocenjevalnega pristojnega organa
  .

5.   
  Da bi bil seznam odobrenih aktivnih snovi vedno posodobljen,
  Komisija po prejemu mnenja agencije
  z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75 sprejme odločitev o vključitvi
  aktivne snovi v Prilogo I. ▐

6.   Ne glede na člen 7(1) lahko vlogo oceni drug pristojni organ kot tisti, ki je prejel izvod vloge.

Pristojni organ, ki je bil obveščen o vlogi za oceno, lahko Komisiji v enem mesecu od prejema obvestila iz člena 7(3) predloži ustrezno utemeljeno zahtevo za imenovanje drugega ocenjevalnega pristojnega organa. Komisija odloči v skladu s postopkom iz člena 76(2). Dvanajstmesečno obdobje iz odstavka 1 se začne z dnevom sprejetja navedene odločitve.

Člen 9

Aktivne snovi, ki so možne snovi za zamenjavo

1.   Aktivne snovi, ki izpolnjujejo vsaj eno izmed naslednjih meril, štejejo za možne snovi za zamenjavo skladno s postopkom iz odstavka 2:

| (a) | dopustni dnevni vnos, akutni referenčni odmerek ali sprejemljive ravni izpostavljenosti delavca so občutno nižje kot pri večini aktivnih snovi, vključenih v Prilogo I za isto vrsto pripravkov; |
| --- | --- |

(a)

dopustni dnevni vnos, akutni referenčni odmerek ali sprejemljive ravni izpostavljenosti delavca so občutno nižje kot pri večini aktivnih snovi, vključenih v Prilogo I za isto vrsto pripravkov;

| (b) | ustreza dvema meriloma za to, da šteje za snov, ki je obstojna, se kopiči v organizmih in je strupena, kot je določeno v Prilogi XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

(b)

ustreza dvema meriloma za to, da šteje za snov, ki je obstojna, se kopiči v organizmih in je strupena, kot je določeno v Prilogi XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006;

| (c) | obstajajo razlogi za skrb v zvezi z naravo kritičnih učinkov, predvsem razvojnih nevrotoksičnih ali imunotoksičnih učinkov, ki v kombinaciji z vzorci uporabe povzročijo uporabo, ki lahko tudi ob zelo restriktivnih ukrepih za obvladovanje tveganja še vedno zbuja pomisleke
  , npr. visoko raven tveganja za podtalnico
  ; |
| --- | --- |

(c)

obstajajo razlogi za skrb v zvezi z naravo kritičnih učinkov, predvsem razvojnih nevrotoksičnih ali imunotoksičnih učinkov, ki v kombinaciji z vzorci uporabe povzročijo uporabo, ki lahko tudi ob zelo restriktivnih ukrepih za obvladovanje tveganja še vedno zbuja pomisleke
  , npr. visoko raven tveganja za podtalnico
  ;

| (d) | je glede na merila iz Priloge XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 zelo obstojna in se zelo kopiči v organizmih; |
| --- | --- |

(d)

je glede na merila iz Priloge XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 zelo obstojna in se zelo kopiči v organizmih;

| (e) | je bila v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščena kot
  dražilo dihal,
  rakotvorna kategorije 1A ali 1B, mutagena kategorije 1A ali 1B ali strupena za razmnoževanje kategorije 1A ali 1B, oziroma izpolnjuje merila za tako razvrstitev; |
| --- | --- |

(e)

je bila v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščena kot
  dražilo dihal,
  rakotvorna kategorije 1A ali 1B, mutagena kategorije 1A ali 1B ali strupena za razmnoževanje kategorije 1A ali 1B, oziroma izpolnjuje merila za tako razvrstitev;

| (f) | na podlagi ocene Unije ali mednarodno dogovorjenih smernic za preskuse ali drugih razpoložljivih podatkov velja za snov, ki je po svojih lastnostih endokrini motilec, ki ima lahko neželene učinke na ljudi
  ali okolje
  . |
| --- | --- |

(f)

na podlagi ocene Unije ali mednarodno dogovorjenih smernic za preskuse ali drugih razpoložljivih podatkov velja za snov, ki je po svojih lastnostih endokrini motilec, ki ima lahko neželene učinke na ljudi
  ali okolje
  .

2.   Agencija pri pripravljanju mnenja o vključitvi ali obnovitvi vključitve aktivne snovi v Prilogo I preuči, ali aktivna snov izpolnjuje katero izmed meril, naštetih v odstavku 1, in zadevo obravnava v svojem mnenju.

3.   Preden se mnenje o vključitvi ali obnovitvi vključitve aktivne snovi v Prilogo I predloži Komisiji, da agencija javnosti na voljo informacije o možnih snoveh za zamenjavo ter primeren rok, znotraj katerega lahko zainteresirane tretje strani predložijo ustrezne podatke, vključno s podatki o razpoložljivih nadomestkih. Agencija prejete informacije ustrezno upošteva pri zaključevanju svoje ocene.

4.   Ne glede na
  člena 4(1) in
  10(3) se vključitev aktivne snovi, ki je obravnavana kot možna snov za zamenjavo, v Prilogo I
  odobri ali
  obnovi za obdobje največ
  sedmih
  let.

5.   Aktivne snovi, ki se obravnavajo kot možne snovi za zamenjavo v skladu z odstavkom 1, se kot take opredelijo v Prilogi I.

POGLAVJE III

OBNOVITEV IN PREGLED VKLJUČITVE AKTIVNE SNOVI

Člen 10

Pogoji za obnovitev

1.   Če aktivna snov še vedno izpolnjuje zahteve iz člena 4
  in člena 5
  , Komisija njeno vključitev v Prilogo I obnovi.

2.   Na podlagi novih preučenih elementov ali prilagoditev tehničnemu napredku lahko, kjer je primerno, za obnovitev vključitve veljajo pogoji in omejitve.

3.   Če v odločitvi o obnovitvi vključitve aktivne snovi v Prilogo I ni
  strožje
  določeno,
  se lahko
  obnovitev
  ponovno potrdi
  za obdobje
  največ desetih let
  .

Člen 11

Vložitev in validacija vlog

1.   Predlagatelj pri agenciji vloži vlogo za obnovitev vključitve aktivne snovi v Prilogo I najkasneje 18 mesecev pred iztekom vključitve v Prilogo I za dano vrsto pripravka.

Ob vložitvi vloge se plačajo tudi pristojbine iz člena 71.

Ob vložitvi vloge za obnovitev predlagatelj predloži seznam vseh podatkov, ki so bili v zvezi z aktivno snovjo pridobljeni po njeni vključitvi v Prilogo I, ter utemeljitev nadaljnje veljavnosti ugotovitev iz prvotne ocene aktivne snovi. Ocenjevalni pristojni organ lahko kadar koli od predlagatelja zahteva, da predloži podatke z navedenega sezama.

2.   Agencija v enem mesecu po prejemu vloge obvesti ocenjevalni pristojni organ, ki je opravil prvotno oceno vloge za vključitev v Prilogo I, da je vloga na voljo v zbirki podatkov agencije.

3.   Agencija validira vlogo v dveh mesecih po prejemu, če izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | informacije iz odstavka 1 so predložene; |
| --- | --- |

(a)

informacije iz odstavka 1 so predložene;

| (b) | pristojbine iz člena 71 so plačane. |
| --- | --- |

(b)

pristojbine iz člena 71 so plačane.

Validacija ne vključuje ocene kakovosti ali primernosti katerih koli predloženih podatkov ali obrazložitev za prilagoditev zahtevanih podatkov.

4.   Če agencija meni, da vloga ni popolna, predlagatelja obvesti, katere dodatne informacije so potrebne za validacijo vloge ter določi ▐ rok za predložitev navedenih informacij
  , ki ni daljši od dveh mesecev
  .

Agencija v dveh mesecih po prejemu dodatnih informacij ugotovi, ali so predložene dodatne informacije zadostne za validacijo vloge.

Če predlagatelj zahtevanih informacij ne predloži v roku, agencija vlogo zavrne in o tem obvesti predlagatelja. V takšnih primerih se del pristojbine, plačane agenciji v skladu s členom 71, povrne.

5.   Na podlagi člena 68 se lahko proti odločitvam agencije na podlagi tretjega pododstavka odstavka 4 vloži pritožba.

6.   Če agencija na podlagi validacije, opravljene v skladu z odstavkom 3, meni, da je vloga popolna, o tem nemudoma obvesti predlagatelja in ocenjevalni pristojni organ.

Člen 12

Ocenjevanje vlog za obnovitev

1.   Na podlagi razpoložljivih informacij in potrebe po pregledu ugotovitev prvotne ocene vloge za vključitev v Prilogo I, ocenjevalni pristojni organ, ki je opravil prvotno oceno vloge za vključitev v Prilogo I, v enem mesecu po validaciji iz člena 11 odloči, ali je potrebna popolna ocena vloge za obnovitev.

Če se ocenjevalni pristojni organ, odloči, da je potrebna popolna ocena vloge, se ocenjevanje opravi v skladu z odstavki 1 do 4 člena 8. Odločitev o vlogi se sprejme v skladu z odstavki 5, 6 in 7 tega člena.

2.   Če ocenjevalni pristojni organ, ki je opravil prvotno oceno vloge, odloči, da popolna ocena vloge ni potrebna, v šestih mesecih po validaciji pripravi in predloži agenciji priporočilo za obnovitev vključitve aktivne snovi v Prilogo I.

Pred predložitvijo priporočila agenciji da ocenjevalni pristojni organ predlagatelju možnost, da v enem mesecu pisno ali ustno predloži opombe k priporočilu. Ocenjevalni pristojni organ te opombe ustrezno upošteva pri zaključevanju svojega priporočila.

3.   Ko agencija prejme priporočilo s strani ocenjevalnega pristojnega organa, ga da na voljo Komisiji, pristojnim organom drugih držav članic in predlagatelju ter jim da na voljo tri mesece za predložitev pisnih opomb.

4.   Komisija lahko zaprosi agencijo za mnenje o znanstvenih ali tehničnih vprašanjih, ki jih postavi pristojni organ, ki ugovarja priporočilu iz odstavka 2. Agencija poda mnenje v šestih mesecih od datuma, ko je prejela vprašanje.

5.   
  Da bi bil seznam odobrenih aktivnih snovi vedno posodobljen,
  Komisija ob koncu obdobja iz odstavka 3 ali ob prejemu mnenja agencije
  z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75
  sprejme odločitev glede obnovitve vključitve aktivne snovi v Prilogo I. ▐

6.   Če je verjetno, da se bo vključitev aktivne snovi v Prilogo I zaradi razlogov, na katere predlagatelj nima vpliva, iztekla, preden bo sprejeta odločitev o njeni obnovitvi, sprejme Komisija skladno s postopkom iz člena 76(2) odločitev o odložitvi datuma poteka vključitve za čas, ki je potreben za preučitev vloge.

7.   Če Komisija odloči, da vključitve aktivne snovi v Prilogo I ne obnovi, lahko odobri prehodno obdobje za odstranitev, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog biocidnih pripravkov, ki vsebujejo navedeno aktivno snov.

Prehodno obdobje ne sme presegati šest mesecev za dajanje v promet in dodatnih največ dvanajst mesecev za odstranitev, skladiščenje in uporabo obstoječih zalog biocidnih pripravkov, ki vsebujejo navedeno aktivno snov.

Člen 13

Pregled vključitve aktivne snovi v Prilogo I

1.   
  Da bi bil seznam odobrenih aktivnih snovi vedno posodobljen,
  lahko Komisija kadarkoli pregleda vključitev aktivne snovi v Prilogo I, če obstajajo ▐ znaki, da ne izpolnjuje več zahtev iz
  člena 4 in člena 5
  .
  Vključitev pregleda tudi v primerih, ko obstajajo znaki, da cilji iz člena 4(1)(a)(iv), člena 4(1)(b)(i) ter člena 7(2) in (3) Direktive 2000/60/ES morda ne bodo doseženi.
  Če se ti znaki potrdijo, Komisija
  z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75
  sprejme odločitev o spremembi vključitve aktivne snovi v Prilogo I ali pa jo iz navedene priloge odstrani.

▐

2.   Komisija se lahko o katerih koli znanstvenih ali tehničnih vprašanjih, povezanih s pregledom vključitve aktivne snovi v Prilogo I, posvetuje z agencijo. Agencija v devetih mesecih po zahtevi pripravi mnenje in ga predloži Komisiji.

3.   Če Komisija aktivno snov odstrani iz Priloge I, lahko odobri prehodno obdobje za odstranitev, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog biocidnih pripravkov, ki vsebujejo navedeno aktivno snov.

Prehodno obdobje ne sme presegati šest mesecev za dajanje v promet in dodatnih največ dvanajst mesecev za odstranitev, skladiščenje in uporabo obstoječih zalog biocidnih pripravkov, ki vsebujejo navedeno aktivno snov.

Člen 14

Podrobni postopki za obnovitev in pregled

Za zagotovitev nemotenega delovanja postopkov za obnovo ali podaljšanje
  lahko Komisija sprejme
  nadaljnje
  podrobne ukrepe
  z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75
  .

▐

POGLAVJE IV

SPLOŠNA NAČELA ZA DOVOLJENJA ZA BIOCIDNE PRIPRAVKE

Člen 15

Dajanje v promet in uporaba biocidnih pripravkov

1.   Biocidni pripravki se ne smejo dati v promet ali uporabljati, če jim ni bilo izdano dovoljenje v skladu s to uredbo.

2.   Vlogo za izdajo dovoljenja vloži oseba, ki bo
  imetnik dovoljenja,
  ali se vloži v njenem imenu
  . Ta oseba je lahko, ni pa nujno,
  odgovorna za dajanje biocidnega pripravka v promet v določeni državi članici oziroma v Uniji.

▐

Vloga za dovoljenje ▐ se vloži pri Agenciji.
  Ko predlagatelj vloži vlogo za nacionalno dovoljenje, v dogovoru z zadevno državo članico, na ozemlju katere bo veljalo to dovoljenje, v vlogi, kot je določeno v členu 22, navede organ, pristojen za ocenjevanje in odločanje o vlogi (v nadaljevanju: sprejemni pristojni organ).

Imetnik dovoljenja ima stalno poslovalnico v Uniji.

Za skupino pripravkov, ki bodo odobreni z okvirno formulacijo, je dopustna ena sama vloga za pridobitev dovoljenja.

3.   Dovoljenje se lahko izda za enotno formulacijo pripravka ali pa za okvirno formulacijo.

4.   Dovoljenje se izda za največ deset let.

5.   Biocidni pripravki se uporabljajo pravilno. Pravilna uporaba vključuje skladnost s pogoji izdaje dovoljenja, določenimi v členu 16, in z zahtevami za označevanje iz člena 58.

Pravilna uporaba vključuje tudi racionalno uporabo kombinacije fizikalnih, bioloških, kemijskih ali drugih ukrepov, kakor je primerno, pri čemer je uporaba biocidnih pripravkov omejena na najmanjšo potrebno mero.

Napad škodljivih organizmov je treba preprečiti z ustreznimi odvračilnimi ukrepi, da se ti organizmi izkoreninijo ali odženejo. Poleg tega je treba sprejeti druge varnostne ukrepe, na primer ustrezno skladiščenje blaga, upoštevanje higienskih standardov in takojšnje odstranjevanje odpadkov. Samo če ti ukrepi niso učinkoviti, je treba sprejeti nadaljnje ukrepe. Biocidni pripravki, ki predstavljajo majhno tveganje za ljudi, živali in okolje, se vedno uporabijo pred drugimi. Biocidni pripravki, ki bi ubili ali uničili živali, ki so sposobne čutiti bolečino in stisko, ali jim škodovali, se uporabijo samo v skrajni sili.

Z okvirno direktivo za ukrepanje Unije se vzpostavijo in izvajajo obvezni ukrepi, s katerimi bi dosegli trajnostno profesionalno uporabo biocidnih pripravkov, vključujejo pa uvedbo nacionalnih akcijskih načrtov, celostno zatiranje škodljivcev, ukrepe za zmanjševanje tveganja ter spodbujanje alternativnih možnosti.

Komisija do ... (42) poda predlog za tako okvirno direktivo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 16

Pogoji za izdajo dovoljenja

1.   Biocidni pripravek se lahko dovoli samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | so aktivne snovi, ki jih vsebuje, vključene v Prilogo I in so izpolnjeni vsi pogoji, ki so za navedene aktivne snovi vključeni v isto prilogo; |
| --- | --- |

(a)

so aktivne snovi, ki jih vsebuje, vključene v Prilogo I in so izpolnjeni vsi pogoji, ki so za navedene aktivne snovi vključeni v isto prilogo;

| (b) | se v skladu s splošnimi načeli za oceno dokumentacije, določenimi v Prilogi VI, ugotovi, da biocidni pripravek tedaj, ko se uporablja, kot je dovoljeno in ob upoštevanju dejavnikov iz odstavka 2, izpolnjuje naslednja merila:






  (i) | je dovolj učinkovit; |
| --- | --- | --- |

(b)

se v skladu s splošnimi načeli za oceno dokumentacije, določenimi v Prilogi VI, ugotovi, da biocidni pripravek tedaj, ko se uporablja, kot je dovoljeno in ob upoštevanju dejavnikov iz odstavka 2, izpolnjuje naslednja merila:

(i)

je dovolj učinkovit;

| (ii) | nima nesprejemljivih učinkov na ciljne organizme, predvsem nesprejemljive odpornosti ali navzkrižna rezistence ali nepotrebnega trpljenja in bolečine pri vretenčarjih; |
| --- | --- |

(ii)

nima nesprejemljivih učinkov na ciljne organizme, predvsem nesprejemljive odpornosti ali navzkrižna rezistence ali nepotrebnega trpljenja in bolečine pri vretenčarjih;

| (iii) | sam po sebi ali njegovi ostanki
  nimajo takojšnjega ali zapoznelega škodljivega učinka na podtalnico ali zdravje ljudi, vključno na zdravje ranljivih skupin, ali
  na zdravje ▐ živali
  neposredno ali prek pitne vode (ob upoštevanju snovi, nastalih pri obdelavi vode), hrane, krme ali zraka ali posledic na delovnem mestu ali preko drugih neposrednih učinkov, ob upoštevanju ugotovljenih kumulativnih in sinergijskih učinkov, kadar so na voljo znanstvene metode za ocenjevanje takšnih učinkov, ki jih priznava agencija
  ; |
| --- | --- |

(iii)

sam po sebi ali njegovi ostanki
  nimajo takojšnjega ali zapoznelega škodljivega učinka na podtalnico ali zdravje ljudi, vključno na zdravje ranljivih skupin, ali
  na zdravje ▐ živali
  neposredno ali prek pitne vode (ob upoštevanju snovi, nastalih pri obdelavi vode), hrane, krme ali zraka ali posledic na delovnem mestu ali preko drugih neposrednih učinkov, ob upoštevanju ugotovljenih kumulativnih in sinergijskih učinkov, kadar so na voljo znanstvene metode za ocenjevanje takšnih učinkov, ki jih priznava agencija
  ;

| (iv) | nima sam po sebi ali njegovi ostanki nesprejemljivih učinkov na okolje, pri čemer je treba predvsem upoštevati naslednje:






  — | njegovo razgradnjo in porazdelitev v okolju, |
| --- | --- | --- |

(iv)

nima sam po sebi ali njegovi ostanki nesprejemljivih učinkov na okolje, pri čemer je treba predvsem upoštevati naslednje:

—

njegovo razgradnjo in porazdelitev v okolju,

| — | onesnaženje površinskih voda (vključno s somornico in morsko vodo), podtalnice in pitne vode, zraka ter tal
  ob upoštevanju lokacij, oddaljenih od kraja uporabe snovi zaradi prenosa v okolju na velike razdalje
  ; |
| --- | --- |

—

onesnaženje površinskih voda (vključno s somornico in morsko vodo), podtalnice in pitne vode, zraka ter tal
  ob upoštevanju lokacij, oddaljenih od kraja uporabe snovi zaradi prenosa v okolju na velike razdalje
  ;

| — | vpliv na neciljne organizme; |
| --- | --- |

—

vpliv na neciljne organizme;

| — | njegov vpliv na biološko raznovrstnost in ekosistem; |
| --- | --- |

—

njegov vpliv na biološko raznovrstnost in ekosistem;

| (c) | v skladu z zahtevami iz Prilog II in III je
  treba
  določiti
  kemijsko identiteto
  , količino in tehnično enakovrednost aktivnih snovi v biocidnem pripravku, in kadar je to primerno, vse toksikološko ali ekotoksikološko pomembne nečistote in neaktivne snovi ter
  metabolite in
  ostanke toksikološkega in okoljskega pomena, ki so posledica dovoljene uporabe; |
| --- | --- |

(c)

v skladu z zahtevami iz Prilog II in III je
  treba
  določiti
  kemijsko identiteto
  , količino in tehnično enakovrednost aktivnih snovi v biocidnem pripravku, in kadar je to primerno, vse toksikološko ali ekotoksikološko pomembne nečistote in neaktivne snovi ter
  metabolite in
  ostanke toksikološkega in okoljskega pomena, ki so posledica dovoljene uporabe;

| (d) | so njegove fizikalne in kemijske lastnosti določene in sprejemljive, za primerno uporabo, shranjevanje in prevoz pripravka
  ; |
| --- | --- |

(d)

so njegove fizikalne in kemijske lastnosti določene in sprejemljive, za primerno uporabo, shranjevanje in prevoz pripravka
  ;

| (e) | je bilo pri uporabi nanomaterialov v tem izdelku posebej ocenjeno tveganje za okolje in zdravje
  . |
| --- | --- |

(e)

je bilo pri uporabi nanomaterialov v tem izdelku posebej ocenjeno tveganje za okolje in zdravje
  .

2.   Pri ocenjevanju, ali biocidni pripravek izpolnjuje merila iz točke (b) odstavka 1, se upoštevajo zlasti naslednji dejavniki:

| (a) | vsi običajni pogoji, v katerih se biocidni pripravek lahko uporablja; |
| --- | --- |

(a)

vsi običajni pogoji, v katerih se biocidni pripravek lahko uporablja;

| (b) | kako se lahko uporabljajo snovi ali izdelki, tretirani z biocidnim pripravkom; |
| --- | --- |

(b)

kako se lahko uporabljajo snovi ali izdelki, tretirani z biocidnim pripravkom;

| (c) | posledice njegove uporabe in odstranjevanja
  ; |
| --- | --- |

(c)

posledice njegove uporabe in odstranjevanja
  ;

| (d) | kumulativni ali sinergijski učinki
  . |
| --- | --- |

(d)

kumulativni ali sinergijski učinki
  .

3.
     
  Pri ocenjevanju izpolnjevanja meril iz točke (b) odstavka 1, se morajo po možnosti iz že obstoječih podatkov pridobiti podatki o pogojno nevarni snovi, ki jih vsebuje biocidni pripravek, da se čim bolj zmanjša število poskusov na živalih; za preučitev morebitnih neželenih učinkov biocidnega pripravka in za naknadno oceno tveganja se morajo v največji možni meri uporabljati zlasti določbe Direktive 1999/45/ES ali Uredbe (ES) št. 1272/2008.

4.
     
  Ocena, koliko biocidni pripravek izpolnjuje zastavljena merila iz točk (b) in (c) odstavka 1, ne sme upoštevati snovi iz biocidnega pripravka, če je koncentracija te snovi v pripravku nižja od:

| (a) | ustreznih koncentracij iz člena 3(3) Direktive 1999/45/ES, |
| --- | --- |

(a)

ustreznih koncentracij iz člena 3(3) Direktive 1999/45/ES,

| (b) | najvišje dovoljene koncentracije iz Priloge I Direktive 67/548/EGS, |
| --- | --- |

(b)

najvišje dovoljene koncentracije iz Priloge I Direktive 67/548/EGS,

| (c) | mejnih koncentracij iz dela B Priloge II k Direktivi 1999/45/ES, |
| --- | --- |

(c)

mejnih koncentracij iz dela B Priloge II k Direktivi 1999/45/ES,

| (d) | mejnih koncentracij iz dela B Priloge III k Direktivi 1999/45/ES, |
| --- | --- |

(d)

mejnih koncentracij iz dela B Priloge III k Direktivi 1999/45/ES,

| (e) | mejna koncentracije iz sporazumno določenih vrednosti v popisu razvrstitev in oznak, vzpostavljenem v skladu z naslovom V Uredbe (ES) št. 1272/2008, |
| --- | --- |

(e)

mejna koncentracije iz sporazumno določenih vrednosti v popisu razvrstitev in oznak, vzpostavljenem v skladu z naslovom V Uredbe (ES) št. 1272/2008,

| (f) | 0,1 % masnega deleža (w/w), če snov izpolnjuje merila iz Priloge XIII Uredbe (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

(f)

0,1 % masnega deleža (w/w), če snov izpolnjuje merila iz Priloge XIII Uredbe (ES) št. 1907/2006.

5.   Dovoljenje za dajanje biocidnega pripravka z manjšim tveganjem v promet
  se lahko izda samo, če se oceni, da gre za aktivne snovi z manjšim tveganjem, ki so vključene v Prilogo I v skladu s členoma 4 in 5
  .
  Dovoljenje
  je skladno z zahtevami iz točk
  (a)
  do (d) odstavka 1.

6.   Biocidni pripravek se dovoli samo za načine uporabe, za katere so bile skladno s členom 18 predložene ustrezne informacije.

7.   Če izpolnjuje katero izmed naslednjih meril za razvrščanje, se dajanje biocidnega pripravka v promet in njegova uporaba za splošno rabo ne dovolita:

| (a) | je strupen, zelo strupen ali rakotvoren kategorije 1 ali 2 ali mutagen kategorije 1 ali 2 ali strupen za razmnoževanje kategorije 1 ali 2 po Direktivi 1999/45/ES; |
| --- | --- |

(a)

je strupen, zelo strupen ali rakotvoren kategorije 1 ali 2 ali mutagen kategorije 1 ali 2 ali strupen za razmnoževanje kategorije 1 ali 2 po Direktivi 1999/45/ES;

| (b) | je strupen, zelo strupen ali rakotvoren kategorije 1A ali 1B ali mutagen kategorije 1A ali 1B ali strupen za razmnoževanje kategorije 1A ali 1B po Uredbi (ES) št. 1272/2008; |
| --- | --- |

(b)

je strupen, zelo strupen ali rakotvoren kategorije 1A ali 1B ali mutagen kategorije 1A ali 1B ali strupen za razmnoževanje kategorije 1A ali 1B po Uredbi (ES) št. 1272/2008;

| (c) | ima lastnosti povzročiteljev endokrinih motenj; |
| --- | --- |

(c)

ima lastnosti povzročiteljev endokrinih motenj;

| (d) | ima razvojne nevrotoksične ali imunotoksične učinke
  . |
| --- | --- |

(d)

ima razvojne nevrotoksične ali imunotoksične učinke
  .

8.   V primeru okvirne formulacije
  so v primerjavi z referenčnim biocidnim pripravkom mogoča naslednja odstopanja v sestavi:

| (a) | izločitev aktivne snovi pri referenčnem biocidnem pripravku z vsaj dvema aktivnima snovema; |
| --- | --- |

(a)

izločitev aktivne snovi pri referenčnem biocidnem pripravku z vsaj dvema aktivnima snovema;

| (b) | zmanjšanje odstotka aktivnih snovi; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje odstotka aktivnih snovi;

| (c) | opustitev ene ali več neaktivnih snovi; |
| --- | --- |

(c)

opustitev ene ali več neaktivnih snovi;

| (d) | sprememba strukturnega odstotka ene ali več neaktivnih snovi
  ; |
| --- | --- |

(d)

sprememba strukturnega odstotka ene ali več neaktivnih snovi
  ;

| (e) | nadomestitev ene ali več neaktivnih snovi z drugimi, ki pomenijo enako ali manjše tveganje. |
| --- | --- |

(e)

nadomestitev ene ali več neaktivnih snovi z drugimi, ki pomenijo enako ali manjše tveganje.

9.
     
  Komisija v skladu s postopkom iz člena 76(2) zagotovi tehnične in znanstvene smernice za izdajo dovoljenja za pripravek, ob tem pa zlasti upošteva usklajene zahteve za podatke, ocenjevalne postopke in odločitve držav članic.

10.
     
  Za lažjo uskladitev postopkov za izdajo dovoljenj po vsej Uniji in odpravo administrativnih bremen za podjetja in pristojne organe Komisija v obliki delegiranih aktov v skladu s členom 73 in pogoji iz členov 74 in 75 sprejme ukrepe, ki določajo pogoje, merila in postopke za ureditev izdajanja dovoljenj in trženja enakih pripravkov za enako uporabo, ki jih različna podjetja prodajajo pod različnimi imeni. Merila in postopki za te ukrepe temeljijo na naslednjih načelih, vendar nanje niso omejeni:

| (a) | dodatna ocena se ne opravi, saj gre za že odobren pripravek, |
| --- | --- |

(a)

dodatna ocena se ne opravi, saj gre za že odobren pripravek,

| (b) | odločitve o izdaji dovoljenj se sprejmejo v kratkem roku, |
| --- | --- |

(b)

odločitve o izdaji dovoljenj se sprejmejo v kratkem roku,

| (c) | pristojbine za dovoljenja so glede na manjši obseg potrebnega administrativnega dela nizke. |
| --- | --- |

(c)

pristojbine za dovoljenja so glede na manjši obseg potrebnega administrativnega dela nizke.

Člen 17

Merila za biocidne pripravke z manjšim tveganjem

1.   Biocidni pripravek šteje za biocidni pripravek z manjšim tveganjem, če
  so aktivne snovi, ki jih vsebuje, vključene v Prilogo I in so izpolnjena vsa spodnja merila
  :

| (a) | za kateri koli dani ekosistem je mogoče izračunati razmerje med napovedano koncentracijo v okolju (PEC) in predvideno koncentracijo brez učinka (PNEC), navedeno razmerje pa ne presega 0,1; |
| --- | --- |

(a)

za kateri koli dani ekosistem je mogoče izračunati razmerje med napovedano koncentracijo v okolju (PEC) in predvideno koncentracijo brez učinka (PNEC), navedeno razmerje pa ne presega 0,1;

| (b) | za vsak učinek na zdravje človeka je stopnja izpostavljenosti (razmerje med koncentracijo, pri kateri ni opaznih neželenih učinkov (NOAEL) in koncentracijo izpostavljenosti) večja kot 1 000; |
| --- | --- |

(b)

za vsak učinek na zdravje človeka je stopnja izpostavljenosti (razmerje med koncentracijo, pri kateri ni opaznih neželenih učinkov (NOAEL) in koncentracijo izpostavljenosti) večja kot 1 000;

| (c) | kumulativni učinki tako aktivnih kot neaktivnih snovi se upoštevajo in so opredeljeni kot manjše tveganje
  . |
| --- | --- |

(c)

kumulativni učinki tako aktivnih kot neaktivnih snovi se upoštevajo in so opredeljeni kot manjše tveganje
  .

Vendar pa biocidni pripravek ne šteje kot biocidni pripravek z manjšim tveganjem, če je izpolnjen kateri koli izmed naslednjih pogojev:

| (a) | vsebuje eno ali več aktivnih snovi, ki izpolnjujejo merila, da štejejo za snovi, ki so
  obstojna organska onesnaževala po Uredbi (ES) št. 850/2004, so
  obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene (PBT) ali so zelo obstojne in se zelo kopičijo v organizmih, kot je določeno v Prilogi XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

(a)

vsebuje eno ali več aktivnih snovi, ki izpolnjujejo merila, da štejejo za snovi, ki so
  obstojna organska onesnaževala po Uredbi (ES) št. 850/2004, so
  obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene (PBT) ali so zelo obstojne in se zelo kopičijo v organizmih, kot je določeno v Prilogi XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006;

| (b) | vsebuje eno ali več aktivnih snovi, opredeljenih kot snovi, ki so po svojih lastnostih endokrini motilci; |
| --- | --- |

(b)

vsebuje eno ali več aktivnih snovi, opredeljenih kot snovi, ki so po svojih lastnostih endokrini motilci;

| (c) | vsebuje eno ali več aktivnih snovi, ki so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščene kot, oziroma izpolnjujejo merila za katero izmed naslednjih razvrstitev:






  (i) | rakotvorna; |
| --- | --- | --- |

(c)

vsebuje eno ali več aktivnih snovi, ki so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščene kot, oziroma izpolnjujejo merila za katero izmed naslednjih razvrstitev:

(i)

rakotvorna;

| (ii) | mutagena; |
| --- | --- |

(ii)

mutagena;

| (iii) | nevrotoksična; |
| --- | --- |

(iii)

nevrotoksična;

| (iv) | imunotoksična; |
| --- | --- |

(iv)

imunotoksična;

| (v) | strupena za razmnoževanje; |
| --- | --- |

(v)

strupena za razmnoževanje;

| (vi) | snovi, ki povzročajo preobčutljivost; |
| --- | --- |

(vi)

snovi, ki povzročajo preobčutljivost;

| (vii) | jedka; |
| --- | --- |

(vii)

jedka;

| (viii) | strupena ali zelo strupena
  ; |
| --- | --- |

(viii)

strupena ali zelo strupena
  ;

| (d) | vsebuje nanomaterial; |
| --- | --- |

(d)

vsebuje nanomaterial;

| (e) | je eksploziven; |
| --- | --- |

(e)

je eksploziven;

| (f) | vsebuje problematične snovi; |
| --- | --- |

(f)

vsebuje problematične snovi;

| (g) | je lahko vnetljiv; |
| --- | --- |

(g)

je lahko vnetljiv;

| (h) | je samovnetljiv pri temperaturi uporabe. |
| --- | --- |

(h)

je samovnetljiv pri temperaturi uporabe.

▐

2.   Za biocidni pripravek z manjšim tveganjem se dokaže, da je možnost razvoja odpornosti pri ciljnih organizmih zaradi njegove uporabe majhna.

3.   Poleg aktivnih snovi iz člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1907/2006 aktivne snovi, proizvedene ali uvožene za uporabo v biocidnih pripravkih z manjšim tveganjem, katerim je bilo izdano dovoljenje skladno s členom 15, štejejo, da so bile registrirane in da je njihova registracija zaključena za proizvodnjo ali uvoz za uporabo v biocidnih pripravkih z manjšim tveganjem ter tako izpolnjujejo zahteve iz poglavij 1 in 5 naslova II navedene uredbe.

Člen 18

Zahtevani podatki za vlogo za dovoljenje

1.   Predlagatelj za dovoljenje predloži skupaj z vlogo naslednje dokumente:

| (a) | dokumentacijo ali izjavo o dostopnosti za biocidni pripravek, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacijo ali izjavo o dostopnosti za biocidni pripravek, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III;

| (b) | predlog za povzetek značilnosti biocidnega pripravka, ki vključuje informacije iz točk (a), (b) in (e) do (m) člena 20(2); |
| --- | --- |

(b)

predlog za povzetek značilnosti biocidnega pripravka, ki vključuje informacije iz točk (a), (b) in (e) do (m) člena 20(2);

| (c) | za biocidne pripravke, ki niso biocidni pripravki z manjšim tveganjem, dokumentacijo ali izjavo o dostopnosti do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II, za vsako aktivno snov v biocidnem pripravku; |
| --- | --- |

(c)

za biocidne pripravke, ki niso biocidni pripravki z manjšim tveganjem, dokumentacijo ali izjavo o dostopnosti do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II, za vsako aktivno snov v biocidnem pripravku;

| (d) | za biocidne pripravke z manjšim tveganjem vse pomembne podatke v podporo zaključku, da naj se biocidni pripravek šteje za biocidni pripravek z manjšim tveganjem
  ; |
| --- | --- |

(d)

za biocidne pripravke z manjšim tveganjem vse pomembne podatke v podporo zaključku, da naj se biocidni pripravek šteje za biocidni pripravek z manjšim tveganjem
  ;

| (e) | če je bila aktivna snov, ki jo vsebuje biocidni pripravek z manjšim tveganjem, vključena v Prilogo I, če ustrezno obdobje varovanja informacij v skladu s členom 49 še niso potekla, izjavo o dostopnosti podatkov
  . |
| --- | --- |

(e)

če je bila aktivna snov, ki jo vsebuje biocidni pripravek z manjšim tveganjem, vključena v Prilogo I, če ustrezno obdobje varovanja informacij v skladu s členom 49 še niso potekla, izjavo o dostopnosti podatkov
  .

2.   Ob vložitvi vloge za dovoljenje se plačajo tudi pristojbine iz člena 71.

3.   
  Agencija
  lahko zahteva, da se vloge za nacionalno dovoljenje predložijo v enem
  uradnem jeziku
  države članice, kjer ima sprejemni pristojni organ sedež.

4.   Če se vloga nanaša na biocidni pripravek, ki ga je proizvajalec namenil med drugim tudi za uporabo v namene iz člena 2(7), ji mora biti priložena izjava o skladnosti glede izpolnjevanja ustreznih bistvenih zahtev iz direktiv 90/385/EGS, 93/42/EGS ali 98/79/ES.

5.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 76(2) pripravi tehnične opombe kot napotke za lažje izvajanje točke (d) odstavka 1.
  Komisija v skladu s postopkom iz člena 72(2) zagotovi tehnične in znanstvene smernice in orodja, ki so v pomoč zlasti malim in srednjim podjetjem predvsem pri vložitvi vloge za dovoljenje v skladu s členi 18, 19 in 20.

Ta tehnična navodila se objavijo v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Člen 19

Odstop od zahtevanih podatkov

1.   Ne glede na člen 18 predlagatelju ni treba predložiti podatkov, ki se zahtevajo v navedenem členu, če je izpolnjen kateri od naslednjih pogojev:

| (a) | zaradi izpostavljenosti, povezane s predlagano uporabo, informacije niso nujne; |
| --- | --- |

(a)

zaradi izpostavljenosti, povezane s predlagano uporabo, informacije niso nujne;

| (b) | z znanstvenega vidika ni potrebno predložiti informacij; |
| --- | --- |

(b)

z znanstvenega vidika ni potrebno predložiti informacij;

| (c) | s tehničnega vidika informacij ni mogoče predložiti. |
| --- | --- |

(c)

s tehničnega vidika informacij ni mogoče predložiti.

2.   Predlagatelj lahko predlaga prilagoditev zahtevanih podatkov iz člena 18 v skladu s Prilogo IV. Utemeljitev za predlagane prilagoditve zahtevanih podatkov mora biti v vlogi jasno navedena s sklicevanjem na posebna pravila v Prilogi IV.

Pristojni organ obvesti predlagatelja o možnosti, da predlaga prilagoditev zahtevanih podatkov, o pogojih, pod katerimi lahko zaprosi za tako prilagoditev, in mu po potrebi zagotovi pomoč pri pripravi takega predloga.

3.   
  Za opredelitev
  , kaj je ustrezna utemeljitev za prilagoditev podatkov, ki se zahtevajo v skladu s členom 18, pod pogoji iz točke (a) odstavka 1
  , Komisija prilagodi merila z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75
  .

▐

Člen 20

Vsebina dovoljenja

1.   V dovoljenju so določeni pogoji v zvezi z dajanjem v promet in uporabo biocidnih pripravkov.

2.   Dovoljenje vključuje povzetek značilnosti biocidnega pripravka, kjer so naštete naslednje informacije:

| (a) | trgovsko ime biocidnega pripravka; |
| --- | --- |

(a)

trgovsko ime biocidnega pripravka;

| (b) | ime in naslov imetnika dovoljenja; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov imetnika dovoljenja;

| (c) | datum dovoljenja in datum izteka dovoljenja; |
| --- | --- |

(c)

datum dovoljenja in datum izteka dovoljenja;

| (d) | številka dovoljenja; |
| --- | --- |

(d)

številka dovoljenja;

| (e) | če so ti podatki potrebni za pravilno uporabo biocidnega pripravka,
  kakovostna in količinska sestava aktivnih in neaktivnih snovi
  ob upoštevanju koncentracijskih območij iz člena 16(4)
  ; |
| --- | --- |

(e)

če so ti podatki potrebni za pravilno uporabo biocidnega pripravka,
  kakovostna in količinska sestava aktivnih in neaktivnih snovi
  ob upoštevanju koncentracijskih območij iz člena 16(4)
  ;

| (f) | proizvajalci biocidnega pripravka (imena in naslovi, vključno s krajem proizvodnih obratov); |
| --- | --- |

(f)

proizvajalci biocidnega pripravka (imena in naslovi, vključno s krajem proizvodnih obratov);

| (g) | proizvajalci aktivnih snovi (imena in naslovi, vključno s krajem proizvodnih obratov); |
| --- | --- |

(g)

proizvajalci aktivnih snovi (imena in naslovi, vključno s krajem proizvodnih obratov);

| (h) | fizikalno stanje in narava biocidnega pripravka; |
| --- | --- |

(h)

fizikalno stanje in narava biocidnega pripravka;

| (i) | izjave o nevarnosti in previdnostne izjave; |
| --- | --- |

(i)

izjave o nevarnosti in previdnostne izjave;

| (j) | vrsta pripravka v skladu s Prilogo V in ciljni škodljivi organizmi; |
| --- | --- |

(j)

vrsta pripravka v skladu s Prilogo V in ciljni škodljivi organizmi;

| (k) | odmerki in navodila za uporabo; |
| --- | --- |

(k)

odmerki in navodila za uporabo;

| (l) | kategorije uporabnikov; |
| --- | --- |

(l)

kategorije uporabnikov;

| (m) | podatki o verjetnih neposrednih ali posrednih neželenih učinkih in navodila za prvo pomoč; |
| --- | --- |

(m)

podatki o verjetnih neposrednih ali posrednih neželenih učinkih in navodila za prvo pomoč;

| (n) | navodila za varno odstranjevanje pripravka in njegove embalaže; |
| --- | --- |

(n)

navodila za varno odstranjevanje pripravka in njegove embalaže;

| (o) | v primeru biocidnega pripravka, ki ga je proizvajalec namenil med drugim tudi za uporabo v namene iz člena 2(7), vsi posebni pogoji uporabe in izjava, da je biocidni pripravek v skladu z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz direktiv 90/385/EGS, 93/42/EGS ali 98/79/ES
  ; |
| --- | --- |

(o)

v primeru biocidnega pripravka, ki ga je proizvajalec namenil med drugim tudi za uporabo v namene iz člena 2(7), vsi posebni pogoji uporabe in izjava, da je biocidni pripravek v skladu z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz direktiv 90/385/EGS, 93/42/EGS ali 98/79/ES
  ;

| (p) | analitske metode, vključno z odstotki izkoristka in območjem določanja za toksikološko in ekotoksikološko pomembne sestavine biocidnih pripravkov in njihove ostanke
  . |
| --- | --- |

(p)

analitske metode, vključno z odstotki izkoristka in območjem določanja za toksikološko in ekotoksikološko pomembne sestavine biocidnih pripravkov in njihove ostanke
  .

3.   Poleg odstavka 2 mora dovoljenje v primeru okvirne formulacije navajati, če je to primerno, naslednje informacije:

| (a) | referenčni biocidni pripravek v skupini pripravkov, ki vključuje okvirno formulacijo ▐; |
| --- | --- |

(a)

referenčni biocidni pripravek v skupini pripravkov, ki vključuje okvirno formulacijo ▐;

| (b) | dovoljena sprememba sestave tega referenčnega biocidnega pripravka, izražena
  kot zmanjšanje odstotka aktivne (aktivnih) snovi ali spremembo
  neaktivnih snovi v biocidnih pripravkih,
  izražena v odstotkih,
  za katere velja, da pripadajo navedeni okvirni formulaciji; |
| --- | --- |

(b)

dovoljena sprememba sestave tega referenčnega biocidnega pripravka, izražena
  kot zmanjšanje odstotka aktivne (aktivnih) snovi ali spremembo
  neaktivnih snovi v biocidnih pripravkih,
  izražena v odstotkih,
  za katere velja, da pripadajo navedeni okvirni formulaciji;

| (c) | neaktivne snovi, ki se lahko nadomestijo v dovoljenih biocidnih pripravkih iz navedene okvirne formulacije. |
| --- | --- |

(c)

neaktivne snovi, ki se lahko nadomestijo v dovoljenih biocidnih pripravkih iz navedene okvirne formulacije.

4.
     
  V primeru okvirne formulacije se za vse biocidne pripravke, ki spadajo v okvirno formulacijo, določi enotna številka dovoljenja.

Člen 21

Primerjalna ocena biocidnih pripravkov

1.   Pristojni organ prejemnik ali v primeru ocene vloge za dovoljenje Unije, ocenjevalni pristojni organ, opravi primerjalno oceno kot del ocene vloge za dovoljenje ali obnove dovoljenja za biocidni pripravek, ki vsebuje aktivno snov kot možno snov za zamenjavo v skladu s členom 9(1).
  Primerjalno oceno je treba opraviti za vse biocidne pripravke, ki se uporabljajo za enak namen, kadar se zbere dovolj izkušenj in so bili v uporabi najmanj pet let.

2.   Rezultate primerjalne ocene je treba nemudoma poslati pristojnim organom drugih držav članic in agenciji ter v primeru ocene vloge za dovoljenje Unije tudi Komisiji.

3.   Pristojni organ prejemnik ali Komisija v primeru odločitve glede vloge za dovoljenje Unije prepove ali omeji dajanje v promet ali uporabo biocidnega pripravka, ki vsebuje aktivno snov kot možno snov za zamenjavo, če primerjalna ocena, s katero se presoja tveganja in prednosti v skladu s Prilogo VI, dokazuje, da so izpolnjena vsa naslednja merila:

| (a) | za načine uporabe, navedene v vlogi, že
  obstajajo
  drugi dovoljeni biocidni
  pripravki,
  ki
  so
  bistveno
  varnejši
  za zdravje ljudi ali živali ali za okolje
  in ki so enako učinkoviti ter po vseh ostalih parametrih ne vključujejo bistveno večjega tveganja
  ; |
| --- | --- |

(a)

za načine uporabe, navedene v vlogi, že
  obstajajo
  drugi dovoljeni biocidni
  pripravki,
  ki
  so
  bistveno
  varnejši
  za zdravje ljudi ali živali ali za okolje
  in ki so enako učinkoviti ter po vseh ostalih parametrih ne vključujejo bistveno večjega tveganja
  ;

| (b) | biocidni pripravek ali ne-kemična kontrolna ali preventivna metoda iz točke (a) ne pomeni bistvenih gospodarskih ali praktičnih izgub; |
| --- | --- |

(b)

biocidni pripravek ali ne-kemična kontrolna ali preventivna metoda iz točke (a) ne pomeni bistvenih gospodarskih ali praktičnih izgub;

| (c) | kemijska raznolikost aktivnih snovi je ustrezna za čim večje zmanjšanje nastanka odpornosti v ciljnem škodljivem organizmu. |
| --- | --- |

(c)

kemijska raznolikost aktivnih snovi je ustrezna za čim večje zmanjšanje nastanka odpornosti v ciljnem škodljivem organizmu.

4.
     
  Komisija na podlagi odstavka 3 sprejme ukrepe, s katerimi natančneje določi postopek, potreben za opredelitev prošnje za primerjalno oceno biocidnih pripravkov. S temi ukrepi opredeli merila in algoritme, ki se uporabijo v primerjalni oceni za zagotovitev enotnega izvajanja po vsej Uniji.

5.   Če vključuje primerjalna ocena vprašanje, ki bi se zaradi svojega obsega ali posledic bolje obravnavalo na ravni Unije, zlasti če se nanaša na najmanj dva pristojna organa, lahko pristojni organ prejemnik naslovi vprašanje na Komisijo. Komisija sprejme odločitev v skladu s členom 76(3).

Za določitev postopkov
  v zvezi s primerjalnimi ocenami, pri katerih se pojavijo vprašanja v interesu Unije
  , Komisija prilagodi merila z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75
  .

6.   Ne glede na člen 15(4) se dovoljenje za biocidni pripravek, ki vsebuje aktivno snov kot možno snov za zamenjavo, izda za
  obdobja
  največ petih let.

Države članice pripravijo in izvedejo načrt za zamenjavo, s katerim zagotovijo, da se uporaba zadevnega biocidnega pripravka ukine v obdobju veljavnosti dovoljenja in da bo aktivna snov ali pripravek zamenjan s smotrno kemično ali nekemično nadomestno možnostjo.

7.   Če se sprejme odločitev, da se ne dovoli ali omeji uporaba biocidnega pripravka v skladu z odstavkom 3, začne navedeni preklic ali sprememba dovoljenja veljati
  tri leta
  po odločitvi ali na koncu obdobja vključitve možne snovi za zamenjavo, če to nastopi prej.

POGLAVJE V

NACIONALNA DOVOLJENJA ZA BIOCIDNE PRIPRAVKE

Člen 22

Vložitev in validacija vlog

1.   
  Oseba, odgovorna za dajanje biocidnih pripravkov v promet, ali njen zastopnik vloži pri agenciji vlogo za nacionalno dovoljenje ali dovoljenje Unije in obvesti agencijo o imenu sprejemnega pristojnega organa. Agencija v treh tednih od prejetja vloge obvesti sprejemni pristojni organ, ali, v primeru vloge za dovoljenje Unije, da je vloga na voljo v zbirki podatkov agencije.

2.   
  Agencija v treh tednih po prejetju vloge validira vlogo, če so izpolnjene aslednje zahteve:

| (a) | da so bili predloženi dokumenti iz člena 18; |
| --- | --- |

(a)

da so bili predloženi dokumenti iz člena 18;

| (b) | da so bile plačane pristojbine iz člena 71. |
| --- | --- |

(b)

da so bile plačane pristojbine iz člena 71.

Validacija ne vključuje ocene kakovosti ali primernosti vseh predloženih podatkov ali obrazložitev za prilagoditev zahtevanih podatkov.

3.   
  Če agencija
  meni, da je vloga
  nepopolna
  ,
  predlagatelja
  obvesti
  , katere dodatne informacije so potrebne za validacijo vloge ter določi razumen rok za predložitev navedenih informacij
  .

Agencija v treh tednih po prejetju dodatnih informacij ugotovi, ali so predložene dodatne informacije zadostne za validacijo vloge.

Če predlagatelj vloge ne dopolni v roku, agencija zavrne vlogo in o tem obvesti predlagatelja in pristojni sprejemni organ.

V takšnih primerih se del pristojbine, plačane agenciji v skladu s členom 71, povrne.

4.
     
  Predlagatelj lahko v skladu s členom 68 vložijo pritožbo proti odločitvam agencije na podlagi tretjega pododstavka odstavka 3.

5.
     
  Če agencija na podlagi validacije, opravljene v skladu z odstavkom 2, meni, da je vloga popolna, o tem nemudoma obvesti predlagatelja in sprejemni pristojni organ.

Člen 23

Ocenjevanje vloge

1.   Pristojni organ prejemnik mora v
  šestih mesecih
  po validaciji iz člena 22 sprejeti odločitev o vlogi v skladu s členom 16.

2.   Če pristojni organ druge države članice preučuje vlogo v zvezi z istim biocidnim pripravkom ali če je pristojni organ druge države članice že izdal dovoljenje za isti biocidni pripravek, mora pristojni organ prejemnik prekiniti ocenjevanje vloge in o tem obvestiti predlagatelja.

Vendar lahko predlagatelj zahteva, da se njegova vloga oceni v skladu s členom 25 ali členom 28.

3.   Če se zdi, da so potrebne dodatne informacije za izvedbo popolne ocene vloge, pristojni organ prejemnik od predlagatelja zahteva, da predloži take informacije.
  Šest mesečno
  obdobje iz odstavka 1 se prekine od dneva izdaje vloge, pa do dneva prejema informacij.

4.   Pristojni organ prejemnik napiše poročilo, v katerem povzame ugotovitve svoje ocene in razloge za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek ali za zavrnitev izdaje dovoljenja. Pristojni organ prejemnik pošlje osnutek poročila o oceni predlagatelju, ki mora imeti priložnost, da v enem mesecu v pisni ali ustni obliki predloži opombe. Pristojni organ prejemnik te opombe ustrezno upošteva pri zaključevanju svoje ocene.

Pristojni organ prejemnik odobri povzetek značilnosti biocidnega pripravka v skladu s členom 20(2). Predlagatelju pošlje kopijo zaključnega poročila o oceni.

5.   Ob sprejetju odločitve o vlogi vnese pristojni organ prejemnik v Register biocidnih pripravkov Unije naslednje informacije:

| (a) | povzetek značilnosti biocidnega pripravka; |
| --- | --- |

(a)

povzetek značilnosti biocidnega pripravka;

| (b) | poročilo, v katerem so povzete ugotovitve ocene biocidnega pripravka, in razlogi za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek ali za zavrnitev izdaje dovoljenja; |
| --- | --- |

(b)

poročilo, v katerem so povzete ugotovitve ocene biocidnega pripravka, in razlogi za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek ali za zavrnitev izdaje dovoljenja;

| (c) | sprejete upravne odločitve pristojnega organa prejemnika v zvezi z vlogo. |
| --- | --- |

(c)

sprejete upravne odločitve pristojnega organa prejemnika v zvezi z vlogo.

Člen 24

Obnovitev nacionalnega dovoljenja

1.   Imetnik dovoljenja ali njegov zastopnik vloži vlogo za obnovitev nacionalnega dovoljenja pri pristojnem organu prejemniku najmanj
  12 mesecev
  pred potekom dovoljenja.

Ob vložitvi vloge se plačajo tudi pristojbine iz člena 71.

2.   Pristojni organ prejemnik obnovi nacionalno dovoljenje, če so pogoji iz člena 16 še vedno izpolnjeni.

3.   Ko predlagatelj zaprosi za obnovitev, predloži seznam vseh podatkov v zvezi z biocidnim pripravkom, ki je bil proizveden po prejšnjem dovoljenju, ter utemeljitev, da še veljajo ugotovitve prvotne ocene biocidnega pripravka.

Pristojni organ prejemnik lahko kadar koli od predlagatelja zahteva, da predloži podatke, navedene v seznamu.

4.   V roku enega meseca po prejemu vloge za obnovitev nacionalnega dovoljenja mora pristojni organ prejemnik preveriti, ali vloga izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | da so bile predložene informacije iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(a)

da so bile predložene informacije iz odstavka 3;

| (b) | da so bile plačane pristojbine iz člena 71. |
| --- | --- |

(b)

da so bile plačane pristojbine iz člena 71.

Validacija ne vključuje ocene kakovosti ali primernosti vseh predloženih podatkov ali obrazložitev za prilagoditev zahtevanih podatkov.

5.   Če pristojni organ prejemnik meni, da vloga ni popolna, predlagatelja obvesti, katere dodatne informacije so potrebne za validacijo vloge ter določi razumen rok za predložitev navedenih informacij.

Pristojni organ prejemnik v enem mesecu po prejemu dodatnih informacij ugotovi, ali predložene dodatne informacije zadostujejo za validacijo vloge.

Če predlagatelj zahtevanih informacij ne predloži v roku, pristojni organ prejemnik vlogo zavrne in o tem obvesti predlagatelja.

Če pristojni organ prejemnik na podlagi validacije, opravljene v skladu z odstavkom 4, meni, da je vloga popolna, o tem nemudoma obvesti predlagatelja.

6.   Odločitev o vlogi za obnovitev nacionalnega dovoljenja se sprejme v šestih mesecih po validaciji.

7.   Če se pri oceni vloge za obnovitev pokaže, da so potrebne dodatne informacije za popolno oceno vloge, pristojni organ prejemnik od predlagatelja zahteva, da jih predloži. Šestmesečno obdobje iz odstavka 6 se prekine od dneva izdaje vloge, pa do dneva prejema informacij.

8.   Kadar se zaradi razlogov, na katere imetnik nacionalnega dovoljenja ne more vplivati, odločitev o obnovitvi nacionalnega dovoljenja ne sprejme pred njegovim potekom, pristojni organ prejemnik odobri obnovitev nacionalnega dovoljenja za obdobje, ki je potrebno za zaključitev ocene.

9.   Ob sprejetju odločitve o obnovitvi nacionalnega dovoljenja pristojni organ, ki je izdal tako odločitev, vnese informacije iz člena 23(5) v Register biocidnih pripravkov Unije.

POGLAVJE VI

POSTOPKI MEDSEBOJNEGA PRIZNAVANJA

Člen 25

Zaporedno medsebojno priznavanje nacionalnih dovoljenj

1.   Imetnik nacionalnega dovoljenja za biocidni pripravek, ki ga je pristojni organ izdal v skladu s členom 15 (v nadaljnjem besedilu: referenčni pristojni organ), lahko vloži vlogo za nacionalno dovoljenje za biocidni pripravek v drugi državi članici v okviru postopka zaporednega medsebojnega priznavanja.

2.   Vlogi za medsebojno priznavanje je treba priložiti:

| (a) | sklic na nacionalno dovoljenje, ki ga je izdal referenčni pristojni organ; |
| --- | --- |

(a)

sklic na nacionalno dovoljenje, ki ga je izdal referenčni pristojni organ;

| (b) | elektronski povzetek dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III; |
| --- | --- |

(b)

elektronski povzetek dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III;

| (c) | sklic na poročilo referenčnega pristojnega organa, v katerem so povzete ugotovitve ocene in razlogi za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek. |
| --- | --- |

(c)

sklic na poročilo referenčnega pristojnega organa, v katerem so povzete ugotovitve ocene in razlogi za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek.

Ob vložitvi vloge se plačajo tudi pristojbine iz člena 71.

3.   Pristojni organ prejemnik lahko zahteva prevod nacionalnega dovoljenja in vloge v enega ali več uradnih jezikov države članice, kjer ima ta pristojni organ svoj sedež.

Vloge za nacionalno dovoljenje, ki vključujejo postopek vzajemnega priznavanja, vključno z dokumenti iz člena 18, je mogoče vložiti pri pristojnem organu v angleščini.

4.   Pristojni organ prejemnik o vlogi odloča v štirih mesecih od prejema vloge.

5.   Pristojni organ prejemnik izda dovoljenje za zadevni biocidni pripravek pod enakimi pogoji kot referenčni pristojni organ
  , razen če je odstopanje utemeljeno s posebnimi nacionalnimi okoliščinami v skladu s členom 29
  .

V vseh udeleženih državah članicah se uporablja enotna številka dovoljenja.

6.
     
  Komisija sprejme ukrepe z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75, pri čemer navede merila in postopke za dodeljevanje enotne številke dovoljenja iz odstavka 5.

7.   Ob sprejetju odločitve o vlogi za medsebojno priznavanje nacionalnega dovoljenja v skladu s tem členom vnesejo pristojni organi, ki so sprejeli te odločitve, informacije iz točk (a) in (c) člena 23(5) v Register biocidnih pripravkov Unije.

Člen 26

Vloga za medsebojno priznavanje, ki jo vložijo organi za zatiranje škodljivcev

1.   Če ni bila v državi članici vložena nobena vloga za nacionalno dovoljenje za biocidni pripravek, za katerega je že izdano dovoljenje v drugi državi članici, lahko uradni ali znanstveni organi, vključeni v dejavnosti zatiranja škodljivcev, ali strokovne organizacije ob soglasju imetnika dovoljenja v drugi državi članici zahtevajo nacionalno dovoljenje za enak biocidni pripravek, enako uporabo in pod enakimi pogoji za uporabo v navedeni državi članici po postopku medsebojnega priznavanja iz člena 25.

Predlagatelj dokaže, da je uporaba takega biocidnega pripravka v splošnem interesu za navedeno državo članico.

Ob vložitvi vloge se plačajo tudi pristojbine iz člena 71.

2.   Ne glede na odstavek 1 lahko predlagatelj, če imetnik dovoljenja ne soglaša, to navede v vlogi in pristojni organ zadevne države članice lahko sprejme vlogo na podlagi javnega interesa.

3.   Če pristojni organ zadevne države članice meni, da biocidni pripravek izpolnjuje pogoje iz člena 16 in je v skladu s pogoji iz tega člena, pristojni organ izda dovoljenje za dajanje biocidnega pripravka v promet.

4.   Uradni ali znanstveni organi, vključeni v dejavnosti zatiranja škodljivcev, ali strokovne organizacije morajo imeti pravice in dolžnosti imetnika dovoljenja.

Člen 27

Ugovori v zvezi s pogoji za nacionalno dovoljenje

1.   Če pristojni organ v štirih mesecih po vlogi za medsebojno priznavanje meni, da biocidni pripravek, za katerega je bilo izdano dovoljenje v drugi državi članici, ne izpolnjuje zahtev iz člena 16, mora nemudoma uradno obvestiti Komisijo, pristojne organe v drugih državah članicah in predlagatelja, ter jim predložiti obrazložitveni dokument, ki opredeljuje biocidni pripravek in njegove specifikacije ter določa razloge, zaradi katerih predlaga zavrnitev priznanja ali omejitev nacionalnega dovoljenja.

Komisija
  po posvetovanju s predlagateljem
  sprejme odločitev, ali razlogi, ki jih je navedel pristojni organ, upravičujejo zavrnitev priznanja ali omejitev nacionalnega dovoljenja v skladu s postopkom iz člena 76(3).

Komisija pripravi predlog sklepa v treh mesecih od prejetja obvestila. Če skladno s postopkom iz člena 30 zaprosi agencijo za mnenje, se obdobje treh mesecev prekine, dokler agencija svojega mnenja ne sporoči.

2.   Če odločitev Komisije potrdi navedene razloge za zavrnitev ali omejitev poznejšega dovoljenja, pristojni organ, ki je predhodno izdal dovoljenje za biocidni pripravek, nemudoma preveri svoje nacionalno dovoljenje, da bo v skladu z navedeno odločitvijo.

Če odločitev Komisije potrdi prvotno nacionalno dovoljenje, pristojni organ, ki je predlagal zavrnitev priznanja nacionalnega dovoljenja ali priznanje nacionalnega dovoljenja pod določenimi pogoji, nemudoma izda dovoljenje za zadevni biocidni pripravek v skladu s prvotnim dovoljenjem.

Člen 28

Hkratno medsebojno priznavanje nacionalnih dovoljenj

1.   Če želi predlagatelj dobiti nacionalna dovoljenja za biocidni pripravek hkrati v več kot eni državi članici, vloži pri referenčnem pristojnem organu, ki ga sam izbere, vlogo, ki vsebuje:

| (a) | dokumente iz člena 18; |
| --- | --- |

(a)

dokumente iz člena 18;

| (b) | seznam vseh drugih držav članic, v katerih želi pridobiti nacionalno dovoljenje (v nadaljnjem besedilu: druge zadevne države članice). |
| --- | --- |

(b)

seznam vseh drugih držav članic, v katerih želi pridobiti nacionalno dovoljenje (v nadaljnjem besedilu: druge zadevne države članice).

Ob vložitvi vloge se plačajo tudi pristojbine iz člena 71.

Referenčni pristojni organ je odgovoren za oceno vloge.

2.   Predlagatelj vloži pri pristojnih organih drugih zadevnih držav članic vlogo za medsebojno priznavanje dovoljenja, za katero je vložil vlogo pri referenčnem pristojnem organu. Ta vloga vsebuje:

| (a) | elektronski povzetek dokumentacije v skladu s Prilogo III; |
| --- | --- |

(a)

elektronski povzetek dokumentacije v skladu s Prilogo III;

| (b) | imena referenčnega pristojnega organa in drugih zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(b)

imena referenčnega pristojnega organa in drugih zadevnih držav članic.

3.   Referenčni pristojni organ v enem mesecu po prejemu vloge iz odstavka 1 preveri, ali je vloga v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | da so bile predložene informacije iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

da so bile predložene informacije iz odstavka 1;

| (b) | da so bile plačane pristojbine iz člena 71. |
| --- | --- |

(b)

da so bile plačane pristojbine iz člena 71.

Validacija ne vključuje ocene kakovosti ali primernosti vseh predloženih podatkov ali obrazložitev za prilagoditev zahtevanih podatkov.

4.   Če referenčni pristojni organ meni, da vloga ni popolna, predlagatelja obvesti, katere dodatne informacije so potrebne za validacijo vloge, ter določi razumen rok za predložitev navedenih informacij. Referenčni pristojni organ obvesti tudi druge zadevne države članice.

Referenčni pristojni organ v enem mesecu po prejemu dodatnih informacij določi, ali predložene dodatne informacije zadostujejo za validacijo vloge.

Če predlagatelj zahtevanih informacij ne predloži v roku, referenčni pristojni organ zavrne vlogo in o tem obvesti predlagatelja ter druge zadevne države članice.

5.   Če referenčni pristojni organ na podlagi validacije, opravljene v skladu z odstavkom 3, meni, da je vloga popolna, o tem nemudoma obvesti predlagatelja in druge zadevne države članice.

6.   Referenčni pristojni organ v dvanajstih mesecih po prejemu veljavne vloge oceni informacije iz odstavka 1 in pripravi poročilo, ki povzema ugotovitve njegove ocene in osnutek povzetka značilnosti biocidnega pripravka ter pošlje poročilo in osnutek povzetka pristojnim organom drugih zadevnih držav članic in predlagatelju. Referenčni pristojni organ pošlje osnutek poročila o oceni predlagatelju, ki mora imeti priložnost, da v enem mesecu v pisni ali ustni obliki predloži opombe. Referenčni pristojni organ te opombe ustrezno upošteva pri zaključevanju svoje ocene.

7.   V štirih mesecih po prejemu dokumentov iz odstavka 6 pristojni organi drugih zadevnih držav članic odobrijo poročilo o oceni in povzetek značilnosti pripravka ter o tem obvestijo referenčni pristojni organ.

8.   Referenčni pristojni organ in pristojni organi drugih zadevnih držav članic v enem mesecu po izteku obdobja iz odstavka 7 izdajo dovoljenje za biocidni pripravek na podlagi odobrenega poročila o oceni in povzetka značilnosti biocidnega pripravka.

V vseh udeleženih državah članicah se uporablja enotna številka dovoljenja.

Komisija sprejme ukrepe z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75, pri čemer navede merila in postopke za dodeljevanje enotne številke dovoljenja.

9.   Če eden ali več pristojnih organov drugih zadevnih držav članic v štirih mesecih po prejemu dokumentov iz odstavka 6 ni odobril poročila o oceni in povzetka značilnosti biocidnega pripravka, o tem uradno obvesti Komisijo, predlagatelja, referenčni pristojni organ in pristojne organe drugih zadevnih držav članic ter jim predloži obrazložitveni dokument, ki opredeljuje biocidni pripravek in njegove specifikacije ter določa razloge, zaradi katerih predlagajo zavrnitev priznanja ali omejitev nacionalnega dovoljenja.

Komisija
  po predhodnem posvetovanju s predlagateljem
  sprejme odločitev, ali razlogi, ki jih je navedel pristojni organ, upravičujejo zavrnitev priznanja ali omejitev nacionalnega dovoljenja v skladu s postopkom iz člena 76(3).

Ta odločitev se sprejme v treh mesecih od sporočila pristojnega organa iz prvega pododstavka. Če Komisija v skladu s členom 30 zaprosi agencijo za mnenje, se obdobje treh mesecev prekine, dokler agencija svojega mnenja ne sporoči.

Če
  odločitev Komisije potrdi navedene
  razloge ▐ za zavrnitev ali omejitev
  poznejšega
  dovoljenja, pristojni organ, ki
  je predhodno izdal
  dovoljenje za ▐ biocidni pripravek
  , nemudoma preveri svoje nacionalno dovoljenje, da bo v skladu z navedeno odločitvijo
  .

Če odločitev Komisije potrdi prvotno nacionalno dovoljenje, pristojni organ, ki je predlagal zavrnitev priznanja nacionalnega dovoljenja ali priznanje nacionalnega dovoljenja pod določenimi pogoji, nemudoma izda dovoljenje za zadevni biocidni pripravek v skladu s prvotnim dovoljenjem.

10.   Ob sprejetju odločitev o vlogi za hkratno nacionalno dovoljenje v več kot eni državi članici vnesejo pristojni organi držav članic, ki so sprejele odločitev, informacije iz člena 23(5) v Register biocidnih pripravkov Unije, če je to primerno.

Člen 29

Prilagoditev lokalnim okoliščinam

1.   Pristojni organ, ki je prejel vlogo za medsebojno priznavanje v skladu s členom 25 ali 28, lahko v dveh mesecih po prejemu vloge predlagatelju predlaga, da se nekateri pogoji iz točk
  (e),
  (f), (g), (j), (l)
  , (m)
  in (n) člena 58(2) v dovoljenju prilagodijo lokalnim okoliščinam, da bodo tako izpolnjeni pogoji za izdajo dovoljenja iz člena 16, ter o tem obvesti Komisijo, če ugotovi, da je na njegovem ozemlju izpolnjen eden izmed naslednjih pogojev:

| (a) | ciljna vrsta ni prisotna v škodljivih količinah; |
| --- | --- |

(a)

ciljna vrsta ni prisotna v škodljivih količinah;

| (b) | je dokazana nesprejemljiva toleranca ali odpornost ciljnega organizma na biocidni pripravek; |
| --- | --- |

(b)

je dokazana nesprejemljiva toleranca ali odpornost ciljnega organizma na biocidni pripravek;

| (c) | se ustrezne okoliščine uporabe, zlasti podnebje ali obdobje razmnoževanja ciljne vrste, znatno razlikujejo od okoliščin v državi članici, v kateri je bila opravljena prvotna ocena, ali državi članici, v kateri je bilo izdano prvotno nacionalno dovoljenje
  ; |
| --- | --- |

(c)

se ustrezne okoliščine uporabe, zlasti podnebje ali obdobje razmnoževanja ciljne vrste, znatno razlikujejo od okoliščin v državi članici, v kateri je bila opravljena prvotna ocena, ali državi članici, v kateri je bilo izdano prvotno nacionalno dovoljenje
  ;

| (d) | nespremenjeno nacionalno dovoljenje pomeni škodljive učinke za zdravje ljudi ali nesprejemljive vplive na okolje
  . |
| --- | --- |

(d)

nespremenjeno nacionalno dovoljenje pomeni škodljive učinke za zdravje ljudi ali nesprejemljive vplive na okolje
  .

Pristojni organi sporočijo Komisiji vse predloge v zvezi s prilagoditvijo pogojev za nacionalna dovoljenja lokalnim okoliščinam ter razloge za predlaganje prilagoditve.

2.
     
  Ob upoštevanju prava Unije je mogoče uvesti ustrezne pogoje v skladu z zahtevami iz člena 15 ter druge ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki izhajajo iz posebnih pogojev uporabe.

3.   Če v dveh mesecih ni dosežen sporazum o predlaganih prilagoditvah med predlagateljem in pristojnim organom, ki je prejel vlogo za medsebojno priznanje, pristojni organ o tem nemudoma obvesti Komisijo in predloži obrazložitveni dokument o predlaganih prilagoditvah, ki opredeljuje biocidni pripravek in njegove specifikacije ter določa razloge, zaradi katerih predlaga prilagoditev pogojev za nacionalno dovoljenje.

▐

Člen 30

Mnenje agencije

1.   Komisija lahko zaprosi agencijo za mnenje o znanstvenih ali tehničnih vprašanjih, ki jih postavi država članica, ki ugovarja medsebojnemu priznanju nacionalnega dovoljenja ali želi prilagoditi dovoljenje lokalnim okoliščinam. Agencija izda mnenje v šestih mesecih od datuma, ko je prejela vprašanje.

2.   Preden agencija izda svoje mnenje, da predlagatelju ali imetniku dovoljenja možnost, da v določenem roku, ki ne presega enega meseca, predloži pisno ali ustno obrazložitev.

Agencija lahko začasno prekine rok iz odstavka 1, da predlagatelju ali imetniku dovoljenja omogoči pripravo obrazložitev.

Člen 31

Odstopanje v zvezi z nekaterimi
  aktivnimi snovmi ali
  vrstami pripravkov

Ne glede na
  člene 25–29
  lahko pristojni organi držav članic zavrnejo medsebojno priznavanje nacionalnih dovoljenj, izdanih za
  biocidne pripravke, ki vsebujejo aktivne snovi iz členov 5 in 9, ter za
  pripravke vrst 15, 17 in 23 Priloge V, če se take zavrnitve lahko upravičijo z zaščito zdravja ljudi,
  zlasti zdravja ranljivih skupin, z zaščito zdravja
  živali ali rastlin, varstvom
  okolja,
  nacionalnega bogastva umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti ali varstvom industrijske in poslovne lastnine. Pristojni organi držav članic nemudoma obvestijo drug drugega in Komisijo o vseh odločitvah, sprejetih v zvezi s tem, ter navedejo razloge zanje.

POGLAVJE VII

DOVOLJENJA UNIJE ZA BIOCIDNE PRIPRAVKE

Oddelek 1

Izdaja dovoljenj Unije

Člen 32

Dovoljenje Unije

Dovoljenje Unije, ki ga je izdala Komisija v skladu s tem oddelkom, je veljavno povsod v Uniji, če ni določeno drugače. To dovoljenje podeljuje enake pravice in dolžnosti vsaki državi članici kot dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ navedene države članice.

Člen 33

Biocidni pripravki, za katere se lahko izda dovoljenje Unije

1.   
  Od leta 2013
  se dovoljenje Unije lahko izda za naslednje kategorije biocidnih pripravkov:

| (a) | biocidne pripravke, ki vsebujejo eno ali več novih aktivnih snovi; |
| --- | --- |

(a)

biocidne pripravke, ki vsebujejo eno ali več novih aktivnih snovi;

| (b) | biocidne pripravke z manjšim tveganjem. |
| --- | --- |

(b)

biocidne pripravke z manjšim tveganjem.

2.   
  Od leta 2017 se dovoljenje Unije lahko izda za vse kategorije biocidnih pripravkov, razen za tiste, ki vsebujejo aktivne snovi iz člena 5
  .

Člen 34

Vložitev in validacija vloge

1.   Oseba, ki je odgovorna za dajanje biocidnih pripravkov v promet, ali njen zastopnik vloži pri agenciji vlogo za dovoljenje Unije in obvesti agencijo o imenu pristojnega organa države članice, ki ga sam izbere in ki je odgovoren za oceno vloge (v nadaljnjem besedilu: ocenjevalni pristojni organ).

Agencija v enem mesecu po prejemu vloge uradno obvesti ocenjevalni pristojni organ, da je vloga na voljo v zbirki podatkov agencije.

2.   Agencija v dveh mesecih po prejemu vloge preveri, če vloga izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | da so bili predloženi dokumentiiz člena 18; |
| --- | --- |

(a)

da so bili predloženi dokumentiiz člena 18;

| (b) | da so bile plačane pristojbine iz člena 71. |
| --- | --- |

(b)

da so bile plačane pristojbine iz člena 71.

Validacija ne vključuje ocene kakovosti ali primernosti vseh predloženih podatkov ali obrazložitev za prilagoditev zahtevanih podatkov.

3.   Če agencija meni, da vloga ni popolna, predlagatelja obvesti, katere dodatne informacije so potrebne za validacijo vloge ter določi razumen rok za predložitev navedenih informacij.

Agencija v dveh mesecih po prejemu dodatnih informacij ugotovi, ali predložene dodatne informacije zadostujejo za validacijo vloge.

Če predlagatelj vloge ne dopolni v roku, agencija zavrne vlogo in o tem obvesti predlagatelja in pristojni ocenjevalni organ. V takšnih primerih se del pristojbine, plačane agenciji v skladu s členom 71, povrne.

4.   Na podlagi člena 68 se lahko proti odločitvam agencije na podlagi tretjega pododstavka odstavka 3 tega člena vloži pritožba.

5.   Če agencija na podlagi validacije, opravljene v skladu z odstavkom 2, meni, da je vloga popolna, o tem nemudoma obvesti predlagatelja in ocenjevalni pristojni organ.

Člen 35

Ocenjevanje vlog

1.   Ocenjevalni pristojni organ v dvanajstih mesecih po validaciji oceni dokumentacijo v skladu s členom 16, vključno z vsemi predlogi za prilagoditev zahtevanih podatkov, ki so bili predloženi v skladu s členom 19(2), če je to primerno.

Ocenjevalni pristojni organ da predlagatelju možnost, da v enem mesecu v pisni ali ustni obliki predloži opombe v zvezi z ugotovitvami ocene. Ocenjevalni pristojni organ te opombe ustrezno upošteva pri zaključevanju svoje ocene.

Ocenjevalni pristojni organ pošlje agenciji ugotovitve ocene in poročilo o oceni.

2.   Če se pri oceni dokumentacije pokaže, da so potrebne dodatne informacije za izvedbo ocene, ocenjevalni pristojni organ od predlagatelja zahteva, da v določenem roku predloži te informacije in o tem obvesti agencijo.

Dvanajstmesečno obdobje iz odstavka 1 se prekine od dneva izdaje vloge, pa do dneva prejema informacij.

3.   V
  treh
  mesecih od prejema zaključkov ocene agencija pripravi in predloži Komisiji mnenje o dovoljenju za biocidni pripravek.

Če agencija priporoča izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, mnenje vsebuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | izjavo, da so pogoji iz točk (b), (c) in (d) člena 16(1) izpolnjeni, ter osnutek povzetka značilnosti biocidnega pripravka v skladu s členom 20(2); |
| --- | --- |

(a)

izjavo, da so pogoji iz točk (b), (c) in (d) člena 16(1) izpolnjeni, ter osnutek povzetka značilnosti biocidnega pripravka v skladu s členom 20(2);

| (b) | podrobnosti vseh pogojev, ki jih je treba uvesti za dajanje v promet ali uporabo biocidnega pripravka, če je to primerno; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti vseh pogojev, ki jih je treba uvesti za dajanje v promet ali uporabo biocidnega pripravka, če je to primerno;

| (c) | zaključno poročilo o oceni biocidnega pripravka. |
| --- | --- |

(c)

zaključno poročilo o oceni biocidnega pripravka.

4.   Po prejemu mnenja agencije sprejme Komisija odločitev o dovoljenju Unije za biocidni pripravek v skladu s postopkom iz člena 76(3). Komisija po sprejemu odločitve o izdaji dovoljenja Unije nemudoma vnese informacije iz člena 23(5) v Register biocidnih pripravkov Unije.

Država članica obvesti Komisijo, če omeji ali prepove
  dovoljenje Unije za biocidni pripravek vrste 15, 17 ali 23 Priloge V ▐ na ozemlju
  te
  države članice
  . Omejitev ali prepoved
  mora biti
  utemeljena
  na podlagi varstva
  :

| (a) | zdravja ljudi,
  zlasti zdravja ranljivih skupin, ali |
| --- | --- |

(a)

zdravja ljudi,
  zlasti zdravja ranljivih skupin, ali

| (b) | okolja, zlasti občutljivih ekosistemov, |
| --- | --- |

(b)

okolja, zlasti občutljivih ekosistemov,

| (c) | živali
  , |
| --- | --- |

(c)

živali
  ,

| (d) | rastlin
  , |
| --- | --- |

(d)

rastlin
  ,

| (e) | nacionalnega bogastva umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti ali |
| --- | --- |

(e)

nacionalnega bogastva umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti ali

| (f) | industrijske in poslovne lastnine. |
| --- | --- |

(f)

industrijske in poslovne lastnine.

Če se država članica
  odloči, da je treba ▐ dovoljenje Unije prilagoditi različnim lokalnim okoliščinam v navedeni državi članici v skladu s členom 29, o tem
  obvesti Komisijo
  .

5.   Če se z odločitvijo iz prvega pododstavka odstavka 4 zavrne izdaja dovoljenja Unije za biocidni pripravek, ker ne izpolnjuje meril za biocidni pripravek z manjšim tveganjem v skladu s členom 17, lahko predlagatelj vloži vlogo za dovoljenje Unije v skladu s točko (a) člena 33(1) ali nacionalno dovoljenje v skladu s poglavjem V, če je to primerno.

6.   Pristojni organ, ki je bil uradno obveščen o vlogi za oceno iz člena 34(1), lahko pri Komisiji v enem mesecu od prejema uradnega obvestila vloži ustrezno utemeljeno vlogo za imenovanje drugega ocenjevalnega pristojnega organa. Komisija sprejme odločitev v skladu s postopkom iz člena 76(2).

Oddelek 2

Obnovitev dovoljenj Unije

Člen 36

Vložitev in validacija vlog

1.   Imetnik dovoljenja ali njegov zastopnik vloži vlogo za obnovitev dovoljenja Skupnosti agenciji najmanj
  12 mesecev
  pred iztekom dovoljenja.

Ob vložitvi vloge se plačajo tudi pristojbine iz člena 71.

2.   Agencija v enem mesecu po prejemu vloge obvesti ocenjevalni pristojni organ, ki je opravil prvotno oceno vloge za dovoljenje Unije, da je vloga na voljo v zbirki podatkov agencije.

3.   Komisija obnovi dovoljenje Unije, če so pogoji iz člena 16 še vedno izpolnjeni.

4.   Ko zaprosi za obnovitev, predlagatelj predloži seznam vseh podatkov v zvezi z biocidnim pripravkom, ki so bili pridobljeni po prejšnjem dovoljenju, ter utemeljitev, zakaj še veljajo zaključki iz prvotne ocene biocidnega pripravka.

Ocenjevalni pristojni organ, ki je opravil prvotno oceno, lahko od predlagatelja kadarkoli zahteva, da predloži podatke s seznama.

5.   V dveh mesecih po prejemu vloge agencija validira vlogo, če so izpolnjene naslednje zahteve:

| (a) | dokumenti iz odstavka 4 so predloženi; |
| --- | --- |

(a)

dokumenti iz odstavka 4 so predloženi;

| (b) | pristojbine iz člena 71 so plačane. |
| --- | --- |

(b)

pristojbine iz člena 71 so plačane.

Validacija ne vključuje ocene kakovosti ali primernosti katerih koli predloženih podatkov ali obrazložitev za prilagoditev zahtevanih podatkov.

6.   Če agencija meni, da je vloga nepopolna, predlagatelja obvesti, katere dodatne informacije so potrebne za validacijo vloge ter določi razumen rok za predložitev navedenih informacij.

Agencija v dveh mesecih po prejemu dodatnih informacij ugotovi, ali so predložene dodatne informacije zadostne za validacijo vloge.

Če predlagatelj zahtevanih informacij ne predloži v roku, agencija vlogo zavrne ter o tem obvesti predlagatelja. V takšnih primerih se del pristojbine, plačane agenciji v skladu s členom 71, povrne.

7.   Na podlagi člena 68 se lahko proti odločitvam agencije na podlagi tretjega pododstavka odstavka 6 tega člena vloži pritožba.

8.   Če agencija na podlagi validacije, opravljene v skladu z odstavkom 5, meni, da je vloga popolna, o tem nemudoma obvesti predlagatelja in ocenjevalni pristojni organ.

Člen 37

Ocenjevanje vlog za obnovitev

1.   Na podlagi razpoložljivih informacij in potrebe po pregledu sklepov prvotne ocene vloge za dovoljenje Unije, ocenjevalni pristojni organ, ki je opravil prvotno oceno vloge za dovoljenje Unije, v enem mesecu po validaciji iz člena 36(5) odloči, ali je potrebna popolna ocena vloge za obnovitev.

Če se ocenjevalni pristojni organ odloči, da je potrebna popolna ocena vloge, se ocenjevanje opravi v skladu z odstavki 1 do 3 člena 35. Odločitev o vlogi se sprejme v skladu z odstavkom 5 tega člena.

2.   Če ocenjevalni pristojni organ, ki je opravil prvotno oceno vloge za dovoljenje Unije odloči, da popolna ocena vloge ni potrebna, v
  šestih mesecih
  po validaciji pripravi in predloži agenciji priporočilo za obnovitev dovoljenja.

Preden se predložijo priporočila agenciji, da ocenjevalni pristojni organ predlagatelju možnost, da v enem mesecu v pisni ali ustni obliki predloži opombe k priporočilu. Ocenjevalni pristojni organ te opombe ustrezno upošteva pri zaključevanju svojega priporočila.

3.   Ko agencija prejme priporočilo s strani ocenjevalnega pristojnega organa, ga da na voljo pristojnim organom drugih držav članic in predlagatelju ter jim da na voljo tri mesece za predložitev pisnih opomb.

4.   Komisija lahko zaprosi agencijo za mnenje o znanstvenih ali tehničnih vprašanjih, ki jih postavi pristojni organ, ki ugovarja priporočilu iz odstavka 2. Agencija poda mnenje v šestih mesecih od datuma, ko je prejela vprašanje.

5.   Ob koncu obdobja iz odstavka 3 ali ob prejemu mnenja agencije Komisija sprejme odločitev o obnovitvi ali zavrnitvi obnovitve dovoljenja Unije v skladu s postopkom iz člena 76(3). Komisija po sprejemu odločitve nemudoma posodobi informacije iz člena 23(5) v Registru biocidnih pripravkov Unije.

6.   Kadar se zaradi razlogov, na katere imetnik dovoljenja Unije ne more vplivati, odločitev o obnovitvi dovoljenja ne sprejme pred njegovim iztekom, Komisija odobri obnovitev dovoljenja Unije za obdobje, ki je potrebno za zaključitev ocene v skladu s postopkom iz člena 76(2).

POGLAVJE VIII

RAZVELJAVITEV, PREGLED IN SPREMEMBE DOVOLJENJ

Člen 38

Obveznost sporočanja novih informacij

1.   Če imetnik dovoljenja izve za informacije v zvezi z dovoljenim biocidnim pripravkom ali aktivnimi snovmi, ki jih vsebuje in ki lahko vplivajo na dovoljenje, jih mora nemudoma sporočiti pristojnemu organu, ki je izdal nacionalno dovoljenje, in agenciji ali, v primeru dovoljenja Unije, Komisiji in Agenciji. Zlasti se sporoči naslednje:

| (a) | nova spoznanja ali podatki o učinkih aktivne snovi ali biocidnega pripravka na človeka
  , zlasti na ranljive skupine
  ali okolje; |
| --- | --- |

(a)

nova spoznanja ali podatki o učinkih aktivne snovi ali biocidnega pripravka na človeka
  , zlasti na ranljive skupine
  ali okolje;

| (b) | podatki, ki kažejo na možnost aktivne snovi, da razvije odpornost; |
| --- | --- |

(b)

podatki, ki kažejo na možnost aktivne snovi, da razvije odpornost;

| (c) | nova spoznanja ali informacije, ki kažejo, da biocidni pripravek ni dovolj učinkovit
  ; |
| --- | --- |

(c)

nova spoznanja ali informacije, ki kažejo, da biocidni pripravek ni dovolj učinkovit
  ;

| (d) | spremembe v izvoru ali sestavi aktivne snovi
  . |
| --- | --- |

(d)

spremembe v izvoru ali sestavi aktivne snovi
  .

2.   Pristojni organ, ki je izdal nacionalno dovoljenje, ali, v primeru dovoljenja Unije, Agencija preveri, ali je treba dovoljenje v skladu s členom 39 spremeniti ali preklicati.

3.   Pristojni organ, ki je izdal nacionalno dovoljenje, ali, v primeru dovoljenja Skupnosti, Agencija, nemudoma obvesti pristojne organe drugih držav članic in, kjer je to primerno, Komisijo o vseh takšnih informacijah, ki jih prejme.

Pristojni organi države članice, ki so izdali nacionalna dovoljenja za isti biocidni pripravek po postopku medsebojnega priznavanja, preverijo, ali je treba dovoljenje spremeniti ali preklicati v skladu s členom 39.

Člen 39

Preklic ali sprememba dovoljenja

1.   Pristojni organ države članice ali v primeru dovoljenja Unije, Komisija, lahko kadar koli prekliče ali spremeni dovoljenje, ki ga je izdal, in sicer v naslednjih primerih:

| (a) | če niso izpolnjene
  zahteve iz člena 16 ali
  standardi Unije za varstvo zdravja ljudi in okolja, določeni zlasti v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (43), Direktivi 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (44), Direktivi 2000/60/ES, Direktivi 98/83/ES in Direktivi 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (45)

  ; |
| --- | --- |

(a)

če niso izpolnjene
  zahteve iz člena 16 ali
  standardi Unije za varstvo zdravja ljudi in okolja, določeni zlasti v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (43), Direktivi 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (44), Direktivi 2000/60/ES, Direktivi 98/83/ES in Direktivi 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (45)

  ;

| (b) | predložene so bile napačne ali zavajajoče informacije o dejstvih, na podlagi katerih je bilo dovoljenje izdano; |
| --- | --- |

(b)

predložene so bile napačne ali zavajajoče informacije o dejstvih, na podlagi katerih je bilo dovoljenje izdano;

| (c) | pogoj iz dovoljenja ni bil izpolnjen; |
| --- | --- |

(c)

pogoj iz dovoljenja ni bil izpolnjen;

| (d) | imetnik dovoljenja ne izpolnjuje obveznosti iz te uredbe
  ; |
| --- | --- |

(d)

imetnik dovoljenja ne izpolnjuje obveznosti iz te uredbe
  ;

| (e) | obstajajo znaki, da cilji iz členov 4(1)(a)(iv), 4(1)(b)(i) ter 7(2) in (3) Direktive 2000/60/ES morda ne bodo doseženi
  . |
| --- | --- |

(e)

obstajajo znaki, da cilji iz členov 4(1)(a)(iv), 4(1)(b)(i) ter 7(2) in (3) Direktive 2000/60/ES morda ne bodo doseženi
  .

2.   Kadar pristojni organ ali v primeru dovoljenja Unije Komisija načrtuje preklic ali spremembo dovoljenja, o tem obvesti imetnika dovoljenja in mu da možnost, da v določenem roku predloži pisne ali ustne opombe ali dodatne informacije. Ocenjevalni pristojni organ te opombe ustrezno upošteva pri zaključevanju svoje odločitve.

3.   Kadar pristojni organ ali, v primeru dovoljenja Unije, Komisija prekliče ali spremeni dovoljenje v skladu z odstavkom 1, o tem nemudoma obvesti imetnika dovoljenja, pristojne organe drugih držav članic in, kjer je to potrebno, Komisijo.

Pristojni organi, ki so izdali dovoljenja za isti biocidni pripravek po postopku medsebojnega priznavanja, v štirih mesecih ustrezno prekličejo ali spremenijo dovoljenja, pri čemer upoštevajo lokalne okoliščine, in o tem obvestijo Komisijo.

Če se pristojni organi različnih držav članic med seboj ne strinjajo, se sporna vprašanja nemudoma posredujejo Komisiji in se smiselno uporablja postopek iz členov 27 in 30.

4.   Ob sprejetju odločitve za preklic ali spremembo dovoljenja pristojni organ ali v primeru pripravka, ki ga odobri Unija, Komisija v Registru biocidnih pripravkov Unije nemudoma posodobi informacije iz člena 23(5) v zvezi z zadevnim biocidnim pripravkom.

Člen 40

Preklic dovoljenja na zahtevo imetnika dovoljenja

Pristojni organ, ki je izdal nacionalno dovoljenje, ali, v primeru dovoljenja Unije, Komisija prekliče dovoljenje na zahtevo njegovega imetnika, ki navede razloge za takšno zahtevo. Če takšna zahteva zadeva dovoljenje Unije, se vloži pri Agenciji.

Ob sprejetju odločitve za preklic dovoljenja pristojni organ ali, v primeru pripravka, odobrenega na ravni Skupnosti, Komisija v Registru biocidnih pripravkov Unije posodobi informacije iz člena 23(5) v zvezi z zadevnim biocidnim pripravkom.

Člen 41

Sprememba dovoljenja na zahtevo imetnika dovoljenja

1.   Pogoji za dovoljenje se ne spremenijo, razen če dovoljenje spremeni pristojni organ, ki je prej odobril zadevni biocidni pripravek, ali, v primeru dovoljenja Unije, Komisija.

2.   Zahtevek imetnika dovoljenja za spremembo pogojev za dovoljenje se vloži pri pristojnih organih vseh držav članic, ki so prej odobrile zadevni biocidni pripravek, ali, v primeru dovoljenja Unije, pri agenciji.

Ob vložitvi vloge se plačajo tudi pristojbine iz člena 70.

3.
     
  Sprememba obstoječega dovoljenja mora spadati v eno od naslednjih kategorij sprememb:

| (a) | upravna sprememba; |
| --- | --- |

(a)

upravna sprememba;

| (b) | manjša sprememba; |
| --- | --- |

(b)

manjša sprememba;

| (c) | večja sprememba. |
| --- | --- |

(c)

večja sprememba.

Člen 42

Podrobni postopki za odpoved in spremembe

1.
     
  Za zagotovitev nemotenega delovanja postopkov za odpoved in spremembe
  Komisija sprejme
  nadaljnje podrobne
  ukrepe, ki določajo merila in postopke v zvezi s preklicem dovoljenja ali spremembami pogojev za dovoljenje iz členov od 39 do 41, vključno z mehanizmom za reševanje sporov
  , z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75
  .

2.
     
  Merila in postopki iz odstavka 1 temeljijo na sledečih načelih, vendar nanje niso omejeni:

| (a) | za upravne spremembe dovoljenja se uporablja poenostavljen postopek priglasitve, |
| --- | --- |

(a)

za upravne spremembe dovoljenja se uporablja poenostavljen postopek priglasitve,

| (b) | za manjše spremembe dovoljenja se določi krajše obdobje ocenjevanja, |
| --- | --- |

(b)

za manjše spremembe dovoljenja se določi krajše obdobje ocenjevanja,

| (c) | v primeru večjih sprememb je obdobje ocenjevanja sorazmerno z obsegom predlagane spremembe. |
| --- | --- |

(c)

v primeru večjih sprememb je obdobje ocenjevanja sorazmerno z obsegom predlagane spremembe.

Člen 43

Prehodno obdobje

Ne glede na člen 82, kadar pristojni organ ali v primeru biocidnega pripravka, odobrenega na ravni Unije, Komisija prekliče ali spremeni dovoljenje ali se odloči, da ga ne obnovi, odobri prehodno obdobje za odstranitev, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog, razen v primerih, kadar bi nadaljnje dajanje v promet ali uporaba pripravka pomenilo nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi ali okolje.

Prehodno obdobje ne sme presegati šest mesecev za dajanje v promet in dodatnega obdobja največ dvanajst mesecev za odstranitev, skladiščenje in uporabo obstoječih zalog zadevnega biocidnega pripravka.

Člen 44

Vzporedno trgovanje

1.   Pristojni organ lahko izda dovoljenje za vzporedno trgovanje za biocidni pripravek, ki je odobren v drugi državi članici (v nadaljnjem besedilu država članica porekla), za dajanje v promet in uporabo v tej državi članici (v nadaljnjem besedilu država članica vnosa), če pristojni organ te države članice ugotovi, da je biocidni pripravek po svoji sestavi
  identičen
  biocidnemu pripravku, ki je že dovoljen na njenem ozemlju (v nadaljnjem besedilu referenčni pripravek). (Črtanje izraza „zelo podoben“ je horizontalni Sprememba; če bo sprememba sprejeta, bodo potrebne ustrezne prilagoditve v celotnem besedilu.)

Predlagatelj, ki načrtuje dajanje v promet biocidnega pripravka v državi članici vnosa, vloži vlogo za dovoljenje za vzporedno trgovanje pristojnemu organu države članice vnosa.

Vlogi se priložijo vse informacije, ki so potrebne, da se dokaže, da je biocidni pripravek podoben referenčnemu biocidnemu pripravku, kot je določeno v odstavku 3.

2.   Dovoljenje za vzporedno trgovanje se izda v dveh mesecih od vložitve vloge. Pristojni organ države članice vnosa lahko od pristojnega organa države članice porekla zahteva dodatne informacije, ki so potrebne za ugotovitev, ali je pripravek podoben referenčnemu biocidnemu pripravku. Pristojni organ države članice porekla zagotovi zahtevane informacije v enem mesecu od prejema vloge.

3.   Biocidni pripravek se šteje za
  identičnega
  referenčnemu biocidnemu pripravku, če
  so izpolnjeni vsi naslednji pogoji
  :

| (a) | proizvedla ga je ista družba ali povezano podjetje ali je bil proizveden v okviru dovoljenja v skladu z istim proizvodnim postopkom
  ; |
| --- | --- |

(a)

proizvedla ga je ista družba ali povezano podjetje ali je bil proizveden v okviru dovoljenja v skladu z istim proizvodnim postopkom
  ;

| (b) | je
  identičen po specifikaciji in vsebini aktivnih
  snovi in
  po vrsti
  formulacije; |
| --- | --- |

(b)

je
  identičen po specifikaciji in vsebini aktivnih
  snovi in
  po vrsti
  formulacije;

| (c) | je enak ali enakovreden
  po prisotnih pomožnih snoveh v formulaciji in po velikosti, materialu in obliki embalaže,
  v smislu možnega neželenega učinka na varnost pripravka, kar zadeva zdravje ljudi ali živali ali okolje. |
| --- | --- |

(c)

je enak ali enakovreden
  po prisotnih pomožnih snoveh v formulaciji in po velikosti, materialu in obliki embalaže,
  v smislu možnega neželenega učinka na varnost pripravka, kar zadeva zdravje ljudi ali živali ali okolje.

4.   Vloga za dovoljenje za vzporedno trgovanje vsebuje naslednje informacije in dokazila:

| (a) | ime in številko dovoljenja za biocidni pripravek v državi članici porekla; |
| --- | --- |

(a)

ime in številko dovoljenja za biocidni pripravek v državi članici porekla;

| (b) | številka vključitve aktivnih snovi, ki jih vsebuje pripravek, in izjava o dostopu v skladu s členom 50, ki jo predloži predlagatelj iz člena 7; |
| --- | --- |

(b)

številka vključitve aktivnih snovi, ki jih vsebuje pripravek, in izjava o dostopu v skladu s členom 50, ki jo predloži predlagatelj iz člena 7;

| (c) | pristojni organ države članice porekla, ki je odobril referenčni pripravek; |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice porekla, ki je odobril referenčni pripravek;

| (d) | ime in naslov imetnika dovoljenja za biocidni pripravek v državi članici porekla
  in izjavo o dostopu v skladu s členom 50, ki jo predloži predlagatelj
  ; |
| --- | --- |

(d)

ime in naslov imetnika dovoljenja za biocidni pripravek v državi članici porekla
  in izjavo o dostopu v skladu s členom 50, ki jo predloži predlagatelj
  ;

| (e) | izvirno etiketo in izvirna navodila za uporabo, ki se priložijo biocidnemu pripravku za distribucijo v državi članici porekla, če jih mora preučiti pristojni organ države članice vnosa. |
| --- | --- |

(e)

izvirno etiketo in izvirna navodila za uporabo, ki se priložijo biocidnemu pripravku za distribucijo v državi članici porekla, če jih mora preučiti pristojni organ države članice vnosa.

| (f) | ime in naslov predlagatelja; |
| --- | --- |

(f)

ime in naslov predlagatelja;

| (g) | ime za biocidni pripravek, ki naj bi se distribuiral v državi članici vnosa; |
| --- | --- |

(g)

ime za biocidni pripravek, ki naj bi se distribuiral v državi članici vnosa;

| (h) | osnutek etikete za pripravek, ki je namenjen dajanju v promet v državi članici vnosa; |
| --- | --- |

(h)

osnutek etikete za pripravek, ki je namenjen dajanju v promet v državi članici vnosa;

| (i) | vzorec pripravka, ki je namenjen za vnos, če pristojni organ države članice vnosa meni, da je to potrebno, |
| --- | --- |

(i)

vzorec pripravka, ki je namenjen za vnos, če pristojni organ države članice vnosa meni, da je to potrebno,

| (j) | ime in številko dovoljenja za referenčni pripravek v državi članici vnosa. |
| --- | --- |

(j)

ime in številko dovoljenja za referenčni pripravek v državi članici vnosa.

Pristojni organ države članice vnosa lahko zahteva prevod zadevnih delov izvirnih navodil za uporabo iz točke (e).

5.   Dovoljenje za vzporedno trgovanje določa iste pogoje za dajanje v promet in uporabo kot dovoljenje za referenčni proizvod.

6.   Dovoljenje za vzporedno trgovanje velja v enakem obdobju kot dovoljenje za referenčni pripravek v državi članici vnosa.

Če imetnik dovoljenja za referenčni pripravek zaprosi za preklic dovoljenja v skladu s členom 40 in so zahteve iz člena 16 še vedno izpolnjene, veljavnost dovoljenja za vzporedno trgovanje poteče na dan, ko bi dovoljenje za referenčni biocidni pripravek normalno izteklo.

7.   Ne glede na posebne določbe iz tega člena, veljajo členi od 38 do 41 in poglavje XIII smiselno za biocidne pripravke, ki so dani v promet na podlagi dovoljenja za vzporedno trgovanje.

8.   Pristojni organ države članice vnosa lahko umakne dovoljenje za vzporedno trgovanje, če se dovoljenje za vnesen biocidni pripravek v državi članici porekla umakne zaradi varnosti ali učinkovitosti.

9.   Kadar se odločitev v zvezi z vlogo za dovoljenje za vzporedno trgovanje sprejme v skladu z določbami tega člena, pristojni organi držav članic, ki so sprejele takšno odločitev, vnesejo informacije iz člena 23(5) v Register biocidnih pripravkov Unije.

POGLAVJE IX

ODSTOPANJA

Člen 45

Odstopanje od zahtev

1.   Ne glede na člena 15 in 16 lahko pristojni organ dovoli za obdobje, ki ne presega
  štirih mesecev
  , dajanje v promet biocidnega pripravka, ki ni v skladu z določbami te uredbe, in sicer za omejeno in nadzorovano uporabo, če
  so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | takšen ukrep je potreben zaradi nevarnosti za javno zdravje in okolje, ki je ni mogoče obvladati z drugimi sredstvi; |
| --- | --- |

(a)

takšen ukrep je potreben zaradi nevarnosti za javno zdravje in okolje, ki je ni mogoče obvladati z drugimi sredstvi;

| (b) | zadevne aktivne snovi je dovoljeno vključiti v Prilogo I ali se jih oceni v skladu s členom 4, zagotovi pa se tudi popolna dokumentacija; |
| --- | --- |

(b)

zadevne aktivne snovi je dovoljeno vključiti v Prilogo I ali se jih oceni v skladu s členom 4, zagotovi pa se tudi popolna dokumentacija;

| (c) | če so zadevne aktivne snovi spadajo v člen 5 ali so razvrščene kot snovi, ki bodo zamenjane v skladu s členom 9, predlagatelj ali pristojni organ pripravi in izvede obvezen načrt nadomestitve, da zadevne snovi zamenja z nenevarnimi kemičnimi snovmi ali drugimi nekemičnimi možnostmi v dveh letih po datumu odobritve; ter |
| --- | --- |

(c)

če so zadevne aktivne snovi spadajo v člen 5 ali so razvrščene kot snovi, ki bodo zamenjane v skladu s členom 9, predlagatelj ali pristojni organ pripravi in izvede obvezen načrt nadomestitve, da zadevne snovi zamenja z nenevarnimi kemičnimi snovmi ali drugimi nekemičnimi možnostmi v dveh letih po datumu odobritve; ter

| (d) | uporaba pripravka je omejena na pooblaščene poklicne uporabnike v skladu z zahtevami za celostno zatiranje škodljivcev, poleg tega pa se jo ustrezno nadzoruje
  . |
| --- | --- |

(d)

uporaba pripravka je omejena na pooblaščene poklicne uporabnike v skladu z zahtevami za celostno zatiranje škodljivcev, poleg tega pa se jo ustrezno nadzoruje
  .

Pristojni organ iz prvega pododstavka nemudoma obvesti druge pristojne organe in Komisijo o svojih ukrepih in razlogih zanje. Pristojni organ nemudoma obvesti druge pristojne organe in Komisijo o preklicu takšnega ukrepa.

Komisija nemudoma odloči, ali je mogoče ukrep, ki ga je sprejel pristojni organ, podaljšati za obdobje, ki ne presega 18 mesecev v skladu s postopkom iz člena 76(3), in pod kakšnimi pogoji.

▐

2.   Poleg aktivnih snovi iz člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1907/2006, se za aktivne snovi, izdelane ali uvožene za uporabo v biocidnih pripravkih, za katere je bilo izdano dovoljenje za dajanje v promet v skladu s tem členom, šteje, da so registrirane, za registracijo pa se šteje, da je zaključena za proizvodnjo ali uvoz za uporabo v biocidnem pripravku ter da s tem izpolnjuje zahteve iz poglavij 1 in 5 Naslova II Uredbe (ES) št. 1907/2006.

Člen 46

Raziskave in razvoj

1.   Ne glede na člen 15 se lahko poskus ali preskus, namenjen za razvoj ali raziskave, ki vključujejo dajanje še nedovoljenega biocidnega pripravka v promet, ali dajanje aktivne snovi v promet, ki je namenjena izključno za uporabo v biocidnem pripravku, izvedejo le, če gre za znanstveni razvoj in raziskave ali v pripravek in proces usmerjene raziskave in razvoj ter pod pogoji iz drugega in tretjega pododstavka tega odstavka.

V primeru znanstvenega razvoja in raziskav oseba, ki namerava izvesti poskus ali preskus, pred začetkom izvajanja o tem obvesti pristojni organ. Oseba sestavi in hrani pisno evidenco, ki vsebuje podroben opis biocidnega pripravka ali aktivne snovi, podatke o označevanju, dobavljene količine ter imena in naslove prejemnikov biocidnega pripravka ali aktivne snovi, ter zbere dokumentacijo, ki vsebuje vse razpoložljive podatke o možnih učinkih na zdravje človeka ali živali, ali vplivu na okolje. Zadevna oseba mora te podatke dati na voljo pristojnemu organu, če jih zahteva.

Če gre za v pripravek in uporabo usmerjena raziskovanje in razvoj, oseba, ki namerava izvesti poskus ali preskus, pred dajanjem biocidnega pripravka ali aktivne snovi v promet pristojnemu organu države članice, kjer se dajanje v promet izvede, sporoči informacije, zahtevane v drugem pododstavku.

2.   Nedovoljeni biocidni pripravek ali aktivna snov za izključno uporabo v biocidnem pripravku se ne sme dajati v promet za namen kakršnega koli poskusa ali preskusa, ki lahko vključuje ali ima za posledico sproščanje v okolje, razen če pristojni organ oceni podatke, ki jih je predložila oseba, ki želi dati tak pripravek v promet, in izda nacionalno dovoljenje za ta namen, ki omejuje uporabljene količine ter površine, ki se bodo tretirale, in lahko naloži še druge pogoje. Pristojni organ nemudoma obvesti Komisijo in druge pristojne organe o izdanem nacionalnem dovoljenju.

3.   Kadar se poskus ali preskus izvaja v državi članici, kjer se biocidni pripravek ne daje v promet, predlagatelj pridobi dovoljenje za poskus ali preskus od pristojnega organa tiste države članice, na ozemlju katere se bodo poskusi ali preskusi izvajali.

Če imajo predlagani poskusi ali preskusi iz odstavkov 1 in 2
  takojšnje ali poznejše
  neželene učinke na zdravje človeka ali živali, ali nesprejemljiv neželen učinek na okolje,
  človeka ali živali,
  jih pristojni organ zadevne države članice lahko prepove ali pa dovoli ob pogojih, za katere meni, da so potrebni za preprečitev teh posledic. Pristojni organ o teh ukrepih nemudoma obvesti Komisijo in druge pristojne organe.

4.   
  Za spodbujanje raziskav in razvoja aktivnih snovi in biocidnih pripravkov
  Komisija
  z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75
  sprejme ukrepe za natančno določitev splošno veljavnih največjih količin aktivnih snovi ali biocidnih pripravkov ali biocidnih pripravkov, ki se jih sme sprostiti med preskusi, ter najnujnejše podatke, ki jih je treba predložiti v skladu z odstavkom 2 tega člena.

▐

POGLAVJE X

TRETIRANI IZDELKI ALI SNOVI

Člen 47

Dajanje tretiranih izdelkov ali snovi v promet

1.   Tretirane snovi ali izdelki, ki vsebujejo enega ali več biocidnih pripravkov, se ne smejo dajati v promet, razen če so
  aktivne snovi
  ,
  uporabljene
  za tretiranje snovi ali izdelkov,
  navedene v Prilogi I
  .

2.
     
  Oseba, odgovorna za dajanje tretiranih izdelkov ali materialov v promet, mora pridobiti izjavo o certifikaciji, ki jo izda imetnik dovoljenja, za vse biocidne pripravke, ki so bili uporabljeni za tretiranje ali so bili dodani izdelkom ali materialom.

3.   Tretirani izdelki ali snovi se označijo z naslednjimi informacijami:

| (a) | besedilo „tretirano z biocidnimi pripravki“ ki mu sledijo
  imena
  – po možnosti ob uporabi skupne nomenklature (npr. INCI) –
  vseh aktivnih snovi, uporabljenih za tretiranje izdelka ali snovi ali iz katerih so izdelki ali snovi sestavljene
  , kjer je to ustrezno, ter za vse aktivne snovi, ki se jih namerava dati na trg pod običajnimi ali predvidljivimi pogoji uporabe iz tretiranega izdelka ali snovi, razen če veljavna sektorska zakonodaja že ne predpisuje vsaj zahtev o označevanju ali alternativnih metodah
  ;
  beseda „nano“ se postavi v oklepaju pred imeni vseh nanomaterialov
  ; |
| --- | --- |

(a)

besedilo „tretirano z biocidnimi pripravki“ ki mu sledijo
  imena
  – po možnosti ob uporabi skupne nomenklature (npr. INCI) –
  vseh aktivnih snovi, uporabljenih za tretiranje izdelka ali snovi ali iz katerih so izdelki ali snovi sestavljene
  , kjer je to ustrezno, ter za vse aktivne snovi, ki se jih namerava dati na trg pod običajnimi ali predvidljivimi pogoji uporabe iz tretiranega izdelka ali snovi, razen če veljavna sektorska zakonodaja že ne predpisuje vsaj zahtev o označevanju ali alternativnih metodah
  ;
  beseda „nano“ se postavi v oklepaju pred imeni vseh nanomaterialov
  ;

| (b) | biocidna lastnost tretiranega izdelka ali snovi,
  če pride biocidni pripravek, ki ga vsebujejo, v neposreden stik s človekom ali okoljem
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

(b)

biocidna lastnost tretiranega izdelka ali snovi,
  če pride biocidni pripravek, ki ga vsebujejo, v neposreden stik s človekom ali okoljem
  ;

▐

| (c) | stavki o nevarnosti ali previdnostni stavki, navedeni v dovoljenju za biocidni pripravek
  , če se biocidni pripravek sprosti ob običajnih ali predvidljivih pogojih uporabe
  . |
| --- | --- |

(c)

stavki o nevarnosti ali previdnostni stavki, navedeni v dovoljenju za biocidni pripravek
  , če se biocidni pripravek sprosti ob običajnih ali predvidljivih pogojih uporabe
  .

Označba mora biti jasno vidna, čitljiva
  ,
  primerno obstojna
  ter
  se ▐ natisne na
  izdelek ali snov,
  embalažo, na navodila za uporabo ali na garancijski list tretiranega izdelka ali snovi
  v nacionalnem jeziku ali jezikih države članice, na katere trg se daje tretirani izdelek ali snov
  .

Pri tretiranih snoveh ali izdelkih, ki niso načrtovani in proizvedeni serijsko, temveč na podlagi posebnega naročila, se lahko proizvajalec s stranko dogovori o drugih načinih zagotavljanja informacij.

Ta odstavek se uporabi, razen če druga zakonodaja Unije že ne predpisuje zahtev o tovrstnem označevanju.

POGLAVJE XI

VARSTVO IN IZMENJAVA PODATKOV

Člen 48

Varstvo informacij pristojnih organov ali Agencije

1.   Informacij, predloženih za namene te uredbe, pristojni organi ali Agencija ne uporabljajo v korist poznejšega predlagatelja, razen v naslednjih primerih:

| (a) | poznejši predlagatelj je ▐ pridobil pisni dogovor v obliki izjave o dostopu
  v skladu s členom 50
  , v katerem mu
  je dovoljena uporaba
  navedenih informacij; |
| --- | --- |

(a)

poznejši predlagatelj je ▐ pridobil pisni dogovor v obliki izjave o dostopu
  v skladu s členom 50
  , v katerem mu
  je dovoljena uporaba
  navedenih informacij;

| (b) | zadevni rok za varstvo podatkov je potekel
  ; |
| --- | --- |

(b)

zadevni rok za varstvo podatkov je potekel
  ;

| (c) | poznejši predlagatelj je tudi lastnik podatkov
  . |
| --- | --- |

(c)

poznejši predlagatelj je tudi lastnik podatkov
  .

2.   Ko predlagatelj predloži informacije pristojnemu organu ali Agenciji, zagotovi tudi seznam vseh predloženih informacij. Na seznamu navede, ali je lastnik podatkov oz. ali ima izjavo o dostopnosti do teh podatkov. V drugem primeru v seznam vključi ime in kontaktne podatke lastnika. Predlagatelj obvesti pristojni organ ali Agencijo o kakršni koli spremembi lastništva informacij.

3.   Po prejemu seznama iz odstavka 2 ga pristojni organi pošljejo Agenciji.

4.   
  Agencija vse podatke na seznamu
  iz odstavka 2
  označi z enkratno kodo in jih z vsemi podrobnostmi
  vnese v register za izmenjavo podatkov o biocidih
  , skupaj z identiteto prvega predlagatelja in lastnika podatkov
  .

5.   Komisija, Agencija, svetovalni znanstveni odbori, ustanovljeni s Sklepom Komisije 2004/210/ES z dne 3. marca 2004 o ustanovitvi znanstvenih odborov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja (46), in pristojni organi imajo dostop do informacij iz odstavka 1.

Člen 49

Obdobja varovanja informacij

1.   Informacije, predložene za namen te Direktive 98/8/ES ali te uredbe, bodo varovane v skladu s pogoji iz tega člena. Obdobje varovanja teh informacij se začne ob predložitvi podatkov.

Informacije, varovane v skladu z Direktivo 98/8/ES ▐ za katere obdobje varovanja poteče v skladu z Direktivo 98/8/ES ali
  informacije, varovane po tem členu
  , se
  na zahtevo
  ponovno ▐ zavarujejo.

Za vsak dokument, ki je prejel enkratno kodo skladno s členom 48(4), se posebej določi datum vnosa.

2.   Obdobje varovanja informacij, predloženih zaradi vključitve obstoječe aktivne snovi v Prilogo I, se konča 10 let po datumu vključitve zadevne aktivne snovi v Prilogo I za določeno vrsto pripravka.

Obdobje varovanja informacij, predloženih zaradi vključitve nove aktivne snovi v Prilogo I, se konča 15 let po datumu vključitve zadevne aktivne snovi v Prilogo I za določeno vrsto pripravka.

Obdobje varovanja informacij, predloženih za obnovitev ali pregled vključitve aktivne snovi v Prilogo I, se konča 5 let po datumu sprejetja odločitve o obnovitvi ali pregledu.

3.   Obdobje varovanja podatkov, predloženih za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, ki vsebuje le obstoječe aktivne snovi, se konča 10 let po datumu prve izdaje dovoljenja za pripravek.

Obdobje varovanja informacij, predloženih za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, ki vsebuje novo aktivno snov, se konča 15 let po datumu prve izdaje dovoljenja za pripravek.

Obdobje varovanja informacij, predloženih zaradi obnovitve ali spremembe dovoljenja za biocidni pripravek, se konča 5 let po datumu obnovitve ali spremembe dovoljenja.

▐

Člen 50

Izjava o dostopnosti podatkov

1.   Izjava o dostopnosti podatkov vsebuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | ime in kontaktne podatke lastnika podatkov in upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

ime in kontaktne podatke lastnika podatkov in upravičenca;

| (b) | datum začetka veljave izjave o dostopnosti podatkov in datum poteka veljave; |
| --- | --- |

(b)

datum začetka veljave izjave o dostopnosti podatkov in datum poteka veljave;

| (c) | predložene informacije, katerih citiranje je mogoče z izjavo o dostopnosti podatkov; |
| --- | --- |

(c)

predložene informacije, katerih citiranje je mogoče z izjavo o dostopnosti podatkov;

| (d) | naslov proizvodnega objekta, kjer se proizvaja aktivna snov ali biocidni pripravek; |
| --- | --- |

(d)

naslov proizvodnega objekta, kjer se proizvaja aktivna snov ali biocidni pripravek;

| (e) | pogoji, pod katerimi se izjava lahko razveljavi. |
| --- | --- |

(e)

pogoji, pod katerimi se izjava lahko razveljavi.

2.   Preklic izjave o dostopnosti podatkov pred datumom poteka veljave ne vpliva na veljavnost dovoljenja, izdanega na podlagi zadevne izjave o dostopnosti podatkov.

Člen 51

Obvezna souporaba informacij

1.   
  Ker je treba preprečiti
  preskusi na živalih, se preskusi na vretenčarjih za namene te uredbe opravijo samo v skrajni sili
  in če ni alternativnih rešitev, ki ne vplivajo na ljudi ali živali
  . Preskusi na vretenčarjih se za namene te uredbe ne ponavljajo.

2.   Vsaka oseba, ki namerava izvesti preskuse ali študije, ki vključujejo vretenčarje ali nevretenčarje, v nadaljnjem besedilu: bodoči predlagatelj, pristojni organ ali Agencijo vpraša, ali so bili takšni preskusi ali študije že predloženi v prejšnji vlogi. Pristojni organ ali Agencija preveri, ali so v registru za izmenjavo podatkov o biocidih podatki o takšnih preskusih ali študijah.

Če so bili navedeni preskusi ali študije že predloženi v povezavi s prejšnjo vlogo, pristojni organ ali Agencija
  nemudoma oceni tehnično enakovrednost primerjalnega vira. Če je ocena tehnične enakovrednosti pozitivna, pristojni organ ali Agencija
  bodočemu predlagatelju nemudoma sporoči ime in kontaktne podatke lastnika podatkov.

Če so podatki, pridobljeni z navedenimi preskusi ali študijami, še vedno zaščiteni v skladu s členom 49 in vključujejo preskusov na vretenčarjih, bodoči predlagatelj zaprosi lastnika podatkov za dovoljenje za uporabo teh preskusov ali študij.

Če so podatki, pridobljeni z navedenimi preskusi ali študijami, še vedno zaščiteni v skladu s členom 49 in ne vključujejo preskusov na vretenčarjih, lahko bodoči predlagatelj zaprosi lastnika podatkov za dovoljenje za uporabo teh preskusov ali študij.

Člen 52

Nadomestilo za obvezno souporabo podatkov

1.   Če je bil zahtevek vložen v skladu s členom 51(2), si morata bodoči predlagatelj in lastnik informacij prizadevati za dosego dogovora o souporabi rezultatov preskusov in študij, za katere je zaprosil bodoči predlagatelj. Namesto takšnega dogovora se lahko zadeva predloži razsodišču in sprejme njegova odločitev.

2.   Če se sprejme tak dogovor, lastnik informacij bodočemu predlagatelju da na voljo informacij in mu dovoli uporabo preskusov ali študij.

3.   Če se dogovor ne sprejme v dveh mesecih po vložitvi zahtevka v skladu s členom 51(2), bodoči predlagatelj o tem nemudoma obvesti Agencijo in lastnika informacij. Agencija v dveh mesecih od prejema obvestila o nesprejetju dogovora bodočemu predlagatelju dovoli uporabo preskusov ali študij, ki vključujejo preskuse na vretenčarjih. Nacionalna sodišča odločijo o sorazmernem deležu stroškov, ki jih mora bodoči predlagatelj plačati lastniku podatkov.

4.   Stroški izmenjave preskusov ali študij se določijo pošteno, pregledno in nediskriminatorno.

5.   V skladu s členom 68 se lahko proti odločitvam Agencije na podlagi odstavka 3 tega člena vloži pritožba.

Člen 53

Uporaba podatkov za naslednje vloge za izdajo dovoljenj

1.   Za biocidni pripravek, za katerega je že bilo izdano dovoljenje v skladu s členom 15, 25 ali 28, in za katerega so potekla vsa obdobja varovanja informacij v skladu s členom 49, lahko pristojni organ prejemnik ali Agencija soglaša, da se poznejši predlagatelj za izdajo dovoljenja sklicuje na podatke, ki jih je dal prvi predlagatelj
  ; če obdobja varovanja informacij v skladu s členom 49 še niso potekla, lahko pristojni organ prejemnik ali Agencija soglaša, da se poznejši predlagatelj v skladu s členom 52 v obeh primerih
  sklicuje na podatke, ki jih je dal prvi predlagatelj, če poznejši predlagatelj dokaže, da gre za podoben biocidni pripravek in da so njegove aktivne snovi tehnično enakovredne kot pri pripravku, za katerega je že bilo izdano dovoljenje, vključno s stopnjo čistote in vrsto nečistot.

Na podlagi člena 68 se lahko proti odločitvam Agencije na podlagi prvega pododstavka tega odstavka vloži pritožba.

2.   Ne glede na odstavek 1 poznejši predlagatelji pristojnemu organu prejemniku ali Agenciji, kot je primerno, predložijo naslednje informacije:

| (a) | vse potrebne podatke za identifikacijo biocidnega pripravka, vključno z njegovo sestavo; |
| --- | --- |

(a)

vse potrebne podatke za identifikacijo biocidnega pripravka, vključno z njegovo sestavo;

| (b) | informacije, potrebne za identifikacijo aktivne snovi in določitev tehnične enakovrednosti aktivne snovi; |
| --- | --- |

(b)

informacije, potrebne za identifikacijo aktivne snovi in določitev tehnične enakovrednosti aktivne snovi;

| (c) | vse potrebne podatke za oceno zadevnih snovi, ki jih vsebuje biocidni pripravek; |
| --- | --- |

(c)

vse potrebne podatke za oceno zadevnih snovi, ki jih vsebuje biocidni pripravek;

| (d) | podatke, potrebne za dokazilo, da ima biocidni pripravek primerljive učinke kot biocidni pripravek, za katerega je že bilo izdano dovoljenje v skladu s členom 15, 25 ali 28. |
| --- | --- |

(d)

podatke, potrebne za dokazilo, da ima biocidni pripravek primerljive učinke kot biocidni pripravek, za katerega je že bilo izdano dovoljenje v skladu s členom 15, 25 ali 28.

POGLAVJE XII

OBVEŠČANJE IN KOMUNIKACIJA

Oddelek 1

Spremljanje in poročanje

Člen 54

Skladnost z zahtevami

1.
     
  Pristojni organi izvajajo uradne preglede, da bi zagotovili, da so proizvajalci aktivnih snovi, ki so na trgu za uporabo v biocidnih pripravkih, Komisiji predložili informacije o aktivnih snoveh iz Priloge II ali da imajo izjavo o dostopu do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II.

2.   Pristojni organi uredijo vse potrebno za nadzor biocidnih pripravkov, ki so bili dani v promet sami ali kot del tretirane snovi, da se ugotovi, ali izpolnjujejo zahteve te uredbe. Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem pripravkov (47) se uporablja temu ustrezno.

3.   Pristojni organi izvajajo uradni nadzor za zagotavljanje skladnosti s to uredbo.

4.   
  Vsako leto
  , začenši leta 2013, pristojni organi predložijo Komisiji poročilo o izvajanju te uredbe na njihovem ozemlju.
  Poročila o izvajanju se letno objavljajo na ustreznem spletnem mestu Komisije.
  Poročilo vključuje:

| (a) | informacije o rezultatih uradnega nadzora, izvedenega v skladu z odstavkom 3; |
| --- | --- |

(a)

informacije o rezultatih uradnega nadzora, izvedenega v skladu z odstavkom 3;

| (b) | informacije o zastrupitvah z biocidnimi pripravki
  , zlasti glede ranljivih skupin, in o sprejetih ukrepih za zmanjšanje nevarnosti prihodnjih primerov; |
| --- | --- |

(b)

informacije o zastrupitvah z biocidnimi pripravki
  , zlasti glede ranljivih skupin, in o sprejetih ukrepih za zmanjšanje nevarnosti prihodnjih primerov;

| (c) | podatke o vplivih na okolje
  . |
| --- | --- |

(c)

podatke o vplivih na okolje
  .

5.   Komisija bo do
  1. januarja 2019 in nato vsaka tri leta
  pripravila poročilo o izvajanju te uredbe ali predvsem o delovanju postopka Unije za izdajo dovoljenj in medsebojnega priznavanja.

Komisija to poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu
  ter na njegovi osnovi oceni možnosti za predlaganje sprememb te uredbe
  .

6.
     
  Komisija najkasneje ... (48) predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o oceni tveganja glede uporabe nanomaterialov v biocidnih pripravkih za zdravje ljudi in okolje ter o posebnih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti v zvezi z njimi.

7.
     
  Komisija najkasneje ... (49) pripravi poročilo o vplivu sproščanja biocidov v okolje. Poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 55

Zaupnost

1.   Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (50) ter predpisi upravnega odbora Agencije, sprejeti v skladu s členom 118(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006, veljajo za dokumente, ki jih ima Agencija za namene te uredbe.

2.   Za razkritje naslednjih informacij običajno velja, da ogroža zaščito poslovnih interesov zadevne osebe:

| (a) | podrobni podatki o celotni sestavi biocidnega pripravka; |
| --- | --- |

(a)

podrobni podatki o celotni sestavi biocidnega pripravka;

| (b) | točna uporaba ali funkcija snovi ali mešanice; |
| --- | --- |

(b)

točna uporaba ali funkcija snovi ali mešanice;

| (c) | natančna tonaža snovi ali mešanice, ki se proizvede ali da v promet; |
| --- | --- |

(c)

natančna tonaža snovi ali mešanice, ki se proizvede ali da v promet;

| (d) | povezave med proizvajalcem aktivne snovi in osebo, odgovorno za dajanje biocidnega pripravka v promet, ali povezave med osebo, odgovorno za dajanje biocidnega pripravka v promet, in distributerji pripravka
  ; |
| --- | --- |

(d)

povezave med proizvajalcem aktivne snovi in osebo, odgovorno za dajanje biocidnega pripravka v promet, ali povezave med osebo, odgovorno za dajanje biocidnega pripravka v promet, in distributerji pripravka
  ;

| (e) | imena in naslovi proizvajalcev aktivnih snovi, vključno s krajem proizvodnih obratov; |
| --- | --- |

(e)

imena in naslovi proizvajalcev aktivnih snovi, vključno s krajem proizvodnih obratov;

| (f) | kraj, kjer so proizvodni obrati biocidnega pripravka
  . |
| --- | --- |

(f)

kraj, kjer so proizvodni obrati biocidnega pripravka
  .

Kadar je nujno takojšnje ukrepanje za zaščito zdravja ljudi, varnosti ali okolja, ▐ Agencija ali pristojni organi
  sprejmejo potrebne ukrepe za razkritje informacij
  iz tega odstavka.

3.   Vsaka oseba, ki predloži informacije o aktivni snovi
  ali biocidnem pripravku
  Agenciji ali pristojnemu organu za namene te uredbe, lahko s pojasnilom, zakaj bi bilo razkritje informacij lahko škodljivo za njene tržne interese te osebe ali interese katere druge zadevne strani, zahteva, da se podatki iz člena 56(2) ne dajo na voljo.

4.   Informacije, ki jih pristojni organ prejemnik potrdi kot zaupne, drugi pristojni organi, države članice in Komisija obravnavajo kot zaupne.

Člen 56

Elektronski dostop javnosti

1.   Javnosti se
  v eni sami podatkovni bazi, v strukturirani obliki vsaj na ustreznem spletnem mestu Komisije,
  omogoči brezplačen dostop do naslednjih informacij o aktivnih snoveh, ki jih imajo pristojni organi, Agencija ali Komisija, kjer je to ustrezno:

| (a) | ne glede na točko (f) odstavka 2 ime po nomenklaturi Mednarodne zveze za čisto in uporabno kemijo IUPAC za aktivne snovi, ki izpolnjuje kriterije za razvrstitev v katerega koli od razredov ali kategorij nevarnosti iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008:






  (i) | razredi nevarnosti 2.1 do 2.4, 2.6 in 2.7, 2.8 vrsti A in B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 kategorij 1 in 2, 2.14 kategorij 1 in 2, 2.15 vrste A do F; |
| --- | --- | --- |

(a)

ne glede na točko (f) odstavka 2 ime po nomenklaturi Mednarodne zveze za čisto in uporabno kemijo IUPAC za aktivne snovi, ki izpolnjuje kriterije za razvrstitev v katerega koli od razredov ali kategorij nevarnosti iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008:

(i)

razredi nevarnosti 2.1 do 2.4, 2.6 in 2.7, 2.8 vrsti A in B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 kategorij 1 in 2, 2.14 kategorij 1 in 2, 2.15 vrste A do F;

| (ii) | razredi nevarnosti 3.1 do 3.6, 3.7 (neželeni učinki na spolno delovanje in plodnost ali razvoj), 3.8 (razen narkotičnih učinkov), 3.9 in 3.10; |
| --- | --- |

(ii)

razredi nevarnosti 3.1 do 3.6, 3.7 (neželeni učinki na spolno delovanje in plodnost ali razvoj), 3.8 (razen narkotičnih učinkov), 3.9 in 3.10;

| (iii) | razred nevarnosti 4.1; |
| --- | --- |

(iii)

razred nevarnosti 4.1;

| (iv) | razred nevarnosti 5.1; |
| --- | --- |

(iv)

razred nevarnosti 5.1;

| (b) | če je to ustrezno, ime aktivne snovi, kot je navedeno v Evropskem seznamu obstoječih snovi (EINECS); |
| --- | --- |

(b)

če je to ustrezno, ime aktivne snovi, kot je navedeno v Evropskem seznamu obstoječih snovi (EINECS);

| (c) | razvrstitev in označitev aktivne snovi; |
| --- | --- |

(c)

razvrstitev in označitev aktivne snovi;

| (d) | fizikalno-kemijski podatki o aktivni snovi ter podatki o njeni porazdelitvi in obnašanju v okolju; |
| --- | --- |

(d)

fizikalno-kemijski podatki o aktivni snovi ter podatki o njeni porazdelitvi in obnašanju v okolju;

| (e) | jasna navedba, ali se aktivna snov šteje za snov, ki je obstojna, kopiči v organizmih in je strupena, ali za snov, ki je zelo obstojna in se zelo lahko kopiči v organizmih v skladu s Prilogo XIII Uredbe (ES) št. 1907/2006, ali za snov, ki je endokrini motilec ali ki je bila v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščena kot karcinogena, mutagena, nevrotoksična, imunotoksična, strupena za razmnoževanje ali kot snov, ki povzroča preobčutljivost; |
| --- | --- |

(e)

jasna navedba, ali se aktivna snov šteje za snov, ki je obstojna, kopiči v organizmih in je strupena, ali za snov, ki je zelo obstojna in se zelo lahko kopiči v organizmih v skladu s Prilogo XIII Uredbe (ES) št. 1907/2006, ali za snov, ki je endokrini motilec ali ki je bila v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščena kot karcinogena, mutagena, nevrotoksična, imunotoksična, strupena za razmnoževanje ali kot snov, ki povzroča preobčutljivost;

| (f) | rezultati vsake toksikološke in ekotoksikološke študije; |
| --- | --- |

(f)

rezultati vsake toksikološke in ekotoksikološke študije;

| (g) | sprejemljive ravni izpostavljenosti ali predvidene koncentracije brez učinka, določene v skladu s Prilogo VI k tej uredbi; |
| --- | --- |

(g)

sprejemljive ravni izpostavljenosti ali predvidene koncentracije brez učinka, določene v skladu s Prilogo VI k tej uredbi;

| (h) | smernice o varni uporabi, ki so določene v skladu s Prilogo II in Prilogo III k tej uredbi; |
| --- | --- |

(h)

smernice o varni uporabi, ki so določene v skladu s Prilogo II in Prilogo III k tej uredbi;

| (i) | analitske metode, če se zahtevajo v skladu s Prilogo II ali III k tej uredbi, ki omogočajo zaznavanje nevarne snovi pri sproščanju v okolje
  (vključno z vodnimi viri in pitno vodo)
  ali določitev neposredne izpostavljenosti ljudi. |
| --- | --- |

(i)

analitske metode, če se zahtevajo v skladu s Prilogo II ali III k tej uredbi, ki omogočajo zaznavanje nevarne snovi pri sproščanju v okolje
  (vključno z vodnimi viri in pitno vodo)
  ali določitev neposredne izpostavljenosti ljudi.

Če informacije iz prvega pododstavka zadevajo novo aktivno snov, se te informacije dajo na voljo javnosti šele po datumu, ko začne veljati vključitev nove aktivne snovi v Prilogo I k tej uredbi.

2.   Naslednje informacije o aktivnih snoveh v samostojni obliki, v mešanicah ali snoveh ali izdelkih ali informacije o biocidnih pripravkih se dajo brezplačno na voljo javnosti, razen kadar stranka, ki predloži informacije, predloži utemeljitev v skladu s členom 55(3), ki jo pristojni organ, Agencija ali Komisija, kjer je to ustrezno, sprejme kot veljavno, v kateri utemelji, zakaj lahko takšna objava škoduje komercialnim interesom predlagatelja ali druge zadevne stranke:

| (a) | če je to bistveno za razvrščanje in označevanje, stopnja čistosti snovi ter določitev nečistot in/ali dodatkov, za katere je znano, da so nevarni; |
| --- | --- |

(a)

če je to bistveno za razvrščanje in označevanje, stopnja čistosti snovi ter določitev nečistot in/ali dodatkov, za katere je znano, da so nevarni;

| (b) | povzetki ali okvirni povzetki študij informacij iz odstavkov 1(d) in (e); |
| --- | --- |

(b)

povzetki ali okvirni povzetki študij informacij iz odstavkov 1(d) in (e);

| (c) | informacije iz varnostnega lista, ki niso naštete v odstavku 1; |
| --- | --- |

(c)

informacije iz varnostnega lista, ki niso naštete v odstavku 1;

| (d) | trgovska imena snovi; |
| --- | --- |

(d)

trgovska imena snovi;

| (e) | ob upoštevanju člena 24 Uredbe (ES) št. 1272/2008 ime po nomenklaturi IUPAC za aktivne snovi iz točke (a) odstavka 1 tega člena, ki se uporabljajo samo za enega ali več naslednjih namenov:






  (i) | pri znanstvenih raziskavah in razvoju; |
| --- | --- | --- |

(e)

ob upoštevanju člena 24 Uredbe (ES) št. 1272/2008 ime po nomenklaturi IUPAC za aktivne snovi iz točke (a) odstavka 1 tega člena, ki se uporabljajo samo za enega ali več naslednjih namenov:

(i)

pri znanstvenih raziskavah in razvoju;

| (ii) | pri raziskavah in razvoju, usmerjenih v proizvode in postopke. |
| --- | --- |

(ii)

pri raziskavah in razvoju, usmerjenih v proizvode in postopke.

3.   Po izdaji dovoljenja se tajnost podatkov v nobenem primeru ne uporablja za:

| (a) | ime in naslov predlagatelja; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov predlagatelja;

| (b) | ime in naslov proizvajalca biocidnega pripravka; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov proizvajalca biocidnega pripravka;

| (c) | ime in naslov proizvajalca aktivne snovi; |
| --- | --- |

(c)

ime in naslov proizvajalca aktivne snovi;

| (d) | vsebnost aktivne(-ih) snovi v biocidnem pripravku ter ime biocidnega pripravka; |
| --- | --- |

(d)

vsebnost aktivne(-ih) snovi v biocidnem pripravku ter ime biocidnega pripravka;

| (e) | fizikalne in kemijske podatke o biocidnem pripravku; |
| --- | --- |

(e)

fizikalne in kemijske podatke o biocidnem pripravku;

| (f) | vse načine, s katerimi aktivna snov ali biocidni pripravek postaneta neškodljiva; |
| --- | --- |

(f)

vse načine, s katerimi aktivna snov ali biocidni pripravek postaneta neškodljiva;

| (g) | povzetek rezultatov preskusov, ki se zahteva v skladu s členom 18 za določitev učinkovitosti pripravka ter učinkov na človeka, živali in okolje ter, kadar je to primerno, njegove sposobnosti, da povečuje odpornost; |
| --- | --- |

(g)

povzetek rezultatov preskusov, ki se zahteva v skladu s členom 18 za določitev učinkovitosti pripravka ter učinkov na človeka, živali in okolje ter, kadar je to primerno, njegove sposobnosti, da povečuje odpornost;

| (h) | priporočene postopke in previdnostne ukrepe za zmanjševanje nevarnosti v zvezi z ravnanjem, shranjevanjem, prevozom in uporabo, kot tudi za preprečevanje požara ali drugih nevarnosti; |
| --- | --- |

(h)

priporočene postopke in previdnostne ukrepe za zmanjševanje nevarnosti v zvezi z ravnanjem, shranjevanjem, prevozom in uporabo, kot tudi za preprečevanje požara ali drugih nevarnosti;

| (i) | varnostne liste; |
| --- | --- |

(i)

varnostne liste;

| (j) | metode analize iz točke (c) člena 16(1); |
| --- | --- |

(j)

metode analize iz točke (c) člena 16(1);

| (k) | metode za odstranjevanje pripravka in njegove embalažo; |
| --- | --- |

(k)

metode za odstranjevanje pripravka in njegove embalažo;

| (l) | postopke, ki jih je treba uporabiti, in ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru izlitja ali iztekanja; |
| --- | --- |

(l)

postopke, ki jih je treba uporabiti, in ukrepe, ki jih je treba sprejeti v primeru izlitja ali iztekanja;

| (m) | prvo pomoč in zdravstvene nasvete, ki jih je treba nuditi v primeru poškodb oseb. |
| --- | --- |

(m)

prvo pomoč in zdravstvene nasvete, ki jih je treba nuditi v primeru poškodb oseb.

4.
     
  Brezplačno se zagotovi javen dostop do seznama, na katerem so navedeni biocidni pripravki, ki so odobreni v skladu s členom 16(3), ter ustrezni proizvajalci.

Člen 57

Vodenje evidence in poročanje

1.   Proizvajalci, uvozniki in poklicni uporabniki biocidnih pripravkov vsaj
  10 let
  vodijo evidence o biocidnih pripravkih, ki jih proizvedejo, dajo v promet ali uporabljajo. Na zahtevo pristojnega organa dajo na voljo ustrezne informacije iz teh evidenc.

2.   Komisija sprejme izvedbene ukrepe za določitev oblike in vsebine informacij v evidencah ter za zagotovitev enotne uporabe odstavka 1 v skladu s postopkom iz člena 76(3).

Oddelek 2

Informacije o biocidnih pripravkih

Člen 58

Razvrščanje, pakiranje in označevanje biocidnih pripravkov

1.   Biocidni pripravki se razvrstijo, zapakirajo in označijo v skladu z Direktivo 1999/45/ES in, kjer je to ustrezno, Uredbo (ES) št. 1272/2008 ter odobrenim povzetkom lastnosti biocidnega pripravka, zlasti stavki o nevarnosti in previdnostnimi stavki iz točke (i) člena 20(2).

Poleg tega se pripravke, ki bi jih lahko zamenjali za hrano, pijačo ali krmo, zapakira tako, da se zmanjša verjetnost, da bi prišlo do zamenjave. Če so dostopni splošni javnosti, vsebujejo komponente za odvračanje od njihove porabe.

2.   Oznaka ne sme biti zavajajoča in ne sme v nobenem primeru vsebovati navedb, kot so „biocidni pripravek z manjšim tveganjem“, „nestrupen“ ali „neškodljiv“. Poleg tega je treba na oznaki jasno in neizbrisno navesti:

| (a) | vsako aktivno snov posebej in njeno vsebnost v merskih enotah; |
| --- | --- |

(a)

vsako aktivno snov posebej in njeno vsebnost v merskih enotah;

| (b) | številko dovoljenja, ki jo je biocidnemu pripravku dodelil pristojni organ; |
| --- | --- |

(b)

številko dovoljenja, ki jo je biocidnemu pripravku dodelil pristojni organ;

| (c) | ali izdelek vsebuje nanomateriale ter vsa s tem povezana posebna tveganja, ob vsaki navedbi nanomateriala pa v oklepaju tudi besedo „nano“; |
| --- | --- |

(c)

ali izdelek vsebuje nanomateriale ter vsa s tem povezana posebna tveganja, ob vsaki navedbi nanomateriala pa v oklepaju tudi besedo „nano“;

| (d) | vrsto mešanice; |
| --- | --- |

(d)

vrsto mešanice;

| (e) | dovoljene uporabe biocidnega pripravka; |
| --- | --- |

(e)

dovoljene uporabe biocidnega pripravka;

| (f) | navodila za uporabo in razmerje odmerka, izraženo v merskih enotah
  oziroma na drug način, ki bo potrošniku jasen in razumljiv
  , za vsako uporabo, določeno v skladu s pogoji iz dovoljenja; |
| --- | --- |

(f)

navodila za uporabo in razmerje odmerka, izraženo v merskih enotah
  oziroma na drug način, ki bo potrošniku jasen in razumljiv
  , za vsako uporabo, določeno v skladu s pogoji iz dovoljenja;

| (g) | podatke o morebitnih neposrednih ali posrednih neželenih stranskih učinkih ter navodila za prvo pomoč; |
| --- | --- |

(g)

podatke o morebitnih neposrednih ali posrednih neželenih stranskih učinkih ter navodila za prvo pomoč;

| (h) | če so navodila priložena, se na oznaki pripiše stavek „Pred uporabo preberite priložena navodila“; |
| --- | --- |

(h)

če so navodila priložena, se na oznaki pripiše stavek „Pred uporabo preberite priložena navodila“;

| (i) | po potrebi opozorila za ranljive skupine; |
| --- | --- |

(i)

po potrebi opozorila za ranljive skupine;

| (j) | navodila za varno odstranjevanje biocidnega pripravka in njegove embalaže, vključno s prepovedjo ponovne uporabe embalaže, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(j)

navodila za varno odstranjevanje biocidnega pripravka in njegove embalaže, vključno s prepovedjo ponovne uporabe embalaže, kadar je to primerno;

| (k) | številko ali oznako serije formulacije in rok uporabnosti v običajnih pogojih skladiščenja; |
| --- | --- |

(k)

številko ali oznako serije formulacije in rok uporabnosti v običajnih pogojih skladiščenja;

| (l) | časovno obdobje, potrebno, da biocidni pripravek doseže učinek, časovni presledek, ki ga je treba upoštevati med posameznimi uporabami biocidnega pripravka ali med uporabo biocidnega pripravka in uporabo tretiranega proizvoda, ter karenca za dostop človeka ali živali na območje, kjer se je uporabljal biocidni pripravek, vključno s podatki o sredstvih za dekontaminacijo in ukrepih ter trajanju potrebnega prezračevanja tretiranih površin; navodila za ustrezno čiščenje opreme; posebnosti v zvezi s previdnostnimi ukrepi med uporabo, skladiščenjem in prevozom; |
| --- | --- |

(l)

časovno obdobje, potrebno, da biocidni pripravek doseže učinek, časovni presledek, ki ga je treba upoštevati med posameznimi uporabami biocidnega pripravka ali med uporabo biocidnega pripravka in uporabo tretiranega proizvoda, ter karenca za dostop človeka ali živali na območje, kjer se je uporabljal biocidni pripravek, vključno s podatki o sredstvih za dekontaminacijo in ukrepih ter trajanju potrebnega prezračevanja tretiranih površin; navodila za ustrezno čiščenje opreme; posebnosti v zvezi s previdnostnimi ukrepi med uporabo, skladiščenjem in prevozom;

| (m) | kjer je to ustrezno, vrste uporabnikov, ki smejo uporabljati ta biocidni pripravek; |
| --- | --- |

(m)

kjer je to ustrezno, vrste uporabnikov, ki smejo uporabljati ta biocidni pripravek;

| (n) | kjer je to ustrezno, informacije o katerikoli posebni nevarnosti za okolje, zlasti o zaščiti neciljnih organizmov in preprečevanju onesnaženja vode; |
| --- | --- |

(n)

kjer je to ustrezno, informacije o katerikoli posebni nevarnosti za okolje, zlasti o zaščiti neciljnih organizmov in preprečevanju onesnaženja vode;

| (o) | za biocidne pripravke, ki vsebujejo mikroorganizme, zahteve glede označevanja v skladu z Direktivo 2000/54/ES. |
| --- | --- |

(o)

za biocidne pripravke, ki vsebujejo mikroorganizme, zahteve glede označevanja v skladu z Direktivo 2000/54/ES.

Ne glede na prvi pododstavek se lahko, kjer je to potrebno zaradi velikosti ali funkcije biocidnega pripravka, informacije iz točk (d), (f), (g), (j), (k), (l) in (n) navedejo na embalaži ali priloženih navodilih.

3.   ▐ Biocidni pripravki, dani v promet na ▐ ozemlju
  držav članic
  , označijo v ▐ uradnem jeziku ali jezikih
  države, v kateri so dani v promet
  .

Člen 59

Varnostni listi

1. Varnostni listi se pripravijo in dajo na voljo v skladu s Prilogo II Uredbe (ES) št. 1907/2006 za biocidne pripravke, ki so razvrščeni kot nevarni ter v skladu z zahtevami člena 31 te uredbe, za aktivne snovi, ki se uporabljajo izključno za biocidne pripravke.

2. Varnostni listi vsebujejo naslednje informacije:

| (a) | ustrezne kategorije proizvoda, katerega aktivna snov je bila vključena v Prilogo I; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne kategorije proizvoda, katerega aktivna snov je bila vključena v Prilogo I;

| (b) | ime vsaj ene države članice, v kateri je bilo izdano dovoljenje za biocidni pripravek; |
| --- | --- |

(b)

ime vsaj ene države članice, v kateri je bilo izdano dovoljenje za biocidni pripravek;

| (c) | številka dovoljenja biocidnega pripravka kot takega ali prisotnega v izdelku ali obdelani snovi. |
| --- | --- |

(c)

številka dovoljenja biocidnega pripravka kot takega ali prisotnega v izdelku ali obdelani snovi.

Člen 60

Register biocidnih pripravkov Unije

1.   Komisija pripravi Register biocidnih pripravkov Unije in ga vzdržuje.

2.   Register biocidnih pripravkov Unije se uporablja za izmenjavo informacij med pristojnimi organi, Agencijo in Komisijo.

3.   Predlagatelji uporabljajo Register biocidnih pripravkov Unije za pripravo obrazca vloge za vse postopke v zvezi z dovoljenjem za biocidne pripravke, vzajemnim priznanjem in dovoljenjem za vzporedno trgovanje.

4.   Pristojni organi posodabljajo v Registru biocidnih pripravkov Unije informacije o biocidnih pripravkih, ki so dovoljeni na njihovem ozemlju ali za katere je bilo nacionalno dovoljenje zavrnjeno, spremenjeno, obnovljeno ali preklicano. Komisija posodablja informacije v zvezi z biocidnimi pripravki, ki so dovoljeni v Uniji ali za katere je bilo dovoljenje Unije zavrnjeno, spremenjeno, obnovljeno ali preklicano.

5.   
  Za zagotovitev pravilnega delovanja registra biocidnih pripravkov Unije lahko
  Komisija
  z delegiranimi akti v skladu s členom 73 ter pod pogoji iz členov 74 in 75
  sprejme natančna pravila o vrstah informacij, ki se vnesejo v register biocidnih pripravkov ▐, in o postopkih, ki so povezani s tem ▐.

Člen 61

Register za izmenjavo podatkov o biocidih

1.   Agencija pripravi register za izmenjavo podatkov o biocidih in ga vzdržuje.

2.   Register za izmenjavo podatkov o biocidih vsebuje informacije, ki jih posredujejo pristojni organi in Agencija v skladu z odstavkoma 3 in 4 člena 48.

Register je dostopen le pristojnim organom, Agenciji in Komisiji. Pristojni organi in Agencija odgovorijo na vsa vprašanja bodočih predlagateljev v zvezi z informacijami, ki so vključene v register za izmenjavo podatkov o biocidih, da se olajša izmenjava podatkov, ter na zahtevo posredujejo kontaktne podatke lastnika zadevne informacije in izjavo, ali za te informacije veljajo določbe o varstvu podatkov na podlagi te uredbe in kako dolgo.

Člen 62

Dostop do informacij

1.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo vsi poklicni uporabniki, distributerji in svetovalci dostop do ustreznih podatkov o koristih in tveganjih ter varni uporabi biocidov.

2.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo javnosti podatke o koristih in tveganjih glede biocidov ter informacije o možnostih za čim manjšo uporabo biocidnih pripravkov.

3.
     
  Komisija na internetu objavi seznam vseh aktivnih snovi, ki so na voljo na notranjem trgu.

Osebe, odgovorne za dajanje biocidnih pripravkov v promet, na internetu objavijo seznam teh pripravkov. Spletno mesto je treba uporabiti za izboljšanje preglednosti za potrošnike ter omogočiti lahko in hitro zbiranje podatkov o lastnostih in pogojih uporabe teh pripravkov.

Dostop do teh spletnih mest ni z ničimer omejen, njihova vsebina pa se posodablja. Ustrezni naslovi spletnih mest so navedeni na oznaki biocidnega pripravka na jasno vidnem mestu.

Člen 63

Oglaševanje

1.   Pri vsakem oglaševanju biocidnih pripravkov se navedeta stavka: „Biocide uporabljajte varno. Pred uporabo vedno preberite oznako in informacije o pripravku“. Stavka sta jasno vidna glede na celoten oglas.

2.   Oglaševalci lahko v predpisanih stavkih besedo „biocidi“ nadomestijo z jasnim sklicem na vrsto oglaševanega pripravka, kot je določena v Prilogi V.

3.   Oglasi za biocidne pripravke ne predstavljajo pripravka na način, ki je zavajajoč, kar zadeva tveganje, ki ga pripravek predstavlja za zdravje ljudi ali okolje. V nobenem primeru oglasi za biocidni pripravek ne smejo vsebovati navedb, kot so „biocidni pripravek z manjšim tveganjem“, „nestrupen“ ali „neškodljiv“.

Člen 64

Nadzor strupov

1.   Države članice imenujejo organ ali organe, ki so odgovorni za sprejemanje informacij o biocidnih pripravkih v prometu, vključno z informacijami o kemijski sestavi teh pripravkov, ter za razpoložljivost informacij v primerih, kadar nastopi domnevna zastrupitev zaradi biocidnih pripravkov.

Države članice se lahko odločijo za imenovanje organa ali organov, ki so že bili imenovani v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1272/2008 za izvajanje nalog iz tega člena.

2.   Organi, ki jih imenujejo države članice, zagotovijo vsa potrebna jamstva za varovanje tajnosti prejetih informacij. Takšne informacije se lahko uporabljajo le v naslednje namene:

| (a) | v zdravstvene namene z oblikovanjem preventivnih in kurativnih ukrepov, zlasti v nujnih primerih, |
| --- | --- |

(a)

v zdravstvene namene z oblikovanjem preventivnih in kurativnih ukrepov, zlasti v nujnih primerih,

| (b) | če zanje zaprosi država članica, da bi opravila statistično analizo in ugotovila, ali so potrebni boljši ukrepi za obvladovanje tveganja. |
| --- | --- |

(b)

če zanje zaprosi država članica, da bi opravila statistično analizo in ugotovila, ali so potrebni boljši ukrepi za obvladovanje tveganja.

POGLAVJE XIII

AGENCIJA

Člen 65

Vloga Agencije

Agencija opravlja naloge, ki so ji dodeljene v Poglavjih II, III, IV, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII in XIV te uredbe.

Člen 66

Odbor za biocidne pripravke

1.   Znotraj Agencije se ustanavlja Odbor za biocidne pripravke.

Odbor za biocidne pripravke je odgovoren za pripravo mnenja Agencije o naslednjih vprašanjih:

| (a) | vloge za vključitev in obnovo vključitve aktivne snovi v Prilogo I; |
| --- | --- |

(a)

vloge za vključitev in obnovo vključitve aktivne snovi v Prilogo I;

| (b) | pregled vključitve aktivnih snovi v prilogo I; |
| --- | --- |

(b)

pregled vključitve aktivnih snovi v prilogo I;

| (c) | določevanje aktivnih snovi, ki izpolnjujejo pogoje za zamenjavo; |
| --- | --- |

(c)

določevanje aktivnih snovi, ki izpolnjujejo pogoje za zamenjavo;

| (d) | vloge za dovoljenje Unije za biocidne pripravke ter za obnovo, preklic ali spremembo dovoljenja Unije; |
| --- | --- |

(d)

vloge za dovoljenje Unije za biocidne pripravke ter za obnovo, preklic ali spremembo dovoljenja Unije;

| (e) | znanstvene in tehnične zadeve ob ugovorih na vzajemno priznavanje; |
| --- | --- |

(e)

znanstvene in tehnične zadeve ob ugovorih na vzajemno priznavanje;

| (f) | vsa druga vprašanja, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe v zvezi z tveganji za zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(f)

vsa druga vprašanja, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe v zvezi z tveganji za zdravje ljudi in okolje.

2.   Členi 85, 87 in 88 Uredbe (ES) št. 1907/2006 v zvezi z ustanovitvijo, sestavo ter kvalifikacijami in interesi Odbora za oceno tveganja veljajo smiselno za Odbor za biocidne pripravke.

Odbor za biocidne pripravke lahko ustanovi delovne skupine in prenese nekatere naloge na te delovne skupine.

Članom Odbora za biocidne pripravke so v pomoč znanstveni in tehnični viri, ki so na razpolago državam članicam. Države članice članom Odbora za biocidne pripravke, ki so jih imenovale, zagotovijo zadostna znanstvena in tehnična sredstva. Pristojni organi držav članic olajšajo dejavnosti Odbora za biocidne pripravke in njegovih delovnih skupin.

Člen 67

Delovanje Odbora za biocidne pripravke in tajništva Agencije

1.   Členi od 78 do 84 ter 89 in 90 Uredbe (ES) št. 1907/2006 veljajo smiselno, pri čemer se upošteva vloga Agencije iz te uredbe.

2.   Tajništvo Agencije iz točke (g) člena 76(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 opravlja naslednje naloge:

| (a) | priprava in vzdrževanje registra za izmenjavo podatkov o biocidih; |
| --- | --- |

(a)

priprava in vzdrževanje registra za izmenjavo podatkov o biocidih;

| (b) | opravljanje nalog v zvezi z validacijo vlog iz členov 7(4), 11(3) in 34(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

opravljanje nalog v zvezi z validacijo vlog iz členov 7(4), 11(3) in 34(2) te uredbe;

| (c) | zagotavljanje tehničnih in znanstvenih smernic ter orodij za uporabo te uredbe Komisije in pristojnih organov držav članic; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje tehničnih in znanstvenih smernic ter orodij za uporabo te uredbe Komisije in pristojnih organov držav članic;

| (d) | svetovanje in pomoč predlagateljem
  , predvsem MSP,
  za vključitev aktivne snovi v Prilogo I te uredbe ali za dovoljenje Unije; |
| --- | --- |

(d)

svetovanje in pomoč predlagateljem
  , predvsem MSP,
  za vključitev aktivne snovi v Prilogo I te uredbe ali za dovoljenje Unije;

| (e) | priprava pojasnil o tej uredbi; |
| --- | --- |

(e)

priprava pojasnil o tej uredbi;

| (f) | priprava in vzdrževanje zbirk podatkov z informacijami o aktivnih snoveh in biocidnih pripravkih; |
| --- | --- |

(f)

priprava in vzdrževanje zbirk podatkov z informacijami o aktivnih snoveh in biocidnih pripravkih;

| (g) | na zahtevo Komisije zagotavljanje tehnične in znanstvene podpore za izboljšanje sodelovanja med Unijo, pristojnimi organi, mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami glede znanstvenih in tehničnih vprašanj v zvezi z biocidnimi pripravki; |
| --- | --- |

(g)

na zahtevo Komisije zagotavljanje tehnične in znanstvene podpore za izboljšanje sodelovanja med Unijo, pristojnimi organi, mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami glede znanstvenih in tehničnih vprašanj v zvezi z biocidnimi pripravki;

| (h) | obveščanje o odločitvah Agencije; |
| --- | --- |

(h)

obveščanje o odločitvah Agencije;

| (i) | priprava oblike za predložitev informacij Agenciji; |
| --- | --- |

(i)

priprava oblike za predložitev informacij Agenciji;

| (j) | svetovanje in zagotavljanje orodij za fazo uporabe, zlasti:








  — | ukrepi za celostno zatiranje natančno določenih škodljivcev, |
| --- | --- | --- |

(j)

svetovanje in zagotavljanje orodij za fazo uporabe, zlasti:

—

ukrepi za celostno zatiranje natančno določenih škodljivcev,

| — | spremljanje uporabe biocidnih pripravkov, |
| --- | --- |

—

spremljanje uporabe biocidnih pripravkov,

| — | najboljše prakse za uporabo biocidnih pripravkov, da bi njihovo uporabo omejili na najmanjši potrebni odmerek, |
| --- | --- |

—

najboljše prakse za uporabo biocidnih pripravkov, da bi njihovo uporabo omejili na najmanjši potrebni odmerek,

| — | zatiranje škodljivcev na občutljivih območjih, kot so šole, delovna mesta, vrtci, javni prostori, jezera, kanali in rečna obrežja, domovi za ostarele, |
| --- | --- |

—

zatiranje škodljivcev na občutljivih območjih, kot so šole, delovna mesta, vrtci, javni prostori, jezera, kanali in rečna obrežja, domovi za ostarele,

| — | tehnična oprema za uporabo biocidnih pripravkov in njihov pregled. |
| --- | --- |

—

tehnična oprema za uporabo biocidnih pripravkov in njihov pregled.

3.   Tajništvo da informacije iz zbirk podatkov, ki so določene v členu 56(1) in (2), brezplačno na razpolago javnosti na internetu, razen kadar je zahtevek na podlagi člena 55(3) utemeljen. Agencija na zahtevo omogoči dostop do drugih informacij iz zbirk podatkov v skladu s členom 55.

Člen 68

Pritožba

1.   Pritožba proti odločitvam Agencije, sprejetim v skladu s členi 7(5), 11(4), 34(3), 36(6), 52(3) in 53(1), se vloži pri Odboru za pritožbe.

Člen 92(1) in (2) ter člena 93 in 94 Uredbe (ES) št. 1907/2006 se uporabljajo za pritožbene postopke, vložene na podlagi te uredbe.

Pristojbino lahko plača oseba, ki vloži pritožbo v skladu s členom 71(2) te uredbe.

2.   Pritožba, vložena v skladu z odstavkom 1, ima odložilni učinek.

Člen 69

Proračun Agencije

1.   Za namene te uredbe prihodki Agencije vključujejo:

| (a) | subvencijo Unije, vključeno v splošen proračun Evropske unije (oddelek Komisija); |
| --- | --- |

(a)

subvencijo Unije, vključeno v splošen proračun Evropske unije (oddelek Komisija);

| (b) | pristojbine, ki jih plačajo podjetja; |
| --- | --- |

(b)

pristojbine, ki jih plačajo podjetja;

| (c) | vse takse, plačane Agenciji za storitve na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

vse takse, plačane Agenciji za storitve na podlagi te uredbe;

| (d) | prostovoljni prispevek držav članic. |
| --- | --- |

(d)

prostovoljni prispevek držav članic.

2.   Prihodek in izdatek za dejavnosti, povezane s to uredbo, in za dejavnosti, povezane z dejavnostmi na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006, se v proračunu Agencije obravnavata ločeno z ločenim proračunskim in računovodskim poročilom.

Prihodek Agencije iz člena 96(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 se ne uporablja za opravljanje nalog na podlagi te uredbe.

Člen 70

Oblike in programska oprema za predložitev informacij Agenciji

Agencija določi oblike in jih da brezplačno na voljo, poleg tega določi programske pakete, in jih da brezplačno na voljo na svoji spletni strani za vloge, ki se vložijo pri Agenciji. Pristojni organi in predlagatelji uporabijo te oblike in pakete pri svojih vlogah, ki se vložijo pri Agenciji na podlagi te uredbe.

Oblika tehnične dokumentacije iz členov 6(1), 11(1), 18 in 36(4) je IUCLID.

POGLAVJE XIV

KONČNE DOLOČBE

Člen 71

Pristojbine in takse

1.   Komisija določi pravila za:

| (a) | sistem pristojbin, ki se plačujejo Agenciji; |
| --- | --- |

(a)

sistem pristojbin, ki se plačujejo Agenciji;

| (b) | usklajeno strukturo pristojbin; |
| --- | --- |

(b)

usklajeno strukturo pristojbin;

| (c) | okoliščine, v katerih se del pristojbin prenese na pristojni organ države članice, ki izvaja ocenjevanje; |
| --- | --- |

(c)

okoliščine, v katerih se del pristojbin prenese na pristojni organ države članice, ki izvaja ocenjevanje;

| (d) | delno nadomestilo za pristojbino, kadar predlagatelj med validacijo vloge zahtevanih informacij ne predloži v roku. |
| --- | --- |

(d)

delno nadomestilo za pristojbino, kadar predlagatelj med validacijo vloge zahtevanih informacij ne predloži v roku.

Ti ukrepi se sprejmejo z delegiranimi akti v skladu s členom 73 ter pod pogoji iz členov 74 in 75 v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 72(4).

2.   Usklajena struktura pristojbin in pogojev plačila temelji na naslednjih načelih:

| (a) | znižana pristojbina se določi za mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila 2003/361/ES;
  to nikakor ne vpliva na odgovornost ustreznega pristojnega organa, da opravi natančno oceno v skladu z določbami te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

znižana pristojbina se določi za mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila 2003/361/ES;
  to nikakor ne vpliva na odgovornost ustreznega pristojnega organa, da opravi natančno oceno v skladu z določbami te uredbe;

| (b) | struktura pristojbin upošteva, ali so bile informacije predložene skupaj ali ločeno; |
| --- | --- |

(b)

struktura pristojbin upošteva, ali so bile informacije predložene skupaj ali ločeno;

| (c) | v strukturi pristojbin se upošteva, ali izdelek, za katerega se vloži vloga za izdajo dovoljenja, ustreza merilom za izdelek z manjšim tveganjem; |
| --- | --- |

(c)

v strukturi pristojbin se upošteva, ali izdelek, za katerega se vloži vloga za izdajo dovoljenja, ustreza merilom za izdelek z manjšim tveganjem;

| (d) | v ustrezno utemeljenih okoliščinah in kadar to odobri pristojni organ ali Agencija, se lahko plačilo pristojbine opusti;
  ▐ |
| --- | --- |

(d)

v ustrezno utemeljenih okoliščinah in kadar to odobri pristojni organ ali Agencija, se lahko plačilo pristojbine opusti;

▐

| (e) | pri sestavi in znesku pristojbin se upošteva delo, ki ga ta uredba zahteva od Agencije in pristojnih organov, določita pa se na taki ravni, da z njimi povezani prihodki, v kombinaciji z drugimi viri prihodkov Agencije na podlagi te uredbe, zadostujejo za kritje stroškov opravljenih storitev. |
| --- | --- |

(e)

pri sestavi in znesku pristojbin se upošteva delo, ki ga ta uredba zahteva od Agencije in pristojnih organov, določita pa se na taki ravni, da z njimi povezani prihodki, v kombinaciji z drugimi viri prihodkov Agencije na podlagi te uredbe, zadostujejo za kritje stroškov opravljenih storitev.

3.   Države članice tiste, ki so dali v promet biocidne pripravke ali si za to prizadevajo, ter tiste, ki podpirajo vključitev aktivnih snovi v Prilogo I, obvežejo k plačilu pristojbin v skladu z usklajeno strukturo pristojbin in pogojev plačila, ki se sprejmejo v skladu z odstavkom 1.

4.   V skladu s pravili iz odstavka 1 Agencija obveže tiste, ki so dali v promet biocidne pripravke ali si za to prizadevajo, in tiste, ki podpirajo vključitev aktivnih snovi iz Priloge I, k plačilu pristojbin. Struktura in znesek pristojbin, plačljivih Agenciji, se določita v skladu z odstavkom 1.

Agencija lahko zahteva tudi takse za druge storitve, ki jih zagotavlja.

Člen 72

Pristojni organi

1.   Države članice imenujejo pristojni organ ali pristojne organe, odgovorne za izvajanje te uredbe.

Države članice do 1. januarja 2013 Komisiji sporočijo imena in naslove imenovanih pristojnih organov. Države članice brez nepotrebne zamude obvestijo Komisijo o vseh spremembah imen in naslovov pristojnih organov.

2.   Komisija da javnosti na voljo seznam pristojnih organov.

Člen 73

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5(1)(d), 6(4), 8(5), 12(5), 13(1), 14, 16(10), 19(3), 21(5), 25(6), 28(8), 42(1), 46(4), 60(5), 71(1), 77 in 82(1) se Komisiji podeli za obdobje petih let po začetku veljavnosti te uredbe. Komisija najpozneje šest mesecev pred iztekom petletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet ne prekliče v skladu s členom 74.

2.
     
  Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz členov 74 in 75.

Člen 74

Preklic pooblastila

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadarkoli prekliče prenos pooblastil iz členov 5(1)(d), 6(4), 8(5), 12(5), 13(1), 14, 16(10), 19(3), 21(5), 25(6), 28(8), 42(1), 46(4), 60(5), 71(1), 77 in 82(1).

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek za odločanje, ali naj se prenos pooblastil prekliče, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v doglednem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede prenesena pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter morebitne razloge za preklic.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati nemudoma ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 75

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v treh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.

2.
     
  Če po izteku obdobja iz prvega odstavka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet v obdobju iz prvega odstavka delegiranemu aktu nasprotuje, ta ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.

Člen 76

Stalni odbor

1.   Komisiji pomaga stalni odbor za biocidne pripravke.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES se določi na tri mesece.

▐

Člen 77

Prilagajanje znanstvenemu in tehničnemu napredku

Komisija
  zaradi upoštevanja tehničnega napredka z delegiranimi akti v skladu s členom 73 in pod pogoji iz členov 74 in 75
  priloge prilagodi znanstvenemu in tehničnemu napredku.

▐

Člen 78

Posodobitev Priloge I

Do 1. januarja 2013 Komisija v skladu s postopkom iz člena 76(3) spremeni Prilogo I, ki začne veljati na dan začetka uporabe te uredbe, da se upoštevajo vse spremembe Priloge I, sprejete na podlagi Direktive 98/8/ES od začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 79

Sankcije

Države članice določijo določbe za sankcije za kršitve določb te uredbe in sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev, da se ti ukrepi izvajajo. Predvidene sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne. Države članice Komisiji sporočijo te določbe najpozneje do 1. decembra 2015 in ji takoj sporočijo tudi vse poznejše spremembe, ki vplivajo na te določbe.

Člen 80

Nacionalne službe za pomoč uporabnikom v državah članicah

Države članice vzpostavijo nacionalne službe za pomoč uporabnikom, ki predlagateljem, predvsem MSP, in vsem drugim zainteresiranim stranem svetujejo o njihovih odgovornostih in obveznostih iz te uredbe. Te nacionalne službe za pomoč uporabnikom so dopolnilo pomoči Agencije iz člena 67(2)(d).

Člen 81

Zaščitna klavzula

Kadar ima država članica na podlagi novih dokazov utemeljene razloge za domnevo, da biocidni pripravek
  takoj ali pozneje
  pomeni resno tveganje za zdravje ljudi
  , zlasti otrok in ranljivih skupin,
  ali zdravje živali ali za okolje
  ali glede doseganja standardov kakovosti iz Direktive 2000/60/ES, in
  čeprav izpolnjuje zahteve te uredbe, lahko država članica sprejme ustrezne začasne ukrepe. Države članice o tem nemudoma obvestijo Komisijo in druge države članice in navedejo razloge za svojo odločitev ▐.

▐

Člen 82

Prehodni ukrepi

1.   Komisija nadaljuje z izvajanjem delovnega programa za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki ga začne v skladu s členom 16(2) Direktive 98/8/ES in ga izvede do 14. maja 2014.
  Za zagotovitev gladkega prehoda lahko
  Komisija
  z delegiranimi akti v skladu s členom 73 ter pod pogoji iz členov 74 in 75 te uredbe
  sprejme pravila za izvajanje delovnega programa in za določanje s tem povezanih pravic in obveznosti pristojnih organov in udeležencev v programu
  ter glede na napredek pri izvajanju delovnega programa odločitev, da se delovni program podaljša za določeno obdobje
  .

▐

Da se pri delovnem programu doseže napredek,
  se Komisija
  z delegiranimi akti v skladu s členom 73 ter pod pogoji iz členov 74 in 75 te uredbe
  odloči ▐, da se aktivna snov vključi v Prilogo I te uredbe in pod kakšnimi pogoji ali v primerih, ko zahteve iz člena 4 te uredbe niso izpolnjene ali kadar potrebne informacije in podatki niso bili predloženi v predpisanem roku, da se aktivna snov ne vključi v Prilogo I te uredbe. V odločitvi je naveden datum začetka veljavnosti vključitve v Prilogo I.

2.   Ne glede na člene 15(1), 16(1) in 18(1) ter ne glede na odstavka 1 in 3 lahko država članica še naprej uporablja svoj trenuten sistem ali prakso dajanja biocidnih pripravkov v promet do dveh let po datumu, ko je začela veljati vključitev v Prilogo I. Zlasti lahko v skladu z nacionalnimi predpisi dovoli, da se na njenem ozemlju da v promet biocidni pripravek, ki vsebuje obstoječe aktivne snovi, ki so ovrednotene na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES (51), vendar še niso vključene v Prilogo I k tej uredbi za zadevno vrsto pripravka.

Ne glede na prvi pododstavek lahko država članica, če se odloči, da aktivne snovi ne bo vključila v Prilogo I te uredbe, še naprej uporablja svoj obstoječ sistem ali prakso dajanja biocidnih pripravkov v promet, in sicer največ 12 mesecev od datuma začetka uporabe odločitve, sprejete v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 1.

3.   Po odločitvi za vključitev določene aktivne snovi v Prilogo I te uredbe države članice zagotovijo, da se dovoljenja za biocidne pripravke, ki vsebujejo to aktivno snov, izdajo, spremenijo ali prekličejo, kar je ustrezno, v skladu s to uredbo v dveh letih po datumu začetka veljavnosti vključitve.

V ta namen se vloge za izdajo dovoljenja za biocidne pripravke, ki vsebujejo le obstoječe aktivne snovi, vložijo pri pristojnih organih držav članic najpozneje na datum, ko začne veljati vključitev aktivnih snovi v Prilogo I. Če biocidni pripravki vsebujejo več kot eno aktivno snov, se vloge za dovoljenje predložijo najpozneje na dan, ko začne veljati vključitev zadnje aktivne snovi.

Biocidni pripravki, za katere vloga za dovoljenje za pripravek ni bila vložena v skladu z drugim pododstavkom, se ne dajejo več v promet ▐ od datuma, ko začne veljati vključitev. Odstranitev, skladiščenje in uporaba obstoječih zalog biocidnih pripravkov, za katere vloga za dovoljenje ni bila vložena v skladu z drugim pododstavkom, so dovoljeni največ
  šest mesecev
  po datumu, ko začne vključitev veljati.

4.   Biocidni pripravki, za katere je pristojni organ države članice zavrnil vlogo za izdajo dovoljenja, predloženo na podlagi odstavka 3, ali se je odločil, da ne bo izdal dovoljenja, se prenehajo dajati v promet po šestih mesecih od te zavrnitve ali odločitve.

Člen 83

Prehodni ukrepi v zvezi z aktivnimi snovmi, ocenjenimi na podlagi Direktive 98/8/ES

1.   Agencija je odgovorna za usklajevanje ocenjevanja dokumentacije, vložene po 1. januarju 2012, in olajša pripravo ocenjevanja, tako da zagotovi organizacijsko in tehnično podporo državam članicam in Komisiji.

2.   Dokumentacijo, vloženo za namene Direktive 98/8/ES, za katero se ocenjevanje ne zaključi do 1. januarja 2013, nadalje ocenjujejo pristojni organi v skladu z določbami Direktive 98/8/ES in, kjer je to primerno, Uredbo (ES) št. 1451/2007.

Ne glede na odstavek 1 je Agencija prav tako odgovorna za usklajevanje ocenjevanja dokumentacije, ki se predloži za namene Direktive 98/8/ES, katerih ocenjevanje se ne zaključi do 1. januarja 2013, ter olajša pripravo ocenjevanja z zagotavljanjem organizacijske in tehnične podpore državam članicam in Komisiji od 1. januarja 2014.

Člen 84

Prehodni ukrepi za biocidne pripravke z manjšim tveganjem, registrirane na podlagi Direktive 98/8/ES

1.   Biocidni pripravki z nizkim tveganjem, kot so opredeljeni v členu 2(1)(b) Direktive 98/8/ES, se registrirajo v skladu s točko (i) člena 3(2) Direktive 98/8/ES. Določbe Direktive 98/8/ES veljajo za te pripravke do izteka registracije. Registracija se ne obnovi.

2.   Vloge za registracijo biocidnih pripravkov z manjšim tveganjem, kot so opredeljeni v točki (b) člena 2(1) Direktive 98/8/ES se vložijo najpozneje dvanajst mesecev po datumu, ko začne veljati vključitev v Prilogo IA.

Biocidni pripravki z nizkim tveganje, kot so opredeljeni v točki (b) člena 2(1) Direktive 98/8/ES, za katere je bila vložena vloga v skladu s prvim pododstavkom, se lahko še naprej dajejo v promet do datuma odločitve o odobritvi registracije ali njeni zavrnitvi. V primeru zavrnitve registracije za dajanje takšnih biocidnih pripravkov z manjšim tveganjem v promet, se takšni biocidni pripravki z nizkim tveganjem prenehajo dajati v promet v šestih mesecih po sprejetju takšne odločitve.

Biocidni pripravki z nizkim tveganjem, kot so opredeljeni v točki (b) člena 2(1) Direktive 98/8/ES, za katere vloga ni bila vložena v skladu s prvim pododstavkom, se lahko še naprej dajejo v promet, in sicer šest mesecev od datuma iz odstavka 1 tega člena.

Odlaganje, shranjevanje in uporaba obstoječih zalog biocidnih pripravkov z manjšim tveganjem, za katere pooblaščeni organi niso dovolili zadevne uporabe, so dovoljeni do dvanajst mesecev po datumu odločitve iz drugega pododstavka ali dvanajst mesecev po datumu iz tretjega pododstavka, odvisno od tega, kateri datum je poznejši.

3.   Ta uredba velja za biocidne pripravke z manjšim tveganjem, kot so opredeljeni v točki (b) člena 2(1) Direktive 98/8/ES, od izteka registracije iz odstavka 1 tega člena.

Člen 85

Prehodni ukrepi v zvezi z aktivnimi snovmi, proizvedenimi na kraju samem

1.   Vloge za dovoljenje snovi, mešanic in naprav, ki se obravnavajo kot biocidni pripravki v skladu z drugim stavkom točke (a) člena 3(1), ki so bili na voljo v prometu dne ... (52), se vložijo najpozneje do 1. januarja 2017.
  Ta pododstavek ne velja za snovi za razkuževanje pitne vode, ki so bile proizvedene na kraju samem.

2.   Snovi, mešanice in naprave, ki se obravnavajo kot biocidni pripravki v skladu z drugim stavkom točke (a) člena 3(1), ki so bili na voljo v prometu dne ... (52) in za katere je bila vložena vloga v skladu z odstavkom 1, se lahko še naprej dajejo v promet do dne, ko se dovoljenje podeli ali zavrne. Če se dovoljenje za dajanje biocidnih pripravkov v promet zavrne, se takšen biocidni pripravek preneha dajati v promet v šestih mesecih po sprejetju te odločitve.

Snovi, mešanice in naprave, ki se obravnavajo kot biocidni pripravki v skladu z drugim stavkom točke (a) člena 3(1), ki so bile na voljo v prometu dne ... (52). in za katere ni bila vložena vloga v skladu z odstavkom 1, se lahko še naprej dajejo v promet do šest mesecev po datumu iz odstavka 1.

Odstranitev, skladiščenje in uporaba obstoječih zalog biocidnih pripravkov, ki jih pristojni organi ali Komisija niso dovolili za zadevno uporabo, se lahko izvaja do 12 mesecev od datuma odločitve iz prvega pododstavka ali 12 mesecev po datumu iz drugega pododstavka, odvisno kateri datum je poznejši.

Člen 86

Prehodni ukrepi v zvezi s tretiranimi izdelki in materiali

Ne glede na člen 47 se lahko tretirani izdelki in snovi, ki vsebujejo biocidne pripravke, ki niso dovoljeni v Skupnosti ali vsaj v eni državi članici in ki so bili na voljo v prometu dne ... (53) do datuma odločitve o izdaji dovoljenja za te biocidne pripravke še naprej dajejo v promet, če je bila vloga za dovoljenje vložena najpozneje do
  1. januarja 2015
  . Če se dovoljenje za dajanje biocidnih pripravkov v promet zavrne, se tretirani izdelki in snovi, ki vsebujejo takšne biocidne pripravke, prenehajo dajati v promet v šestih mesecih po sprejetju takšne odločitve.

Odstranitev, skladiščenje obstoječih zalog biocidnih pripravkov, ki jih pristojni organi ali Komisija niso dovolili za zadevno uporabo, so dovoljeni do poteka 12 mesecev od datuma odločitve iz prvega pododstavka člena 85(2) ali 12 mesecev od datuma iz drugega pododstavka člena 80(2), kar je pozneje.

Člen 87

Prehodni ukrepi v zvezi s snovmi, ki so v stiku z živili

1.   Vloge za izdajo dovoljenja za biocidne pripravke, ki so snovi v stiku z živili in ki so bili na voljo v prometu ... (53), se vložijo najpozneje 1. januarja 2017.

Snovi, ki so v stiku z živili, ki so bile v prometu dne ... (53), za katere je bila vložena vloga v skladu z odstavkom 1, se lahko še naprej dajejo v promet do dne, ko se dovoljenje podeli ali zavrne. Če se dovoljenje za dajanje takšnega biocidnega pripravka v promet zavrne, se takšen biocidni pripravek preneha dajati v promet v šestih mesecih po sprejetju te odločitve.

Snovi, ki so v stiku z živili, ki so bile na voljo v prometu dne ... (53) in za katere vloga ni bila vložena v skladu z odstavkom 1, se lahko še naprej dajejo v promet do dne šest mesecev po datumu iz odstavka 1.

2.   Odstranitev, skladiščenje in uporaba obstoječih zalog biocidnih pripravkov, ki jih pristojni organi ali Komisija niso dovolili za zadevno uporabo, se lahko izvajajo 12 mesecev po datumu odločitve iz drugega pododstavka odstavka 1 ali 12 mesecev po datumu iz tretjega pododstavka odstavka 1, odvisno kateri datum je poznejši.

Člen 88

Prehodni ukrepi v zvezi z dostopom do dokumentacije o aktivni snovi

1.
     
  Proizvajalci
  obstoječih aktivnih snovi,
  ki so na trgu za uporabo v biocidnih pripravkih, do 1. januarja 2015 predložijo Agenciji
  dokumentacijo ali izjavo o dostopu do ▐ dokumentacije
  , ki izpolnjuje
  zahteve iz Priloge II za vsako od teh aktivnih snovi ▐.

Za namene pododstavka 1 velja člen 52(3) za vse podatke iz dokumentacije.

Vlagatelj, ki prosi za dovoljenje za biocidni pripravek z aktivno snovjo, za katero je bila predložena izjava o dostopu v skladu s pododstavkom 1, lahko to izjavo uporablja za namene člena 18(1).

2.
     
  Agencija javno objavi seznam proizvajalcev, ki so predložili dokumentacijo ali izjavo o dostopu do nje v skladu s pododstavkom 1.

3.
     Biocidni pripravki,
  ki vsebujejo obstoječe aktivne snovi,
  za katere
  ni bila predložena dokumentacija ali izjava o dostopu do nje v skladu s podostavkom 1
  , se
  po 1. januarju 2015 ne smejo dajati
  v promet.

Odstranitev, skladiščenje in uporaba obstoječih zalog biocidnih pripravkov,
  za katere ni bila posredovana dokumentacija ali izjava o dostopu do nje v skladu s pododstavkom 1
  , je dovoljena do
  1. januarja 2016
  .

4.
     
  Za namene odstavka 3 uradni nadzor v skladu s členom 54(3) izvajajo pristojni organi.

Člen 89

Razveljavitev

Ne glede na člena 83 in 84 se Direktiva 98/8/ES s tem razveljavlja.

Sklicevanje na razveljavljeno Direktivo se razume kot sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge VII.

Člen 90

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 17. februarja 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010.

2

(3)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

3

(4)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

5

(6)  UL L 189, 20.7.1990, str. 17.

6

(7)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

7

(8)  UL L 331, 7.12.1998, str. 1.

8

(9)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

9

(10)  UL L 40, 11.2.1989, str. 27.

10

(11)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

11

(12)  

  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

12

UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(13)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

13

(14)  UL L 213, 21.7.1982, str. 8.

14

(15)  UL L 184, 15.7.1988, str. 61.

15

(16)  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

16

(17)  UL L 92, 7.4.1990, str. 42.

17

(18)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

18

(19)  UL L 61, 18.3.1995, str. 1.

19

(20)  UL L 125, 23.5.1996, str. 35
  .

20

35

(21)  

  UL L 330, 5.12.1998, str. 32.

21

UL L 330, 5.12.1998, str. 32.

(22)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1.

22

(23)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

23

(24)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

24

(25)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

25

(26)  

  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.

26

UL L 338, 13.11.2004, str. 4.

(27)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

27

(28)  UL L 33, 8.2.1979, str. 36.

28

(29)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

29

(30)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

30

(31)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

31

(32)  UL L 262, 17.10.2000, str. 21.

32

(33)  

  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

33

UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(34)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

34

(35)  UL L 204, 31.7.2008, str. 1.

35

(36)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

36

(37)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

37

(38)  

  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

38

UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(39)  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

39

(40)  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

40

(41)  

  UL L 158, 30.4.2004, str. 7.

41

UL L 158, 30.4.2004, str. 7.

(42)  
  Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

42

Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

(43)  

  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

43

UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(44)  

  UL L 372, 27.12.2006, str. 19.

44

UL L 372, 27.12.2006, str. 19.

(45)  

  UL L 24, 29.1.2008, str. 8.

45

UL L 24, 29.1.2008, str. 8.

(46)  UL L 66, 4.3.2004, str. 45.

46

(47)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

47

(48)  
  UL: Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

48

UL: Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

(49)  
  UL: Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

49

UL: Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

(50)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

50

(51)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

51

(52)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

52

(53)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

53

Sreda, 22. september 2010PRILOGA I

SEZNAM AKTIVNIH SNOVI Z ZAHTEVAMI ZA UPORABO V BIOCIDNIH PRIPRAVKIH

Snovi, navedene v Prilogi I, ne zajemajo nanomaterialov, razen če so posebej navedeni.

| Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 82(3)
  (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katero je rok za uskladitev s členom 82(3) enak roku, določenemu v zadnji odločitvi o vključitvi aktivnih snovi) | Datum izteka veljavnosti vključitve | Vrsta pripravka | Posebne določbe (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sulfuril fluorid | sulfuril difluorid
  ES št.: 220-281-5
  št. CAS: 2699-79-8 | 994 g/kg | 1. januar 2009 | 31. december 2010 | 31. december 2018 | 8 | Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:






  (1) | pripravek se lahko prodaja samo strokovnjakom, usposobljenim za njegovo uporabo, ki ga edini lahko uporabljajo; |

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 82(3)

(razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katero je rok za uskladitev s členom 82(3) enak roku, določenemu v zadnji odločitvi o vključitvi aktivnih snovi)

Datum izteka veljavnosti vključitve

Vrsta pripravka

Posebne določbe (1)

sulfuril fluorid

sulfuril difluorid

ES št.: 220-281-5

št. CAS: 2699-79-8

994 g/kg

1. januar 2009

31. december 2010

31. december 2018

8

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

(1)

pripravek se lahko prodaja samo strokovnjakom, usposobljenim za njegovo uporabo, ki ga edini lahko uporabljajo;

| (2) | edvideni so ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce/uporabnike in druge navzoče osebe; |
| --- | --- |

(2)

edvideni so ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce/uporabnike in druge navzoče osebe;

| (3) | nadzorujejo se koncentracije sulfuril fluorida v oddaljenem troposferskem ozračju. |
| --- | --- |

(3)

nadzorujejo se koncentracije sulfuril fluorida v oddaljenem troposferskem ozračju.

Imetniki dovoljenj pošljejo poročila o nadzoru iz točke (3) vsakih pet let, z začetkom 1. januarja 2009, neposredno Komisiji.

diklofluanid

N-(diklorofluorometiltio)-N′, N′-dimetil-N-fenilsulfamid

ES št.: 214-118-7

št. CAS: 1085-98-9

960 g/kg

1. marec 2009

28. februar 2011

28. februar 2019

8

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

| (1) | Pripravke, katerih uporaba je dovoljena v industriji in/ali v profesionalne namene, je treba uporabljati z ustrezno osebno zaščitno opremo. |
| --- | --- |

(1)

Pripravke, katerih uporaba je dovoljena v industriji in/ali v profesionalne namene, je treba uporabljati z ustrezno osebno zaščitno opremo.

| (2) | Zaradi ugotovljenih tveganj za tla je treba za zaščito tega ekosistema sprejeti ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi ugotovljenih tveganj za tla je treba za zaščito tega ekosistema sprejeti ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

| (3) | Na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, se navede, da je treba sveže obdelani les po obdelavi hraniti na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranjevanje. |
| --- | --- |

(3)

Na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, se navede, da je treba sveže obdelani les po obdelavi hraniti na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranjevanje.

klotianidin

(E)-1-(2-kloro-1,3-tiazol-5-ilmetil)-3-metil-2-nitrogvanidin

ES št.: 433-460-1

št. CAS: 210880-92-5

950 g/kg

1. februar 2010

31. januar 2012

31. januar 2020

8

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

Zaradi ugotovljenih tveganj za tla, površinske vode in predele s podzemno vodo se dovoljenja ne izdajo za pripravke za obdelavo lesa, namenjenega uporabi na prostem, razen če predloženi podatki ne pokažejo, da je pripravek v skladu z zahtevami člena 16 in Priloge VI, po potrebi z uporabo ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Zlasti na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, se navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranjevanje.

difetialon

3-[3-(4′-bromo[1,1′bifenil]-4-il)-1,2,3,4-tetrahidronaftalen-1-il]-4-hidroksi-2H-1-benzotiopiran-2-on

ES št.: ni na voljo

št. CAS: 104653-34-1

976 g/kg

1. november 2009

31. oktober 2011

31. oktober 2014

14

Zaradi dejstva, da je aktivna snov zaradi svojih lastnosti lahko obstojna, se kopiči v organizmih in je strupena ali je dolgotrajno obstojna in se močno kopiči v organizmih, se aktivna snov obravnava kot možna snov za zamenjavo v skladu s členom 9.

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

| (1) | Nazivna koncentracija aktivne snovi v pripravku ne sme presegati 0,0025 % m/m, registracija pa se izda samo za uporabo pripravljene vabe. |
| --- | --- |

(1)

Nazivna koncentracija aktivne snovi v pripravku ne sme presegati 0,0025 % m/m, registracija pa se izda samo za uporabo pripravljene vabe.

| (2) | Pripravki morajo vsebovati averzivno sredstvo in po potrebi barvilo. |
| --- | --- |

(2)

Pripravki morajo vsebovati averzivno sredstvo in po potrebi barvilo.

| (3) | Pripravki se ne smejo uporabljati kot sredstvo za posipanje. |
| --- | --- |

(3)

Pripravki se ne smejo uporabljati kot sredstvo za posipanje.

| (4) | Primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja se zmanjšata z upoštevanjem in uporabo vseh primernih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ti med drugim vključujejo omejitev pripravka za poklicno rabo, določitev največje velikosti embalaže ter določitev zahtev za uporabo vab, zaščitenih pred nedosegljivimi posegi |
| --- | --- |

(4)

Primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja se zmanjšata z upoštevanjem in uporabo vseh primernih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ti med drugim vključujejo omejitev pripravka za poklicno rabo, določitev največje velikosti embalaže ter določitev zahtev za uporabo vab, zaščitenih pred nedosegljivimi posegi

etofenproks

3-fenoksibenzil-2-(4-etoksifenil)-2-metilpropileter

ES št.: 407-980-2

št. CAS: 80844-07-1

970 g/kg

1. februar 2010

31. januar 2012

31. januar 2020

8

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

Zaradi ugotovljenega tveganja za delavce se pripravki ne smejo uporabljati vse leto, razen če predloženi podatki o dermalni absorpciji ne pokažejo, da kronična izpostavljenost ne pomeni nesprejemljivih tveganj. Poleg tega se pripravke, namenjene uporabi v industriji, uporablja z ustrezno osebno zaščitno opremo.

tebukonazol

1-(4-klorofenil)-4,4-dimetil-3-(1,2,4-triazol-1-ilmetil)pentan-3-ol

ES št.: 403-640-2

št. CAS: 107534-96-3

950 g/kg

1. april 2010

31. marec 2012

31. marec 2020

8

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

| | Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo se za varovanje teh ekosistemov sprejmejo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev. |
| --- | --- |

Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo se za varovanje teh ekosistemov sprejmejo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev.

| | Poleg tega se dovoljenj za pripravke ne izda za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za les, ki bo v stalnem stiku z vodo, razen če predloženi podatki ne pokažejo, da je pripravek v skladu z zahtevami člena 16 in Priloge VI, po potrebi z uporabo ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

Poleg tega se dovoljenj za pripravke ne izda za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za les, ki bo v stalnem stiku z vodo, razen če predloženi podatki ne pokažejo, da je pripravek v skladu z zahtevami člena 16 in Priloge VI, po potrebi z uporabo ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja.

ogljikov dioksid

ogljikov dioksid

ES št.: 204-696-9

št. CAS: 124-38-9

990 ml/l

1. november 2009

31. oktober 2011

31. oktober 2019

14

propikonazol

1-[[2-(2,4-diklorofenil)-4-propil-1,3-dioksolan-2-il]metil]-1H-1,2,4-triazol

ES št.: 262-104-4

št. CAS: 60207-90-1

930 g/kg

1. april 2010

31. marec 2012

31. marec 2020

8

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

| | Glede na ugotovitve ocene tveganja se pripravke z dovoljenjem za industrijsko in/ali poklicno uporabo uporablja z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za industrijske in/ali poklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

Glede na ugotovitve ocene tveganja se pripravke z dovoljenjem za industrijsko in/ali poklicno uporabo uporablja z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za industrijske in/ali poklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi.

| | Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo se za varovanje teh ekosistemov sprejmejo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev. |
| --- | --- |

Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo se za varovanje teh ekosistemov sprejmejo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev.

| | Poleg tega se pripravkov ne uporablja za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za les, ki bo izpostavljen vremenskim vplivom, razen če se predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 16 in Priloge VI, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

Poleg tega se pripravkov ne uporablja za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za les, ki bo izpostavljen vremenskim vplivom, razen če se predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 16 in Priloge VI, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja.

Difenakum

3-(3-bifenil-4-il-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil)-4-hidroksikumarin

ES št.: 259-978-4

št. CAS: 56073-07-5

960 g/kg

1. april 2010

31. marec 2012

31. marec 2015

14

Zaradi dejstva, da je aktivna snov zaradi svojih lastnosti lahko obstojna, se kopiči v organizmih in je strupena ali je dolgotrajno obstojna in se močno kopiči v organizmih, se aktivna snov obravnava kot možna snov za zamenjavo v skladu s členom 9.

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

| (1) | Nazivna koncentracija aktivne snovi v pripravkih ne presega 75 mg/kg, dovoljenje pa se izda samo za pripravke, ki se lahko takoj uporabijo. |
| --- | --- |

(1)

Nazivna koncentracija aktivne snovi v pripravkih ne presega 75 mg/kg, dovoljenje pa se izda samo za pripravke, ki se lahko takoj uporabijo.

| (2) | Pripravki morajo vsebovati averzivno sredstvo in po potrebi barvilo. |
| --- | --- |

(2)

Pripravki morajo vsebovati averzivno sredstvo in po potrebi barvilo.

| (3) | Pripravki se ne smejo uporabljati kot sredstvo za posipanje. |
| --- | --- |

(3)

Pripravki se ne smejo uporabljati kot sredstvo za posipanje.

| (4) | Primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja se zmanjšata z upoštevanjem in uporabo vseh primernih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ti med drugim vključujejo omejitev pripravka za poklicno rabo, določitev največje velikosti embalaže ter določitev zahtev za uporabo vab, zaščitenih pred nedosegljivimi posegi. |
| --- | --- |

(4)

Primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja se zmanjšata z upoštevanjem in uporabo vseh primernih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ti med drugim vključujejo omejitev pripravka za poklicno rabo, določitev največje velikosti embalaže ter določitev zahtev za uporabo vab, zaščitenih pred nedosegljivimi posegi.

K-HDO

Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol

ES št.: ni na voljo

št. CAS: 66603-10-9

(Ta vnos vključuje tudi hidratne oblike K-HDO).

977 g/kg

1. julij 2010

30. junij 2012

30. junij 2020

8

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

| (1) | zaradi možnih tveganj za okolje in delavce se pripravkov v skladu s členom 16 in Prilogo VI ne sme uporabljati drugje kot samo v industrijskih, povsem avtomatiziranih in zaprtih sistemih, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se lahko tveganja zmanjšajo na sprejemljivo raven; |
| --- | --- |

(1)

zaradi možnih tveganj za okolje in delavce se pripravkov v skladu s členom 16 in Prilogo VI ne sme uporabljati drugje kot samo v industrijskih, povsem avtomatiziranih in zaprtih sistemih, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se lahko tveganja zmanjšajo na sprejemljivo raven;

| (2) | glede na ugotovitve ocene tveganja se pripravki uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da je tveganje za uporabnike mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi; |
| --- | --- |

(2)

glede na ugotovitve ocene tveganja se pripravki uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da je tveganje za uporabnike mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi;

| (3) | zaradi ugotovljenih tveganj za majhne otroke pripravkov ni dovoljeno uporabljati za obdelavo lesa, ki bi lahko prišel v neposreden stik z majhnimi otroki. |
| --- | --- |

(3)

zaradi ugotovljenih tveganj za majhne otroke pripravkov ni dovoljeno uporabljati za obdelavo lesa, ki bi lahko prišel v neposreden stik z majhnimi otroki.

IPBC

3-jodo-2-propinil butilkarbamat

ES št.: 259-627-5

št. CAS: 55406-53-6

980 g/kg

1. julij 2010

30. junij 2012

30. junij 2020

8

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

| | Glede na ugotovitve ocene tveganja se pripravke z dovoljenjem za industrijsko in/ali poklicno uporabo uporablja z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za industrijske in/ali poklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

Glede na ugotovitve ocene tveganja se pripravke z dovoljenjem za industrijsko in/ali poklicno uporabo uporablja z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za industrijske in/ali poklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi.

| | Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo se za varovanje teh ekosistemov sprejmejo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev. |
| --- | --- |

Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo se za varovanje teh ekosistemov sprejmejo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev.

Tiabendazol

2-tiazol-4-il-1H-benzoimidazol

ES št.: 205-725-8

št. CAS: 148-79-8

985 g/kg

1. julij 2010

30. junij 2012

30. junij 2020

8

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

| | Glede na ugotovitve ocene tveganja se pripravke z dovoljenjem za industrijsko in/ali poklicno uporabo med izvedbo postopkov dvojnega vakuuma in potapljanja uporablja z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za industrijske in/ali poklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

Glede na ugotovitve ocene tveganja se pripravke z dovoljenjem za industrijsko in/ali poklicno uporabo med izvedbo postopkov dvojnega vakuuma in potapljanja uporablja z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za industrijske in/ali poklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi.

| | Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo se za varovanje teh ekosistemov sprejmejo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev. |
| --- | --- |

Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo se za varovanje teh ekosistemov sprejmejo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev.

| | Uporaba pripravkov se ne dovoli za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za les, ki bo izpostavljen vremenskim vplivom, razen če se predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 16 in Priloge VI, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjševanje tveganja. |
| --- | --- |

Uporaba pripravkov se ne dovoli za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za les, ki bo izpostavljen vremenskim vplivom, razen če se predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 16 in Priloge VI, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjševanje tveganja.

tiametoksam

tiametoksam

ES št.: 428-650-4

št. CAS: 153719-23-4

980 g/kg

1. julij 2010

30. junij 2012

30. junij 2020

8

Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:

| | Glede na ugotovitve ocene tveganja se pripravke z dovoljenjem za industrijsko in/ali poklicno uporabo uporablja z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za industrijske in/ali poklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

Glede na ugotovitve ocene tveganja se pripravke z dovoljenjem za industrijsko in/ali poklicno uporabo uporablja z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za industrijske in/ali poklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi.

| | Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo se za varovanje teh ekosistemov sprejmejo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev. |
| --- | --- |

Zaradi ugotovljenih tveganj za tla in vodo se za varovanje teh ekosistemov sprejmejo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. Zlasti se na oznakah in/ali varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena v industriji, navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo in se omogoči njihovo zbiranje za ponovno uporabo ali odstranitev.

| | Uporaba pripravkov se ne dovoli za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za les, ki bo izpostavljen vremenskim vplivom, razen če se ne predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 16 in Priloge VI, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

Uporaba pripravkov se ne dovoli za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za les, ki bo izpostavljen vremenskim vplivom, razen če se ne predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 16 in Priloge VI, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja.

---

(1)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm.

Sreda, 22. september 2010PRILOGA II

Zahtevani podatki za aktivne snovi

| 1. | Dokumentacija o aktivnih snoveh vsebuje informacije, ki so potrebne za določitev, kjer je to primerno, sprejemljivega dnevnega vnosa (ADI), sprejemljive ravni izpostavljenosti delavca (AOEL), predvidene koncentracije v okolju (PEC) in predvidene koncentracije brez učinka (PNEC).


  Dokumentacija za raven I vsebuje vse informacije, ki so potrebne za opredelitev lastnosti in tveganj aktivnih snovi v njihovem življenjskem ciklu, zlasti v skladu s členi 5, 9 in 17 te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Dokumentacija o aktivnih snoveh vsebuje informacije, ki so potrebne za določitev, kjer je to primerno, sprejemljivega dnevnega vnosa (ADI), sprejemljive ravni izpostavljenosti delavca (AOEL), predvidene koncentracije v okolju (PEC) in predvidene koncentracije brez učinka (PNEC).

Dokumentacija za raven I vsebuje vse informacije, ki so potrebne za opredelitev lastnosti in tveganj aktivnih snovi v njihovem življenjskem ciklu, zlasti v skladu s členi 5, 9 in 17 te uredbe.

| 2. | Informacij, ki niso potrebne zaradi lastnosti biocidnega pripravka ali njegove predlagane uporabe, ni treba navajati. |
| --- | --- |

2.

Informacij, ki niso potrebne zaradi lastnosti biocidnega pripravka ali njegove predlagane uporabe, ni treba navajati.

| 3. | Vključi se podroben in popoln opis opravljenih raziskav ter uporabljenih metod ali bibliografska navedba teh postopkov.
  Dokumentacija mora biti predložena na obrazcih, ki so na voljo pri Komisiji. Poleg tega je treba uporabiti posebno programsko opremo (IUCLID), ki jo da na voljo Komisija, za tiste dele dokumentacije, za katere se lahko uporablja IUCLID. Obrazci in nadaljnje smernice glede zahtevanih podatkov in priprave dokumentacije so na voljo na spletni strani Agencije. |
| --- | --- |

3.

Vključi se podroben in popoln opis opravljenih raziskav ter uporabljenih metod ali bibliografska navedba teh postopkov.

Dokumentacija mora biti predložena na obrazcih, ki so na voljo pri Komisiji. Poleg tega je treba uporabiti posebno programsko opremo (IUCLID), ki jo da na voljo Komisija, za tiste dele dokumentacije, za katere se lahko uporablja IUCLID. Obrazci in nadaljnje smernice glede zahtevanih podatkov in priprave dokumentacije so na voljo na spletni strani Agencije.

| 4. | Preskusi, predloženi za izdajo dovoljenja, se izvedejo po metodah iz Uredbe Komisije (ES) št. 440/2008 z dne 30. maja 2008 o določitvi testnih metod v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 (1).
  Metode, navedene v Prilogi I, ne zajemajo nanomaterialov, razen če so posebej navedeni.
  Vendar se, če je metoda neustrezna ali ni opisana, uporabijo druge metode, ki
  so zadostne z znanstvenega vidika, njihova veljavnost pa mora
  biti
  utemeljena
  v vlogi. |
| --- | --- |

4.

Preskusi, predloženi za izdajo dovoljenja, se izvedejo po metodah iz Uredbe Komisije (ES) št. 440/2008 z dne 30. maja 2008 o določitvi testnih metod v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 (1).
  Metode, navedene v Prilogi I, ne zajemajo nanomaterialov, razen če so posebej navedeni.
  Vendar se, če je metoda neustrezna ali ni opisana, uporabijo druge metode, ki
  so zadostne z znanstvenega vidika, njihova veljavnost pa mora
  biti
  utemeljena
  v vlogi.

| 5. | Opravljeni preskusi bi morali biti v skladu z ustreznimi zahtevami za varstvo laboratorijskih živali iz Direktive Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskuse in druge znanstvene namene (2), ter v primeru ekotoksikoloških in toksikoloških preskusov dobro laboratorijsko prakso iz Direktive 2004/10/ES z dne 11. februarja 2004 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi načel dobre laboratorijske prakse ter preverjanju njihove uporabe pri preskusih kemijskih snovi (3) ali iz drugih mednarodnih standardov, ki sta jih Komisija ali Agencija priznali kot ustrezne. |
| --- | --- |

5.

Opravljeni preskusi bi morali biti v skladu z ustreznimi zahtevami za varstvo laboratorijskih živali iz Direktive Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskuse in druge znanstvene namene (2), ter v primeru ekotoksikoloških in toksikoloških preskusov dobro laboratorijsko prakso iz Direktive 2004/10/ES z dne 11. februarja 2004 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi načel dobre laboratorijske prakse ter preverjanju njihove uporabe pri preskusih kemijskih snovi (3) ali iz drugih mednarodnih standardov, ki sta jih Komisija ali Agencija priznali kot ustrezne.

| 6. | Kadar se opravi preskus, je treba predložiti natančen opis (specifikacija) uporabljenega materiala in nečistot, ki jih vsebuje. |
| --- | --- |

6.

Kadar se opravi preskus, je treba predložiti natančen opis (specifikacija) uporabljenega materiala in nečistot, ki jih vsebuje.

| 7. | Kadar obstajajo podatki o preskusih, pridobljeni pred ... (4) z metodami, ki niso določene v Uredbi (ES) št. 440/2008, mora pristojni organ zadevne države članice odločiti o primernosti takšnih podatkov za namene te uredbe ter o potrebi za izvedbo novih preskusov v skladu z Uredbo (ES) št. 440/2008, in sicer za vsak posamezen primer posebej, pri čemer med drugimi dejavniki upošteva tudi potrebo po zmanjšanju števila poskusov na vretenčarjih. |
| --- | --- |

7.

Kadar obstajajo podatki o preskusih, pridobljeni pred ... (4) z metodami, ki niso določene v Uredbi (ES) št. 440/2008, mora pristojni organ zadevne države članice odločiti o primernosti takšnih podatkov za namene te uredbe ter o potrebi za izvedbo novih preskusov v skladu z Uredbo (ES) št. 440/2008, in sicer za vsak posamezen primer posebej, pri čemer med drugimi dejavniki upošteva tudi potrebo po zmanjšanju števila poskusov na vretenčarjih.

| 8. | Zagotoviti je treba vse razpoložljivo zadevno znanje in informacije. |
| --- | --- |

8.

Zagotoviti je treba vse razpoložljivo zadevno znanje in informacije.

| 9. | Prav tako se zagotovijo vse druge ustrezne in razpoložljive fizikalno-kemijske, toksikološke in ekotoksikološke informacije. |
| --- | --- |

9.

Prav tako se zagotovijo vse druge ustrezne in razpoložljive fizikalno-kemijske, toksikološke in ekotoksikološke informacije.

NASLOV 1 –   Kemijske snovi

Raven I

Informacije, ki so potrebne za podporo vključitve snovi v Prilogo I, so naštete v spodnji tabeli. Standarden paket podatkov vsebuje podatke ravni I. Podatke ravni II je morda treba predložiti glede na lastnosti in načrtovano uporabo aktivne snovi ali glede na sklepe ocene podatkov ravni I, zlasti če je bila ugotovljena nevarnost za zdravje ali okolje.

Tabela prav tako določa specifična pravila, po katerih se lahko zahtevane informacije izpustijo, nadomestijo z drugimi informacijami ali prilagodijo na drug način. Če so izpolnjeni pogoji, ki dopuščajo prilagoditve, predlagatelj to jasno navede in v ustreznem oddelku dokumentacije navede razloge za vsako prilagoditev.

Prav tako veljajo pogoji, pod katerimi se določen preskus ne zahteva, ki so določeni v ustreznih preskusnih metodah v Uredbi (ES) št. 440/2008 ter se v stolpcu 2 ponovno ne ponovijo.

Pred izvedbo novih preskusov za določitev lastnosti iz te priloge se najprej ocenijo vsi razpoložljivi podatki in vitro ter in vivo, pretekli podatki, ki veljajo za ljudi, podatki iz veljavnih ocen (Q)SAR in podatki, pridobljeni iz strukturno sorodnih snovi (pristop navzkrižnega branja). Preskušanju in vivo z jedkimi snovmi pri ravneh koncentracije/odmerka, ki povzročajo korozijo, se je treba izogibati. Pred preskušanjem je treba poleg te priloge
  od strokovnjakov za alternativne možnosti poskusov na živalih pridobiti
  tudi dodatna navodila o
  pametnih
  strategiji preskušanja.

| Zahtevani podatki: | Razen če ni navedeno drugače, se vsi podatki predložijo na ravni I. | Posebna pravila za prilagoditev glede na standardne zahtevane informacije |
| --- | --- | --- |
| 1. | Predlagatelj |

Zahtevani podatki:

Razen če ni navedeno drugače, se vsi podatki predložijo na ravni I.

Posebna pravila za prilagoditev glede na standardne zahtevane informacije

1.

Predlagatelj

| 1.1. | Ime in naslov |
| --- | --- |

1.1.

Ime in naslov

| 1.2. | Proizvajalec aktivne snovi (ime, naslov, kraj proizvodnega obrata) |
| --- | --- |

1.2.

Proizvajalec aktivne snovi (ime, naslov, kraj proizvodnega obrata)

| 2. | Opis (identiteta) aktivne snovi |
| --- | --- |

2.

Opis (identiteta) aktivne snovi

| 2.1. | Splošno ime, ki ga je predlagala ali sprejela ISO, in sinonimi |
| --- | --- |

2.1.

Splošno ime, ki ga je predlagala ali sprejela ISO, in sinonimi

| 2.2. | Kemijsko ime (po nomenklaturi IUPAC) |
| --- | --- |

2.2.

Kemijsko ime (po nomenklaturi IUPAC)

| 2.3. | Razvojna šifra proizvajalca |
| --- | --- |

2.3.

Razvojna šifra proizvajalca

| 2.4. | Številki CAS in EC (če sta na voljo) |
| --- | --- |

2.4.

Številki CAS in EC (če sta na voljo)

| 2.5. | Molekulska in strukturna formula (vključno s celotnim opisom možnih izomer), molekulska masa |
| --- | --- |

2.5.

Molekulska in strukturna formula (vključno s celotnim opisom možnih izomer), molekulska masa

| 2.6. | Proizvodni postopek (kratek opis sinteze) aktivne snovi |
| --- | --- |

2.6.

Proizvodni postopek (kratek opis sinteze) aktivne snovi

| 2.7. | Opis čistote aktivne snovi v g/kg ali g/l, kar je ustrezno |
| --- | --- |

2.7.

Opis čistote aktivne snovi v g/kg ali g/l, kar je ustrezno

| 2.8. | Opis nečistot in dodatkov (npr. stabilizatorjev, s strukturno formulo in možnim območjem, izraženim v g/kg ali g/l, kar je ustrezno) |
| --- | --- |

2.8.

Opis nečistot in dodatkov (npr. stabilizatorjev, s strukturno formulo in možnim območjem, izraženim v g/kg ali g/l, kar je ustrezno)

| 2.9. | Izvor naravne aktivne snovi ali predhodnih sestavin (prekurzorjev) aktivne snovi, na primer rastlinski izvleček |
| --- | --- |

2.9.

Izvor naravne aktivne snovi ali predhodnih sestavin (prekurzorjev) aktivne snovi, na primer rastlinski izvleček

| 2.10. | Podatki o izpostavljenosti v skladu s prilogo VIIA k Direktivi 92/32/EGS |
| --- | --- |

2.10.

Podatki o izpostavljenosti v skladu s prilogo VIIA k Direktivi 92/32/EGS

| 3. | Fizikalne in kemijske lastnosti aktivne snovi |
| --- | --- |

3.

Fizikalne in kemijske lastnosti aktivne snovi

| 3.1. | Agregatno stanje snovi pri temperaturi 20 °C in tlaku 101,3 kPa |
| --- | --- |

3.1.

Agregatno stanje snovi pri temperaturi 20 °C in tlaku 101,3 kPa

| 3.2. | Tališče/ledišče |
| --- | --- |

3.2.

Tališče/ledišče

| 3.2. | Študije ni treba izvesti pri temperaturi pod – 20 °C, ki predstavlja spodnjo mejo. |
| --- | --- |

3.2.

Študije ni treba izvesti pri temperaturi pod – 20 °C, ki predstavlja spodnjo mejo.

| 3.3. | Vrelišče |
| --- | --- |

3.3.

Vrelišče

| 3.3. | Študije ni treba izvesti:






  — | za pline ali |
| --- | --- | --- |

3.3.

Študije ni treba izvesti:

—

za pline ali

| — | za trdne snovi, ki se bodisi talijo nad 300 °C ali razpadejo pred vrenjem. V takih primerih se vrelišče lahko oceni ali izmeri pod znižanim tlakom ali |
| --- | --- |

—

za trdne snovi, ki se bodisi talijo nad 300 °C ali razpadejo pred vrenjem. V takih primerih se vrelišče lahko oceni ali izmeri pod znižanim tlakom ali

| — | za snovi, ki razpadejo pred vrenjem (npr. avtooksidacija, prerazporeditev, razkroj, razgradnja itd.). |
| --- | --- |

—

za snovi, ki razpadejo pred vrenjem (npr. avtooksidacija, prerazporeditev, razkroj, razgradnja itd.).

| 3.4. | Relativna gostota |
| --- | --- |

3.4.

Relativna gostota

| 3.4. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov stabilna le v raztopini posebnega topila, gostota raztopine pa je podobna gostoti topila. V takšnih primerih zadostuje navedba, ali je gostota raztopine višja ali nižja od gostote topila ali |
| --- | --- | --- |

3.4.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov stabilna le v raztopini posebnega topila, gostota raztopine pa je podobna gostoti topila. V takšnih primerih zadostuje navedba, ali je gostota raztopine višja ali nižja od gostote topila ali

| — | je snov plin. V tem primeru se opravi ocena na podlagi izračuna iz njene molekulske mase in zakonov o idealnem plinu. |
| --- | --- |

—

je snov plin. V tem primeru se opravi ocena na podlagi izračuna iz njene molekulske mase in zakonov o idealnem plinu.

| 3.5. | Parni tlak |
| --- | --- |

3.5.

Parni tlak

| 3.5. | Študije ni treba izvesti, če je tališče nad 300 °C.
  Če je tališče med 200 °C in 300 °C, zadostuje mejna vrednost, pridobljena na podlagi meritve ali priznane metode izračunavanja. |
| --- | --- |

3.5.

Študije ni treba izvesti, če je tališče nad 300 °C.

Če je tališče med 200 °C in 300 °C, zadostuje mejna vrednost, pridobljena na podlagi meritve ali priznane metode izračunavanja.

| 3.6. | Površinska napetost |
| --- | --- |

3.6.

Površinska napetost

| 3.6. | Študijo je treba izvesti le, če:






  — | se na podlagi strukture površinsko aktivnost pričakuje ali lahko predvidi ali |
| --- | --- | --- |

3.6.

Študijo je treba izvesti le, če:

—

se na podlagi strukture površinsko aktivnost pričakuje ali lahko predvidi ali

| — | je površinska aktivnost zaželena lastnost materiala. |
| --- | --- |

—

je površinska aktivnost zaželena lastnost materiala.

Preskusa ni treba opraviti, če je topnost v vodi pri 20 °C nižja od 1 mg/l.

| 3.7. | Topnost v vodi |
| --- | --- |

3.7.

Topnost v vodi

| 3.7. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov hidrolitsko nestabilna pri pH vrednostih 4,7 in 9 (razpolovna doba je krajša od 12 ur), ali |
| --- | --- | --- |

3.7.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov hidrolitsko nestabilna pri pH vrednostih 4,7 in 9 (razpolovna doba je krajša od 12 ur), ali

| — | snov v vodi takoj oksidira. |
| --- | --- |

—

snov v vodi takoj oksidira.

Če se snov zdi “netopna” v vodi, se izvede mejni preskus do meje zaznavnosti analitične metode.

| 3.8. | Porazdelitveni koeficient n-oktanol/voda |
| --- | --- |

3.8.

Porazdelitveni koeficient n-oktanol/voda

| 3.8. | Študije ni treba izvesti, če je snov anorganska. Če preskusa ni mogoče izvesti (npr. snov razpade, ima visoko površinsko aktivnost, med izvajanjem preskusa burno reagira ali se v vodi ali oktanolu ne raztopi, ali ni mogoče pridobiti dovolj čiste snovi), se zagotovi izračunano vrednost za log P in podrobnosti o metodi izračunavanja. |
| --- | --- |

3.8.

Študije ni treba izvesti, če je snov anorganska. Če preskusa ni mogoče izvesti (npr. snov razpade, ima visoko površinsko aktivnost, med izvajanjem preskusa burno reagira ali se v vodi ali oktanolu ne raztopi, ali ni mogoče pridobiti dovolj čiste snovi), se zagotovi izračunano vrednost za log P in podrobnosti o metodi izračunavanja.

| 3.9. | Plamenišče |
| --- | --- |

3.9.

Plamenišče

| 3.9. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov anorganska ali |
| --- | --- | --- |

3.9.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov anorganska ali

| — | snov vsebuje le hlapne organske komponente s plameniščem nad 100 °C za vodne raztopine ali |
| --- | --- |

—

snov vsebuje le hlapne organske komponente s plameniščem nad 100 °C za vodne raztopine ali

| — | je ocenjeno plamenišče nad 200 °C ali |
| --- | --- |

—

je ocenjeno plamenišče nad 200 °C ali

| — | je plamenišče mogoče natančno napovedati z uporabo interpolacije iz vrednosti za obstoječe opredeljene materiale. |
| --- | --- |

—

je plamenišče mogoče natančno napovedati z uporabo interpolacije iz vrednosti za obstoječe opredeljene materiale.

| 3.10. | Vnetljivost materialov |
| --- | --- |

3.10.

Vnetljivost materialov

| 3.10. | Študije ni treba izvesti:






  — | če je snov trdna z eksplozivnimi ali samovnetljivimi lastnostmi. Te lastnosti je treba vedno preučiti pred preučevanjem vnetljivosti, ali |
| --- | --- | --- |

3.10.

Študije ni treba izvesti:

—

če je snov trdna z eksplozivnimi ali samovnetljivimi lastnostmi. Te lastnosti je treba vedno preučiti pred preučevanjem vnetljivosti, ali

| — | za pline, če je koncentracija vnetljivega plina v mešanici z inertnimi plini tako nizka, da je koncentracija, kadar je mešanica, zmešana z zrakom, nenehno pod spodnjo mejo, ali |
| --- | --- |

—

za pline, če je koncentracija vnetljivega plina v mešanici z inertnimi plini tako nizka, da je koncentracija, kadar je mešanica, zmešana z zrakom, nenehno pod spodnjo mejo, ali

| — | za snovi, ki se spontano vžgejo, kadar so v stiku z zrakom. |
| --- | --- |

—

za snovi, ki se spontano vžgejo, kadar so v stiku z zrakom.

| 3.11. | Eksplozivne lastnosti |
| --- | --- |

3.11.

Eksplozivne lastnosti

| 3.11. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | v molekuli ni kemijskih skupin, ki so povezane z eksplozivnostjo, ali |
| --- | --- | --- |

3.11.

Študije ni treba izvesti, če:

—

v molekuli ni kemijskih skupin, ki so povezane z eksplozivnostjo, ali

| — | snov vsebuje kemijske skupine, ki so povezane z eksplozivnostjo in vključujejo kisik, izračunano kisikovo razmerje pa je manjše od – 200, ali |
| --- | --- |

—

snov vsebuje kemijske skupine, ki so povezane z eksplozivnostjo in vključujejo kisik, izračunano kisikovo razmerje pa je manjše od – 200, ali

| — | organska snov ali homogena mešanica organskih snovi vsebuje kemijske skupine, povezane z eksplozivnimi lastnostmi, vendar je eksotermna energija razgradnje nižja od 500 J/g in se eksotermna razgradnja prične pod 500 °C, ali |
| --- | --- |

—

organska snov ali homogena mešanica organskih snovi vsebuje kemijske skupine, povezane z eksplozivnimi lastnostmi, vendar je eksotermna energija razgradnje nižja od 500 J/g in se eksotermna razgradnja prične pod 500 °C, ali

| — | je za mešanice anorganskih oksidacijskih snovi (oddelek 5.1 UN) z organskimi materiali koncentracija anorganske oksidacijske snovi: |
| --- | --- |

—

je za mešanice anorganskih oksidacijskih snovi (oddelek 5.1 UN) z organskimi materiali koncentracija anorganske oksidacijske snovi:

| — | manj kot 15 % po masi, če je uvrščena v embalažno skupino UN I (visoka nevarnost) ali II (srednja nevarnost), ali |
| --- | --- |

—

manj kot 15 % po masi, če je uvrščena v embalažno skupino UN I (visoka nevarnost) ali II (srednja nevarnost), ali

| — | manj kot 30 % po masi, če je uvrščena v embalažno skupino UN III (nizka nevarnost). |
| --- | --- |

—

manj kot 30 % po masi, če je uvrščena v embalažno skupino UN III (nizka nevarnost).

Opomba: Če je eksotermna energija razgradnje organskih materialov nižja kot 800 J/g, se ne zahteva niti preskusa za širjenje eksplozije niti preskusa občutljivosti za eksplozivne šoke.

| 3.12. | Temperatura samovžiga |
| --- | --- |

3.12.

Temperatura samovžiga

| 3.12. | Študije ni treba izvesti:






  — | če je snov eksplozivna ali se vname spontano na zraku pri sobni temperaturi ali |
| --- | --- | --- |

3.12.

Študije ni treba izvesti:

—

če je snov eksplozivna ali se vname spontano na zraku pri sobni temperaturi ali

| — | za tekočine, ki na zraku niso vnetljive, npr. brez plamenišča do 200 °C, ali |
| --- | --- |

—

za tekočine, ki na zraku niso vnetljive, npr. brez plamenišča do 200 °C, ali

| — | za pline, ki nimajo območja vnetljivosti, ali |
| --- | --- |

—

za pline, ki nimajo območja vnetljivosti, ali

| — | za trdne snovi, če ima snov tališče < 160 °C, ali če predhodni rezultati izključujejo lastno segrevanje snovi do 400 °C. |
| --- | --- |

—

za trdne snovi, če ima snov tališče < 160 °C, ali če predhodni rezultati izključujejo lastno segrevanje snovi do 400 °C.

| 3.13. | Oksidativne lastnosti |
| --- | --- |

3.13.

Oksidativne lastnosti

| 3.13. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov eksplozivna ali |
| --- | --- | --- |

3.13.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov eksplozivna ali

| — | je snov zelo vnetljiva ali |
| --- | --- |

—

je snov zelo vnetljiva ali

| — | je snov organski peroksid ali |
| --- | --- |

—

je snov organski peroksid ali

| — | snov z gorljivimi materiali ni sposobna reagirati eksotermno, na primer na podlagi kemijske strukture (npr. organske snovi, ki ne vsebujejo kisika ali halogenih atomov in ti elementi niso kemijsko vezani na dušik ali kisik, ali anorganske snovi, ki ne vsebujejo kisika ali halogenih atomov). |
| --- | --- |

—

snov z gorljivimi materiali ni sposobna reagirati eksotermno, na primer na podlagi kemijske strukture (npr. organske snovi, ki ne vsebujejo kisika ali halogenih atomov in ti elementi niso kemijsko vezani na dušik ali kisik, ali anorganske snovi, ki ne vsebujejo kisika ali halogenih atomov).

Popolnega preskusa ni treba izvesti za trdne snovi, če predhodni preskus jasno kaže, da ima preskusna snov oksidativne lastnosti.

Upoštevati je treba, da se mora iz razloga, ker preskusna metoda za določanje oksidativnih lastnosti plinskih mešanic ne obstaja, ocenjevanje teh lastnosti izvesti z metodo ocenjevanja na podlagi primerjave oksidacijskega potenciala plinov v mešanici z oksidacijskim potencialom kisika v zraku.

| 3.14. | Granulometrija |
| --- | --- |

3.14.

Granulometrija

| 3.14. | Študije ni treba izvesti, če je snov dana v promet ali uporabljena v netrdi ali granulirani obliki. |
| --- | --- |

3.14.

Študije ni treba izvesti, če je snov dana v promet ali uporabljena v netrdi ali granulirani obliki.

| 3.15. | Stabilnost v organskih topilih in identiteta ustreznih produktov razkroja |
| --- | --- |

3.15.

Stabilnost v organskih topilih in identiteta ustreznih produktov razkroja

Raven II

| 3.15. | Stabilnost v organskih topilih in identiteta ustreznih produktov razkroja
  Se zahtevata le, če je ocenjeno, da je stabilnost snovi kritična. |
| --- | --- |

3.15.

Stabilnost v organskih topilih in identiteta ustreznih produktov razkroja

Se zahtevata le, če je ocenjeno, da je stabilnost snovi kritična.

| 3.16. | Disociacijska konstanta |
| --- | --- |

3.16.

Disociacijska konstanta

Raven IIII

| 3.16. | Disociacijska konstanta |
| --- | --- |

3.16.

Disociacijska konstanta

| 3.17. | Viskoznost |
| --- | --- |

3.17.

Viskoznost

Raven II

| 3.17. | Viskoznost |
| --- | --- |

3.17.

Viskoznost

| 3.18. | Topnost v organskih topilih, vključno z vplivom temperature na topnost (5) |
| --- | --- |

3.18.

Topnost v organskih topilih, vključno z vplivom temperature na topnost (5)

Raven II

| 3.19. | Obstojnost v organskih topilih, ki se uporabljajo v biocidnih pripravkih, in določitev pomembnih razgradnih produktov (6) |
| --- | --- |

3.19.

Obstojnost v organskih topilih, ki se uporabljajo v biocidnih pripravkih, in določitev pomembnih razgradnih produktov (6)

Raven II

| 4. | Postopki za ugotavljanje in prepoznavanje organizma |
| --- | --- |

4.

Postopki za ugotavljanje in prepoznavanje organizma

| 4.1. | Analizne metode za določanje čiste aktivne snovi in, kadar je to primerno, razgradnih produktov, izomerov in nečistot aktivne snovi in dodatkov (na primer stabilizatorjev) |
| --- | --- |

4.1.

Analizne metode za določanje čiste aktivne snovi in, kadar je to primerno, razgradnih produktov, izomerov in nečistot aktivne snovi in dodatkov (na primer stabilizatorjev)

| 4.2. | Analizne metode, vključno z možnostjo predelave in mejami določitve za aktivne snovi in njihove ostanke |
| --- | --- |

4.2.

Analizne metode, vključno z možnostjo predelave in mejami določitve za aktivne snovi in njihove ostanke

| 4.3. | Analizne metode, vključno z odstotki izkoristka in mejami določanja za aktivno snov in njene ostanke, (kjer je pomembno) v/na hrani ali krmi/krmilih ter drugih izdelkih |
| --- | --- |

4.3.

Analizne metode, vključno z odstotki izkoristka in mejami določanja za aktivno snov in njene ostanke, (kjer je pomembno) v/na hrani ali krmi/krmilih ter drugih izdelkih

Raven II

| 5. | Učinki na ciljne organizme in načrtovane uporabe |
| --- | --- |

5.

Učinki na ciljne organizme in načrtovane uporabe

| 5.1. | Uporaba, na primer fungicid, rodenticid, insekticid, baktericid |
| --- | --- |

5.1.

Uporaba, na primer fungicid, rodenticid, insekticid, baktericid

| 5.2. | Organizem (organizmi), ki jih je treba nadzirati in proizvodi, organizmi ali izdelki, ki jih je treba zaščititi |
| --- | --- |

5.2.

Organizem (organizmi), ki jih je treba nadzirati in proizvodi, organizmi ali izdelki, ki jih je treba zaščititi

| 5.3. | Učinki na ciljne organizme in verjetne koncentracije, v katerih bodo aktivne snovi uporabljene |
| --- | --- |

5.3.

Učinki na ciljne organizme in verjetne koncentracije, v katerih bodo aktivne snovi uporabljene

| 5.4. | Način delovanja (vključno z zapoznelim delovanjem) |
| --- | --- |

5.4.

Način delovanja (vključno z zapoznelim delovanjem)

| 5.5. | Predvideno področje uporabe |
| --- | --- |

5.5.

Predvideno področje uporabe

| 5.6. | Uporabnik: industrijski, poklicni, za splošno uporabo (nepoklicni) |
| --- | --- |

5.6.

Uporabnik: industrijski, poklicni, za splošno uporabo (nepoklicni)

| 5.7. | Podatki o pojavu ali možnem pojavu razvoja odpornosti in protiukrepi |
| --- | --- |

5.7.

Podatki o pojavu ali možnem pojavu razvoja odpornosti in protiukrepi

| 5.8. | Predvidena teža v tonah, ki bo se bo letno dajala v promet |
| --- | --- |

5.8.

Predvidena teža v tonah, ki bo se bo letno dajala v promet

| 6. | Toksikološke lastnosti pri človeku in živalih, vključno z opisom presnove |
| --- | --- |

6.

Toksikološke lastnosti pri človeku in živalih, vključno z opisom presnove

| 6.1. | Draženje kože ali jedkost za kožo |
| --- | --- |

6.1.

Draženje kože ali jedkost za kožo

| 6.1. | Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:






  (1) | ocena razpoložljivih podatkov iz preskušanja na ljudeh in živalih; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:

(1)

ocena razpoložljivih podatkov iz preskušanja na ljudeh in živalih;

| (2) | ocena kisle ali alkalne rezerve; |
| --- | --- |

(2)

ocena kisle ali alkalne rezerve;

| (3) | študija in vitro jedkosti za kožo; |
| --- | --- |

(3)

študija in vitro jedkosti za kožo;

| (4) | študija in vitro za draženje kože. |
| --- | --- |

(4)

študija in vitro za draženje kože.

Korakov 3 in 4 ni treba izvesti, če:

| — | razpoložljive informacije kažejo, da so kriteriji za razvrstitev kot jedko za kožo ali dražilno za oči izpolnjeni, ali |
| --- | --- |

—

razpoložljive informacije kažejo, da so kriteriji za razvrstitev kot jedko za kožo ali dražilno za oči izpolnjeni, ali

| — | je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi ali |
| --- | --- |

—

je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi ali

| — | je snov razvrščena kot zelo strupena v stiku s kožo ali |
| --- | --- |

—

je snov razvrščena kot zelo strupena v stiku s kožo ali

| — | dermalna študija akutne strupenosti ne kaže draženja kože do mejne ravni odmerka (2 000 mg/kg telesne mase). |
| --- | --- |

—

dermalna študija akutne strupenosti ne kaže draženja kože do mejne ravni odmerka (2 000 mg/kg telesne mase).

| 6.1.1. | Draženje kože in vivo |
| --- | --- |

6.1.1.

Draženje kože in vivo

▐

| 6.2. | Draženje oči |
| --- | --- |

6.2.

Draženje oči

| 6.2. | Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:






  (1) | ocena razpoložljivih podatkov iz preskušanja na ljudeh in živalih; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:

(1)

ocena razpoložljivih podatkov iz preskušanja na ljudeh in živalih;

| (2) | ocena kisle ali alkalne rezerve; |
| --- | --- |

(2)

ocena kisle ali alkalne rezerve;

| (3) | študija in vitro za draženje oči. |
| --- | --- |

(3)

študija in vitro za draženje oči.

Koraka 3 ni treba izvesti, če:

| — | razpoložljive informacije kažejo, da so kriteriji za razvrstitev kot jedko za kožo ali dražilno za oči izpolnjeni, ali |
| --- | --- |

—

razpoložljive informacije kažejo, da so kriteriji za razvrstitev kot jedko za kožo ali dražilno za oči izpolnjeni, ali

| — | je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi. |
| --- | --- |

—

je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi.

| 6.2.1. | Draženje oči in vivo |
| --- | --- |

6.2.1.

Draženje oči in vivo

▐

| 6.3. | Občutljivost kože |
| --- | --- |

6.3.

Občutljivost kože

| 6.3. | Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:






  (1) | ocena razpoložljivih podatkov iz preskušanj na ljudeh in živalih, |
| --- | --- | --- |

6.3.

Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:

(1)

ocena razpoložljivih podatkov iz preskušanj na ljudeh in živalih,

| (2) | preskušanje in vivo. |
| --- | --- |

(2)

preskušanje in vivo.

Koraka 2 ni treba izvesti, če:

| — | razpoložljive informacije kažejo, da mora biti snov razvrščena glede na preobčutljivost v stiku s kožo ali jedkost za kožo, ali |
| --- | --- |

—

razpoložljive informacije kažejo, da mora biti snov razvrščena glede na preobčutljivost v stiku s kožo ali jedkost za kožo, ali

| — | je snov močna kislina (pH < 2,0) ali baza (pH > 11,5) ali |
| --- | --- |

—

je snov močna kislina (pH < 2,0) ali baza (pH > 11,5) ali

| — | je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi. |
| --- | --- |

—

je snov vnetljiva na zraku pri sobni temperaturi.

Preskušanje in vivo se najprej izvede
  s poenostavljeno
  lokalno analizo limfnih vozlov pri glodavcih (
  rLLNA
  )
  kot presejalni preskus za razlikovanje med snovmi, ki povzročajo preobčutljivost in tistimi, ki je ne povzročajo
  .
  Celotno lokalno analizo limfnih vozlov pri glodavcih je treba izvesti, ko je znano, da je zahtevana ocena stopnje preobčutljivosti.
  Drug preskus naj bo uporabljen le v izjemnih okoliščinah. Zagotovi se utemeljitev uporabe drugega preskusa.

| 6.4. | Mutagenost |
| --- | --- |

6.4.

Mutagenost

| 6.4. | Če so rezultati katere koli študije genotoksičnosti na ravni I pozitivni, je treba upoštevati primerne študije mutagenosti in vivo.


  Za redke nove snovi je priporočljivo oceniti parametre mikronukleusnega poskusa in vivo kot del 28- ali 90-dnevne študije strupenosti pri ponovljenih odmerkih. |
| --- | --- |

6.4.

Če so rezultati katere koli študije genotoksičnosti na ravni I pozitivni, je treba upoštevati primerne študije mutagenosti in vivo.

Za redke nove snovi je priporočljivo oceniti parametre mikronukleusnega poskusa in vivo kot del 28- ali 90-dnevne študije strupenosti pri ponovljenih odmerkih.

| 6.4.1. | Raziskava genske mutacije in vitro pri bakterijah |
| --- | --- |

6.4.1.

Raziskava genske mutacije in vitro pri bakterijah

| 6.4.1. | Pri pozitivnem rezultatu se upoštevajo nadaljnje študije mutagenosti.
  Take študije ni treba izvesti pri protimikrobnih snoveh ali formulacijah. |
| --- | --- |

6.4.1.

Pri pozitivnem rezultatu se upoštevajo nadaljnje študije mutagenosti.
  Take študije ni treba izvesti pri protimikrobnih snoveh ali formulacijah.

| 6.4.2. | Študija citogenetičnosti in vitro v celicah sesalcev ali mikronukleusna študija in vitro |
| --- | --- |

6.4.2.

Študija citogenetičnosti in vitro v celicah sesalcev ali mikronukleusna študija in vitro

| 6.4.2. | Študije navadno ni treba izvesti, če:






  — | so na voljo ustrezni podatki iz preskusa citogenetičnosti in vivo ali |
| --- | --- | --- |

6.4.2.

Študije navadno ni treba izvesti, če:

—

so na voljo ustrezni podatki iz preskusa citogenetičnosti in vivo ali

| — | je za snov znano, da je rakotvorna iz kategorij 1A ali 1B, ali mutagena iz kategorij 1A, 1B ali 2. |
| --- | --- |

—

je za snov znano, da je rakotvorna iz kategorij 1A ali 1B, ali mutagena iz kategorij 1A, 1B ali 2.

| 6.4.3. | Študija genske mutacije in vitro v celicah sesalcev, če so bili rezultati v oddelku 6.4.1 in 6.4.2 Ravni I negativni. |
| --- | --- |

6.4.3.

Študija genske mutacije in vitro v celicah sesalcev, če so bili rezultati v oddelku 6.4.1 in 6.4.2 Ravni I negativni.

| 6.4.3. | Študije ▐ ni treba izvesti, če so
  drugje
  na voljo primerni podatki iz zanesljivega preskusa genske mutacije pri sesalcih in vivo. |
| --- | --- |

6.4.3.

Študije ▐ ni treba izvesti, če so
  drugje
  na voljo primerni podatki iz zanesljivega preskusa genske mutacije pri sesalcih in vivo.

| 6.4.4. | Študija genotoksičnosti in vivo |
| --- | --- |

6.4.4.

Študija genotoksičnosti in vivo

Raven II

| 6.4.4 | Če je rezultat vseh študij genotoksičnosti in vitro na Ravni I pozitiven in še ni razpoložljivih rezultatov iz študije in vivo, predlagatelj predlaga ustrezno študijo genotoksičnosti somatske celice in vivo.
  Za redke nove snovi mora biti možno oceniti parametre in vivo mikronukleusnega poskusa kot del 28- ali 90-dnevne študije strupenosti pri ponovljenih odmerkih.


  Če je na voljo pozitiven rezultat študije somatske celice in vivo, naj se na podlagi razpoložljivih podatkov in toksikokinetičnih dokazov upošteva možnost mutagenosti zarodnih celic. Upoštevajo se dodatne preiskave, če jasnih zaključkov o mutagenosti zarodnih celic ni mogoče pridobiti. |
| --- | --- |

6.4.4

Če je rezultat vseh študij genotoksičnosti in vitro na Ravni I pozitiven in še ni razpoložljivih rezultatov iz študije in vivo, predlagatelj predlaga ustrezno študijo genotoksičnosti somatske celice in vivo.
  Za redke nove snovi mora biti možno oceniti parametre in vivo mikronukleusnega poskusa kot del 28- ali 90-dnevne študije strupenosti pri ponovljenih odmerkih.

Če je na voljo pozitiven rezultat študije somatske celice in vivo, naj se na podlagi razpoložljivih podatkov in toksikokinetičnih dokazov upošteva možnost mutagenosti zarodnih celic. Upoštevajo se dodatne preiskave, če jasnih zaključkov o mutagenosti zarodnih celic ni mogoče pridobiti.

| 6.5. | Akutna toksičnost |
| --- | --- |

6.5.

Akutna toksičnost

| 6.5. | Študij običajno ni treba izvesti, če:






  — | je snov razvrščena kot jedka za kožo. |
| --- | --- | --- |

6.5.

Študij običajno ni treba izvesti, če:

—

je snov razvrščena kot jedka za kožo.

Za snovi razen plinov se informacije iz oddelkov od 6.5.2 do 6.5.3 zagotovijo za izpostavljenost pri zaužitju (6.5.1) in vsaj še en način izpostavljenosti. Izbira drugega načina bo odvisna od narave snovi in verjetnega načina izpostavljenosti ljudi. Če obstaja le en način izpostavljenosti, je treba informacije zagotoviti zgolj za ta način.

| 6.5.1. | Pri zaužitju |
| --- | --- |

6.5.1.

Pri zaužitju

| 6.5.1. | Študije ni treba izvesti, če je na voljo študija o akutni strupenosti pri vdihavanju (6.5.2).


  Preskušanje in vivo se najprej izvede z metodo razredov akutne toksičnosti. Drug preskus naj bo uporabljen le v izjemnih okoliščinah, za kar se zagotovi obrazložitev. |
| --- | --- |

6.5.1.

Študije ni treba izvesti, če je na voljo študija o akutni strupenosti pri vdihavanju (6.5.2).

Preskušanje in vivo se najprej izvede z metodo razredov akutne toksičnosti. Drug preskus naj bo uporabljen le v izjemnih okoliščinah, za kar se zagotovi obrazložitev.

| 6.5.2. | Pri vdihavanju |
| --- | --- |

6.5.2.

Pri vdihavanju

| 6.5.2. | Preskušanje pri vdihavanju je ustrezno, če je
  to glavni način izpostavljenosti
  ljudi ▐ ob upoštevanju parnega tlaka snovi in/ali možnosti izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti.
  Preskušanje in vivo se najprej izvede z metodo razredov akutne toksičnosti. Klasični preskus smrtnega odmerka (LC50) naj bo uporabljen le v izjemnih okoliščinah. Zagotovi se utemeljitev uporabe drugega preskusa. |
| --- | --- |

6.5.2.

Preskušanje pri vdihavanju je ustrezno, če je
  to glavni način izpostavljenosti
  ljudi ▐ ob upoštevanju parnega tlaka snovi in/ali možnosti izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti.
  Preskušanje in vivo se najprej izvede z metodo razredov akutne toksičnosti. Klasični preskus smrtnega odmerka (LC50) naj bo uporabljen le v izjemnih okoliščinah. Zagotovi se utemeljitev uporabe drugega preskusa.

| 6.5.3. | V stiku s kožo |
| --- | --- |

6.5.3.

V stiku s kožo

▐

| 6.6. | Strupenost pri ponovljivih odmerkih |
| --- | --- |

6.6.

Strupenost pri ponovljivih odmerkih

| 6.6.1. | Študija kratkodobne strupenosti pri ponovljenih odmerkih (28 dni), ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi. |
| --- | --- |

6.6.1.

Študija kratkodobne strupenosti pri ponovljenih odmerkih (28 dni), ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi.

| 6.6.1. | Študije kratkodobne strupenosti (28 dni) ni treba izvesti, če:






  — | je na voljo
  ali je načrtovana
  zanesljiva študija subkronične (90 dni) ali kronične strupenosti, pod pogojem, da so bile
  ali bodo
  uporabljene ustrezne vrste, odmerek, topilo in način vnosa, ali |
| --- | --- | --- |

6.6.1.

Študije kratkodobne strupenosti (28 dni) ni treba izvesti, če:

—

je na voljo
  ali je načrtovana
  zanesljiva študija subkronične (90 dni) ali kronične strupenosti, pod pogojem, da so bile
  ali bodo
  uporabljene ustrezne vrste, odmerek, topilo in način vnosa, ali

| — | je snov podvržena takojšnjemu razpadanju in je na voljo dovolj podatkov o produktih razpada ali |
| --- | --- |

—

je snov podvržena takojšnjemu razpadanju in je na voljo dovolj podatkov o produktih razpada ali

| — | je mogoče izključiti izpostavljenost ljudi v skladu z oddelkom 3 Priloge XI. |
| --- | --- |

—

je mogoče izključiti izpostavljenost ljudi v skladu z oddelkom 3 Priloge XI.

Preskušanje poteka oralno, razen če:

| (1) | bo glavni način izpostavljenosti ljudi prek kože, in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:








  — | fizikalno-kemijske in toksikološke lastnosti, vključno z in vitro študijo prodiranja skozi kožo (tj. OECD TG 428), kažejo, da bo dermalna biološka dostopnost precejšnja, ali |
| --- | --- | --- |

(1)

bo glavni način izpostavljenosti ljudi prek kože, in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

—

fizikalno-kemijske in toksikološke lastnosti, vključno z in vitro študijo prodiranja skozi kožo (tj. OECD TG 428), kažejo, da bo dermalna biološka dostopnost precejšnja, ali

| — | se za strukturno sorodne snovi ugotovi pomembna strupenost za kožo ali prodiranje skozi kožo; |
| --- | --- |

—

se za strukturno sorodne snovi ugotovi pomembna strupenost za kožo ali prodiranje skozi kožo;

| (2) | bo glavni način izpostavljenosti ljudi vdihovanje, ob upoštevanju parnega tlaka snovi in verjetne pogostosti, obsega in trajanja izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti
  .

  Preskušanje se izvede samo z enim načinom izpostavljenosti. Ocene strupenosti z drugimi načini temeljijo na farmakokinetičnem modeliranju.

  Predlagatelj namesto 28-dnevne študije predlaga študijo subkronične strupenosti (90 dni) (raven II, oddelek 6.6.2), če pogostost in trajanje izpostavljenosti ljudi kažeta, da je
  ustrezna študija, daljša od enega in krajša od 12 mesecev in
  razpoložljivi podatki kažejo, da
  so kinetika ali druge lastnosti snovi ali njeni metaboliti taki, da se škodljivih učinkov
  v študiji kratkodobne strupenosti
  ne bi dalo odkriti
  .


  Za snovi, povezane na molekularni ravni z znanimi strupenimi snovmi, ki imajo poznane vplive na določene organe (npr. nevrotoksičnost), bi bilo treba v idealnih razmerah pregledati parametre v okviru 28- ali 90-dnevne študije namesto samostojne, npr. nevrotoksikološke študije.
  Dodatne
  samostojne
  študije
  morajo biti omejene na izredne razmere
  . |
| --- | --- |

(2)

bo glavni način izpostavljenosti ljudi vdihovanje, ob upoštevanju parnega tlaka snovi in verjetne pogostosti, obsega in trajanja izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti
  .

Predlagatelj namesto 28-dnevne študije predlaga študijo subkronične strupenosti (90 dni) (raven II, oddelek 6.6.2), če pogostost in trajanje izpostavljenosti ljudi kažeta, da je
  ustrezna študija, daljša od enega in krajša od 12 mesecev in
  razpoložljivi podatki kažejo, da
  so kinetika ali druge lastnosti snovi ali njeni metaboliti taki, da se škodljivih učinkov
  v študiji kratkodobne strupenosti
  ne bi dalo odkriti
  .

Za snovi, povezane na molekularni ravni z znanimi strupenimi snovmi, ki imajo poznane vplive na določene organe (npr. nevrotoksičnost), bi bilo treba v idealnih razmerah pregledati parametre v okviru 28- ali 90-dnevne študije namesto samostojne, npr. nevrotoksikološke študije.
  Dodatne
  samostojne
  študije
  morajo biti omejene na izredne razmere
  .

| 6.6.2. | Študija subkronične strupenosti (90 dni), ena vrsta, glodavec, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi. |
| --- | --- |

6.6.2.

Študija subkronične strupenosti (90 dni), ena vrsta, glodavec, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi.

Raven II

| 6.6.2. | Študije subkronične strupenosti (90 dni) ni treba izvesti, če:






  — | je na voljo zanesljiva študija kratkodobne strupenosti (28 dni), ki kaže resne učinke strupenosti v skladu s kriteriji za razvrstitev snovi kot R48, za katero opazovana NOAEL-28 dni, z uporabo ustreznega dejavnika negotovosti, omogoča ekstrapolacijo proti NOAEL-90 dni za enak način izpostavljenosti, ali |
| --- | --- | --- |

6.6.2.

Študije subkronične strupenosti (90 dni) ni treba izvesti, če:

—

je na voljo zanesljiva študija kratkodobne strupenosti (28 dni), ki kaže resne učinke strupenosti v skladu s kriteriji za razvrstitev snovi kot R48, za katero opazovana NOAEL-28 dni, z uporabo ustreznega dejavnika negotovosti, omogoča ekstrapolacijo proti NOAEL-90 dni za enak način izpostavljenosti, ali

| — | je na voljo zanesljiva študija kronične strupenosti, pod pogojem, da so bile uporabljene ustrezne vrste in načini dajanja, ali |
| --- | --- |

—

je na voljo zanesljiva študija kronične strupenosti, pod pogojem, da so bile uporabljene ustrezne vrste in načini dajanja, ali

| — | je snov podvržena takojšnjemu razpadanju in je na voljo dovolj podatkov o produktih razpada (za sistemske učinke in učinke na mestu vnosa) ali |
| --- | --- |

—

je snov podvržena takojšnjemu razpadanju in je na voljo dovolj podatkov o produktih razpada (za sistemske učinke in učinke na mestu vnosa) ali

| — | snov ni reaktivna, topna in je ni mogoče vdihavati ter ne obstajajo dokazi absorpcije in strupenosti v 28-dnevnem “mejnem preskusu”, zlasti če je tak vzorec povezan z omejeno izpostavljenostjo ljudi. |
| --- | --- |

—

snov ni reaktivna, topna in je ni mogoče vdihavati ter ne obstajajo dokazi absorpcije in strupenosti v 28-dnevnem “mejnem preskusu”, zlasti če je tak vzorec povezan z omejeno izpostavljenostjo ljudi.

Preskušanje poteka oralno, razen če:

| (1) | bo glavni način izpostavljenosti ljudi prek kože, in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:








  — | fizikalno-kemijske in toksikološke lastnosti, vključno z in vitro študijo prodiranja skozi kožo (t.j. OECD TG 428), kažejo, da bo dermalna biološka dostopnost precejšnja; ali |
| --- | --- | --- |

(1)

bo glavni način izpostavljenosti ljudi prek kože, in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

—

fizikalno-kemijske in toksikološke lastnosti, vključno z in vitro študijo prodiranja skozi kožo (t.j. OECD TG 428), kažejo, da bo dermalna biološka dostopnost precejšnja; ali

| — | se za strukturno sorodne snovi ugotovi pomembna strupenost za kožo ali prodiranje skozi kožo; |
| --- | --- |

—

se za strukturno sorodne snovi ugotovi pomembna strupenost za kožo ali prodiranje skozi kožo;

| (2) | bo glavni način izpostavljenosti ljudi vdihovanje, ob upoštevanju parnega tlaka snovi in verjetne pogostosti, obsega in trajanja izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti
  .

  Preskušanje se izvede z enim načinom izpostavljenosti. Ocene strupenosti z drugimi načini temeljijo na farmakokinetičnem modeliranju.



  Za snovi, povezane na molekularni ravni z znanimi strupenimi snovmi, ki imajo poznane vplive na določene organe (npr. nevrotoksičnost), bi bilo treba v idealnih razmerah pregledati parametre v okviru 28- ali 90-dnevne študije namesto samostojne, npr. nevrotoksikološke študije.
  Dodatne
  samostojne
  študije
  morajo biti omejene na izjemne razmere
  . |
| --- | --- |

(2)

bo glavni način izpostavljenosti ljudi vdihovanje, ob upoštevanju parnega tlaka snovi in verjetne pogostosti, obsega in trajanja izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti
  .

Za snovi, povezane na molekularni ravni z znanimi strupenimi snovmi, ki imajo poznane vplive na določene organe (npr. nevrotoksičnost), bi bilo treba v idealnih razmerah pregledati parametre v okviru 28- ali 90-dnevne študije namesto samostojne, npr. nevrotoksikološke študije.
  Dodatne
  samostojne
  študije
  morajo biti omejene na izjemne razmere
  .

| 6.6.3. | Študija dolgoročne ponovljive strupenosti (≥ 12 mesecev) |
| --- | --- |

6.6.3.

Študija dolgoročne ponovljive strupenosti (≥ 12 mesecev)

Raven II

| 6.6.3. | Predlagatelj lahko predlaga študijo dolgodobne ▐ strupenosti
  pri ponovljenih odmerkih
  (≥ 12 mesecev) ali se ta lahko zahteva
  samo
  , če






  — | pogostost
  , obseg
  in trajanje izpostavljenosti ljudi
  kažejo
  , da je
  ustrezno izvesti oceno kroničnega tveganja,
  ter |
| --- | --- | --- |

6.6.3.

Predlagatelj lahko predlaga študijo dolgodobne ▐ strupenosti
  pri ponovljenih odmerkih
  (≥ 12 mesecev) ali se ta lahko zahteva
  samo
  , če

—

pogostost
  , obseg
  in trajanje izpostavljenosti ljudi
  kažejo
  , da je
  ustrezno izvesti oceno kroničnega tveganja,
  ter

| — | če uporaba ustreznega dejavnika negotovosti ne bi bila dovolj varovalna za namene ocene tveganja. |
| --- | --- |

—

če uporaba ustreznega dejavnika negotovosti ne bi bila dovolj varovalna za namene ocene tveganja.

Če se zahtevajo tudi podatki o rakotvornosti, ki še niso na voljo, je treba izvesti študijo dolgodobne strupenosti pri ponovljenih odmerkih in študijo dolgodobne rakotvornosti po protokolu kombinirane študije OECD TG 453.

| 6.6.4. | Dodatne študije |
| --- | --- |

6.6.4.

Dodatne študije

Raven II

| 6.6.4. | Predlagatelj predlaga dodatne študije ali so te lahko potrebne, če:






  — | strupenost vzbuja posebno zaskrbljenost (npr. resni/hudi učinki), ali |
| --- | --- | --- |

6.6.4.

Predlagatelj predlaga dodatne študije ali so te lahko potrebne, če:

—

strupenost vzbuja posebno zaskrbljenost (npr. resni/hudi učinki), ali

| — | so razpoložljivi dokazi za indikacije učinka neustrezni za toksikološki opis in/ali opredelitev tveganja. V teh primerih bi mogoče bilo tudi primerneje izvajati posebne toksikološke študije, ki so oblikovane za raziskavo teh učinkov (npr. imunotoksičnost, nevrotoksičnost), ali |
| --- | --- |

—

so razpoložljivi dokazi za indikacije učinka neustrezni za toksikološki opis in/ali opredelitev tveganja. V teh primerih bi mogoče bilo tudi primerneje izvajati posebne toksikološke študije, ki so oblikovane za raziskavo teh učinkov (npr. imunotoksičnost, nevrotoksičnost), ali

| — | obstaja posebna zaskrbljenost v zvezi z izpostavljenostjo (npr. uporaba v izdelkih za široko potrošnjo, ki vodi k ravnem izpostavljenosti blizu ravni odmerka, pri katerem lahko pričakujemo strupenost). |
| --- | --- |

—

obstaja posebna zaskrbljenost v zvezi z izpostavljenostjo (npr. uporaba v izdelkih za široko potrošnjo, ki vodi k ravnem izpostavljenosti blizu ravni odmerka, pri katerem lahko pričakujemo strupenost).

Če je za snov znano, da ima neželene učinke na plodnost, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje 1A ali 1B: škoduje lahko plodnosti (H360F), podatki, ki so na voljo, pa so zadostni, da se opravi groba ocena tveganja, takrat ni potrebno nadaljnje preskušanje za plodnost. Vendar pa je treba upoštevati preskušanje strupenosti za razvoj.

| 6.7. | Strupenost za razmnoževanje |
| --- | --- |

6.7.

Strupenost za razmnoževanje

Raven II

| 6.7. | Študij ni treba izvesti, če:






  — | je znano, da je snov genotoksično rakotvorna in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja, ali |
| --- | --- | --- |

6.7.

Študij ni treba izvesti, če:

—

je znano, da je snov genotoksično rakotvorna in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja, ali

| — | je znano, da je snov mutagena za zarodne celice in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja, ali |
| --- | --- |

—

je znano, da je snov mutagena za zarodne celice in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja, ali

| — | je snov slabo toksikološko dejavna (pri nobenem razpoložljivem preskusu ni dokaza o strupenosti), se lahko iz toksikoloških podatkov dokaže, da ustrezni načini izpostavljenosti ne povzročajo nobene sistemske absorpcije (npr. koncentracije plazme/krvi pod mejo odkrivanja z uporabo občutljive metode ter odsotnost snovi in metabolitov snovi v urinu, žolču in izdihanem zraku) ter da ni izpostavljenosti ljudi ali ta ni bistvena. |
| --- | --- |

—

je snov slabo toksikološko dejavna (pri nobenem razpoložljivem preskusu ni dokaza o strupenosti), se lahko iz toksikoloških podatkov dokaže, da ustrezni načini izpostavljenosti ne povzročajo nobene sistemske absorpcije (npr. koncentracije plazme/krvi pod mejo odkrivanja z uporabo občutljive metode ter odsotnost snovi in metabolitov snovi v urinu, žolču in izdihanem zraku) ter da ni izpostavljenosti ljudi ali ta ni bistvena.

Če je za snov znano, da ima neželene učinke na plodnost, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje 1A ali 1B: škoduje lahko plodnosti (H360F), podatki, ki so na voljo, pa so zadostni, da se opravi groba ocena tveganja, takrat ni potrebno nadaljnje preskušanje za plodnost. Vendar pa je treba upoštevati preskušanje strupenosti za razvoj.

Če je za snov znano, da povzroča strupenost za razvoj, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje 1A ali 1B: škoduje lahko nerojenemu otroku (H360D), podatki, ki so na voljo, pa so zadostni, da se opravi groba ocena tveganja, takrat ni potrebno nadaljnje preskušanje za plodnost. Vendar pa je treba upoštevati preskušanje učinkov na plodnost.

| 6.7.1. | Preverjanje strupenosti za razmnoževanje/razvoj, ena vrsta (OECD 421 ali 422), če iz razpoložljivih informacij ni dokazov o strukturno sorodnih snoveh, iz ocen (Q)SAR ali metod in vitro, da bi lahko bila snov strupena za razvoj. |
| --- | --- |

6.7.1.

Preverjanje strupenosti za razmnoževanje/razvoj, ena vrsta (OECD 421 ali 422), če iz razpoložljivih informacij ni dokazov o strukturno sorodnih snoveh, iz ocen (Q)SAR ali metod in vitro, da bi lahko bila snov strupena za razvoj.

| 6.7.1. | Takšne študije ni treba izvesti, če:






  — | je znano, da je snov genotoksično rakotvorna in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja, ali |
| --- | --- | --- |

6.7.1.

Takšne študije ni treba izvesti, če:

—

je znano, da je snov genotoksično rakotvorna in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja, ali

| — | je znano, da je snov mutagen zarodnih celic in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja, ali |
| --- | --- |

—

je znano, da je snov mutagen zarodnih celic in se izvajajo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja, ali

| — | ni pomembne izpostavljenosti
  ljudi v skladu z oddelkom 3 Priloge XI, ali |
| --- | --- |

—

ni pomembne izpostavljenosti
  ljudi v skladu z oddelkom 3 Priloge XI, ali

| — | obstaja študija strupenosti za prenatalni razvoj (oddelek 6.7.2, raven II) ali pa študija
  eno- ali
  dvogeneracijske strupenosti za razmnoževanje (oddelek 6.7.3, raven II). |
| --- | --- |

—

obstaja študija strupenosti za prenatalni razvoj (oddelek 6.7.2, raven II) ali pa študija
  eno- ali
  dvogeneracijske strupenosti za razmnoževanje (oddelek 6.7.3, raven II).

Če je za snov znano, da ima neželene učinke na plodnost, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje 1A ali 1B: lahko škoduje plodnosti (H360F), podatki, ki so na voljo, pa so zadostni, da se opravi groba ocena tveganja, takrat ni potrebno nadaljnje preskušanje za plodnost. Vendar pa je treba upoštevati preskušanje strupenosti za
  prenatalni
  razvoj.

Če je za snov znano, da povzroča strupenost za razvoj, izpolnjuje kriterije za razvrstitev v skupino za razmnoževanje 1A ali 1B: škoduje lahko nerojenemu otroku (H360D), podatki, ki so na voljo, pa so zadostni, da se opravi groba ocena tveganja, takrat ni potrebno nadaljnje preskušanje za plodnost. Vendar pa je treba upoštevati preskušanje učinkov na plodnost.

V primerih, kadar obstaja resna zaskrbljenost glede možnosti za neželene učinke na plodnost ali razvoj, sme predlagatelj namesto študije preverjanja predlagati
  okrepljeno
  študijo
  enogeneracijske
  strupenosti za razmnoževanje
  z modulom strupenosti za prenatalni razvoj ali brez njega
  (oddelek 6.7.3, raven II).

| 6.7.2. | Študija strupenosti za prenatalni razvoj, ena vrsta, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi (B.31 Uredbe (ES) št. 440/2008 ali OECD 414). |
| --- | --- |

6.7.2.

Študija strupenosti za prenatalni razvoj, ena vrsta, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi (B.31 Uredbe (ES) št. 440/2008 ali OECD 414).

Raven II

| 6.7.2. | Študija se ▐ izvede
  samo
  na eni vrsti
  , v idealnih razmerah skupaj z okrepljeno študijo enogeneracijske strupenosti za razmnoževanje (oddelek 6.7.3, raven II)
  . |
| --- | --- |

6.7.2.

Študija se ▐ izvede
  samo
  na eni vrsti
  , v idealnih razmerah skupaj z okrepljeno študijo enogeneracijske strupenosti za razmnoževanje (oddelek 6.7.3, raven II)
  .

| 6.7.3. | Sprejetje preskusne metode na ravni EU ali na mednarodni ravni, razširjena
  študija
  enogeneracijske
  strupenosti za razmnoževanje, ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi ▐. |
| --- | --- |

6.7.3.

Sprejetje preskusne metode na ravni EU ali na mednarodni ravni, razširjena
  študija
  enogeneracijske
  strupenosti za razmnoževanje, ena vrsta, moški in ženski spol, najprimernejši način vnosa, ob upoštevanju verjetnega načina izpostavljenosti ljudi ▐.

Raven II

▐

| 6.8. | Toksikokinetika |
| --- | --- |

6.8.

Toksikokinetika

| 6.8.1. | Študija dermalne absorpcije
  in vitro |
| --- | --- |

6.8.1.

Študija dermalne absorpcije
  in vitro

| 6.9. | Študija rakotvornosti |
| --- | --- |

6.9.

Študija rakotvornosti

Raven II

| 6.9. | Predlagatelj lahko predlaga študijo rakotvornosti, če:






  — | je uporaba snovi disperzivna ali obstaja dokaz o pogosti ali dolgotrajni izpostavljenosti ljudi ter |
| --- | --- | --- |

6.9.

Predlagatelj lahko predlaga študijo rakotvornosti, če:

—

je uporaba snovi disperzivna ali obstaja dokaz o pogosti ali dolgotrajni izpostavljenosti ljudi ter

| — | je snov razvrščena kot mutagen skupine 2 ali obstaja dokaz iz študij(-e) ponovljenih odmerkov, da snov lahko povzroči hiperplazijo in/ali preneoplastične spremembe. |
| --- | --- |

—

je snov razvrščena kot mutagen skupine 2 ali obstaja dokaz iz študij(-e) ponovljenih odmerkov, da snov lahko povzroči hiperplazijo in/ali preneoplastične spremembe.

Če je snov razvrščena kot mutagena skupine 1A ali 1B, je privzeta domneva ta, da obstaja verjetnost genotoksičnega mehanizma za rakotvornost. Praviloma se v teh primerih preskus rakotvornosti ne zahteva.

Če se zahtevajo tudi podatki o rakotvornosti, ki še niso na voljo, je treba izvesti študijo dolgodobne strupenosti pri ponovljenih odmerkih in študijo dolgodobne rakotvornosti po protokolu kombinirane študije OECD TG 453.

| 6.9.1. | Podatki o zdravstvenem nadzoru osebja v proizvodnem obratu, če so na voljo |
| --- | --- |

6.9.1.

Podatki o zdravstvenem nadzoru osebja v proizvodnem obratu, če so na voljo

| 6.9.2. | Neposredno opažanje, na primer klinični primeri, zastrupitve, če obstajajo |
| --- | --- |

6.9.2.

Neposredno opažanje, na primer klinični primeri, zastrupitve, če obstajajo

| 6.9.3. | Zdravstvene kartoteke iz industrije in drugih razpoložljivih virov |
| --- | --- |

6.9.3.

Zdravstvene kartoteke iz industrije in drugih razpoložljivih virov

| 6.9.4. | Epidemiološke raziskave celotnega prebivalstva, če so na voljo |
| --- | --- |

6.9.4.

Epidemiološke raziskave celotnega prebivalstva, če so na voljo

| 6.9.5. | Posebni znaki zastrupitve in klinični preskusi, če so na voljo, ter diagnoza zastrupitve |
| --- | --- |

6.9.5.

Posebni znaki zastrupitve in klinični preskusi, če so na voljo, ter diagnoza zastrupitve

| 6.9.6. | Ugotavljanje občutljivosti/alergenosti |
| --- | --- |

6.9.6.

Ugotavljanje občutljivosti/alergenosti

| 6.9.7. | Specifično zdravljenje pri nesrečah ali zastrupitvi: prva pomoč, protistrupi (antidoti) in medicinsko zdravljenje, če je znano |
| --- | --- |

6.9.7.

Specifično zdravljenje pri nesrečah ali zastrupitvi: prva pomoč, protistrupi (antidoti) in medicinsko zdravljenje, če je znano

| 6.9.8. | Prognoza po zastrupitvi |
| --- | --- |

6.9.8.

Prognoza po zastrupitvi

| 6.10. | Povzetek in zaključki toksikoloških raziskav pri sesalcih, vključno s koncentracijo, pri kateri ni opaznih neželenih učinkov, (NOAEL), koncentracijo, pri kateri ni opaznih učinkov (NOEL); skupna ocena, ob upoštevanju vseh toksikoloških podatkov in vseh drugih informacij v zvezi z aktivnimi snovmi. Kjer je mogoče, je treba v povzetek vključiti vse predlagane ukrepe za zaščito delavcev. |
| --- | --- |

6.10.

Povzetek in zaključki toksikoloških raziskav pri sesalcih, vključno s koncentracijo, pri kateri ni opaznih neželenih učinkov, (NOAEL), koncentracijo, pri kateri ni opaznih učinkov (NOEL); skupna ocena, ob upoštevanju vseh toksikoloških podatkov in vseh drugih informacij v zvezi z aktivnimi snovmi. Kjer je mogoče, je treba v povzetek vključiti vse predlagane ukrepe za zaščito delavcev.

| 6.11. | Dodatne študije |
| --- | --- |

6.11.

Dodatne študije

Raven II

Dodatni podatki, ki so morda potrebni glede na lastnosti in načrtovano uporabo aktivne snovi.

| 6.11.1 | Raziskava nevrotoksičnosti |
| --- | --- |

6.11.1

Raziskava nevrotoksičnosti

Raven II

Če je aktivna snov organofosforna spojina ali če obstajajo druge indikacije, da bi aktivna snov lahko imela nevrotoksične lastnosti, se zahtevajo raziskave nevrotoksičnosti. Uporabljena vrsta za preskuse je odrasla kokoš, razen če se dokaže, da je primernejša kakšna druga vrsta. Če je primerno, so potrebni preskusi zapoznele nevrotoksičnosti. Če se ugotovi delovanje acetilholin-esteraze, je treba preučiti možnost izvedbe preskusa ugotavljanja zaviralnega delovanja antidotov.

| 6.11.2. | Toksični učinki na živino in hišne ljubljenčke |
| --- | --- |

6.11.2.

Toksični učinki na živino in hišne ljubljenčke

Raven II

| 6.11.3. | Ocena izpostavljenosti človeka aktivni snovi |
| --- | --- |

6.11.3.

Ocena izpostavljenosti človeka aktivni snovi

Raven II

| 6.11.4. | Hrana in krma |
| --- | --- |

6.11.4.

Hrana in krma

Raven II

Za aktivno snov v mešanicah, ki se bodo uporabljale v prostorih, kjer se pripravlja, uživa ali shranjuje hrana za ljudi, ali kjer se pripravlja, uživa ali shranjuje krma za živali, so obvezni preskusi, navedeni v oddelku 9.1.

| 6.11.5. | Če so potrebni kakšni drugi preskusi v zvezi z izpostavljenostjo človeka aktivni snovi v predlaganih biocidnih pripravkih, se zahtevajo preskusi, navedeni v delu 9.1., naslova I, priloge III. |
| --- | --- |

6.11.5.

Če so potrebni kakšni drugi preskusi v zvezi z izpostavljenostjo človeka aktivni snovi v predlaganih biocidnih pripravkih, se zahtevajo preskusi, navedeni v delu 9.1., naslova I, priloge III.

Raven II

| 6.11.6. | Če se bo aktivna snov uporabljala v herbicidnih pripravkih, so obvezni preskusi za oceno toksičnih učinkov presnovkov v tretiranih rastlinah, če se ti razlikujejo od presnovkov, ugotovljenih pri živalih. |
| --- | --- |

6.11.6.

Če se bo aktivna snov uporabljala v herbicidnih pripravkih, so obvezni preskusi za oceno toksičnih učinkov presnovkov v tretiranih rastlinah, če se ti razlikujejo od presnovkov, ugotovljenih pri živalih.

Raven II

| 6.11.7. | Raziskava mehanizma delovanja – vse potrebne raziskave za pojasnitev učinkov, ki so navedeni v raziskavah toksičnosti. |
| --- | --- |

6.11.7.

Raziskava mehanizma delovanja – vse potrebne raziskave za pojasnitev učinkov, ki so navedeni v raziskavah toksičnosti.

Raven II

| 7. | Ekotoksikološke lastnosti, vključno z obnašanjem in končnim stanjem v okolju |
| --- | --- |

7.

Ekotoksikološke lastnosti, vključno z obnašanjem in končnim stanjem v okolju

| 7.1. | Strupenost za vodno okolje |
| --- | --- |

7.1.

Strupenost za vodno okolje

| 7.1. | Predlagatelj predlaga preskušanje dolgodobne strupenosti, če ocena na podlagi ravni I kaže potrebo po dodatni preiskavi učinkov na vodne organizme. Izbira ustreznih preskusov je odvisna od rezultatov ocene na podlagi ravni I. |
| --- | --- |

7.1.

Predlagatelj predlaga preskušanje dolgodobne strupenosti, če ocena na podlagi ravni I kaže potrebo po dodatni preiskavi učinkov na vodne organizme. Izbira ustreznih preskusov je odvisna od rezultatov ocene na podlagi ravni I.

| 7.1.1. | Preskušanje kratkodobne strupenosti za nevretenčarje (najprimernejša vrsta Daphnia)
  Predlagatelj lahko upošteva preskušanje dolgodobne namesto kratkodobne strupenosti. |
| --- | --- |

7.1.1.

Preskušanje kratkodobne strupenosti za nevretenčarje (najprimernejša vrsta Daphnia)

Predlagatelj lahko upošteva preskušanje dolgodobne namesto kratkodobne strupenosti.

| 7.1.1. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | olajševalni dejavniki kažejo na majhno verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna; ali ni verjetno, da bo snov prešla biološke membrane, ali |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Študije ni treba izvesti, če:

—

olajševalni dejavniki kažejo na majhno verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna; ali ni verjetno, da bo snov prešla biološke membrane, ali

| — | je na voljo študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za nevretenčarje, ali |
| --- | --- |

—

je na voljo študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za nevretenčarje, ali

| — | so na voljo ustrezne informacije za razvrščanje in označevanje z vidika nevarnosti za okolje. |
| --- | --- |

—

so na voljo ustrezne informacije za razvrščanje in označevanje z vidika nevarnosti za okolje.

Študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za Daphnia (raven II, 7.1.5) se upošteva, če je snov v vodi slabo topna.

| 7.1.2. | Študija zaviranja rasti vodnih rastlin (najprimernejše alge) |
| --- | --- |

7.1.2.

Študija zaviranja rasti vodnih rastlin (najprimernejše alge)

| 7.1.2. | Študije ni treba izvesti, če olajševalni dejavniki kažejo, da je verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje nizka, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna ali pa ni verjetno, da bo prešla biološke membrane. |
| --- | --- |

7.1.2.

Študije ni treba izvesti, če olajševalni dejavniki kažejo, da je verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje nizka, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna ali pa ni verjetno, da bo prešla biološke membrane.

| 7.1.3. | Preskušanje kratkodobne strupenosti za ribe:
  pristop praga |
| --- | --- |

7.1.3.

Preskušanje kratkodobne strupenosti za ribe:
  pristop praga

| 7.1.3. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | olajševalni dejavniki kažejo na majhno verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna; ali ni verjetno, da bo snov prešla biološke membrane, ali |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

Študije ni treba izvesti, če:

—

olajševalni dejavniki kažejo na majhno verjetnost pojava strupenosti za vodno okolje, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna; ali ni verjetno, da bo snov prešla biološke membrane, ali

| — | je na razpolago študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za ribe. |
| --- | --- |

—

je na razpolago študija dolgodobne strupenosti za vodno okolje za ribe.

| 7.1.4. | Preskušanje inhibicije respiracij aktivnega blata |
| --- | --- |

7.1.4.

Preskušanje inhibicije respiracij aktivnega blata

| 7.1.4. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | ni emisij na čistilno napravo ali |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

Študije ni treba izvesti, če:

—

ni emisij na čistilno napravo ali

| — | olajševalni dejavniki kažejo na majhno verjetnost pojava mikrobiološke strupenosti, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna, ali |
| --- | --- |

—

olajševalni dejavniki kažejo na majhno verjetnost pojava mikrobiološke strupenosti, na primer, če je snov v vodi zelo slabo topna, ali

| — | se ugotovi, da je snov takoj biološko razgradljiva in so uporabljene preskusne koncentracije v območju koncentracij, ki jih je mogoče pričakovati v dotoku na čistilno napravo. |
| --- | --- |

—

se ugotovi, da je snov takoj biološko razgradljiva in so uporabljene preskusne koncentracije v območju koncentracij, ki jih je mogoče pričakovati v dotoku na čistilno napravo.

Študija se lahko nadomesti s preskusom zaviranja nitrifikacije, če razpoložljivi podatki kažejo, da je snov verjetno zaviralec mikrobiološke rasti ali funkcije, zlasti nitrifikacijskih bakterij.

| 7.1.5. | Preskušanje dolgodobne strupenosti na nevretenčarjih (najprimernejše vrste Daphnia) (razen če je že zagotovljena kot del zahtev ravni VII) |
| --- | --- |

7.1.5.

Preskušanje dolgodobne strupenosti na nevretenčarjih (najprimernejše vrste Daphnia) (razen če je že zagotovljena kot del zahtev ravni VII)

Raven II

| 7.1.6. | Preskušanje dolgodobne strupenosti na ribah
  , če k temu navajajo profil uporabe snovi in/ali fizikalno-kemijske lastnosti
  .
  Treba je zagotoviti informacije za enega od naslednjih oddelkov: 7.1.6.1, 7.1.6.2 ali 7.1.6.3. |
| --- | --- |

7.1.6.

Preskušanje dolgodobne strupenosti na ribah
  , če k temu navajajo profil uporabe snovi in/ali fizikalno-kemijske lastnosti
  .

Treba je zagotoviti informacije za enega od naslednjih oddelkov: 7.1.6.1, 7.1.6.2 ali 7.1.6.3.

Raven II

| 7.1.6.1. | Preskus strupenosti za ribe v zgodnji fazi življenja (FELS) |
| --- | --- |

7.1.6.1.

Preskus strupenosti za ribe v zgodnji fazi življenja (FELS)

Raven II

| 7.1.6.2. | Preskus kratkodobne strupenosti na zarodkih rib in ribji zalegi |
| --- | --- |

7.1.6.2.

Preskus kratkodobne strupenosti na zarodkih rib in ribji zalegi

Raven II

| 7.1.6.3. | Preskus rasti mladih rib |
| --- | --- |

7.1.6.3.

Preskus rasti mladih rib

Raven II

| 7.2. | Razgradnja |
| --- | --- |

7.2.

Razgradnja

| 7.2. | Predlaga se nadaljnje preskušanje biotičnega razkroja, če ocena v skladu s ravnjo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi razkroja snovi in njenih razkrojnih produktov. Izbira ustreznih preskusov je odvisna od rezultatov ocene v skladu z ravnjo I in lahko vsebuje simulacijsko preskušanje v ustreznem mediju (npr. voda, sediment ali tla). |
| --- | --- |

7.2.

Predlaga se nadaljnje preskušanje biotičnega razkroja, če ocena v skladu s ravnjo I kaže potrebo po nadaljnji preiskavi razkroja snovi in njenih razkrojnih produktov. Izbira ustreznih preskusov je odvisna od rezultatov ocene v skladu z ravnjo I in lahko vsebuje simulacijsko preskušanje v ustreznem mediju (npr. voda, sediment ali tla).

| 7.2.1. | Biotičen |
| --- | --- |

7.2.1.

Biotičen

| 7.2.1.1. | Hitra biorazgradljivost |
| --- | --- |

7.2.1.1.

Hitra biorazgradljivost

| 7.2.1.1. | Študije ni treba izvesti, če je snov anorganska. |
| --- | --- |

7.2.1.1.

Študije ni treba izvesti, če je snov anorganska.

| 7.2.1.2. | Simulacijsko preskušanje o dokončnem razkroju v površinski vodi |
| --- | --- |

7.2.1.2.

Simulacijsko preskušanje o dokončnem razkroju v površinski vodi

Raven II

| 7.2.1.2. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov v vodi težko topna ali |
| --- | --- | --- |

7.2.1.2.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov v vodi težko topna ali

| — | je snov takoj biološko razgradljiva. |
| --- | --- |

—

je snov takoj biološko razgradljiva.

| 7.2.1.3. | Simulacijsko preskušanje v tleh (za snovi z visoko zmožnostjo adsorpcije v tla) |
| --- | --- |

7.2.1.3.

Simulacijsko preskušanje v tleh (za snovi z visoko zmožnostjo adsorpcije v tla)

Raven II

| 7.2.1.3. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov takoj biološko razgradljiva ali |
| --- | --- | --- |

7.2.1.3.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov takoj biološko razgradljiva ali

| — | neposredna in posredna izpostavljenost tal nista verjetni. |
| --- | --- |

—

neposredna in posredna izpostavljenost tal nista verjetni.

| 7.2.1.4. | Simulacijsko preskušanje v usedlinah (za snovi z visoko zmožnostjo adsorpcije v usedline) |
| --- | --- |

7.2.1.4.

Simulacijsko preskušanje v usedlinah (za snovi z visoko zmožnostjo adsorpcije v usedline)

Raven II

| 7.2.1.4. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov takoj biološko razgradljiva ali |
| --- | --- | --- |

7.2.1.4.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov takoj biološko razgradljiva ali

| — | neposredna in posredna izpostavljenost usedline nista verjetni. |
| --- | --- |

—

neposredna in posredna izpostavljenost usedline nista verjetni.

| 7.2.2. | Abiotičen |
| --- | --- |

7.2.2.

Abiotičen

| 7.2.2.1. | Hidroliza kot funkcija pH. |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Hidroliza kot funkcija pH.

| 7.2.2.1. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | je snov takoj biološko razgradljiva ali |
| --- | --- | --- |

7.2.2.1.

Študije ni treba izvesti, če:

—

je snov takoj biološko razgradljiva ali

| — | je snov v vodi težko topna. |
| --- | --- |

—

je snov v vodi težko topna.

| 7.2.3. | Identifikacija produktov razkroja |
| --- | --- |

7.2.3.

Identifikacija produktov razkroja

Raven II

| 7.2.3. | Razen če snov ni takoj biološko razgradljiva. |
| --- | --- |

7.2.3.

Razen če snov ni takoj biološko razgradljiva.

| 7.3. | Obstanek in obnašanje v okolju |
| --- | --- |

7.3.

Obstanek in obnašanje v okolju

| 7.3.1. | Screening adsorpcije/desorpcije |
| --- | --- |

7.3.1.

Screening adsorpcije/desorpcije

| 7.3.1. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | se na podlagi fizikalno-kemijskih lastnosti lahko pričakuje, da bo imela snov nizek adsorpcijski potencial (npr. snov ima nizek porazdelitveni koeficient oktanol/voda), ali |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

Študije ni treba izvesti, če:

—

se na podlagi fizikalno-kemijskih lastnosti lahko pričakuje, da bo imela snov nizek adsorpcijski potencial (npr. snov ima nizek porazdelitveni koeficient oktanol/voda), ali

| — | snov in njeni zadevni razkrojni produkti hitro razpadejo. |
| --- | --- |

—

snov in njeni zadevni razkrojni produkti hitro razpadejo.

| 7.3.2. | Kopičenje snovi v vodnih vrstah, najprimerneje v ribah |
| --- | --- |

7.3.2.

Kopičenje snovi v vodnih vrstah, najprimerneje v ribah

Raven II

| 7.3.2. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | ima snov nizko zmožnost kopičenja v organizmih (na primer log Kow < 3) in/ali nizko zmožnost prehajanja skozi biološke membrane, ali |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

Študije ni treba izvesti, če:

—

ima snov nizko zmožnost kopičenja v organizmih (na primer log Kow < 3) in/ali nizko zmožnost prehajanja skozi biološke membrane, ali

| — | neposredna in posredna izpostavljenost vodnega prostora nista verjetni. |
| --- | --- |

—

neposredna in posredna izpostavljenost vodnega prostora nista verjetni.

| 7.3.3. | Nadaljnje informacije o adsorpciji/desorpciji, ki so odvisne od rezultatov študije, zahtevane v skladu z ravnjo I |
| --- | --- |

7.3.3.

Nadaljnje informacije o adsorpciji/desorpciji, ki so odvisne od rezultatov študije, zahtevane v skladu z ravnjo I

Raven II

| 7.3.3. | Študije ni treba izvesti, če:






  — | ima snov nizko zmožnost kopičenja v organizmih (na primer log Kow < 3) in/ali nizko zmožnost prehajanja skozi biološke membrane ali |
| --- | --- | --- |

7.3.3.

Študije ni treba izvesti, če:

—

ima snov nizko zmožnost kopičenja v organizmih (na primer log Kow < 3) in/ali nizko zmožnost prehajanja skozi biološke membrane ali

| — | se na podlagi fizikalno-kemijskih lastnosti lahko pričakuje, da bo imela snov nizek adsorpcijski potencial (npr. snov ima nizek porazdelitveni koeficient oktanol/voda), ali |
| --- | --- |

—

se na podlagi fizikalno-kemijskih lastnosti lahko pričakuje, da bo imela snov nizek adsorpcijski potencial (npr. snov ima nizek porazdelitveni koeficient oktanol/voda), ali

| — | snov in njeni razkrojni produkti hitro razpadejo. |
| --- | --- |

—

snov in njeni razkrojni produkti hitro razpadejo.

| 7.4. | Dodatne študije |
| --- | --- |

7.4.

Dodatne študije

Raven II

▐

| 7.4.1. | Vsi drugi preskusi biorazgradljivosti, ki so potrebni zaradi rezultatov preskusov iz točk 7.2.1.1 |
| --- | --- |

7.4.1.

Vsi drugi preskusi biorazgradljivosti, ki so potrebni zaradi rezultatov preskusov iz točk 7.2.1.1

Raven II

| 7.4.2. | Fototransformacija v zraku (metoda ocenjevanja), vključno z določanjem razgradnih produktov |
| --- | --- |

7.4.2.

Fototransformacija v zraku (metoda ocenjevanja), vključno z določanjem razgradnih produktov

Raven II

| 7.4.3. | Če rezultati iz točke 7.4.2. kažejo na potrebo po preskusih, ali če je za aktivno snov ves čas značilna majhna ali nična abiotska razgradnja, se zahtevajo preskusi, opisani v točkah 10.1.1. in 10.2.1. in, kjer je ustrezno, preskusi iz točke10.3 |
| --- | --- |

7.4.3.

Če rezultati iz točke 7.4.2. kažejo na potrebo po preskusih, ali če je za aktivno snov ves čas značilna majhna ali nična abiotska razgradnja, se zahtevajo preskusi, opisani v točkah 10.1.1. in 10.2.1. in, kjer je ustrezno, preskusi iz točke10.3

Raven II

| 8. | Ukrepi, potrebni za zaščito človeka, živali in okolja |
| --- | --- |

8.

Ukrepi, potrebni za zaščito človeka, živali in okolja

Raven II

Dodatni podatki, ki so morda potrebni glede na lastnosti in načrtovano uporabo aktivne snovi.

| 8.1. | Določitev vseh snovi, ki sodijo na seznam I ali II Priloge k Direktivi Sveta 80/68/EGS z dne 17. decembra 1979 o varstvu podzemnih voda pred onesnaževanjem, ki ga povzročajo nekatere nevarne snovi (7)

  , Priloga I dela B Direktive 98/83/ES o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, ali Priloga X Direktive 2000/60/ES
  .






  (1) | Te podatke je treba predložiti za čiste aktivne snovi, za katere veljajo navedene specifikacije. |
| --- | --- | --- |

8.1.

Določitev vseh snovi, ki sodijo na seznam I ali II Priloge k Direktivi Sveta 80/68/EGS z dne 17. decembra 1979 o varstvu podzemnih voda pred onesnaževanjem, ki ga povzročajo nekatere nevarne snovi (7)

  , Priloga I dela B Direktive 98/83/ES o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, ali Priloga X Direktive 2000/60/ES
  .

(1)

Te podatke je treba predložiti za čiste aktivne snovi, za katere veljajo navedene specifikacije.

| (2) | Te podatke je treba predložiti za aktivne snovi, za katere veljajo navedeni opisi. |
| --- | --- |

(2)

Te podatke je treba predložiti za aktivne snovi, za katere veljajo navedeni opisi.

Raven II

| 9. | Dodatne študije v zvezi z zdravjem ljudi |
| --- | --- |

9.

Dodatne študije v zvezi z zdravjem ljudi

Raven II

Dodatni podatki, ki so morda potrebni glede na lastnosti in načrtovano uporabo aktivne snovi.

| 9.1. | Raziskave hrane in krme |
| --- | --- |

9.1.

Raziskave hrane in krme

Raven II

| 9.1.1. | Določitev razgradnih in reakcijskih produktov ter presnovkov aktivne snovi v tretiranih ali kontaminiranih živilih in/ali krmi |
| --- | --- |

9.1.1.

Določitev razgradnih in reakcijskih produktov ter presnovkov aktivne snovi v tretiranih ali kontaminiranih živilih in/ali krmi

Raven II

| 9.1.2. | Obnašanje ostankov aktivne snovi, njenih razgradnih produktov, in kjer je ustrezno, njenih presnovkov na tretiranih ali kontaminiranih živilih ali krmi, vključno z dinamiko razgradnje |
| --- | --- |

9.1.2.

Obnašanje ostankov aktivne snovi, njenih razgradnih produktov, in kjer je ustrezno, njenih presnovkov na tretiranih ali kontaminiranih živilih ali krmi, vključno z dinamiko razgradnje

Raven II

| 9.1.3. | Celotno materialno ravnotežje aktivne snovi. Dovolj podatkov o ostankih iz nadzorovanih preskusov, da se pokaže, da ostanki, za katere je verjetno, da bodo nastali pri predvideni uporabi, ne bodo ogrožali zdravja človeka ali živali. |
| --- | --- |

9.1.3.

Celotno materialno ravnotežje aktivne snovi. Dovolj podatkov o ostankih iz nadzorovanih preskusov, da se pokaže, da ostanki, za katere je verjetno, da bodo nastali pri predvideni uporabi, ne bodo ogrožali zdravja človeka ali živali.

Raven II

| 9.1.4. | Ocena možne ali dejanske izpostavljenosti človeka aktivni snovi s hrano in na druge načine |
| --- | --- |

9.1.4.

Ocena možne ali dejanske izpostavljenosti človeka aktivni snovi s hrano in na druge načine

Raven II

| 9.1.5. | Če ostanki aktivne snovi ostanejo na krmi dalj časa, so obvezne raziskave krme in presnove pri živini, da bi lahko ocenili ostanke v hrani živalskega izvora |
| --- | --- |

9.1.5.

Če ostanki aktivne snovi ostanejo na krmi dalj časa, so obvezne raziskave krme in presnove pri živini, da bi lahko ocenili ostanke v hrani živalskega izvora

Raven II

| 9.1.6. | Učinki industrijske predelave in/ali domače priprave na vrsto in količino ostankov aktivne snovi |
| --- | --- |

9.1.6.

Učinki industrijske predelave in/ali domače priprave na vrsto in količino ostankov aktivne snovi

Raven II

| 9.1.7. | Predlagani sprejemljivi ostanki in obrazložitev njihove sprejemljivosti |
| --- | --- |

9.1.7.

Predlagani sprejemljivi ostanki in obrazložitev njihove sprejemljivosti

Raven II

| 9.1.8. | Vse druge razpoložljive informacije, ki so pomembne |
| --- | --- |

9.1.8.

Vse druge razpoložljive informacije, ki so pomembne

Raven II

| 9.1.9. | Povzetek in ocena podatkov, predloženih v skladu z 1.1 do 1.8 |
| --- | --- |

9.1.9.

Povzetek in ocena podatkov, predloženih v skladu z 1.1 do 1.8

Raven II

| 9.2. | Drugi preskusi v zvezi z izpostavljenostjo človeka
  Zahtevajo se ustrezni preskusi in primer z utemeljitvijo |
| --- | --- |

9.2.

Drugi preskusi v zvezi z izpostavljenostjo človeka

Zahtevajo se ustrezni preskusi in primer z utemeljitvijo

Raven II

| 10. | Dodatne raziskave obnašanja in končnega stanja v okolju |
| --- | --- |

10.

Dodatne raziskave obnašanja in končnega stanja v okolju

Raven II

| 10. | Če rezultati ekotoksikoloških raziskav in predvidene uporabe aktivne snovi kažejo na nevarnost za okolje, so obvezni preskusi, opisani v tem oddelku. |
| --- | --- |

10.

Če rezultati ekotoksikoloških raziskav in predvidene uporabe aktivne snovi kažejo na nevarnost za okolje, so obvezni preskusi, opisani v tem oddelku.

| 10.1. | Končno stanje in obnašanje v tleh |
| --- | --- |

10.1.

Končno stanje in obnašanje v tleh

Raven II

| 10.1.1. | Hitrost in pot razgradnje, vključno z določitvijo procesov, ki pri tem sodelujejo, in določitev vseh presnovkov in razgradnih produktov v vsaj treh vrstah tal v ustreznih pogojih |
| --- | --- |

10.1.1.

Hitrost in pot razgradnje, vključno z določitvijo procesov, ki pri tem sodelujejo, in določitev vseh presnovkov in razgradnih produktov v vsaj treh vrstah tal v ustreznih pogojih

Raven II

| 10.1.2. | Absorpcija in desorpcija v vsaj treh vrstah tal, in kjer je primerno, absorpcija in desorpcija presnovkov in razgradnih produktov |
| --- | --- |

10.1.2.

Absorpcija in desorpcija v vsaj treh vrstah tal, in kjer je primerno, absorpcija in desorpcija presnovkov in razgradnih produktov

Raven II

| 10.1.3. | Mobilnost v vsaj treh vrstah tal, in kadar je to ustrezno, mobilnost presnovkov in razgradnih produktov |
| --- | --- |

10.1.3.

Mobilnost v vsaj treh vrstah tal, in kadar je to ustrezno, mobilnost presnovkov in razgradnih produktov

Raven II

| 10.1.4. | Količina in vrsta vezanih ostankov |
| --- | --- |

10.1.4.

Količina in vrsta vezanih ostankov

Raven II

| 10.2. | Končno stanje in obnašanje v vodi |
| --- | --- |

10.2.

Končno stanje in obnašanje v vodi

Raven II

| 10.2.1. | Hitrost in pot razgradnje v vodnih sistemih (če to ni zajeto v točki 7.2), vključno z določitvijo presnovkov in razgradnih produktov |
| --- | --- |

10.2.1.

Hitrost in pot razgradnje v vodnih sistemih (če to ni zajeto v točki 7.2), vključno z določitvijo presnovkov in razgradnih produktov

Raven II

| 10.2.2. | Absorpcija in desorpcija v vodi (sistemi sedimentov tal) in, kjer je primerno, absorpcija in desorpcija presnovkov in razgradnih produktov |
| --- | --- |

10.2.2.

Absorpcija in desorpcija v vodi (sistemi sedimentov tal) in, kjer je primerno, absorpcija in desorpcija presnovkov in razgradnih produktov

Raven II

| 10.3. | Končno stanje in obnašanje v zraku
  Če je aktivna snov namenjena uporabi v mešanicah za dimljenje (fumigant), v razpršilih, če je hlapna, ali če druge informacije kažejo, da je to pomembno, je treba določiti hitrost in pot razgradnje v zraku, če to ni zajeto v točki 7.4.3 |
| --- | --- |

10.3.

Končno stanje in obnašanje v zraku

Če je aktivna snov namenjena uporabi v mešanicah za dimljenje (fumigant), v razpršilih, če je hlapna, ali če druge informacije kažejo, da je to pomembno, je treba določiti hitrost in pot razgradnje v zraku, če to ni zajeto v točki 7.4.3

Raven II

| 11. | Dodatne ekotoksikološke študije |
| --- | --- |

11.

Dodatne ekotoksikološke študije

Raven II

| 11. | Če rezultati ekotoksikoloških raziskav in predvidene uporabe aktivne snovi kažejo na nevarnost za okolje, so obvezni preskusi, opisani v tem oddelku |
| --- | --- |

11.

Če rezultati ekotoksikoloških raziskav in predvidene uporabe aktivne snovi kažejo na nevarnost za okolje, so obvezni preskusi, opisani v tem oddelku

| 11.1. | Vplivi na ptice |
| --- | --- |

11.1.

Vplivi na ptice

Raven II

▐

| 11.1.1. | Kratkotrajna toksičnost - osemdnevna krmna raziskava na ▐ eni vrsti ▐ |
| --- | --- |

11.1.1.

Kratkotrajna toksičnost - osemdnevna krmna raziskava na ▐ eni vrsti ▐

Raven II

| 11.1.2. | Vplivi na razmnoževanje |
| --- | --- |

11.1.2.

Vplivi na razmnoževanje

Raven II

| 11.1.2. | Ta preskus ni zahtevan, če študija strupenosti krme (oddelek 11.1.1) pokaže, da je LC50 (srednja smrtna koncentracija) višja od 2 000 mg/kg. |
| --- | --- |

11.1.2.

▐

| 11.2. | Vplivi na druge neciljne organizme |
| --- | --- |

11.2.

Vplivi na druge neciljne organizme

Raven II

| 11.2.1. | Akutna toksičnost za čebele in druge koristne členonožce, na primer za plenilce. |
| --- | --- |

11.2.1.

Akutna toksičnost za čebele in druge koristne členonožce, na primer za plenilce.

Raven II

| 11.2.2. | Toksičnost za deževnike in druge neciljne makroorganizme v tleh |
| --- | --- |

11.2.2.

Toksičnost za deževnike in druge neciljne makroorganizme v tleh

Raven II

| 11.2.3. | Vplivi na neciljne mikroorganizme v tleh |
| --- | --- |

11.2.3.

Vplivi na neciljne mikroorganizme v tleh

Raven II

| 11.2.4. | Vplivi na druge specifične neciljne organizme (floro in favno), ki so ogroženi |
| --- | --- |

11.2.4.

Vplivi na druge specifične neciljne organizme (floro in favno), ki so ogroženi

Raven II

| 12. | Razvrščanje in označevanje |
| --- | --- |

12.

Razvrščanje in označevanje

| 13. | Povzetek in ocena oddelkov od 1 do 12 |
| --- | --- |

13.

Povzetek in ocena oddelkov od 1 do 12

NASLOV 2 –   Mikroorganizmi

Dokumentacija se pripravi za seve mikroorganizmov, razen če se ne predložijo informacije, ki kažejo, da so vrste dovolj homogene, kar zadeva vse lastnosti, ali da predlagatelj predloži druge argumente.

Kadar je bil mikroorganizem gensko spremenjen v smislu člena 2(2) Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (8), se predloži tudi kopija vrednotenja podatkov v zvezi z oceno tveganj za okolje, kot določa člen 4(2) navedene direktive.

Če je znano, da je učinek biocidnega pripravka delno ali v celoti posledica delovanja toksina/metabolita, ali se pričakujejo znatni ostanki toksinov/metabolitov, ki niso povezani z učinkovanjem aktivnega mikroorganizma, je treba za toksin/metabolit predložiti dokumentacijo v skladu z zahtevami iz naslova 1.

Dokumentaciji je treba priložiti naslednje podatke.

1.   Opis mikroorganizma

1.1.   Predlagatelj

1.2.   Proizvajalec

1.3.   Ime in opis vrste, karakterizacija seva

1.3.1.   Splošno ime mikroorganizma (tudi druga in prej veljavna imena)

1.3.2.   Taksonomska oznaka in sev, ki pove, ali gre za izhodiščni sev, mutantni sev ali gensko spremenjeni organizem (GSO); pri virusih: taksonomska oznaka organizma, serotip, sev ali mutant

1.3.3.   Zbirka in referenčna številka kulture, če je ta shranjena

1.3.4.   Metode, postopki in merila za ugotavljanje prisotnosti in opis mikroorganizma (na primer morfologija, biokemija, serologija, itd.)

1.4.   Specifikacija snovi, uporabljene za proizvodnjo formuliranih proizvodov

1.4.1.   Vsebina mikroorganizma

1.4.2.   Identiteta in vsebnost nečistot, dodatkov, kontaminantnih mikroorganizmov

1.4.3.   Analitske lastnosti partij

2.   Biološke lastnosti mikroorganizma

2.1.   Zgodovina mikroorganizma in njegovih uporab. Naravna navzočnost in geografska razširjenost

2.1.1.   Zgodovinsko ozadje

2.1.2.   Izvor in naravna navzočnost

2.2.   Informacije o ciljnem(-ih) organizmu(-ih)

2.2.1.   Opis ciljnega(-ih) organizma(-ov)

2.2.2.   Način delovanja

2.3.   Razpon specifičnih gostiteljev in vplivi na vrste, ki niso ciljni organizmi

2.4.   Razvojne faze/življenjski ciklus mikroorganizma

2.5.   Kužnost, širjenje in sposobnost koloniziranja

2.6.   Razmerja z znanimi rastlinskimi, živalskimi ali človeškimi patogeni

2.7.   Genska stabilnost in dejavniki, ki vplivajo nanjo

2.8.   Informacije o tvorjenju metabolitov (zlasti toksinov)

2.9.   Antibiotiki in druga antimikrobiološka sredstva

2.10.   Stabilnost pri okoljskih dejavnikih

2.11.   Vplivi na materiale, snovi in proizvode

3.   Dodatne informacije o mikroorganizmu

3.1.   Funkcija

3.2.   Predvideno področje uporabe

3.3.   Tipi pripravka in kategorije uporabnikov, za katere je mikroorganizme treba uvrstiti v Prilogo I

3.4.   Proizvodni postopek in obvladovanje kakovosti

3.5.   Informacije o pojavu ali možnem pojavu razvoja odpornosti ciljnih organizmov

3.6.   Postopki preprečevanja izgube virulence izvorne kulture mikroorganizma

3.7.   Priporočene metode in varnostni ukrepi v zvezi z rokovanjem, skladiščenjem, prevozom ali požarom

3.8.   Postopki uničenja ali dekontaminacije

3.9.   Ukrepi v primeru nesreče

3.10.   Postopki za ravnanje z odpadki

3.11.   Načrt spremljanja, ki se uporabi za aktivne mikroorganizme, vključno z rokovanjem, shranjevanjem, prevozom in uporabo

3.12.   Razvrstitev mikroorganizmov v zadevne skupine tveganja, določene v členu 2 Direktive 2000/54/ES

4.   Analitske metode

4.1.   Metode analiz mikroorganizma, kakor se proizvaja

4.2.   Metode za določitev in količinsko opredeljevanje ostankov (živih ali neživih)

5.   Vplivi na zdravje ljudi

RAVEN I

5.1.   Osnovne informacije

5.1.1.   Zdravstveni podatki

5.1.2.   Zdravstveni nadzor delavcev v proizvodnih obratih

5.1.3.   Ugotovitve o občutljivosti/alergenosti

5.1.4.   Neposredna opazovanja, npr. klinični primeri

5.2.   Osnovne raziskave

5.2.1.   Preobčutljivost

Oceno te končne točke sestavljajo naslednji zaporedni koraki:

| (1) | ocena razpoložljivih podatkov iz preskušanj na ljudeh in živalih, |
| --- | --- |

(1)

ocena razpoložljivih podatkov iz preskušanj na ljudeh in živalih,

| (2) | preskušanje in vivo. |
| --- | --- |

(2)

preskušanje in vivo.

Preskušanje in vivo se najprej izvede s poenostavljeno lokalno analizo limfnih vozlov pri glodavcih (rLLNA) kot presejalni preskus za razlikovanje med snovmi, ki povzročajo preobčutljivost in tistimi, ki je ne povzročajo. Celotno lokalno analizo limfnih vozlov pri glodavcih je treba izvesti, ko je znano, da je zahtevana ocena stopnje preobčutljivosti. Drug preskus naj bo uporabljen le v izjemnih okoliščinah, za kar se zagotovi obrazložitev.

5.2.2.   Akutna toksičnost, patogenost in kužnost

Preskušanje se izvede oralno, razen če se pričakuje, da bo glavni način izpostavljenosti ljudi vdihovanje. Preskušanje se izvede samo z enim načinom izpostavljenosti.

5.2.2.1.   Akutna oralna toksičnost, patogenost in kužnost

5.2.2.2.   Akutna toksičnost pri vdihavanju, patogenost in kužnost

Preskušanje pri vdihavanju je ustrezno samo, če pomeni glavni način izpostavljenosti ljudi.

▐

5.2.3.   Preskušanje genotoksičnosti in vitro

5.2.4.   Raziskava o celičnih kulturah

5.2.5.   Informacije o kratkoročni toksičnosti in patogenosti

Preskušanje se izvede oralno, razen če se pričakuje, da bo glavni način izpostavljenosti vdihovanje. Preskušanje se izvede samo z enim načinom izpostavljenosti.

5.2.5.1.   Vplivi na zdravje po ponovljeni izpostavljenosti vdihavanju

Preskušanje pri vdihavanju je ustrezno samo, če pomeni glavni način izpostavljenosti ljudi.

5.2.6.   Predlagano ravnanje: ukrepi prve pomoči, zdravljenje

5.2.7.   Patogenost in infektivnost za ljudi in druge sesalce pri imunosupresiji

KONEC RAVNI I

RAVEN II

5.3.   Posebne raziskave o toksičnosti, patogenosti in kužnosti

Preskušanju se lahko izognemo, če zgodnje študije ne dokazujejo posebne strupenosti.

5.4.   Genotoksičnost – raziskave in vivo na somatskih celicah

Za nove snovi mora biti možno oceniti parametre in vivo mikronukleusnega preskusa kot del študije večkratne izpostavljenosti.

5.5.   Genotoksičnost – raziskave in vivo na kličnih celicah

Preskušanju se lahko izognemo, če študije somatskih celic ne dokazujejo genotoksičnosti.

KONEC RAVNI II

5.6.   Povzetek toksičnosti, patogenosti in kužnosti pri sesalcih in splošna ocena

6.   Ostanki v ali na tretiranih snoveh, hrani in krmi

6.1.   Obstojnost in verjetnost razmnoževanja v ali na tretiranih materialih, krmi ali živilih

6.2.   Dodatne zahtevane informacije

6.2.1.   Neživi ostanki

6.2.2.   Živi ostanki

6.3.   Povzetek in ocena ostankov v ali na tretiranih snoveh, hrani in krmi

7.   Obstanek in obnašanje v okolju

7.1.   Obstojnost in razmnoževanje

7.1.1.   Tla

7.1.2.   Voda

7.1.3.   Zrak

7.2.   Mobilnost

7.3.   Povzetek in ocena končnega stanja in obnašanja v okolju

8.   Vplivi na neciljne organizme

8.1.   Vplivi na ptice

Študija strupenosti krme za ptice za eno vrsto se lahko predlaga, če je iz profila uporabe snovi razbrati možnost večje izpostavljenosti ptic.

Študija reproduktivnosti ptic navadno ni zahtevana in ni ustrezna, če študija strupenosti krme pokaže, da je LC50 (srednja smrtna koncentracija) višja od 5 000 mg/kg.

8.2.   Vplivi na vodne organizme

8.2.1.   Vplivi na ribe

8.2.2.   Vplivi na sladkovodne nevretenčarje

8.2.3.   Vplivi na rast alg

8.2.4.   Vplivi na rastline, razen alg

8.3.   Vplivi na čebele

8.4.   Vplivi na členonožce, razen čebel

8.5.   Vplivi na deževnike

8.6.   Učinki na mikroorganizme v tleh

8.7.   Dodatne študije

8.7.1.   Zemeljske rastline

8.7.2.   Sesalci

8.7.3.   Druge zadevne vrste in procesi

8.8.   Povzetek in ocena vplivov na neciljne organizme

9.   Povzetek in ocena oddelkov 1 do 8 vključno z zaključki ocene tveganja in priporočili

---

(1)  UL L 142, 31.5.2008, str. 1.

(2)  UL L 358, 18.12.1986, str. 1.

(3)  UL L 50, 20.2.2004, str. 44.

(4)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(5)  Te podatke je treba predložiti za čiste aktivne snovi, za katere veljajo navedene specifikacije.

(6)  Te podatke je treba predložiti za aktivne snovi, za katere veljajo navedene specifikacije.

(7)  UL L 20, 26.1.1980, str. 43.

(8)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

Sreda, 22. september 2010PRILOGA III

Zahteve glede podatkov za biocidne pripravke

| 1. | Dokumentacija o
  biocidnih pripravkih
  vsebuje informacije, ki so potrebne za določitev
  ali je izpostavljenost pod pragom zaskrbljenosti zaradi toksikoloških lastnosti, ali
  , kjer je to primerno,
  določitev
  sprejemljivega dnevnega vnosa (ADI), sprejemljive ravni izpostavljenosti delavca (AOEL), predvidene koncentracije v okolju (PEC) in predvidene koncentracije brez učinka (PNEC). |
| --- | --- |

1.

Dokumentacija o
  biocidnih pripravkih
  vsebuje informacije, ki so potrebne za določitev
  ali je izpostavljenost pod pragom zaskrbljenosti zaradi toksikoloških lastnosti, ali
  , kjer je to primerno,
  določitev
  sprejemljivega dnevnega vnosa (ADI), sprejemljive ravni izpostavljenosti delavca (AOEL), predvidene koncentracije v okolju (PEC) in predvidene koncentracije brez učinka (PNEC).

| 2. | Podatke bi bilo treba po možnosti pridobiti iz že obstoječih podatkov, da se zmanjša število poskusov na živalih. Uporabljajo se zlasti določbe Direktive 1999/45/ES in Uredbe (ES) št. 1272/2008. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Informacij, ki niso potrebne zaradi vrste biocidnega pripravka ali njegove nenačrtovane uporabe, ni treba navajati. |
| --- | --- |

3.

Informacij, ki niso potrebne zaradi vrste biocidnega pripravka ali njegove nenačrtovane uporabe, ni treba navajati.

| 4. | Vključi se podroben in popoln opis opravljenih študij ter uporabljenih postopkov ali bibliografsko navedbo teh postopkov. |
| --- | --- |

4.

Vključi se podroben in popoln opis opravljenih študij ter uporabljenih postopkov ali bibliografsko navedbo teh postopkov.

| 5. | Dokumentacija morajo biti predložena v obliki, ki jo predpisuje Komisija. Poleg tega je treba uporabiti posebno programsko opremo (IUCLID), ki jo predpisuje Komisija, za tiste dele dokumentacije, za katere se lahko uporablja IUCLID. Oblike in nadaljnje smernice glede zahtevanih podatkov in priprave dokumentacije so na voljo na spletni strani Agencije. |
| --- | --- |

5.

Dokumentacija morajo biti predložena v obliki, ki jo predpisuje Komisija. Poleg tega je treba uporabiti posebno programsko opremo (IUCLID), ki jo predpisuje Komisija, za tiste dele dokumentacije, za katere se lahko uporablja IUCLID. Oblike in nadaljnje smernice glede zahtevanih podatkov in priprave dokumentacije so na voljo na spletni strani Agencije.

| 6. | Preskusi, predloženi za izdajo dovoljenja, se izvedejo po metodah iz Uredbe (ES) št. 440/2008.
  Metode, navedene v Prilogi I, ne zajemajo nanomaterialov, razen če so posebej navedeni.
  Vendar se, če je metoda neustrezna ali ni opisana, uporabijo druge metode, ki so,
  zadostne z znanstvenega vidika, njihova veljavnost pa mora
  biti
  utemeljena
  v vlogi. |
| --- | --- |

6.

Preskusi, predloženi za izdajo dovoljenja, se izvedejo po metodah iz Uredbe (ES) št. 440/2008.
  Metode, navedene v Prilogi I, ne zajemajo nanomaterialov, razen če so posebej navedeni.
  Vendar se, če je metoda neustrezna ali ni opisana, uporabijo druge metode, ki so,
  zadostne z znanstvenega vidika, njihova veljavnost pa mora
  biti
  utemeljena
  v vlogi.

| 7. | Opravljeni preskusi bi morali biti v skladu z ustreznimi zahtevami za varstvo laboratorijskih živali iz Direktive 86/609/EGS ter, v primeru ekotoksikoloških in toksikoloških preskusov, dobro laboratorijsko prakso iz Direktive 2004/10/ES ali iz drugih mednarodnih standardov, ki sta jih Komisija ali Agencija priznali kot ustrezne. |
| --- | --- |

7.

Opravljeni preskusi bi morali biti v skladu z ustreznimi zahtevami za varstvo laboratorijskih živali iz Direktive 86/609/EGS ter, v primeru ekotoksikoloških in toksikoloških preskusov, dobro laboratorijsko prakso iz Direktive 2004/10/ES ali iz drugih mednarodnih standardov, ki sta jih Komisija ali Agencija priznali kot ustrezne.

| 8. | Kadar se preskus opravi, je treba predložiti natančen opis (specifikacijo) uporabljenega materiala in nečistot, ki jih vsebuje. ▐ |
| --- | --- |

8.

Kadar se preskus opravi, je treba predložiti natančen opis (specifikacijo) uporabljenega materiala in nečistot, ki jih vsebuje. ▐

| 9. | Kadar obstajajo preskusni podatki, ki so bili ustvarjeni pred ... (1) z metodami, ki niso določene v Uredbi (ES) št. 440/2008, mora pristojni organ države članice
  , ki jo zadeva dogovor z Agencijo,
  odločiti o primernosti takšnih podatkov za namene te uredbe ter o potrebi po izvedbi novih preskusov v skladu z Uredbo (ES) št. 440/2008, in sicer za vsak posamezen primer posebej, pri čemer mora med drugimi dejavniki upoštevati tudi potrebo po zmanjšanju števila poskusov na vretenčarjih. |
| --- | --- |

9.

Kadar obstajajo preskusni podatki, ki so bili ustvarjeni pred ... (1) z metodami, ki niso določene v Uredbi (ES) št. 440/2008, mora pristojni organ države članice
  , ki jo zadeva dogovor z Agencijo,
  odločiti o primernosti takšnih podatkov za namene te uredbe ter o potrebi po izvedbi novih preskusov v skladu z Uredbo (ES) št. 440/2008, in sicer za vsak posamezen primer posebej, pri čemer mora med drugimi dejavniki upoštevati tudi potrebo po zmanjšanju števila poskusov na vretenčarjih.

| 10. | Zagotoviti je treba vse ustrezno znanje in informacije, ki so na voljo. |
| --- | --- |

10.

Zagotoviti je treba vse ustrezno znanje in informacije, ki so na voljo.

NASLOV 1 –   Kemijski pripravki

Zahteve glede dokumentacije

Dokumentaciji je treba priložiti naslednje podatke.

1.   Predlagatelj

1.1.   Ime in naslov, itd.

1.2.   Proizvajalec (formulator) biocidnega pripravka in aktivnih snovi (imena, naslovi, vključno s krajem proizvodnega obrata(-ov))

2.   Opis

2.1.   Blagovna znamka ali predlagana blagovna znamka in proizvajalčeva razvojna šifra pripravka, če je primerno

2.2.   Podrobni količinski in kakovostni podatki o sestavi biocidnega pripravka, na primer aktivna(-e) snov(-i), nečistote, dodatki, neaktivne sestavine
  , ob upoštevanju koncentracij iz člena 16(4)

2.3.   Agregatno stanje in vrsta biocidnega pripravka, na primer koncentrat za emulzijo, močljiv prašek, raztopina

3.   Fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti

3.1.   Videz (agregatno stanje, barva)

3.2.   Eksplozivne lastnosti

3.3.   Oksidativne lastnosti

3.4.   Plamenišče in druge oznake vnetljivosti ali samovžiga

3.5.   Kislost/bazičnost in, po potrebi, pH vrednost (1 % v vodi)

3.6.   Relativna gostota

3.7.   Obstojnost pri shranjevanju - obstojnost in rok uporabnosti. Učinki svetlobe, temperature in vlage na tehnične lastnosti biocidnega pripravka; reaktivnost na embalažo

Obstojnost pri shranjevanju in življenjska doba v skladišču bosta na splošno določeni na podlagi obstojnosti aktivne snovi. V primeru hitro razgradljivih aktivnih snovi je obstojnost pri shranjevanju in življenjsko dobo v skladišču mogoče določiti z drugimi veljavnimi znanstvenimi sredstvi, na primer z ekstrapolacijo analitičnih podatkov o aktivni snovi iz preskusov staranja pripravka, dokler ni dosežena mejna vrednost učinkovitosti.

3.8.   Tehnične lastnosti biocidnega pripravka, na primer stopnja higroskopičnosti, penjenje, pretočnost, sipkost, sposobnost upraševanja

3.9.   Fizikalna in kemijska združljivost z drugimi pripravki, vključno z drugimi biocidnimi pripravki, za kombinacijo katerih bo izdano dovoljenje za uporabo

4.   Postopki za določanje in analizo

4.1.   Analitska metoda za določanje koncentracije aktivnih snovi v biocidnem pripravku

4.2.   Če niso zajete v določbah razdelka 4.2 Priloge II, analitske metode, vključno z odstotki izkoristka in območjem določanja toksikološko in ekotoksikološko pomembnih sestavin biocidnega pripravka in/ali za njegove ostanke (kjer je primerno) v/na:

| 4.2.1. | tleh |
| --- | --- |

4.2.1.

tleh

| 4.2.2. | zraku |
| --- | --- |

4.2.2.

zraku

| 4.2.3. | vodi (vključno s pitno vodo) |
| --- | --- |

4.2.3.

vodi (vključno s pitno vodo)

| 4.2.4. | telesnih tekočinah in tkivih živali in človeka |
| --- | --- |

4.2.4.

telesnih tekočinah in tkivih živali in človeka

| 4.2.5. | tretirani hrani ali krmi |
| --- | --- |

4.2.5.

tretirani hrani ali krmi

5.   Predvidene uporabe in učinkovitost

5.1.   Vrsta pripravka in predvideno področje uporabe

5.2.   Način uporabe, vključno z opisom uporabljenega sistema

5.3.   Odmerek, in če je primerno, končna koncentracija biocidnega pripravka in aktivne snovi v sistemu, v katerem bo pripravek uporabljen, na primer v vodi za hlajenje, površinski vodi, vodi za ogrevanje

5.4.   Število in pogostnost uporabe, in kadar je to ustrezno, posebni podatki o različnih zemljepisnih legah, klimatskih razlikah in/ali potrebni karenci za zaščito človeka in živali

5.5.   Uporaba, na primer fungicid, rodenticid, insekticid, baktericid

5.6.   Škodljivi organizmi, ki jih je treba zatirati ter proizvodi, organizmi ali predmeti, ki jih je treba zaščititi

5.7.   Vplivi na ciljne organizme

5.8.   Način delovanja (vključno z zapoznelim delovanjem), če to ni zajeto v razdelku 5.4 Priloge II

5.9.   Uporabnik: industrijski, poklicni, za splošno uporabo (nepoklicni)

5.10.   Predlagano besedilo na oznaki pripravka

5.11.   Podatke o učinkovitosti, ki utemeljujejo besedilo, vključno z vsemi uporabljenimi standardnimi protokoli, laboratorijskimi preskusi ali preskusi na prostem, kjer je primerno

5.12.   Druge znane omejitve glede učinkovitosti, vključno z odpornostjo

6.   Toksikološke študije

6.1.   Akutna toksičnost

Pri raziskavah razdelkov od 6.1.1 do 6.1.2
  je lahko razvrščanje na podlagi izračuna, brez poseganja v člena 6 in 9 Uredbe (ES) št. 1272/2008, privzeti pristop. Samo v izrednih primerih se upošteva uporaba dodatnega in vivo preskušanja,
  in
  v takih primerih se preskusi le najpomembnejši način izpostavljenosti
  . Pline in hlapne tekočine je treba preskušati z vdihavanjem

6.1.1.   Oralna

▐

6.1.2.   Vdihavanje

Preskušanje pri vdihavanju je ustrezno le, če

| (i) | razvrščanje na podlagi izračuna ni izvedljivo; in |
| --- | --- |

(i)

razvrščanje na podlagi izračuna ni izvedljivo; in

| (ii) | to pomeni glavni način izpostavljenost ljudi, pri tem pa je treba upoštevati parni tlak snovi in možnost izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti.



  Preskušanje in vivo se najprej izvede z metodo razredov akutne toksičnosti. Klasični preskus smrtnega odmerka (LC50) naj bo uporabljen le v izjemnih okoliščinah. Zagotovi se utemeljitev uporabe drugega preskusa |
| --- | --- |

(ii)

to pomeni glavni način izpostavljenost ljudi, pri tem pa je treba upoštevati parni tlak snovi in možnost izpostavljenosti aerosolom, delcem ali kapljicam, ki jih je mogoče vdihniti.

▐

6.2.   Draženje kože in oči (2)

Razvrščanje na podlagi izračuna je lahko privzeti pristop

6.3.   Občutljivost kože

Razvrščanje na podlagi izračuna je lahko privzeti pristop

6.4.   Podatki o
  in vitro
  dermalni absorpciji

6.5.   Razpoložljivi toksikološki podatki o toksikološko pomembnih neaktivnih snoveh (tj. pogojno nevarnih snoveh)

6.6.   Podatki o izpostavljenosti človeka in delavca/uporabnika biocidnemu pripravku

Kjer je potrebno, se preskus(-i), opisan(-i) v Prilogi II, zahteva(-jo) za toksikološko pomembne neaktivne snovi v pripravku

7.   Ekotoksikološke študije

7.1.   Predvidene poti vstopa v okolje na podlagi predvidene uporabe

7.2.   Podatki o ekotoksičnosti aktivne snovi v pripravku, kadar o tem ni mogoče sklepati iz podatkov o sami aktivni snovi

7.3.   Razpoložljivi ekotoksikološki podatki o ekotoksikološko pomembnih neaktivnih snoveh (tj. pogojno nevarnih snoveh), na primer podatki iz varnostnih listov

8.   Ukrepi, ki jih je treba sprejeti za zaščito človeka, živali in okolja

8.1.   Priporočeni postopki in previdnostni ukrepi za rokovanje, uporabo, shranjevanje, prevoz ali v primeru požara

8.2.   Specifično ravnanje ob nesrečah, na primer prva pomoč, protistrupi, medicinsko zdravljenje, če je na voljo; nujni ukrepi za zaščito okolja; če to ni zajeto v točki 8.3 Naslova 1 Priloge II.

8.3.   Postopki čiščenja opreme za nanašanje (če obstajajo)

8.4.   Opis produktov zgorevanja v primeru požara

8.5.   Postopki za ravnanje z odpadki biocidnih pripravkov in njihovo embalažo za industrijo, poklicne uporabnike in za splošno uporabo (nepoklicne uporabnike); na primer možnosti recikliranja, nevtralizacije, pogoji za nadzorovan izpust in sežig

8.6.   Možnost uničenja ali dekontaminacije po izpustu v ali na:

| 8.6.1. | zrak |
| --- | --- |

8.6.1.

zrak

| 8.6.2. | vodo, vključno s pitno vodo |
| --- | --- |

8.6.2.

vodo, vključno s pitno vodo

| 8.6.3. | tla |
| --- | --- |

8.6.3.

tla

8.7.   Opažanja o neželenih ali nepredvidenih stranskih učinkih, na primer pri koristnih in drugih neciljnih organizmih

8.8.   Navedejo se repelenti ali ukrepi za nadzorovanje stopnje toksičnosti, za preprečevanje delovanja pripravka na neciljne organizme

9.   Kjer je primerno, se zagotovijo tudi dodatni podatki

9.1.   Nadaljnje raziskave v zvezi z vplivom na zdravje človeka

9.1.1.   Raziskave hrane in krme

9.1.1.1.   Če ostanejo ostanki biocidnega pripravka na krmi dalj časa, se zahtevajo raziskave krme in raziskave presnove pri živini, da bi lahko ocenili ostanke v hrani živalskega izvora

9.1.1.2.   Učinki industrijske predelave in/ali domače priprave na vrsto in količino ostankov biocidnega pripravka

9.1.2.   Drugi preskusi v zvezi z izpostavljenostjo človeka

Za biocidni pripravek se zahtevajo ustrezni preskusi in primer z utemeljitvijo

9.2.   Nadaljnje raziskave obnašanja in končnega stanja v okolju

9.2.1.   Kjer je potrebno, vsi podatki, ki se zahtevajo v oddelku 12 Priloge II

9.2.2.   Preskusi za porazdelitev in razgradnjo v:

9.2.2.1.   tleh

9.2.2.2.   vodi

9.2.2.3.   zraku

Zahteve za preskuse iz točk 1 in 2 zgoraj veljajo le za ekotoksikološko pomembne sestavine biocidnega pripravka

9.3.   Nadaljnje ekotoksikološke raziskave

9.3.1.   Vplivi na ptice

▐

9.3.2.   Vplivi na vodne organizme

9.3.2.1.   Kadar se pripravek uporablja na površinskih vodah, v njih ali blizu njih

| 9.3.2.1.1. | Posebne raziskave na ribah ali drugih vodnih organizmih |
| --- | --- |

9.3.2.1.1.

Posebne raziskave na ribah ali drugih vodnih organizmih

| 9.3.2.1.2. | Podatki o ostankih aktivne snovi v ribah, vključno s podatki o toksikološko pomembnih presnovkih |
| --- | --- |

9.3.2.1.2.

Podatki o ostankih aktivne snovi v ribah, vključno s podatki o toksikološko pomembnih presnovkih

| 9.3.2.1.3. | Raziskave, navedene v delih 2.1, 2.2, 2.3 in 2.4 oddelka 13 Priloge II, se lahko zahtevajo za pomembne sestavine biocidnega pripravka |
| --- | --- |

9.3.2.1.3.

Raziskave, navedene v delih 2.1, 2.2, 2.3 in 2.4 oddelka 13 Priloge II, se lahko zahtevajo za pomembne sestavine biocidnega pripravka

| 9.3.2.1.4. | Če se biocidni izdelek razpršuje v bližini površinskih voda, se lahko zahteva raziskava o nanosu pripravka, da se oceni tveganje za vodne organizme v naravnih pogojih |
| --- | --- |

9.3.2.1.4.

Če se biocidni izdelek razpršuje v bližini površinskih voda, se lahko zahteva raziskava o nanosu pripravka, da se oceni tveganje za vodne organizme v naravnih pogojih

9.3.3.   Vplivi na druge neciljne organizme

▐

9.3.3.1.   Akutna toksičnost za čebele

9.3.3.2.   Vplivi na koristne členonožce razen čebel

9.3.3.3.   Vplivi na deževnike in druge neciljne makroorganizme v tleh

9.3.3.4.   Vplivi na neciljne mikroorganizme v tleh

9.3.3.5.   Vplivi na druge specifične neciljne organizme (floro in favno), ki so ogroženi

9.3.3.6.   Če je biocidni pripravek v obliki vabe ali zrnc

| 9.3.3.6.1. | Nadzorovani preskusi za oceno tveganja za neciljne organizme v naravnih pogojih |
| --- | --- |

9.3.3.6.1.

Nadzorovani preskusi za oceno tveganja za neciljne organizme v naravnih pogojih

| 9.3.3.6.2. | Raziskave o tem, ali in kako ogroženi neciljni organizmi použijejo biocidni pripravek |
| --- | --- |

9.3.3.6.2.

Raziskave o tem, ali in kako ogroženi neciljni organizmi použijejo biocidni pripravek

10.   Razvrstitev, pakiranje in označevanje

| — | Predlogi za varnostne liste, kjer je primerno |
| --- | --- |

—

Predlogi za varnostne liste, kjer je primerno

| — | Oznake za nevarnost |
| --- | --- |

—

Oznake za nevarnost

| — | Oznake za nevarnost |
| --- | --- |

—

Oznake za nevarnost

| — | Izjave o nevarnosti |
| --- | --- |

—

Izjave o nevarnosti

| — | Previdnostne izjave |
| --- | --- |

—

Previdnostne izjave

| — | Embalaža (vrsta, material, velikost itd.), združljivost pripravka s predlaganimi materiali za embalažo |
| --- | --- |

—

Embalaža (vrsta, material, velikost itd.), združljivost pripravka s predlaganimi materiali za embalažo

11.   Povzetek in ocena razdelkov 2 do 10

NASLOV 2 –   Mikroorganizmi

Zahteve glede dokumentacije

Dokumentaciji je treba priložiti naslednje podatke.

1.   Predlagatelj

1.1.   Ime in naslov, itd.

1.2.   Proizvajalec (formulator) biocidnega pripravka in mikroorganizmov (imena, naslovi, vključno s krajem proizvodnega(ih) obrata(ov))

2.   Opis biocidnih pripravkov

2.1.   Blagovna znamka ali predlagana blagovna znamka in proizvajalčeva razvojna šifra biocidnega pripravka

2.2.   Podrobne količinske in kakovostne informacije v zvezi s sestavo biocidnega pripravka

2.3.   Fizikalno stanje in narava biocidnega pripravka

2.4.   Funkcija

3.   Fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti biocidnega pripravka

3.1.   Videz (barva in vonj)

3.2.   Obstojnost pri shranjevanju in rok uporabe

3.2.1.   Vplivi svetlobe, temperature in vlage na tehnične lastnosti biocidnega pripravka

3.2.2.   Drugi dejavniki, ki vplivajo na stabilnost

3.3.   Eksplozivne in oksidacijske lastnosti

3.4.   Plamenišče in drugi znaki vnetljivosti ali samovžiga

3.5.   Kislost, bazičnost in pH vrednost

3.6.   Viskoznost in površinska napetost

3.7.   Tehnične lastnosti biocidnega pripravka

3.7.1.   Močljivost

3.7.2.   Penjenje

3.7.3.   Sposobnost tvorjenja suspenzije in obstojnost suspenzije

3.7.4.   Suha in mokra sejalna analiza

3.7.5.   Razporeditev delcev po velikosti (prašiva in močljivi praški, zrnca), vsebnost prahu/drobnih delcev (zrnca), drobljivost in krušljivost (zrnca)

3.7.6.   Sposobnost emulgiranja, ponovnega emulgiranja, obstojnost emulzije

3.7.7.   Sipkost, pretočnost (izpiranje) in prašljivost

3.8.   Fizikalna, kemijska in biološka združljivost z drugimi pripravki, vključno z biocidnimi pripravki, s katerimi se pripravek uporablja po izdaji dovoljenja ali registracije

3.8.1.   Fizikalna združljivost

3.8.2.   Kemijska združljivost

3.8.3.   Biološka združljivost

3.9.   Povzetek in ocena fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnosti biocidnega pripravka

4.   Analizne metode

4.1.   Postopki za analizo biocidnega pripravka

4.2.   Postopki za določanje in količinsko vrednotenje ostankov

5.   Predvidena uporaba in učinkovitost

5.1.   Predvideno področje uporabe

5.2.   Način delovanja

5.3.   Podrobnosti o predvideni uporabi

5.4.   Pogostnost uporabe

5.5.   Vsebnost mikroorganizma v uporabljenem materialu (npr. napravi za uporabo ali vabi)

5.6.   Način uporabe

5.7.   Število in časovni razpored uporabe in trajanje varstva

5.8.   Potrebne čakalne dobe ali drugi varnostni ukrepi za preprečevanje neželenih učinkov na zdravje ljudi in živali ter okolje

5.9.   Predlagana navodila za uporabo

5.10.   Kategorija uporabnikov

5.11.   Podatki o možnem razvoju odpornosti

5.12.   Vplivi na materiale ali pripravke, tretirane z biocidnim pripravkom

6.   Vplivi na zdravje ljudi

6.1.   Osnovne raziskave akutne toksičnosti

6.1.1.   Akutna oralna toksičnost

Brez poseganja v člena 6 in 9 Uredbe (ES) št. 1272/2008 je lahko razvrščanje na podlagi izračuna privzeti pristop. Samo v izrednih primerih se upošteva uporaba dodatnega in vivo preskušanja, in v takih primerih se preskusi le najpomembnejši način izpostavljenosti.

6.1.2.   Akutna toksičnost pri vdihavanju

Preskušanje pri vdihavanju je ustrezno samo, če je glavni način izpostavljenosti ljudi.

6.1.3.   Akutna perkutana toksičnost

6.2.   Dodatne raziskave akutne toksičnosti

6.2.1.   Draženje kože

Razvrščanje na podlagi izračuna je lahko privzeti pristop.

6.2.2.   Draženje oči

Razvrščanje na podlagi izračuna je lahko privzeti pristop.

6.2.3.   Občutljivost kože

Razvrščanje na podlagi izračuna je lahko privzeti pristop.

6.3.   Podatki o izpostavljenosti

6.4.   Razpoložljivi toksikološki podatki o neaktivnih snoveh

6.5.   Dopolnilne raziskave za kombinacije biocidnih pripravkov

6.6.   Povzetek in ocena učinkov na zdravje ljudi

7.   Ostanki v ali na tretiranih snoveh, hrani in krmi

8.   Končno stanje in obnašanje v okolju

9.   Učinki na neciljne organizme

9.1.   Učinki na ptice

9.2.   Učinki na vodne organizme

9.3.   Učinki na čebele

9.4.   Učinki na členonožce, razen čebel

9.5.   Učinki na deževnike

9.6.   Učinki na mikroorganizme v tleh

9.7.   Dodatne raziskave o dodatnih vrstah ali raziskave višje stopnje, kot so raziskave o izbranih neciljnih organizmih

9.7.1.   Zemeljske rastline

9.7.2.   Sesalci

9.7.3.   Druge zadevne vrste in procesi

9.8.   Povzetek in ocena učinkov na neciljne organizme

10.   Razvrstitev, pakiranje in označevanje

Kot je določeno v členu 18(1), je treba predložiti predloge, vključno z obrazložitvijo izjave o nevarnosti in previdnostne izjave, v skladu z določbami iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 in Direktive 1999/45/ES. Razvrščanje obsega opis kategorije/kategorij nevarnosti in omejitvene izjave o nevarnosti za vse nevarne lastnosti.

10.1.   Embalaža in skladnost biocidnega pripravka s predlaganimi materiali za pakiranje

10.2.   Postopki za čiščenje opreme za nanašanje

10.3.   Delovna karenca, potrebne karence ali drugi varnostni ukrepi za zaščito ljudi, živine in okolja

10.4.   Priporočene metode in varnostni ukrepi za: upravljanje, skladiščenje, prevoz ali požar

10.5.   Ukrepi v primeru nesreče

10.6.   Postopki za uničenje ali dekontaminacijo biocidnega pripravka in njegove embalaže

10.6.1.   Nadzorovani sežig

10.6.2.   Drugo

10.7.   Načrt spremljanja, ki se uporabi za aktivne mikroorganizme in druge mikroorganizme, ki jih vsebuje biocidni pripravek, vključno s shranjevanjem, z upravljanjem, s prevozom in z uporabo

10.8.   Opozorilo, da mora biocidni pripravek nositi oznako za biološko nevarnost, določeno v Prilogi II k Direktivi 2000/54/ES

11.   Povzetek in ocena oddelkov 1 do 10, vključno z zaključki ocene tveganja in priporočili

---

(1)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(2)  Preskus draženja oči ni potreben, kadar je dokazano, da ima biocidni pripravek možne jedke lastnosti.

Sreda, 22. september 2010PRILOGA IV

SPLOŠNA PRAVILA ZA PRILAGODITEV ZAHTEV ZA PODATKE

Predlagatelj lahko predlaga prilagoditev zahtev za podatke, določenih v prilogah II in III v skladu s splošnimi pravili iz te priloge. Razloge za prilagoditve zahtev za podatke je treba jasno navesti pod ustreznim naslovom zahtevka, in sicer s sklicevanjem na določena pravila iz te priloge
  , temeljiti morajo na zadostnih znanstvenih dognanjih in jih mora potrditi pristojni organ
  .

1.   PRESKUSI ZNANSTVENO NISO POTREBNI

1.1.   Uporaba obstoječih podatkov

1.1.1.   Podatki o fizikalno-kemijskih lastnostih iz poskusov, ki niso izvedeni v skladu z dobro laboratorijsko prakso (DLP) ali ustreznimi poskusnimi metodami.

Podatki se upoštevajo kot enakovredni podatkom, pridobljenim z ustreznimi poskusnimi metodami, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (1) | primernost za namen razvrščanja in označevanja ter ocene tveganja; |
| --- | --- |

(1)

primernost za namen razvrščanja in označevanja ter ocene tveganja;

| (2) | zagotovljena je zadostna dokumentacija za oceno primernosti študije; in |
| --- | --- |

(2)

zagotovljena je zadostna dokumentacija za oceno primernosti študije; in

| (3) | podatki so za končno točko, ki se preiskuje, veljavni, študija pa se izvede na sprejemljivi ravni zagotovitve kakovosti. |
| --- | --- |

(3)

podatki so za končno točko, ki se preiskuje, veljavni, študija pa se izvede na sprejemljivi ravni zagotovitve kakovosti.

1.1.2.   Podatki o zdravju ljudi in okoljskih lastnostih iz preskusov, ki niso izvedeni v skladu z dobro laboratorijsko prakso (DLP) ali ustreznimi poskusnimi metodami.

Podatki se upoštevajo kot enakovredni podatkom, pridobljenim z ustreznimi poskusnimi metodami, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (1) | primernost za namen razvrščanja in označevanja ter ocene tveganja; |
| --- | --- |

(1)

primernost za namen razvrščanja in označevanja ter ocene tveganja;

| (2) | primerna in zanesljiva zajetost ključnih parametrov, predvidenih za preiskavo v ustrezni poskusni metodi; |
| --- | --- |

(2)

primerna in zanesljiva zajetost ključnih parametrov, predvidenih za preiskavo v ustrezni poskusni metodi;

| (3) | trajanje izpostavljenosti, ki je primerljivo z ustrezno poskusno metodo ali je od njega daljše, če je trajanje izpostavljenosti primeren parameter; ter |
| --- | --- |

(3)

trajanje izpostavljenosti, ki je primerljivo z ustrezno poskusno metodo ali je od njega daljše, če je trajanje izpostavljenosti primeren parameter; ter

| (4) | zagotovljena je primerna in zanesljiva dokumentacija študije. |
| --- | --- |

(4)

zagotovljena je primerna in zanesljiva dokumentacija študije.

1.1.3.   Zgodovinski podatki o ljudeh

Upoštevajo se zgodovinski podatki o ljudeh, kot so epidemiološke študije na izpostavljenih populacijah, podatki o nezgodni ali poklicni izpostavljenosti, študije biološkega monitoringa, klinične študije in študije na prostovoljcih, izvedene v skladu z mednarodno sprejetimi etičnimi standardi. Zahtevnost podatkov za posebne učinke za zdravje ljudi je med drugim odvisna od vrste analize, zajetih parametrov, obsega in specifičnosti odziva ter posledično od predvidljivosti učinkov. Kriteriji za oceno primernosti podatkov vključujejo:

| (1) | pravilno izbiro in opredelitev izpostavljenih in kontrolnih skupin; |
| --- | --- |

(1)

pravilno izbiro in opredelitev izpostavljenih in kontrolnih skupin;

| (2) | primerno opredelitev izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(2)

primerno opredelitev izpostavljenosti;

| (3) | zadostno trajanje spremljanja pojavnosti bolezni; |
| --- | --- |

(3)

zadostno trajanje spremljanja pojavnosti bolezni;

| (4) | veljavno metodo za opazovanje učinka; |
| --- | --- |

(4)

veljavno metodo za opazovanje učinka;

| (5) | pravilno obravnavanje pristranskosti in zavajajočih dejavnikov; ter |
| --- | --- |

(5)

pravilno obravnavanje pristranskosti in zavajajočih dejavnikov; ter

| (6) | sprejemljivo statistično zanesljivost za utemeljitev sklepa. |
| --- | --- |

(6)

sprejemljivo statistično zanesljivost za utemeljitev sklepa.

Vedno se zagotovi primerna in zanesljiva dokumentacija.

1.1.4.
     
  Metode izračuna za oceno tveganj pripravkov za zdravje

Zahtevanim podatkom za pripravke se lahko navadno izognemo v skladu s Prilogo II Direktive 1999/45/ES in/ali prilogo I Uredbe (ES) št. 1272/2008, ki velja za vse pripravke in upošteva vsa tveganja za zdravje snovi v pripravku. Posebne smernice so zagotovljene za naslednje kategorije negativnih učinkov za zdravje:

| — | akutni učinki s smrtnim izidom |
| --- | --- |

—

akutni učinki s smrtnim izidom

| — | trajni učinki po enkratni izpostavljenosti, ki nimajo smrtnega izida |
| --- | --- |

—

trajni učinki po enkratni izpostavljenosti, ki nimajo smrtnega izida

| — | resni učinki po ponovljeni ali daljši izpostavljenosti |
| --- | --- |

—

resni učinki po ponovljeni ali daljši izpostavljenosti

| — | jedki ali dražilni učinki |
| --- | --- |

—

jedki ali dražilni učinki

| — | učinek preobčutljivosti |
| --- | --- |

—

učinek preobčutljivosti

| — | rakotvorni učinek |
| --- | --- |

—

rakotvorni učinek

| — | mutageni učinek |
| --- | --- |

—

mutageni učinek

| — | učinek strupenosti za razmnoževanje. |
| --- | --- |

—

učinek strupenosti za razmnoževanje.

1.2.   Zanesljivost dokazov

Iz več neodvisnih virov podatkov je mogoče dovolj zanesljivo domnevati/sklepati, da ima snov določene nevarne lastnosti ali pa teh nima, medtem ko se informacije samo iz vsakega posameznega vira štejejo kot nezadostne za podporo tega mnenja. Dokazi iz uporabe novih poskusnih metod, ki še niso vključene med zadevne poskusne metode, ali mednarodne poskusne metode, ki jo kot enakovredno priznava Komisija, lahko dovolj zanesljivo kažejo na prisotnost ali odsotnost posebne nevarne lastnosti v snovi.

Kadar je na voljo dovolj zanesljivih dokazov za prisotnost ali odsotnost določene nevarne lastnosti:

| — | se za to lastnost opustijo nadaljnji preskusi na vretenčarjih, |
| --- | --- |

—

se za to lastnost opustijo nadaljnji preskusi na vretenčarjih,

| — | se lahko opustijo nadaljnji preskusi, ki ne vključujejo vretenčarjev. |
| --- | --- |

—

se lahko opustijo nadaljnji preskusi, ki ne vključujejo vretenčarjev.

Vedno se zagotovi primerna in zanesljiva dokumentacija.

1.3.   Kvalitativno in kvantitativno razmerje med strukturo in aktivnostjo ((Q)SAR)

Rezultati, pridobljeni iz veljavnih kvalitativnih ali kvantitativnih modelov razmerja med strukturo in aktivnostjo ((Q)SAR), lahko kažejo na prisotnost določene nevarne lastnosti ali njeno odsotnost. Rezultati iz (Q)SAR se lahko uporabijo namesto preskusov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| — | rezultati so izpeljani iz modela (Q)SAR, katerega znanstvena veljavnost je bila ugotovljena, |
| --- | --- |

—

rezultati so izpeljani iz modela (Q)SAR, katerega znanstvena veljavnost je bila ugotovljena,

| — | za snov velja področje uporabe modela (Q)SAR, |
| --- | --- |

—

za snov velja področje uporabe modela (Q)SAR,

| — | rezultati so primerni za razvrščanje in označevanje ter oceno tveganja in |
| --- | --- |

—

rezultati so primerni za razvrščanje in označevanje ter oceno tveganja in

| — | zagotovljena je primerna in zanesljiva dokumentacija uporabljene metode. |
| --- | --- |

—

zagotovljena je primerna in zanesljiva dokumentacija uporabljene metode.

1.4.   Metode in vitro

Rezultati, pridobljeni iz ustreznih metod in vitro, lahko kažejo prisotnost določene nevarne lastnosti ali so lahko pomembni za razumevanje mehanizmov, ki so lahko pomembni za oceno. V tem okviru „ustrezno“ pomeni dovolj dobro razvito v skladu z mednarodno dogovorjenimi merili za razvoj preskusov.

Od te potrditve se lahko odstopi, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (1) | rezultati izhajajo iz metode in vitro, katere znanstvena veljavnost je bila ugotovljena z validacijsko študijo v skladu z mednarodno dogovorjenimi načeli validacije; |
| --- | --- |

(1)

rezultati izhajajo iz metode in vitro, katere znanstvena veljavnost je bila ugotovljena z validacijsko študijo v skladu z mednarodno dogovorjenimi načeli validacije;

| (2) | rezultati so primerni za razvrščanje in označevanje
  in/ali
  oceno tveganja; in |
| --- | --- |

(2)

rezultati so primerni za razvrščanje in označevanje
  in/ali
  oceno tveganja; in

| (3) | zagotovljena je primerna in zanesljiva dokumentacija uporabljene metode. |
| --- | --- |

(3)

zagotovljena je primerna in zanesljiva dokumentacija uporabljene metode.

1.5.   Združevanje snovi v skupine in pristop navzkrižnega branja

Snovi, katerih fizikalno-kemijske, toksikološke ali ekotoksikološke lastnosti so lahko podobne ali sledijo urejenemu vzorcu kot rezultat strukturne podobnosti, se lahko upoštevajo kot skupina ali „kategorija“ snovi. Uporaba koncepta skupine zahteva, da je mogoče fizikalno-kemijske lastnosti, učinke za zdravje ljudi in učinke za okolje ali obstanek v okolju napovedati iz podatkov za referenčno snov znotraj skupine z interpolacijo na druge snovi v skupini (pristop navzkrižnega branja). Na ta način se izogne potrebi po preskusu vsake snovi za vsako končno točko. Podobnosti lahko temeljijo na:

| (1) | skupni funkcionalni skupini; |
| --- | --- |

(1)

skupni funkcionalni skupini;

| (2) | skupnih predhodnih pripravkih in/ali verjetnosti skupnih pripravkov razgradnje preko fizikalnih in bioloških procesov, ki so rezultat strukturno podobnih kemikalij; ali |
| --- | --- |

(2)

skupnih predhodnih pripravkih in/ali verjetnosti skupnih pripravkov razgradnje preko fizikalnih in bioloških procesov, ki so rezultat strukturno podobnih kemikalij; ali

| (3) | stalnem vzorcu spreminjanja učinkovitosti lastnosti znotraj kategorije. |
| --- | --- |

(3)

stalnem vzorcu spreminjanja učinkovitosti lastnosti znotraj kategorije.

Če se uporablja koncept skupine, se snovi razvrščajo in označujejo na tej podlagi.

Rezultati morajo vedno:

| — | biti primerni za namen razvrščanja in označevanja ter ocene tveganja, |
| --- | --- |

—

biti primerni za namen razvrščanja in označevanja ter ocene tveganja,

| — | primerno in zanesljivo zajemati ključne parametre, obravnavane z ustrezno poskusno metodo; |
| --- | --- |

—

primerno in zanesljivo zajemati ključne parametre, obravnavane z ustrezno poskusno metodo;

| — | zajemati trajanje izpostavljenosti, ki je primerljivo z ustrezno poskusno metodo ali je od nje daljše, če je trajanje izpostavljenosti primeren parameter, in |
| --- | --- |

—

zajemati trajanje izpostavljenosti, ki je primerljivo z ustrezno poskusno metodo ali je od nje daljše, če je trajanje izpostavljenosti primeren parameter, in

| — | zagotoviti primerno in zanesljivo dokumentacijo uporabljene metode. |
| --- | --- |

—

zagotoviti primerno in zanesljivo dokumentacijo uporabljene metode.

2.   PRESKUSI TEHNIČNO NISO IZVEDLJIVI

Preskusi za določeno končno točko se lahko opustijo, če študije zaradi lastnosti snovi tehnično ni mogoče izvesti: npr. ni mogoče uporabiti zelo hlapljivih, visoko reaktivnih ali nestabilnih snovi, mešanje snovi z vodo lahko povzroči nevarnost požara ali eksplozije ali označevanje radioaktivnosti snovi, ki se zahteva v nekaterih študijah, ni mogoče. Vedno se upoštevajo navodila, ki so podana v zadevnih poskusne metodah, zlasti o tehničnih omejitvah določene metode.

3.   PRESKUSI GLEDE NA IZPOSTAVLJENOST PRIPRAVKOV

3.1.   Preskusi v skladu z oddelkoma 6 in 7 Prilog II in III se lahko opustijo na podlagi vidikov izpostavljenosti.

3.2.   Vedno se zagotovita primerna utemeljitev in dokumentacija. Utemeljitev mora temeljiti na oceni izpostavljenosti v skladu s tehničnimi navodili.

Sreda, 22. september 2010PRILOGA V

VRSTE BIOCIDNIH PRIPRAVKOV IN NJIHOVI OPISI, KOT JE NAVEDENO V ČLENU 2(1)

Med te vrste pripravkov ne sodijo pripravki, zajeti v direktivah, navedenih v členu 2(2) za namen teh direktiv.

GLAVNA SKUPINA 1:   Dezinfekcijska sredstva in splošni biocidni pripravki

Med te vrste pripravkov ne sodijo pripravki za čiščenje, ki niso izdelani z namenom, da bi imeli biocidni učinek, med drugim tekočine za pomivanje, praški in podobni izdelki.

1. vrsta pripravkov:   Biocidni pripravki za človekovo osebno higieno

Izdelki iz te skupine so biocidni pripravki, ki se uporabljajo za človekovo osebno higieno.

2. vrsta pripravkov:   Razkužila in drugi biocidni pripravki za zasebne površine in površine, namenjene javnemu zdravstvu

Pripravki, ki se uporabljajo za razkuževanje zraka, površin, materialov, opreme in pohištva, ki se ne uporabljajo v neposrednem stiku s hrano ali krmo v zasebnih, javnih in industrijskih območjih, vključno z bolnišnicami, ter pripravki, ki se uporabljajo kot algicidi.

Med področja uporabe sodijo med drugim plavalni bazeni, akvariji, kopalne in druge vode; klimatske naprave; stene in tla v zdravstvenih in drugih ustanovah; kemična stranišča, odpadne vode, odpadki iz bolnišnic, prst in drugi substrati (na igriščih).

3. vrsta pripravkov:   veterinarsko higienski biocidni pripravki

Izdelki v tej skupini so biocidni pripravki, ki se uporabljajo za veterinarsko higienske namene, vključno s pripravki, ki se uporabljajo v območjih, kjer so živali nastanjene, kjer začasno bivajo ali na sredstvih za prevoz.

4. vrsta pripravkov:   dezinfekcijska sredstva za območja s hrano in krmo

Pripravki, ki se uporabljajo za razkuževanje opreme, posod, posod za hrano, orodja, površin ali cevovodov, ki so povezani s proizvodnjo, prevozom, skladiščenjem ali uživanjem hrane, krme ali pijač (vključno s pitno vodo) za ljudi in živali.

5. vrsta pripravkov:   Sredstva za razkuževanje pitne vode

Pripravki, ki se uporabljajo za razkuževanje pitne vode (za ljudi in živali).

GLAVNA SKUPINA 2:   Sredstva za konzerviranje

6. vrsta pripravkov:   sredstva za konzerviranje v vsebnikih

Pripravki, ki se uporabljajo za konzerviranje drugih izdelkov, razen hrane in krme v posodah. Delujejo, tako da preprečujejo kvarjenje izdelka zaradi delovanja mikrobov in s tem zagotavljajo njegov veljavni rok uporabnosti.

7. vrsta pripravkov:   sredstva za zaščito (ohranitev) prevlek

Pripravki, ki se uporabljajo za ohranjanje zaščitnih prevlek in premazov, s preprečevanjem mikrobnega kvara, da bi zaščitili prvotne lastnosti površine materiala ali predmetov, kot so barve, plastika, tesnilna sredstva, stenska veziva, veziva, papirni izdelki in umetniška dela.

8. vrsta pripravkov:   sredstva za zaščito lesa

Pripravki, ki se uporabljajo za zaščito lesa, ne glede na stopnjo predelave vključno z lesom na žagi, ki preprečujejo razvoj organizmov, ki uničujejo ali kvarijo les.

Med te izdelke sodijo preventivna sredstva in sredstva za sanacijo.

9. vrsta pripravkov:   pripravki za zaščito vlaken, usnja, gume in polimeriziranih materialov

Pripravki, ki se uporabljajo za zaščito vlaknastih ali polimeriziranih materialov, na primer izdelkov iz usnja, gume ali papirja ali tekstilnih izdelkov in gume s preprečevanjem kvara zaradi mikrobov.

Ti vključujejo proizvode, ki preprečujejo nastajanje mikroorganizmov na površini (npr. patogenih klic ali klic, ki povzročajo neprijeten vonj) in torej omejijo oz. preprečijo nastajanje neprijetnih vonjav in/ali se uporabljajo v druge namene.

10. vrsta pripravkov:   zaščitna sredstva v gradbeništvu

Pripravki, ki se uporabljajo za zaščito in sanacijo gradbenih objektov ali drugega gradbenega materiala razen lesa in preprečujejo mikrobno delovanje in naseljevanje alg.

11. vrsta pripravkov:   pripravki za zaščito sistemov hladilnih tekočin in predelovalnih sistemov

Pripravki, ki se uporabljajo za konzerviranje vode ali drugih tekočin za rabo v hladilnih in predelovalnih sistemih, in sicer s preprečevanjem razvoja škodljivih organizmov, kot so mikrobi, alge in školjke.

Med tovrstne pripravke ne sodijo pripravki za zaščito pitne vode.

12. vrsta pripravkov:   pripravki, ki preprečujejo nastajanje sluzi (slimicidi)

Pripravki, ki se uporabljajo za preprečevanje ali nadzor nastajanja sluzi na materialih, opremi ali konstrukcijah, ki se uporabljajo v industrijskih procesih, na primer pri lesni ali papirni kaši, pri poroznih peščenih slojih pri pridobivanju naftnih derivatov.

13. vrsta pripravkov:   sredstva za zaščito tekočin v kovinarski industriji

Pripravki, ki se uporabljajo za zaščito tekočin v kovinarski industriji s preprečevanjem mikrobnega kvara.

GLAVNA SKUPINA 3:   Zatiranje škodljivcev

14. vrsta pripravkov:   rodenticidi

Pripravki, ki se uporabljajo za zatiranje miši, podgan ali drugih glodavcev.

15. vrsta pripravkov:   avicidi

Pripravki, ki se uporabljajo za nadzor razmnoževanja ptic.

16. vrsta pripravkov:   moluskicidi

Pripravki, ki se uporabljajo za nadzor mehkužcev.

17. vrsta pripravkov:   piskicidi

Pripravki, ki se uporabljajo za nadzor rib; med te pripravke ne sodijo sredstva za zdravljenje bolezni pri ribah.

18. vrsta pripravkov:   insekticidi, akaricidi in pripravki za nadzor drugih členonožcev

Pripravki, ki se uporabljajo za nadzor členonožcev (na primer žuželk, pajkov in rakov).

19. vrsta pripravkov:   repelenti in sredstva za privabljanje (atraktanti)

Pripravki, ki se neposredno ali posredno uporabljajo za nadzor škodljivih organizmov (nevretenčarji, kot so bolhe, vretenčarji, kot so ptice), z odbijanjem ali privabljanjem, vključno s sredstvi za higieno ljudi ali živali).

GLAVNA SKUPINA 4:   Drugi biocidni pripravki

20. vrsta pripravkov:   -

21. vrsta pripravkov:   pripravki za preprečevanje naselitve organizmov na površini, ki je v stiku z vodo (antivegetacijska sredstva).

Pripravki za preprečevanje rasti in naselitve neželenih organizmov (mikrobov in rastlinskih in živalskih vrst) na plovilih, opremi za vodno kulturo in drugih objektih in konstrukcijah, ki se uporabljajo v vodi.

22. vrsta pripravkov:   Tekočine za balzamiranje in prepariranje

Pripravki, ki se uporabljajo za razkuževanje in ohranjanje človeških ali živalskih trupel ali njihovih delov.

23. vrsta pripravkov:   nadzor drugih vretenčarjev

Pripravki, ki se uporabljajo za zatiranje škodljivcev.

Sreda, 22. september 2010PRILOGA VI

SPLOŠNA NAČELA ZA OCENJEVANJE DOKUMENTACIJE ZA BIOCIDNE PRIPRAVKE

OPREDELITVE POJMOV

(a)   Določanje nevarnosti

Je ugotavljanje neželenih učinkov, ki jih biocidni pripravek lahko povzroči zaradi svojih lastnosti.

(b)   Ocena razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom)

Je ocena razmerja med odmerkom ali stopnjo izpostavljenosti aktivne snovi ali pogojno nevarne snovi v biocidnem pripravku ter resnostjo učinka.

(c)   Ocena izpostavljenosti

Je opis emisij, poti in hitrosti prehajanja aktivne snovi ali pogojno nevarne snovi v biocidnem pripravku ter njene preobrazbe ali razgradnje, da se oceni razmerje med koncentracijo in odmerki, ki so jim, ali so jim lahko izpostavljene populacije ljudi, živali ali ekosistemi.

(d)   Opis tveganja

Je ocena pojava in resnosti neželenih učinkov, za katere obstaja verjetnost, da bi nastopili pri populaciji ljudi, živali ali v ekosistemih zaradi dejanske ali predvidene izpostavljenosti aktivni snovi ali pogojno nevarni snovi v biocidnem pripravku. Ta ocena lahko zajema „oceno tveganja“, to je količinsko oceno verjetnosti.

(e)   Okolje

Voda, vključno s sedimenti, zrak, kopno, prosto živeče vrste živali in rastline ter vsa medsebojna razmerja med njimi kot tudi vsa razmerja z živimi organizmi.

UVOD

| 1. | Ta priloga določa načela, s katerimi se zagotavlja, da bo posledica ocen in odločitev pristojnega organa ali Agencije, ali Komisije, kjer je primerno, o izdaji dovoljenja za promet z biocidnim pripravkom, pod pogojem, da gre za kemijski pripravek, usklajena visoka raven varstva za ljudi, živali in okolje, v skladu s točko (b) člena 16(1). |
| --- | --- |

1.

Ta priloga določa načela, s katerimi se zagotavlja, da bo posledica ocen in odločitev pristojnega organa ali Agencije, ali Komisije, kjer je primerno, o izdaji dovoljenja za promet z biocidnim pripravkom, pod pogojem, da gre za kemijski pripravek, usklajena visoka raven varstva za ljudi, živali in okolje, v skladu s točko (b) člena 16(1).

| 2. | Da se zagotovi visoka in usklajena raven zaščite zdravja ljudi in živali ter okolja, se opredelijo vsa tveganja, ki izhajajo iz uporabe biocidnega pripravka. Da se to doseže, se izvede ocena tveganja, s katero se ugotovi sprejemljivost ali nesprejemljivost vseh tveganj, ugotovljenih med predlagano običajno uporabo biocidnega pripravka. To se opravi z oceno tveganj, povezanih z ustreznimi posameznimi sestavinami biocidnega pripravka
  ob ustreznem upoštevanju kumulativnih učinkov, kombinacij učinkov ter sinergijskih učinkov
  . |
| --- | --- |

2.

Da se zagotovi visoka in usklajena raven zaščite zdravja ljudi in živali ter okolja, se opredelijo vsa tveganja, ki izhajajo iz uporabe biocidnega pripravka. Da se to doseže, se izvede ocena tveganja, s katero se ugotovi sprejemljivost ali nesprejemljivost vseh tveganj, ugotovljenih med predlagano običajno uporabo biocidnega pripravka. To se opravi z oceno tveganj, povezanih z ustreznimi posameznimi sestavinami biocidnega pripravka
  ob ustreznem upoštevanju kumulativnih učinkov, kombinacij učinkov ter sinergijskih učinkov
  .

| 3. | Ocena tveganja je vedno obvezna za aktivno snov ali za snovi, ki so prisotne v biocidnem pripravku. To naj bi se že izvedlo zaradi vključitve aktivne snovi v Prilogo I. Po taki oceni tveganja se opredeli nevarnost in opravi, če je primerno, ocena razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom), ter ocena izpostavljenosti, ter pripravi opis tveganja
  ob ustreznem upoštevanju kumulativnih učinkov, kombinacij učinkov ter sinergijskih učinkov
  . Če količinska ocena tveganja ni mogoča, se pripravi kakovostna ocena.
  ▐ |
| --- | --- |

3.

Ocena tveganja je vedno obvezna za aktivno snov ali za snovi, ki so prisotne v biocidnem pripravku. To naj bi se že izvedlo zaradi vključitve aktivne snovi v Prilogo I. Po taki oceni tveganja se opredeli nevarnost in opravi, če je primerno, ocena razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom), ter ocena izpostavljenosti, ter pripravi opis tveganja
  ob ustreznem upoštevanju kumulativnih učinkov, kombinacij učinkov ter sinergijskih učinkov
  . Če količinska ocena tveganja ni mogoča, se pripravi kakovostna ocena.

▐

| 4. | Za oceno tveganja so potrebni podatki. Ti podatki so podrobno opisani v prilogah II, III in IV in so zaradi velike raznolikosti različnih vrst pripravkov fleksibilni ter v skladu z vrsto pripravka in z njim povezanim tveganjem. Zahtevajo se vsaj minimalni podatki, potrebni za pripravo primerne ocene tveganja. Pristojni organi ali Agencija morajo upoštevati zahteve iz člena 6 in člena 19 te uredbe, da se izognejo podvajanju predloženih podatkov. Najmanjši izbor zahtevanih podatkov za vsako vrsto biocidnega pripravka je opisan v Prilogi VI k Uredbi (ES) št. 1907/2006; te podatke je že bilo treba predložiti in oceniti v okviru ocene tveganja, ki se zahteva za vpis aktivne snovi v Prilogo I k tej uredbi. Zahtevajo se lahko tudi podatki za pogojno nevarne snovi v biocidnem pripravku. |
| --- | --- |

4.

Za oceno tveganja so potrebni podatki. Ti podatki so podrobno opisani v prilogah II, III in IV in so zaradi velike raznolikosti različnih vrst pripravkov fleksibilni ter v skladu z vrsto pripravka in z njim povezanim tveganjem. Zahtevajo se vsaj minimalni podatki, potrebni za pripravo primerne ocene tveganja. Pristojni organi ali Agencija morajo upoštevati zahteve iz člena 6 in člena 19 te uredbe, da se izognejo podvajanju predloženih podatkov. Najmanjši izbor zahtevanih podatkov za vsako vrsto biocidnega pripravka je opisan v Prilogi VI k Uredbi (ES) št. 1907/2006; te podatke je že bilo treba predložiti in oceniti v okviru ocene tveganja, ki se zahteva za vpis aktivne snovi v Prilogo I k tej uredbi. Zahtevajo se lahko tudi podatki za pogojno nevarne snovi v biocidnem pripravku.

| 5. | Rezultate ocen tveganja, ki se opravijo za aktivno snov in pogojno nevarno snov, prisotno v biocidnem pripravku, je treba združiti v skupno oceno za sam biocidni pripravek. |
| --- | --- |

5.

Rezultate ocen tveganja, ki se opravijo za aktivno snov in pogojno nevarno snov, prisotno v biocidnem pripravku, je treba združiti v skupno oceno za sam biocidni pripravek.

| 6. | Pri ocenjevanju in odločanju o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek pristojni organi ali Agencija:






  (a) | upošteva druge primerne tehnične ali znanstvene podatke, ki so na voljo v zvezi z lastnostmi biocidnega pripravka, njegovih sestavin, presnovkov ali ostankov. |
| --- | --- | --- |

6.

Pri ocenjevanju in odločanju o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek pristojni organi ali Agencija:

(a)

upošteva druge primerne tehnične ali znanstvene podatke, ki so na voljo v zvezi z lastnostmi biocidnega pripravka, njegovih sestavin, presnovkov ali ostankov.

| (b) | oceni, kadar je to ustrezno, utemeljitve, ki jih je predlagatelj predložil, kadar ni priskrbel določenih podatkov. |
| --- | --- |

(b)

oceni, kadar je to ustrezno, utemeljitve, ki jih je predlagatelj predložil, kadar ni priskrbel določenih podatkov.

| 7. | Znano je, da se številni biocidni pripravki le malo razlikujejo v svoji sestavi in to je pri oceni dokumentacije treba upoštevati. Pri tem je pomemben koncept „okvirnih formulacij“. |
| --- | --- |

7.

Znano je, da se številni biocidni pripravki le malo razlikujejo v svoji sestavi in to je pri oceni dokumentacije treba upoštevati. Pri tem je pomemben koncept „okvirnih formulacij“.

| 8. | Znano je, da nekateri biocidni pripravki pomenijo le majhno tveganje in da zanje velja, ob upoštevanju zahtev iz te priloge, skrajšani postopek, kot je podrobno opisan v členu 16(5) te uredbe. |
| --- | --- |

8.

Znano je, da nekateri biocidni pripravki pomenijo le majhno tveganje in da zanje velja, ob upoštevanju zahtev iz te priloge, skrajšani postopek, kot je podrobno opisan v členu 16(5) te uredbe.

| 9. | Uporaba teh splošnih načel naj vodi državo članico pri odločanju, ali naj izda dovoljenje za biocidne pripravke ali ne; v dovoljenju so lahko tudi omejitve glede uporabe ali drugi pogoji. V nekaterih primerih država članica lahko sklene, da potrebuje več podatkov, preden lahko sprejme odločitev o izdaji dovoljenja. |
| --- | --- |

9.

Uporaba teh splošnih načel naj vodi državo članico pri odločanju, ali naj izda dovoljenje za biocidne pripravke ali ne; v dovoljenju so lahko tudi omejitve glede uporabe ali drugi pogoji. V nekaterih primerih država članica lahko sklene, da potrebuje več podatkov, preden lahko sprejme odločitev o izdaji dovoljenja.

| 10. | Predlagatelji in pristojni organi v postopku ocenjevanja in odločanja sodelujejo, da hitreje razrešijo kakršna koli vprašanja glede zahtev o podatkih ali da v zgodnji fazi določijo kakršne koli potrebne dodatne raziskave ali dopolnijo vse predlagane pogoje za uporabo biocidnega pripravka ali spremenijo njegovo vrsto ali sestavo, da bi zagotovili popolno upoštevanje zahtev iz člena 16 in te priloge. Upravno breme, zlasti za majhna in srednje velika podjetja, naj bi bilo čim manjše, pri tem pa se ne sme posegati v stopnjo zaščite, namenjene človeku, živalim in okolju. |
| --- | --- |

10.

Predlagatelji in pristojni organi v postopku ocenjevanja in odločanja sodelujejo, da hitreje razrešijo kakršna koli vprašanja glede zahtev o podatkih ali da v zgodnji fazi določijo kakršne koli potrebne dodatne raziskave ali dopolnijo vse predlagane pogoje za uporabo biocidnega pripravka ali spremenijo njegovo vrsto ali sestavo, da bi zagotovili popolno upoštevanje zahtev iz člena 16 in te priloge. Upravno breme, zlasti za majhna in srednje velika podjetja, naj bi bilo čim manjše, pri tem pa se ne sme posegati v stopnjo zaščite, namenjene človeku, živalim in okolju.

| 11. | Presoje, ki jih sprejmejo pristojni organi v postopku ocenjevanja in odločanja, morajo temeljiti na znanstvenih načelih, po možnosti priznanih na mednarodni ravni, in upoštevati nasvete strokovnjakov. |
| --- | --- |

11.

Presoje, ki jih sprejmejo pristojni organi v postopku ocenjevanja in odločanja, morajo temeljiti na znanstvenih načelih, po možnosti priznanih na mednarodni ravni, in upoštevati nasvete strokovnjakov.

OCENA

Splošna načela

| 12. | Podatke, ki jih predlagatelj predloži v utemeljitev vloge za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, pristojni organi preučijo glede njihove celotne znanstvene vrednosti. Po potrditvi podatkov jih pristojni organi uporabijo za oceno tveganja, ki temelji na predlagani uporabi biocidnega pripravka. |
| --- | --- |

12.

Podatke, ki jih predlagatelj predloži v utemeljitev vloge za izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, pristojni organi preučijo glede njihove celotne znanstvene vrednosti. Po potrditvi podatkov jih pristojni organi uporabijo za oceno tveganja, ki temelji na predlagani uporabi biocidnega pripravka.

| 13. | Za aktivno snov v biocidnem pripravku se vedno pripravi ocena tveganja. Če so poleg tega v biocidnem pripravku tudi druge pogojno nevarne snovi,
  vsi razpoložljivi podatki vključijo v dokumentacijo za odobritev biocidnega pripravka
  za vsako od njih.
  Podatki zajemajo
  predlagano običajno uporabo biocidnega pripravka, skupaj z realno najslabšim možnim primerom, v katerem so zajeti vsi pomembni problemi proizvodnje in odstranjevanje samega biocidnega pripravka ali katerega koli s pripravkom obdelanega materiala. |
| --- | --- |

13.

Za aktivno snov v biocidnem pripravku se vedno pripravi ocena tveganja. Če so poleg tega v biocidnem pripravku tudi druge pogojno nevarne snovi,
  vsi razpoložljivi podatki vključijo v dokumentacijo za odobritev biocidnega pripravka
  za vsako od njih.
  Podatki zajemajo
  predlagano običajno uporabo biocidnega pripravka, skupaj z realno najslabšim možnim primerom, v katerem so zajeti vsi pomembni problemi proizvodnje in odstranjevanje samega biocidnega pripravka ali katerega koli s pripravkom obdelanega materiala.

| 14. | Za vsako aktivno in vsako pogojno nevarno snov, ki je v biocidnem pripravku, oceni tveganja sledi, kadar je to mogoče, opis nevarnosti in vzpostavitev ustreznih koncentracij, pri katerih ni opaziti neželenih učinkov (NOAEL). Ocena tudi vsebuje, kakor je primerno, oceno razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom), skupaj z oceno izpostavljenosti in opisom tveganja
  ob ustreznem upoštevanju kumulativnih učinkov, kombinacij učinkov ter sinergijskih učinkov
  . |
| --- | --- |

14.

Za vsako aktivno in vsako pogojno nevarno snov, ki je v biocidnem pripravku, oceni tveganja sledi, kadar je to mogoče, opis nevarnosti in vzpostavitev ustreznih koncentracij, pri katerih ni opaziti neželenih učinkov (NOAEL). Ocena tudi vsebuje, kakor je primerno, oceno razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom), skupaj z oceno izpostavljenosti in opisom tveganja
  ob ustreznem upoštevanju kumulativnih učinkov, kombinacij učinkov ter sinergijskih učinkov
  .

| 15. | Rezultate, pridobljene s primerjavo izpostavljenosti koncentracijam NOAEL za vsako aktivno ali pogojno nevarno snov, se združi v skupno oceno tveganja biocidnega pripravka. Če niso na voljo kvantitativni rezultati, je treba združiti rezultate kvalitativnih ocen. |
| --- | --- |

15.

Rezultate, pridobljene s primerjavo izpostavljenosti koncentracijam NOAEL za vsako aktivno ali pogojno nevarno snov, se združi v skupno oceno tveganja biocidnega pripravka. Če niso na voljo kvantitativni rezultati, je treba združiti rezultate kvalitativnih ocen.

| 16. | Ocena tveganja določa:






  (a) | tveganje za ljudi in živali, |
| --- | --- | --- |

16.

Ocena tveganja določa:

(a)

tveganje za ljudi in živali,

| (b) | tveganje za okolje, |
| --- | --- |

(b)

tveganje za okolje,

| (c) | potrebne ukrepe za zaščito ljudi, živali in okolja med predlagano običajno uporabo biocidnega pripravka in v realnem najslabšem možnem primeru. |
| --- | --- |

(c)

potrebne ukrepe za zaščito ljudi, živali in okolja med predlagano običajno uporabo biocidnega pripravka in v realnem najslabšem možnem primeru.

| 17. | V določenih primerih se lahko sklene, da so pred končno oceno tveganja potrebni dodatni podatki. Vsi zahtevani dodatni podatki so minimalni podatki, potrebni za dokončno oceno tveganja. |
| --- | --- |

17.

V določenih primerih se lahko sklene, da so pred končno oceno tveganja potrebni dodatni podatki. Vsi zahtevani dodatni podatki so minimalni podatki, potrebni za dokončno oceno tveganja.

Vplivi na človeka

| 18. | Ocena tveganja upošteva spodaj navedene možne vplive, ki nastanejo zaradi uporabe biocidnega pripravka in populacije, ki bodo verjetno izpostavljene temu pripravku. |
| --- | --- |

18.

Ocena tveganja upošteva spodaj navedene možne vplive, ki nastanejo zaradi uporabe biocidnega pripravka in populacije, ki bodo verjetno izpostavljene temu pripravku.

| 19. | Prej omenjeni vplivi nastanejo zaradi lastnosti aktivne snovi in vseh pogojno nevarnih snovi v biocidnem pripravku. Ti vplivi so:






  — | akutna in kronična toksičnost, |
| --- | --- | --- |

19.

Prej omenjeni vplivi nastanejo zaradi lastnosti aktivne snovi in vseh pogojno nevarnih snovi v biocidnem pripravku. Ti vplivi so:

—

akutna in kronična toksičnost,

| — | draženje, |
| --- | --- |

—

draženje,

| — | jedkost, |
| --- | --- |

—

jedkost,

| — | preobčutljivost (senzibilizacija), |
| --- | --- |

—

preobčutljivost (senzibilizacija),

| — | toksičnost pri ponovljenih odmerkih, |
| --- | --- |

—

toksičnost pri ponovljenih odmerkih,

| — | mutagenost, |
| --- | --- |

—

mutagenost,

| — | rakotvornost, |
| --- | --- |

—

rakotvornost,

| — | toksičnost za razmnoževanje, |
| --- | --- |

—

toksičnost za razmnoževanje,

| — | nevrotoksičnost, |
| --- | --- |

—

nevrotoksičnost,

| — | imunotoksičnost, |
| --- | --- |

—

imunotoksičnost,

| — | vse druge posebne lastnosti aktivne snovi ali pogojno nevarne snovi, |
| --- | --- |

—

vse druge posebne lastnosti aktivne snovi ali pogojno nevarne snovi,

| — | drugi vplivi zaradi fizikalno-kemijskih lastnosti. |
| --- | --- |

—

drugi vplivi zaradi fizikalno-kemijskih lastnosti.

| 20. | Zgoraj navedene populacije so:






  — | poklicni uporabniki, |
| --- | --- | --- |

20.

Zgoraj navedene populacije so:

—

poklicni uporabniki,

| — | nepoklicni uporabniki, |
| --- | --- |

—

nepoklicni uporabniki,

| — | osebe, ki so neposredno izpostavljene preko okolja. |
| --- | --- |

—

osebe, ki so neposredno izpostavljene preko okolja.

| 21. | Pri oceni tveganja je treba preučiti lastnosti in morebitne neželene učinke aktivne snovi in vseh pogojno nevarnih snovi v biocidnem pripravku. Če je zaradi tega biocidni pripravek razvrščen v skladu z zahtevami člena 58, se zahtevajo ocena razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom), ocena izpostavljenosti in opis tveganja. |
| --- | --- |

21.

Pri oceni tveganja je treba preučiti lastnosti in morebitne neželene učinke aktivne snovi in vseh pogojno nevarnih snovi v biocidnem pripravku. Če je zaradi tega biocidni pripravek razvrščen v skladu z zahtevami člena 58, se zahtevajo ocena razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom), ocena izpostavljenosti in opis tveganja.

| 22. | Da bi zmanjšali število poskusov na živalih, bi moralo ugotavljanje neželenih učinkov po možnosti temeljiti na podatkih o aktivni snovi in obstoječih podatkih o problematični snovi, ki jo vsebuje biocidni pripravek. Za ugotavljanje neželenih učinkov biocidnega pripravka bi bilo treba uporabljati zlasti določbe Direktive 1999/45/ES ali Uredbe (ES) št. 1272/2008. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Če je bil izveden preskus za ugotavljanje nevarnosti zaradi možnega vpliva aktivne snovi ali pogojno nevarne snovi v biocidnem pripravku, vendar pa po rezultatih biocidni pripravek ni bil razvrščen, opis nevarnosti zaradi tega ni potreben, če ne obstajajo drugi smiselni razlogi za zaskrbljenost, na primer neželeni učinke za okolje ali nesprejemljivi ostanki. |
| --- | --- |

23.

Če je bil izveden preskus za ugotavljanje nevarnosti zaradi možnega vpliva aktivne snovi ali pogojno nevarne snovi v biocidnem pripravku, vendar pa po rezultatih biocidni pripravek ni bil razvrščen, opis nevarnosti zaradi tega ni potreben, če ne obstajajo drugi smiselni razlogi za zaskrbljenost, na primer neželeni učinke za okolje ali nesprejemljivi ostanki.

| 24. | Pristojni organi uporabijo točke od 25 do 28 pri ocenjevanju razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom) za aktivno snov ali za pogojno nevarno snov v biocidnem pripravku. |
| --- | --- |

24.

Pristojni organi uporabijo točke od 25 do 28 pri ocenjevanju razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom) za aktivno snov ali za pogojno nevarno snov v biocidnem pripravku.

| 25. | Pri toksičnosti zaradi ponovljenih odmerkov in toksičnosti za razmnoževanje se oceni razmerje med odmerkom in učinkom za vsako aktivno snov ali pogojno nevarno snov, in kadar je to mogoče, ugotovi, kakšna je koncentracija, pri kateri ni opaziti neželenih učinkov (NOAEL). Če koncentracije NOAEL ni mogoče ugotoviti, se določi koncentracija, pri kateri so opazni najmanjši neželeni učinki (LOAEL). |
| --- | --- |

25.

Pri toksičnosti zaradi ponovljenih odmerkov in toksičnosti za razmnoževanje se oceni razmerje med odmerkom in učinkom za vsako aktivno snov ali pogojno nevarno snov, in kadar je to mogoče, ugotovi, kakšna je koncentracija, pri kateri ni opaziti neželenih učinkov (NOAEL). Če koncentracije NOAEL ni mogoče ugotoviti, se določi koncentracija, pri kateri so opazni najmanjši neželeni učinki (LOAEL).

| 26. | Za akutno toksičnost, jedkost in draženje običajno ni mogoče izpeljati NOAEL ali LOAEL na osnovi preskusov, opravljenih v skladu z zahtevami te uredbe. Za akutno toksičnost se ugotovi vrednost LD50 (srednji smrtni odmerek) ali LC50 (srednja smrtna koncentracija) ali, če je bil uporabljen postopek točno določenega odmerka, mejni odmerek. Za preostale učinke zadošča, da se ugotovi, ali ima aktivna snov ali pogojno nevarna snov naravno zmožnost, da povzroča take učinke pri uporabi pripravka. |
| --- | --- |

26.

Za akutno toksičnost, jedkost in draženje običajno ni mogoče izpeljati NOAEL ali LOAEL na osnovi preskusov, opravljenih v skladu z zahtevami te uredbe. Za akutno toksičnost se ugotovi vrednost LD50 (srednji smrtni odmerek) ali LC50 (srednja smrtna koncentracija) ali, če je bil uporabljen postopek točno določenega odmerka, mejni odmerek. Za preostale učinke zadošča, da se ugotovi, ali ima aktivna snov ali pogojno nevarna snov naravno zmožnost, da povzroča take učinke pri uporabi pripravka.

| 27. | Za mutagenost in rakotvornost zadošča, da se ugotovi, ali ima aktivna snov ali pogojno nevarna snov naravno zmožnost, da povzroča take učinke pri uporabi biocidnega pripravka. Če je mogoče dokazati, da aktivna snov ali pogojno nevarna snov, ki je opisna kot rakotvorna, ni genotoksična, je treba ugotoviti, kakšna je koncentracija N(L)OAEL, kot je navedeno v točki 25. |
| --- | --- |

27.

Za mutagenost in rakotvornost zadošča, da se ugotovi, ali ima aktivna snov ali pogojno nevarna snov naravno zmožnost, da povzroča take učinke pri uporabi biocidnega pripravka. Če je mogoče dokazati, da aktivna snov ali pogojno nevarna snov, ki je opisna kot rakotvorna, ni genotoksična, je treba ugotoviti, kakšna je koncentracija N(L)OAEL, kot je navedeno v točki 25.

| 28. | Ker v zvezi s občutljivostjo kože in dihal strokovnjaki do sedaj niso uspeli doseči enotnega stališča o možnosti določanja vrednosti odmerek/koncentracija, pod katero je malo verjetno, da pride do neželenih učinkov pri osebku, ki je že bil senzibiliziran na določeno snov, zadošča, da se oceni, ali ima aktivna snov ali pogojno nevarna snov zmožnost povzročati take učinke pri uporabi biocidnega pripravka. |
| --- | --- |

28.

Ker v zvezi s občutljivostjo kože in dihal strokovnjaki do sedaj niso uspeli doseči enotnega stališča o možnosti določanja vrednosti odmerek/koncentracija, pod katero je malo verjetno, da pride do neželenih učinkov pri osebku, ki je že bil senzibiliziran na določeno snov, zadošča, da se oceni, ali ima aktivna snov ali pogojno nevarna snov zmožnost povzročati take učinke pri uporabi biocidnega pripravka.

| 29. | Kjer so na voljo podatki o toksičnosti, dobljeni iz opazovanj izpostavljenosti pri človeku, na primer podatki iz izdelave, centrov za zastrupitve ali iz epidemioloških raziskav, se pri oceni tveganja ti podatki posebej upoštevajo. |
| --- | --- |

29.

Kjer so na voljo podatki o toksičnosti, dobljeni iz opazovanj izpostavljenosti pri človeku, na primer podatki iz izdelave, centrov za zastrupitve ali iz epidemioloških raziskav, se pri oceni tveganja ti podatki posebej upoštevajo.

| 30. | Oceno izpostavljenosti je treba opraviti za vsako populacijo ljudi (poklicne uporabnike, nepoklicne uporabnike in ljudi, ki so neposredno izpostavljeni preko okolja), pri kateri prihaja do izpostavljenosti biocidnemu pripravku ali pri katerih lahko smiselno predvidimo možnost izpostavljenosti. Namen te ocene je pripraviti kvantitativno ali kvalitativno oceno razmerja med odmerkom in koncentracijo za vsako aktivno snov ali pogojno nevarno snov, ki ji je ali bi ji lahko bila izpostavljena populacija med uporabo biocidnega pripravka. |
| --- | --- |

30.

Oceno izpostavljenosti je treba opraviti za vsako populacijo ljudi (poklicne uporabnike, nepoklicne uporabnike in ljudi, ki so neposredno izpostavljeni preko okolja), pri kateri prihaja do izpostavljenosti biocidnemu pripravku ali pri katerih lahko smiselno predvidimo možnost izpostavljenosti. Namen te ocene je pripraviti kvantitativno ali kvalitativno oceno razmerja med odmerkom in koncentracijo za vsako aktivno snov ali pogojno nevarno snov, ki ji je ali bi ji lahko bila izpostavljena populacija med uporabo biocidnega pripravka.

| 31. | Ocena izpostavljenosti temelji na podatkih iz priložene tehnične dokumentacije v skladu s členoma 6 in 19 ter vseh drugih razpoložljivih in ustreznih podatkih. Upošteva se zlasti, kjer je primerno:






  — | ustrezno izmerjene podatke o izpostavljenosti, |
| --- | --- | --- |

31.

Ocena izpostavljenosti temelji na podatkih iz priložene tehnične dokumentacije v skladu s členoma 6 in 19 ter vseh drugih razpoložljivih in ustreznih podatkih. Upošteva se zlasti, kjer je primerno:

—

ustrezno izmerjene podatke o izpostavljenosti,

| — | obliko, v kateri je pripravek dan v promet, |
| --- | --- |

—

obliko, v kateri je pripravek dan v promet,

| — | vrsto biocidnega pripravka, |
| --- | --- |

—

vrsto biocidnega pripravka,

| — | način uporabe in velikost uporabljenega odmerka, |
| --- | --- |

—

način uporabe in velikost uporabljenega odmerka,

| — | fizikalno-kemijske lastnosti pripravka, |
| --- | --- |

—

fizikalno-kemijske lastnosti pripravka,

| — | verjetne načine izpostavljenosti in možnost za absorpcijo, |
| --- | --- |

—

verjetne načine izpostavljenosti in možnost za absorpcijo,

| — | pogostost in trajanje izpostavljenosti, |
| --- | --- |

—

pogostost in trajanje izpostavljenosti,

| — | vrsto in velikost izpostavljenih populacij, kadar obstajajo podatki o tem. |
| --- | --- |

—

vrsto in velikost izpostavljenih populacij, kadar obstajajo podatki o tem.

| 32. | Pri izdelavi ocene izpostavljenosti se posebej upošteva ustrezno ugotovljene reprezentativne podatke o izpostavljenosti, če so na voljo. Kjer so za oceno stopnje izpostavljenosti uporabljene računske metode, se uporabljajo ustrezni modeli.
  Za take modele velja naslednje:






  — | prikazati morajo čim boljšo oceno vseh pomembnih postopkov ob upoštevanju resničnih parametrov in predpostavk, |
| --- | --- | --- |

32.

Pri izdelavi ocene izpostavljenosti se posebej upošteva ustrezno ugotovljene reprezentativne podatke o izpostavljenosti, če so na voljo. Kjer so za oceno stopnje izpostavljenosti uporabljene računske metode, se uporabljajo ustrezni modeli.

Za take modele velja naslednje:

—

prikazati morajo čim boljšo oceno vseh pomembnih postopkov ob upoštevanju resničnih parametrov in predpostavk,

| — | treba jih je analizirati ob upoštevanju možnih elementov negotovosti, |
| --- | --- |

—

treba jih je analizirati ob upoštevanju možnih elementov negotovosti,

| — | treba jih je zanesljivo validirati z meritvami, opravljenimi v pogojih, ki ustrezajo uporabi modela, |
| --- | --- |

—

treba jih je zanesljivo validirati z meritvami, opravljenimi v pogojih, ki ustrezajo uporabi modela,

| — | ustrezati morajo pogojem v območju uporabe. |
| --- | --- |

—

ustrezati morajo pogojem v območju uporabe.

Upoštevajo se tudi ustrezni podatki, pridobljeni pri spremljanju in nadzoru drugih snovi s podobno uporabo in podobnimi vzorci izpostavljenosti, ali lastnostmi.

| 33. | Če je bila za katerega od učinkov, prikazanih v točki 19, ugotovljena koncentracija NOAEL ali LOAEL, mora opisu tveganja slediti še primerjava NOAEL ali LOAEL z oceno razmerja med odmerkom in koncentracijo, ki ji bo populacija izpostavljena. Kjer koncentracije NOAEL ali LOAEL ni mogoče ugotoviti, je treba opraviti kvalitativno primerjavo. |
| --- | --- |

33.

Če je bila za katerega od učinkov, prikazanih v točki 19, ugotovljena koncentracija NOAEL ali LOAEL, mora opisu tveganja slediti še primerjava NOAEL ali LOAEL z oceno razmerja med odmerkom in koncentracijo, ki ji bo populacija izpostavljena. Kjer koncentracije NOAEL ali LOAEL ni mogoče ugotoviti, je treba opraviti kvalitativno primerjavo.

Vplivi na živali

| 34. | Z uporabo enakih ustreznih načel, kot so opisana v poglavju, ki obravnava vplive na človeka, pristojni organi preučijo tveganja biocidnega pripravka za živali. |
| --- | --- |

34.

Z uporabo enakih ustreznih načel, kot so opisana v poglavju, ki obravnava vplive na človeka, pristojni organi preučijo tveganja biocidnega pripravka za živali.

Vplivi na okolje

| 35. | Pri oceni tveganja je treba upoštevati vse neželene učinke, ki se po uporabi biocidnega pripravka pojavijo v katerem od treh ekosistemov - zraku, tleh in vodi (vključno s sedimenti) - in pri živih bitjih po uporabi biocidnega pripravka. |
| --- | --- |

35.

Pri oceni tveganja je treba upoštevati vse neželene učinke, ki se po uporabi biocidnega pripravka pojavijo v katerem od treh ekosistemov - zraku, tleh in vodi (vključno s sedimenti) - in pri živih bitjih po uporabi biocidnega pripravka.

| 36. | Pri oceni tveganja je treba preučiti lastnosti in morebitne neželene učinke aktivne snovi in vseh pogojno nevarnih snovi v biocidnem pripravku. Če je zaradi tega biocidni pripravek razvrščen v skladu z zahtevami te uredbe, se zahtevajo ocena razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom), ocena izpostavljenosti in opis tveganja. |
| --- | --- |

36.

Pri oceni tveganja je treba preučiti lastnosti in morebitne neželene učinke aktivne snovi in vseh pogojno nevarnih snovi v biocidnem pripravku. Če je zaradi tega biocidni pripravek razvrščen v skladu z zahtevami te uredbe, se zahtevajo ocena razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom), ocena izpostavljenosti in opis tveganja.

| 37. | Če je bil opravljen preskus, ki je primeren za ugotavljanje nevarnosti pri določenem možnem učinku aktivne snovi ali pogojno nevarne snovi v biocidnem pripravku, vendar po rezultatih biocidni pripravek ni bil razvrščen, ni potreben opis tveganja v zvezi s takim učinkom, razen če obstajajo drugi razumni razlogi za zaskrbljenost. Taki razlogi lahko nastanejo zaradi lastnosti in učinkov katere izmed aktivnih snovi ali pogojno nevarnih snovi v biocidnem pripravku, zlasti:






  — | znaki zmožnosti bioakumulacije, |
| --- | --- | --- |

37.

Če je bil opravljen preskus, ki je primeren za ugotavljanje nevarnosti pri določenem možnem učinku aktivne snovi ali pogojno nevarne snovi v biocidnem pripravku, vendar po rezultatih biocidni pripravek ni bil razvrščen, ni potreben opis tveganja v zvezi s takim učinkom, razen če obstajajo drugi razumni razlogi za zaskrbljenost. Taki razlogi lahko nastanejo zaradi lastnosti in učinkov katere izmed aktivnih snovi ali pogojno nevarnih snovi v biocidnem pripravku, zlasti:

—

znaki zmožnosti bioakumulacije,

| — | lastnosti, zaradi katerih je pripravek obstojen (biotsko ali abiotsko slabo razgradljiv), |
| --- | --- |

—

lastnosti, zaradi katerih je pripravek obstojen (biotsko ali abiotsko slabo razgradljiv),

| — | oblike krivulje toksičnost/čas v preskusu ekotoksičnosti, |
| --- | --- |

—

oblike krivulje toksičnost/čas v preskusu ekotoksičnosti,

| — | indikacije o drugih neželenih učinkih na osnovi raziskav toksičnosti (na primer razvrstitev med mutagene snovi), |
| --- | --- |

—

indikacije o drugih neželenih učinkih na osnovi raziskav toksičnosti (na primer razvrstitev med mutagene snovi),

| — | podatkov o po sestavi podobnih snoveh, |
| --- | --- |

—

podatkov o po sestavi podobnih snoveh,

| — | endokrinih učinkov. |
| --- | --- |

—

endokrinih učinkov.

| 38. | Oceno razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom) se opravi, da bi napovedali koncentracijo, pod katero ni mogoče pričakovati pojava neželenih učinkov na ekosistem, ki vzbuja zaskrbljenost. Oceni se razmerje za aktivno snov in za vsako pogojno nevarno snov v biocidnem pripravku. Omenjena koncentracija je znana koncentracija, pri kateri se ne napoveduje nobenih učinkov (PNEC). Ker v nekaterih primerih PNEC ni mogoče ugotoviti, je treba opraviti kvalitativno oceno razmerja odmerek (koncentracija) - odziv (učinek). |
| --- | --- |

38.

Oceno razmerja med odmerkom (koncentracijo) in odzivom (učinkom) se opravi, da bi napovedali koncentracijo, pod katero ni mogoče pričakovati pojava neželenih učinkov na ekosistem, ki vzbuja zaskrbljenost. Oceni se razmerje za aktivno snov in za vsako pogojno nevarno snov v biocidnem pripravku. Omenjena koncentracija je znana koncentracija, pri kateri se ne napoveduje nobenih učinkov (PNEC). Ker v nekaterih primerih PNEC ni mogoče ugotoviti, je treba opraviti kvalitativno oceno razmerja odmerek (koncentracija) - odziv (učinek).

| 39. | PNEC se določi iz podatkov o učinkih na organizme in iz raziskav ekotoksičnosti, predloženih v skladu z zahtevami členoma 6 in 18. Izračuna se z uporabo faktorja ocenjevanja za vrednosti, ki izhajajo iz preskusov na organizmih, na primer LD50 (srednji smrtni odmerek), LC50 (srednja smrtna koncentracija), EC50 (srednja učinkovita koncentracija), IC50 (koncentracija, ki povzroči 50 % zaviranje danega parametra, na primer rasti), NOEL(C) (koncentracija, pri kateri ni opaziti učinkov) ali LOEL(C) (najmanjša koncentracija, pri kateri ni opaznih učinkov). |
| --- | --- |

39.

PNEC se določi iz podatkov o učinkih na organizme in iz raziskav ekotoksičnosti, predloženih v skladu z zahtevami členoma 6 in 18. Izračuna se z uporabo faktorja ocenjevanja za vrednosti, ki izhajajo iz preskusov na organizmih, na primer LD50 (srednji smrtni odmerek), LC50 (srednja smrtna koncentracija), EC50 (srednja učinkovita koncentracija), IC50 (koncentracija, ki povzroči 50 % zaviranje danega parametra, na primer rasti), NOEL(C) (koncentracija, pri kateri ni opaziti učinkov) ali LOEL(C) (najmanjša koncentracija, pri kateri ni opaznih učinkov).

| 40. | Varnostni faktor je izraz stopnje negotovosti pri prenosu eksperimentalnih podatkov na omejenem številu vrst in osebkov ene vrste v kompleksne naravne sisteme. Na splošno velja, da se z obsežnostjo podatkov in trajanjem preskusov zmanjšuje eksperimentalna negotovost in s tem tudi varnostni faktor.
  Specifikacije za faktorje ocenjevanja se natančno opredelijo v opombah za tehnična navodila, ki v ta namen temeljijo predvsem na kazalnikih, podanih v točki 3.3.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

40.

Varnostni faktor je izraz stopnje negotovosti pri prenosu eksperimentalnih podatkov na omejenem številu vrst in osebkov ene vrste v kompleksne naravne sisteme. Na splošno velja, da se z obsežnostjo podatkov in trajanjem preskusov zmanjšuje eksperimentalna negotovost in s tem tudi varnostni faktor.

Specifikacije za faktorje ocenjevanja se natančno opredelijo v opombah za tehnična navodila, ki v ta namen temeljijo predvsem na kazalnikih, podanih v točki 3.3.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1907/2006.

| 41. | Oceno izpostavljenosti se izdela za vsak ekosistem, da bi napovedali koncentracijo, ki jo bomo verjetno ugotovili za vsako aktivno snov ali pogojno nevarno snov v biocidnem pripravku. Ta koncentracija je znana kot napovedana koncentracija v okolju (PEC). Ker v nekaterih primerih ni mogoče ugotoviti PEC, je treba opraviti kakovostno oceno izpostavljenosti. |
| --- | --- |

41.

Oceno izpostavljenosti se izdela za vsak ekosistem, da bi napovedali koncentracijo, ki jo bomo verjetno ugotovili za vsako aktivno snov ali pogojno nevarno snov v biocidnem pripravku. Ta koncentracija je znana kot napovedana koncentracija v okolju (PEC). Ker v nekaterih primerih ni mogoče ugotoviti PEC, je treba opraviti kakovostno oceno izpostavljenosti.

| 42. | PEC, ali kjer je potrebno, kvalitativno oceno izpostavljenosti, je treba ugotoviti le za tiste ekosisteme, v katerih so znani ali je smiselno pričakovati emisije, izpuste, odstranjevanje ali porazdelitev, vključno z upoštevanja vrednimi količinami, ki izvirajo iz materialov, obdelanih z biocidnimi pripravki. |
| --- | --- |

42.

PEC, ali kjer je potrebno, kvalitativno oceno izpostavljenosti, je treba ugotoviti le za tiste ekosisteme, v katerih so znani ali je smiselno pričakovati emisije, izpuste, odstranjevanje ali porazdelitev, vključno z upoštevanja vrednimi količinami, ki izvirajo iz materialov, obdelanih z biocidnimi pripravki.

| 43. | PEC ali kakovostno oceno izpostavljenosti je treba ugotoviti tako, da upoštevamo predvsem naslednje:






  — | ustrezno izmerjene podatke o izpostavljenosti, |
| --- | --- | --- |

43.

PEC ali kakovostno oceno izpostavljenosti je treba ugotoviti tako, da upoštevamo predvsem naslednje:

—

ustrezno izmerjene podatke o izpostavljenosti,

| — | obliko, v kateri je pripravek dan v promet, |
| --- | --- |

—

obliko, v kateri je pripravek dan v promet,

| — | vrsto biocidnega pripravka, |
| --- | --- |

—

vrsto biocidnega pripravka,

| — | način uporabe in velikost uporabljenega odmerka, |
| --- | --- |

—

način uporabe in velikost uporabljenega odmerka,

| — | fizikalno-kemijske lastnosti pripravka, |
| --- | --- |

—

fizikalno-kemijske lastnosti pripravka,

| — | razgradne/transformacijske produkte, |
| --- | --- |

—

razgradne/transformacijske produkte,

| — | verjeten vstop v ekosistem in možnost adsorpcije/desorpcije ter razgradnje, |
| --- | --- |

—

verjeten vstop v ekosistem in možnost adsorpcije/desorpcije ter razgradnje,

| — | pogostost in trajanje izpostavljenosti. |
| --- | --- |

—

pogostost in trajanje izpostavljenosti.

| 44. | Pri izdelavi ocene izpostavljenosti se posebej upošteva ustrezno ugotovljene reprezentativne podatke o izpostavljenosti, če so na voljo. Kjer so za oceno stopnje izpostavljenosti uporabljene računske metode, se uporabljajo ustrezni modeli. Značilnosti teh modelov morajo biti v skladu z značilnostmi, navedenimi v točki 32. Kjer je potrebno, je treba za vsak posamezne primer upoštevati ustrezne podatke, pridobljene pri spremljanju in nadzoru drugih snovi s podobno uporabo in podobnimi vzorci izpostavljenosti ali podobnimi lastnostmi. |
| --- | --- |

44.

Pri izdelavi ocene izpostavljenosti se posebej upošteva ustrezno ugotovljene reprezentativne podatke o izpostavljenosti, če so na voljo. Kjer so za oceno stopnje izpostavljenosti uporabljene računske metode, se uporabljajo ustrezni modeli. Značilnosti teh modelov morajo biti v skladu z značilnostmi, navedenimi v točki 32. Kjer je potrebno, je treba za vsak posamezne primer upoštevati ustrezne podatke, pridobljene pri spremljanju in nadzoru drugih snovi s podobno uporabo in podobnimi vzorci izpostavljenosti ali podobnimi lastnostmi.

| 45. | Za vsak ekosistem se v opis tveganja, če je le mogoče, vključi primerjava PEC s PNEC, tako da je mogoče izračunati razmerje PEC/PNEC. |
| --- | --- |

45.

Za vsak ekosistem se v opis tveganja, če je le mogoče, vključi primerjava PEC s PNEC, tako da je mogoče izračunati razmerje PEC/PNEC.

| 46. | Če razmerja PEC/PNEC ni mogoče izračunati, sledi opisu tveganja kvalitativna ocena verjetnosti, da obstaja učinek v sedanjih pogojih izpostavljenosti ali da se bo tak učinek v pričakovanih pogojih izpostavljenosti pojavil. |
| --- | --- |

46.

Če razmerja PEC/PNEC ni mogoče izračunati, sledi opisu tveganja kvalitativna ocena verjetnosti, da obstaja učinek v sedanjih pogojih izpostavljenosti ali da se bo tak učinek v pričakovanih pogojih izpostavljenosti pojavil.

Nesprejemljivi vplivi

| 47. | Pristojnim organom se predloži podatke, ki jih ta ovrednoti, da oceni, ali biocidni pripravek pri svojem učinkovanju ne povzroča nepotrebnega trpljenja
  in bolečine
  pri ciljnih vretenčarjih. V to je zajeta ocena mehanizma, s katerim se učinek doseže, ter opaženi vplivi na obnašanje in zdravje ciljnih vretenčarjev; če je načrtovani učinek ubiti ciljnega vretenčarja, se oceni čas, ki je potreben, da nastopi smrt, in pogoje, v katerih nastopi smrt.
  Te ugotovitve se za vsak odobren biocidni pripravek dajo na voljo javnosti na spletni strani Agencije. |
| --- | --- |

47.

Pristojnim organom se predloži podatke, ki jih ta ovrednoti, da oceni, ali biocidni pripravek pri svojem učinkovanju ne povzroča nepotrebnega trpljenja
  in bolečine
  pri ciljnih vretenčarjih. V to je zajeta ocena mehanizma, s katerim se učinek doseže, ter opaženi vplivi na obnašanje in zdravje ciljnih vretenčarjev; če je načrtovani učinek ubiti ciljnega vretenčarja, se oceni čas, ki je potreben, da nastopi smrt, in pogoje, v katerih nastopi smrt.
  Te ugotovitve se za vsak odobren biocidni pripravek dajo na voljo javnosti na spletni strani Agencije.

| 48. | Pristojni organi, kadar je to primerno, ocenijo možnost, da se pri ciljnem organizmu razvije odpornost na aktivno snov v biocidnem pripravku. |
| --- | --- |

48.

Pristojni organi, kadar je to primerno, ocenijo možnost, da se pri ciljnem organizmu razvije odpornost na aktivno snov v biocidnem pripravku.

| 49. | Če obstajajo znaki, da lahko nastanejo drugi nesprejemljivi učinki, pristojni organi preučijo in ocenijo verjetnost pojava takih učinkov. Primer takega neželenega učinka je neželena reakcija na kovinsko opremo, ki se uporablja v lesu po nanosu sredstva za zaščito lesa. |
| --- | --- |

49.

Če obstajajo znaki, da lahko nastanejo drugi nesprejemljivi učinki, pristojni organi preučijo in ocenijo verjetnost pojava takih učinkov. Primer takega neželenega učinka je neželena reakcija na kovinsko opremo, ki se uporablja v lesu po nanosu sredstva za zaščito lesa.

Učinkovitost

| 50. | Predloži in oceni se podatke, da bi ugotovili, ali je mogoče trditve o učinkovitosti biocidnega pripravka utemeljiti. Podatki, ki jih predloži predlagatelj ali ki jih imajo pristojni organi ali Agencija, morajo prikazati učinkovitost biocidnega pripravka na ciljne organizme pri normalni uporabi v skladu s pogoji za izdajo dovoljenja. |
| --- | --- |

50.

Predloži in oceni se podatke, da bi ugotovili, ali je mogoče trditve o učinkovitosti biocidnega pripravka utemeljiti. Podatki, ki jih predloži predlagatelj ali ki jih imajo pristojni organi ali Agencija, morajo prikazati učinkovitost biocidnega pripravka na ciljne organizme pri normalni uporabi v skladu s pogoji za izdajo dovoljenja.

| 51. | Preskuse je treba opraviti v skladu s smernicami Unije, če so te na voljo in se uporabljajo. Kjer je to primerno, se lahko uporabljajo druge metode, kot je prikazano na seznamu spodaj. Če obstajajo ustrezni sprejemljivi podatki raziskav na prostem, jih je mogoče uporabiti in sicer:






  — | ISO, CEN ali druge mednarodne standardne metode |
| --- | --- | --- |

51.

Preskuse je treba opraviti v skladu s smernicami Unije, če so te na voljo in se uporabljajo. Kjer je to primerno, se lahko uporabljajo druge metode, kot je prikazano na seznamu spodaj. Če obstajajo ustrezni sprejemljivi podatki raziskav na prostem, jih je mogoče uporabiti in sicer:

—

ISO, CEN ali druge mednarodne standardne metode

| — | nacionalno standardno metodo |
| --- | --- |

—

nacionalno standardno metodo

| — | standardno metodo v industriji (ki so jo sprejeli pristojni organi ali Agencija) |
| --- | --- |

—

standardno metodo v industriji (ki so jo sprejeli pristojni organi ali Agencija)

| — | standardno metodo posameznega proizvajalca (ki so jo sprejeli pristojni organi ali Agencija) |
| --- | --- |

—

standardno metodo posameznega proizvajalca (ki so jo sprejeli pristojni organi ali Agencija)

| — | podatke iz dejanskega razvoja biocidnega pripravka (ki so jih sprejeli pristojni organi ali Agencija). |
| --- | --- |

—

podatke iz dejanskega razvoja biocidnega pripravka (ki so jih sprejeli pristojni organi ali Agencija).

Povzetek

| 52. | Na vsakem področju, kjer so bile opravljene ocene tveganja, to so vplivi na človeka, živali in okolje, pristojni organi združijo rezultate za aktivno snov z rezultati za vsako pogojno nevarno snov, in tako pripravijo skupno oceno za biocidni pripravek. Pri tem je treba upoštevati vse možne sinergične učinke aktivne snovi (aktivnih snovi) in pogojno nevarnih snovi, ki so v biocidnem pripravku. |
| --- | --- |

52.

Na vsakem področju, kjer so bile opravljene ocene tveganja, to so vplivi na človeka, živali in okolje, pristojni organi združijo rezultate za aktivno snov z rezultati za vsako pogojno nevarno snov, in tako pripravijo skupno oceno za biocidni pripravek. Pri tem je treba upoštevati vse možne sinergične učinke aktivne snovi (aktivnih snovi) in pogojno nevarnih snovi, ki so v biocidnem pripravku.

| 53. | Pri biocidnih pripravkih, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, je treba upoštevati tudi kombinacijo neželenih učinkov, da bi dobili skupni učinek biocidnega pripravka. |
| --- | --- |

53.

Pri biocidnih pripravkih, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, je treba upoštevati tudi kombinacijo neželenih učinkov, da bi dobili skupni učinek biocidnega pripravka.

ODLOČANJE

Splošna načela

| 54. | Ob upoštevanju točke 90 pristojni organi ali Komisija sprejmejo odločitev o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek na podlagi povezovanja tveganja, ki ga povzročajo posamezne aktivne snovi, s tveganji zaradi pogojno nevarnih snovi v biocidnem pripravku. Ocene tveganja vključujejo normalno uporabo biocidnega pripravka skupaj z resnično najslabšim možnim primerom, v katerega so vključeni vsi pomembni problemi v zvezi z odstranjevanjem samega biocidnega pripravka ali materiala, ki je bil obdelan s tem pripravkom. |
| --- | --- |

54.

Ob upoštevanju točke 90 pristojni organi ali Komisija sprejmejo odločitev o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek na podlagi povezovanja tveganja, ki ga povzročajo posamezne aktivne snovi, s tveganji zaradi pogojno nevarnih snovi v biocidnem pripravku. Ocene tveganja vključujejo normalno uporabo biocidnega pripravka skupaj z resnično najslabšim možnim primerom, v katerega so vključeni vsi pomembni problemi v zvezi z odstranjevanjem samega biocidnega pripravka ali materiala, ki je bil obdelan s tem pripravkom.

| 55. | Pri odločitvi o izdaji dovoljenja pristojni organi ali Komisija sprejmejo enega od naslednjih sklepov za vsako vrsto pripravka in za vsako področje uporabe biocidnega pripravka, za katerega je bila vložena vloga za izdajo dovoljenja:






  (1) | za biocidni pripravek ni mogoče izdati dovoljenja; |
| --- | --- | --- |

55.

Pri odločitvi o izdaji dovoljenja pristojni organi ali Komisija sprejmejo enega od naslednjih sklepov za vsako vrsto pripravka in za vsako področje uporabe biocidnega pripravka, za katerega je bila vložena vloga za izdajo dovoljenja:

(1)

za biocidni pripravek ni mogoče izdati dovoljenja;

| (2) | za biocidni pripravek je dovoljenje mogoče izdati pod določenimi pogoji/omejitvami; |
| --- | --- |

(2)

za biocidni pripravek je dovoljenje mogoče izdati pod določenimi pogoji/omejitvami;

| (3) | pred sprejemom odločitve o izdaji dovoljenja je potrebno več podatkov. |
| --- | --- |

(3)

pred sprejemom odločitve o izdaji dovoljenja je potrebno več podatkov.

| 56. | Če pristojni organi ali Komisija sprejmejo sklep, da se, preden je mogoče sprejeti odločitev o izdaji dovoljenja, zahtevajo dodatni podatki ali informacije, se potreba po dodatnih podatkih ali informacijah utemelji. Take dodatne informacije ali podatki so minimalni potrebni podatki za izvedbo nadaljnje ustrezne ocene tveganja. |
| --- | --- |

56.

Če pristojni organi ali Komisija sprejmejo sklep, da se, preden je mogoče sprejeti odločitev o izdaji dovoljenja, zahtevajo dodatni podatki ali informacije, se potreba po dodatnih podatkih ali informacijah utemelji. Take dodatne informacije ali podatki so minimalni potrebni podatki za izvedbo nadaljnje ustrezne ocene tveganja.

| 57. | Pristojni organi ali Komisija dovolijo uporabo le tistih biocidnih pripravkov, ki, kadar se uporabljajo v skladu s pogoji v izdanem dovoljenju, ne pomenijo nesprejemljivega tveganja za ljudi, živali ali okolje, ki so učinkoviti in vsebujejo aktivne snovi, ki jih je na ravni Unije dovoljeno uporabljati v takih biocidnih pripravkih. |
| --- | --- |

57.

Pristojni organi ali Komisija dovolijo uporabo le tistih biocidnih pripravkov, ki, kadar se uporabljajo v skladu s pogoji v izdanem dovoljenju, ne pomenijo nesprejemljivega tveganja za ljudi, živali ali okolje, ki so učinkoviti in vsebujejo aktivne snovi, ki jih je na ravni Unije dovoljeno uporabljati v takih biocidnih pripravkih.

| 58. | Pristojni organi ali Komisija pri izdaji dovoljenja določijo, kadar je to primerno, pogoje ali omejitve. Vrsta in zahtevnost pogojev ali omejitev se določi na osnovi pričakovanih koristi in tveganj in mora ustrezati vrsti in obsegu pričakovanih koristi in tveganj za katere je verjetno, da se bodo pojavili zaradi uporabe biocidnega pripravka. |
| --- | --- |

58.

Pristojni organi ali Komisija pri izdaji dovoljenja določijo, kadar je to primerno, pogoje ali omejitve. Vrsta in zahtevnost pogojev ali omejitev se določi na osnovi pričakovanih koristi in tveganj in mora ustrezati vrsti in obsegu pričakovanih koristi in tveganj za katere je verjetno, da se bodo pojavili zaradi uporabe biocidnega pripravka.

| 59. | V postopku odločanja pristojni organi ali Komisija upoštevajo zlasti naslednje:






  — | rezultate ocene tveganja, zlasti razmerje med izpostavljenostjo in učinkom, |
| --- | --- | --- |

59.

V postopku odločanja pristojni organi ali Komisija upoštevajo zlasti naslednje:

—

rezultate ocene tveganja, zlasti razmerje med izpostavljenostjo in učinkom,

| — | vrsto in resnost učinka
  ob ustreznem upoštevanju kumulativnih učinkov, kombinacij učinkov ter sinergijskih učinkov
  , |
| --- | --- |

—

vrsto in resnost učinka
  ob ustreznem upoštevanju kumulativnih učinkov, kombinacij učinkov ter sinergijskih učinkov
  ,

| — | obvladovanje stopnje tveganja, |
| --- | --- |

—

obvladovanje stopnje tveganja,

| — | področje uporabe biocidnega pripravka, |
| --- | --- |

—

področje uporabe biocidnega pripravka,

| — | učinkovitost biocidnega pripravka, |
| --- | --- |

—

učinkovitost biocidnega pripravka,

| — | fizikalne lastnosti biocidnega pripravka, |
| --- | --- |

—

fizikalne lastnosti biocidnega pripravka,

| — | koristi, ki izhajajo iz uporabe biocidnega pripravka. |
| --- | --- |

—

koristi, ki izhajajo iz uporabe biocidnega pripravka.

| 60. | Pristojni organi ali Komisija pri odločanju o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek upoštevajo stopnjo zaupanja zaradi variabilnosti podatkov, uporabljenih v postopku ocenjevanja in odločanja. |
| --- | --- |

60.

Pristojni organi ali Komisija pri odločanju o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek upoštevajo stopnjo zaupanja zaradi variabilnosti podatkov, uporabljenih v postopku ocenjevanja in odločanja.

| 61. | Pristojni organi ali Komisija predpišejo, da se biocidni pripravki pravilno uporabljajo. Med pravilno uporabo spada uporaba učinkovitega odmerka in čim bolj racionalna uporaba biocidnega pripravka, kadar je to mogoče. |
| --- | --- |

61.

Pristojni organi ali Komisija predpišejo, da se biocidni pripravki pravilno uporabljajo. Med pravilno uporabo spada uporaba učinkovitega odmerka in čim bolj racionalna uporaba biocidnega pripravka, kadar je to mogoče.

Vplivi na človeka

| 62. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če se pri oceni tveganja potrdi, da pri predvideni uporabi, vključno z resnično najslabšim možnim primerom, pripravek pomeni nesprejemljivo tveganje za ljudi. |
| --- | --- |

62.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če se pri oceni tveganja potrdi, da pri predvideni uporabi, vključno z resnično najslabšim možnim primerom, pripravek pomeni nesprejemljivo tveganje za ljudi.

| 63. | Pristojni organi ali Komisija pri odločanju o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek preučijo možne vplive na vse populacije ljudi, t.j. na poklicne uporabnike, nepoklicne uporabnike in ljudi, ki so neposredno ali posredno izpostavljeni preko okolja. |
| --- | --- |

63.

Pristojni organi ali Komisija pri odločanju o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek preučijo možne vplive na vse populacije ljudi, t.j. na poklicne uporabnike, nepoklicne uporabnike in ljudi, ki so neposredno ali posredno izpostavljeni preko okolja.

| 64. | Pristojni organi ali Komisija preučijo razmerje med izpostavljenostjo in učinkom in to uporabi v postopku odločanja. Pri preučevanju tega razmerja je treba upoštevati več dejavnikov, eden najpomembnejših pa je vrsta neželenega učinka snovi. Med take učinke sodijo akutna toksičnost, draženje, jedkost, preobčutljivost, toksičnost pri ponovljenih odmerkih, mutagenost, rakotvornost, nevrotoksičnost, toksičnost za razmnoževanje, skupaj s fizikalno-kemijskimi lastnostmi in vsemi drugimi neželenimi lastnostmi aktivne snovi ali pogojno nevarne snovi. |
| --- | --- |

64.

Pristojni organi ali Komisija preučijo razmerje med izpostavljenostjo in učinkom in to uporabi v postopku odločanja. Pri preučevanju tega razmerja je treba upoštevati več dejavnikov, eden najpomembnejših pa je vrsta neželenega učinka snovi. Med take učinke sodijo akutna toksičnost, draženje, jedkost, preobčutljivost, toksičnost pri ponovljenih odmerkih, mutagenost, rakotvornost, nevrotoksičnost, toksičnost za razmnoževanje, skupaj s fizikalno-kemijskimi lastnostmi in vsemi drugimi neželenimi lastnostmi aktivne snovi ali pogojno nevarne snovi.

| 65. | Pristojni organi ali Komisija pri odločanju o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek primerjajo, kadar je to mogoče, dobljene rezultate z rezultati iz prejšnjih ocen tveganja za enake ali podobne neželene učinke in se odločijo glede ustrezne meje varnosti (v nadaljnjem besedilu: UMV). |
| --- | --- |

65.

Pristojni organi ali Komisija pri odločanju o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek primerjajo, kadar je to mogoče, dobljene rezultate z rezultati iz prejšnjih ocen tveganja za enake ali podobne neželene učinke in se odločijo glede ustrezne meje varnosti (v nadaljnjem besedilu: UMV).

| 66. | UMV je običajno 100, vendar je lahko ustrezna tudi UMV, višja ali nižja od 100, kar je med drugim odvisno od vrste nevarnega toksičnega učinka. |
| --- | --- |

66.

UMV je običajno 100, vendar je lahko ustrezna tudi UMV, višja ali nižja od 100, kar je med drugim odvisno od vrste nevarnega toksičnega učinka.

| 67. | Če je primerno, morajo pristojni organi ali Komisija kot pogoj za izdajo dovoljenja za pripravek predpisati uporabo osebne zaščitne opreme, kot so plinske maske, dihalne maske, delovna obleka, rokavice in zaščitna očala, da bi se zmanjšala izpostavljenost poklicnih uporabnikov. Taka oprema jim mora biti vedno na voljo. |
| --- | --- |

67.

Če je primerno, morajo pristojni organi ali Komisija kot pogoj za izdajo dovoljenja za pripravek predpisati uporabo osebne zaščitne opreme, kot so plinske maske, dihalne maske, delovna obleka, rokavice in zaščitna očala, da bi se zmanjšala izpostavljenost poklicnih uporabnikov. Taka oprema jim mora biti vedno na voljo.

| 68. | Če bi bila uporaba zaščitne opreme edini možni način za zmanjšanje izpostavljenosti pri nepoklicnih uporabnikih, se za pripravek navadno ne izda dovoljenje za uporabo. |
| --- | --- |

68.

Če bi bila uporaba zaščitne opreme edini možni način za zmanjšanje izpostavljenosti pri nepoklicnih uporabnikih, se za pripravek navadno ne izda dovoljenje za uporabo.

| 69. | Če razmerja med izpostavljenostjo in učinkom ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven, pristojni organi ali Komisija ne smejo izdati dovoljenja za biocidni pripravek. |
| --- | --- |

69.

Če razmerja med izpostavljenostjo in učinkom ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven, pristojni organi ali Komisija ne smejo izdati dovoljenja za biocidni pripravek.

Vplivi na živali

| 70. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če se pri oceni tveganja potrdi, da pri običajni uporabi izdelek pomeni nesprejemljivo tveganje za neciljne živali. |
| --- | --- |

70.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če se pri oceni tveganja potrdi, da pri običajni uporabi izdelek pomeni nesprejemljivo tveganje za neciljne živali.

| 71. | Pristojni organi ali Komisija pri odločanju o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek preučijo tveganja, ki jih pripravek pomeni za živali ob upoštevanju enakih ustreznih meril, kakor so opisana v poglavju, ki obravnava vplive na ljudi. |
| --- | --- |

71.

Pristojni organi ali Komisija pri odločanju o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek preučijo tveganja, ki jih pripravek pomeni za živali ob upoštevanju enakih ustreznih meril, kakor so opisana v poglavju, ki obravnava vplive na ljudi.

Vplivi na okolje

| 72. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če ocena tveganja potrdi, da aktivna snov ali katera koli pogojno nevarna snov, razgradni ali reakcijski produkt predstavlja nesprejemljivo tveganje v katerem koli ekosistemu, vodi (vključno s sedimenti), tleh in zraku. Sem spada tudi ocena tveganja za neciljne organizme v omenjenih ekosistemih.
  Pristojni organi ali Komisija pri odločanju o obstoju nesprejemljivega tveganja pred sprejetjem končne odločitve v skladu s točko 90, upoštevajo merila iz točk od 75 do 85. |
| --- | --- |

72.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če ocena tveganja potrdi, da aktivna snov ali katera koli pogojno nevarna snov, razgradni ali reakcijski produkt predstavlja nesprejemljivo tveganje v katerem koli ekosistemu, vodi (vključno s sedimenti), tleh in zraku. Sem spada tudi ocena tveganja za neciljne organizme v omenjenih ekosistemih.

Pristojni organi ali Komisija pri odločanju o obstoju nesprejemljivega tveganja pred sprejetjem končne odločitve v skladu s točko 90, upoštevajo merila iz točk od 75 do 85.

| 73. | Osnovno orodje, ki se uporablja v postopku odločanja, je razmerje PEC/PNEC, ali če ta ni na voljo, kvalitativna ocena tega razmerja. Ustrezno se upošteva natančnost razmerja zaradi spremenljivosti podatkov, ki se uporabljajo pri meritvah koncentracije in oceni.
  Pri določanju PEC je treba uporabiti najprimernejši model, ob upoštevanju obnašanja končnega stanja biocidnega pripravka v okolju. |
| --- | --- |

73.

Osnovno orodje, ki se uporablja v postopku odločanja, je razmerje PEC/PNEC, ali če ta ni na voljo, kvalitativna ocena tega razmerja. Ustrezno se upošteva natančnost razmerja zaradi spremenljivosti podatkov, ki se uporabljajo pri meritvah koncentracije in oceni.

Pri določanju PEC je treba uporabiti najprimernejši model, ob upoštevanju obnašanja končnega stanja biocidnega pripravka v okolju.

| 74. | Če je razmerje PEC/PNEC za katerikoli dani ekosistem enako ali manjše od ena, se v opisu tveganja navede, da niso potrebni nadaljnji podatki in/ali preskusi.
  Če je razmerje PEC/PNEC večje od ena, pristojni organi ali Komisija na osnovi velikosti tega razmerja in na osnovi drugih ustreznih dejavnikov presodijo, ali so potrebni nadaljnji podatki in/ali preskusi, da bi pojasnili, ali je zaskrbljenost upravičena in ugotovili, ali so potrebni ukrepi za zmanjšanje tveganja in ali za pripravek sploh ni mogoče izdati dovoljenja. Pri tem je treba upoštevati ustrezne dejavnike, navedene v točki 37. |
| --- | --- |

74.

Če je razmerje PEC/PNEC za katerikoli dani ekosistem enako ali manjše od ena, se v opisu tveganja navede, da niso potrebni nadaljnji podatki in/ali preskusi.

Če je razmerje PEC/PNEC večje od ena, pristojni organi ali Komisija na osnovi velikosti tega razmerja in na osnovi drugih ustreznih dejavnikov presodijo, ali so potrebni nadaljnji podatki in/ali preskusi, da bi pojasnili, ali je zaskrbljenost upravičena in ugotovili, ali so potrebni ukrepi za zmanjšanje tveganja in ali za pripravek sploh ni mogoče izdati dovoljenja. Pri tem je treba upoštevati ustrezne dejavnike, navedene v točki 37.

Voda

| 75. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če ima pod predlaganimi pogoji uporabe predvidena koncentracija aktivne snovi ali katere koli druge pogojno nevarne snovi, ali ustreznih presnovkov ali razgradnih ali reakcijskih produktov v vodi (ali v sedimentih) nesprejemljiv učinek na neciljne vrste v vodnem ali morskem okolju ali v rečnih ustjih, razen če ni znanstveno dokazano, da v ustreznih pogojih na prostem ni nesprejemljivih učinkov. |
| --- | --- |

75.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če ima pod predlaganimi pogoji uporabe predvidena koncentracija aktivne snovi ali katere koli druge pogojno nevarne snovi, ali ustreznih presnovkov ali razgradnih ali reakcijskih produktov v vodi (ali v sedimentih) nesprejemljiv učinek na neciljne vrste v vodnem ali morskem okolju ali v rečnih ustjih, razen če ni znanstveno dokazano, da v ustreznih pogojih na prostem ni nesprejemljivih učinkov.

| 76. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če v predlaganih pogojih uporabe predvidena koncentracija aktivne snovi ali katere koli druge pogojno nevarne snovi, ali ustreznih presnovkov ali razgradnih ali reakcijskih produktov v podtalnici presega manjšo od naslednjih dveh koncentracij:






  — | največjo dovoljeno koncentracijo, določeno z Direktivo Sveta 80/778/EGS z dne 15. julija 1980 o kakovosti vode za prehranske namene (1), ali |
| --- | --- | --- |

76.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če v predlaganih pogojih uporabe predvidena koncentracija aktivne snovi ali katere koli druge pogojno nevarne snovi, ali ustreznih presnovkov ali razgradnih ali reakcijskih produktov v podtalnici presega manjšo od naslednjih dveh koncentracij:

—

največjo dovoljeno koncentracijo, določeno z Direktivo Sveta 80/778/EGS z dne 15. julija 1980 o kakovosti vode za prehranske namene (1), ali

| — | največjo koncentracijo, določeno po postopku za vključitev aktivne snovi v Prilogo I k tej uredbi, na osnovi ustreznih podatkov, zlasti toksikoloških, |
| --- | --- |

—

največjo koncentracijo, določeno po postopku za vključitev aktivne snovi v Prilogo I k tej uredbi, na osnovi ustreznih podatkov, zlasti toksikoloških,

razen če je znanstveno dokazano, da v ustreznih razmerah na prostem nižja koncentracija ni presežena.

| 77. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če predvidena koncentracija aktivne snovi ali katere druge pogojno nevarne snovi, ali ustreznih presnovkov ali razgradnih ali reakcijskih produktov, ki se pričakujejo v
  podtalnici ali
  površinski vodi ali njenih sedimentih po uporabi biocidnega pripravka v predlaganih pogojih uporabe:






  — | če je površinska voda na področju ali s področja predvidene uporabe namenjena za zajetje in obdelavo/čiščenje pitne vode, presega vrednosti, določene v






  — | Direktivi Sveta 75/440/EGS z dne 16. junija 1975 o zahtevah glede kakovosti površinske vode za odvzem pitne vode v državah članicah (2), |
| --- | --- | --- | --- |

77.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če predvidena koncentracija aktivne snovi ali katere druge pogojno nevarne snovi, ali ustreznih presnovkov ali razgradnih ali reakcijskih produktov, ki se pričakujejo v
  podtalnici ali
  površinski vodi ali njenih sedimentih po uporabi biocidnega pripravka v predlaganih pogojih uporabe:

—

če je površinska voda na področju ali s področja predvidene uporabe namenjena za zajetje in obdelavo/čiščenje pitne vode, presega vrednosti, določene v

—

Direktivi Sveta 75/440/EGS z dne 16. junija 1975 o zahtevah glede kakovosti površinske vode za odvzem pitne vode v državah članicah (2),

| — | Direktivi 80/778/EGS ali |
| --- | --- |

—

Direktivi 80/778/EGS ali

| — | če ima nesprejemljiv učinek na neciljne vrste, |
| --- | --- |

—

če ima nesprejemljiv učinek na neciljne vrste,

| — | tvega neizpolnitev ciljev ali standardov, določenih v:








  — | Direktivi 98/83/ES, ali |
| --- | --- | --- |

—

tvega neizpolnitev ciljev ali standardov, določenih v:

—

Direktivi 98/83/ES, ali

| — | Direktivi 2000/60/ES, ali |
| --- | --- |

—

Direktivi 2000/60/ES, ali

| — | Direktivi 2006/118/ES, ali |
| --- | --- |

—

Direktivi 2006/118/ES, ali

| — | Direktivah 2008/56/ES, ali |
| --- | --- |

—

Direktivah 2008/56/ES, ali

| — | Direktivi 2008/105/ES, ali |
| --- | --- |

—

Direktivi 2008/105/ES, ali

| — | mednarodnih sporazumih, ki vsebujejo pomembne obveznosti za varstvo morskih voda pred onesnaževanjem. |
| --- | --- |

—

mednarodnih sporazumih, ki vsebujejo pomembne obveznosti za varstvo morskih voda pred onesnaževanjem.

| 78. | Predlagana navodila za uporabo biocidnega pripravka, vključno s postopki za čiščenje opreme za nanašanje, morajo biti taka, da je verjetnost naključne kontaminacije vode ali njenih sedimentov zmanjšana na najmanjšo možno mero. |
| --- | --- |

78.

Predlagana navodila za uporabo biocidnega pripravka, vključno s postopki za čiščenje opreme za nanašanje, morajo biti taka, da je verjetnost naključne kontaminacije vode ali njenih sedimentov zmanjšana na najmanjšo možno mero.

Tla

| 79. | Kjer je verjetno, da bi prišlo do nesprejemljive kontaminacije tal, pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če aktivna snov ali pogojno nevarna snov v biocidnem pripravku po uporabi tega pripravka:






  — | med preskusi na prostem ostane v tleh več kot eno leto, ali |
| --- | --- | --- |

79.

Kjer je verjetno, da bi prišlo do nesprejemljive kontaminacije tal, pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če aktivna snov ali pogojno nevarna snov v biocidnem pripravku po uporabi tega pripravka:

—

med preskusi na prostem ostane v tleh več kot eno leto, ali

| — | če v laboratorijskih poskusih tvori ostanke, ki jih ni mogoče izločiti, v količinah nad 70 % začetnega odmerka po 100 dneh s stopnjo mineralizacije manj kot 5 % v 100 dneh, |
| --- | --- |

—

če v laboratorijskih poskusih tvori ostanke, ki jih ni mogoče izločiti, v količinah nad 70 % začetnega odmerka po 100 dneh s stopnjo mineralizacije manj kot 5 % v 100 dneh,

| — | če ima nesprejemljive posledice ali učinke na neciljne organizme, |
| --- | --- |

—

če ima nesprejemljive posledice ali učinke na neciljne organizme,

razen če je znanstveno dokazano, da v razmerah na prostem v tleh ni nesprejemljive akumulacije.

Zrak

| 80. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če obstaja možnost nesprejemljivih učinkov na sestavine ozračja, razen če je znanstveno dokazano, da v ustreznih razmerah na prostem ni nesprejemljivih učinkov. |
| --- | --- |

80.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če obstaja možnost nesprejemljivih učinkov na sestavine ozračja, razen če je znanstveno dokazano, da v ustreznih razmerah na prostem ni nesprejemljivih učinkov.

Vplivi na neciljne organizme

| 81. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če obstaja predvidljiva možnost, da bi bili neciljni organizmi izpostavljeni biocidnemu pripravku, če za katero koli aktivno snov ali pogojno nevarno snov velja:






  — | da je razmerje PEC/PNEC večje od 1, razen če je v oceni tveganja jasno ugotovljeno, da v razmerah na prostem ni nesprejemljivih učinkov po uporabi biocidnega pripravka v skladu s predlaganimi pogoji uporabe, ali |
| --- | --- | --- |

81.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če obstaja predvidljiva možnost, da bi bili neciljni organizmi izpostavljeni biocidnemu pripravku, če za katero koli aktivno snov ali pogojno nevarno snov velja:

—

da je razmerje PEC/PNEC večje od 1, razen če je v oceni tveganja jasno ugotovljeno, da v razmerah na prostem ni nesprejemljivih učinkov po uporabi biocidnega pripravka v skladu s predlaganimi pogoji uporabe, ali

| — | da je biokoncentracijski faktor (BCF) za maščobna tkiva v neciljnih vretenčarjih večji od 1, razen če je v oceni tveganja jasno ugotovljeno, da v razmerah na prostem ni neposrednih niti posrednih nesprejemljivih učinkov po uporabi biocidnega pripravka v skladu s predlaganimi pogoji uporabe. |
| --- | --- |

—

da je biokoncentracijski faktor (BCF) za maščobna tkiva v neciljnih vretenčarjih večji od 1, razen če je v oceni tveganja jasno ugotovljeno, da v razmerah na prostem ni neposrednih niti posrednih nesprejemljivih učinkov po uporabi biocidnega pripravka v skladu s predlaganimi pogoji uporabe.

| 82. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če obstaja smiselno predvidljiva možnost, da bi bili vodni organizmi, vključno z morskimi organizmi in organizmi, ki živijo v rečnih ustjih, izpostavljeni biocidnemu pripravku, če za katero koli aktivno snov ali pogojno nevarno snov v biocidnem pripravku velja:






  — | da je razmerje PEC/PNEC večje od 1, razen če je v oceni tveganja jasno ugotovljeno, da v pogojih na prostem sposobnost preživetja vodnih organizmov, vključno z morskimi organizmi in organizmi, ki živijo v rečnih ustjih, ni ogrožena zaradi uporabe biocidnega pripravka v skladu s predlaganimi pogoji uporabe, ali |
| --- | --- | --- |

82.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če obstaja smiselno predvidljiva možnost, da bi bili vodni organizmi, vključno z morskimi organizmi in organizmi, ki živijo v rečnih ustjih, izpostavljeni biocidnemu pripravku, če za katero koli aktivno snov ali pogojno nevarno snov v biocidnem pripravku velja:

—

da je razmerje PEC/PNEC večje od 1, razen če je v oceni tveganja jasno ugotovljeno, da v pogojih na prostem sposobnost preživetja vodnih organizmov, vključno z morskimi organizmi in organizmi, ki živijo v rečnih ustjih, ni ogrožena zaradi uporabe biocidnega pripravka v skladu s predlaganimi pogoji uporabe, ali

| — | da je biokoncentracijski faktor (BCF) večji od 1 000 za snovi, ki so hitro biorazgradljive, ali večji od 100 za snovi, ki niso hitro biorazgradljive, razen če je v oceni tveganja jasno ugotovljeno, da v razmerah na prostem ni posrednih bodisi neposrednih nesprejemljivih učinkov na sposobnost preživetja izpostavljenih organizmov, vključno z morskimi organizmi in organizmi, ki živijo v rečnih ustjih, po uporabi biocidnega pripravka v skladu s predlaganimi pogoji uporabe. |
| --- | --- |

—

da je biokoncentracijski faktor (BCF) večji od 1 000 za snovi, ki so hitro biorazgradljive, ali večji od 100 za snovi, ki niso hitro biorazgradljive, razen če je v oceni tveganja jasno ugotovljeno, da v razmerah na prostem ni posrednih bodisi neposrednih nesprejemljivih učinkov na sposobnost preživetja izpostavljenih organizmov, vključno z morskimi organizmi in organizmi, ki živijo v rečnih ustjih, po uporabi biocidnega pripravka v skladu s predlaganimi pogoji uporabe.

| 83. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če obstaja predvidljiva možnost, da bi bili mikroorganizmi v obratih za čiščenje odpadnih voda izpostavljeni biocidnemu pripravku, če za katero koli aktivno snov, pogojno nevarno snov, ustrezen presnovek, razgradni ali reakcijski produkt velja, da je razmerje PEC/PNEC večje od 1, razen če je v oceni tveganja jasno ugotovljeno, da v razmerah na prostem ne prihaja do nesprejemljivega posrednega ali neposrednega vpliva na sposobnost preživetja tovrstnih mikroorganizmov. |
| --- | --- |

83.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, če obstaja predvidljiva možnost, da bi bili mikroorganizmi v obratih za čiščenje odpadnih voda izpostavljeni biocidnemu pripravku, če za katero koli aktivno snov, pogojno nevarno snov, ustrezen presnovek, razgradni ali reakcijski produkt velja, da je razmerje PEC/PNEC večje od 1, razen če je v oceni tveganja jasno ugotovljeno, da v razmerah na prostem ne prihaja do nesprejemljivega posrednega ali neposrednega vpliva na sposobnost preživetja tovrstnih mikroorganizmov.

Nesprejemljivi vplivi

| 84. | Če je verjetno, da bi prišlo do razvoja odpornosti na aktivno snov v biocidnem pripravku, pristojni organi ali Komisija sprejmejo potrebne ukrepe, da se čim bolj zmanjšajo posledice take odpornosti. To lahko vključuje spremembo pogojev za izdajo dovoljenja ali celo zavrnitev izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

84.

Če je verjetno, da bi prišlo do razvoja odpornosti na aktivno snov v biocidnem pripravku, pristojni organi ali Komisija sprejmejo potrebne ukrepe, da se čim bolj zmanjšajo posledice take odpornosti. To lahko vključuje spremembo pogojev za izdajo dovoljenja ali celo zavrnitev izdaje dovoljenja.

| 85. | Dovoljenje za biocidni pripravek, ki je predviden za nadzor vretenčarjev, se ne izda, razen če:






  — | nastopi smrt hkrati z izgubo zavesti, ali |
| --- | --- | --- |

85.

Dovoljenje za biocidni pripravek, ki je predviden za nadzor vretenčarjev, se ne izda, razen če:

—

nastopi smrt hkrati z izgubo zavesti, ali

| — | nastopi smrt takoj, ali |
| --- | --- |

—

nastopi smrt takoj, ali

| — | se življenjsko pomembne funkcije postopno zmanjšujejo brez znakov vidnega trpljenja. |
| --- | --- |

—

se življenjsko pomembne funkcije postopno zmanjšujejo brez znakov vidnega trpljenja.

Pri repelentih je treba doseči načrtovani učinek brez nepotrebnega trpljenja in bolečin ciljnega vretenčarja.

Učinkovitost

| 86. | Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, ki nima sprejemljivih učinkov pri uporabi v skladu s pogoji, določenimi na predlagani etiketi ali v skladu z drugimi pogoji za izdajo dovoljenja. |
| --- | --- |

86.

Pristojni organi ali Komisija ne izdajo dovoljenja za biocidni pripravek, ki nima sprejemljivih učinkov pri uporabi v skladu s pogoji, določenimi na predlagani etiketi ali v skladu z drugimi pogoji za izdajo dovoljenja.

| 87. | Stopnja, doslednost in trajanje zaščite, nadzor ali drugi načrtovani učinki morajo biti podobni tistim, ki jih nudijo ustrezni referenčni pripravki, kjer obstajajo, ali druga sredstva za nadzor. Če referenčni pripravki ne obstajajo, mora biocidni pripravek zagotavljati navedeno stopnjo zaščite ali nadzora na področjih predlagane uporabe. Zaključki o učinkovitosti biocidnega pripravka morajo veljati za vsa področja predlagane uporabe in za vsa področja v državi članici ali, kjer je primerno, v Uniji, razen tam, kjer je na predlagani etiketi predpisano, da je biocidni pripravek namenjen za uporabo v posebnih razmerah. Pristojni organi ocenijo v preskusih pridobljene podatke o odzivu na odmerke (preskus mora vključevati tudi netretiran kontrolni predmet), ter odzive na odmerke, ki so manjši od priporočenih, da bi ocenili, ali je priporočeni odmerek resnično najmanjši potreben odmerek za doseganje želenega učinka. |
| --- | --- |

87.

Stopnja, doslednost in trajanje zaščite, nadzor ali drugi načrtovani učinki morajo biti podobni tistim, ki jih nudijo ustrezni referenčni pripravki, kjer obstajajo, ali druga sredstva za nadzor. Če referenčni pripravki ne obstajajo, mora biocidni pripravek zagotavljati navedeno stopnjo zaščite ali nadzora na področjih predlagane uporabe. Zaključki o učinkovitosti biocidnega pripravka morajo veljati za vsa področja predlagane uporabe in za vsa področja v državi članici ali, kjer je primerno, v Uniji, razen tam, kjer je na predlagani etiketi predpisano, da je biocidni pripravek namenjen za uporabo v posebnih razmerah. Pristojni organi ocenijo v preskusih pridobljene podatke o odzivu na odmerke (preskus mora vključevati tudi netretiran kontrolni predmet), ter odzive na odmerke, ki so manjši od priporočenih, da bi ocenili, ali je priporočeni odmerek resnično najmanjši potreben odmerek za doseganje želenega učinka.

Povzetek

| 88. | Na vsakem področju, na katerem je bila opravljena ocena tveganja, oziroma so bili ocenjeni vplivi na ljudi, živali in na okolje, pristojni organi ali Komisija združijo zaključke, ugotovljene za aktivno snov in pogojno nevarne snovi, da bi tako dobili skupni zaključek za sam biocidni pripravek. Izdelati je treba tudi povzetek ocene učinkovitosti in nesprejemljivih vplivov.
  Rezultat je:






  — | povzetek vplivov biocidnega pripravka na človeka, |
| --- | --- | --- |

88.

Na vsakem področju, na katerem je bila opravljena ocena tveganja, oziroma so bili ocenjeni vplivi na ljudi, živali in na okolje, pristojni organi ali Komisija združijo zaključke, ugotovljene za aktivno snov in pogojno nevarne snovi, da bi tako dobili skupni zaključek za sam biocidni pripravek. Izdelati je treba tudi povzetek ocene učinkovitosti in nesprejemljivih vplivov.

Rezultat je:

—

povzetek vplivov biocidnega pripravka na človeka,

| — | povzetek vplivov biocidnega pripravka na živali, |
| --- | --- |

—

povzetek vplivov biocidnega pripravka na živali,

| — | povzetek vplivov biocidnega pripravka na okolje, |
| --- | --- |

—

povzetek vplivov biocidnega pripravka na okolje,

| — | povzetek ocene učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

povzetek ocene učinkovitosti,

| — | povzetek nesprejemljivih vplivov. |
| --- | --- |

—

povzetek nesprejemljivih vplivov.

POVEZOVANJE ZAKLJUČKOV V CELOTO

| 89. | Pristojni organi ali Komisija združijo vse posamezne zaključke, ki so bili ugotovljeni v zvezi z vplivi biocidnega pripravka na tri področja, tj. na ljudi, živali in okolje, da bi sprejeli skupni sklep o globalnem učinku biocidnega pripravka. |
| --- | --- |

89.

Pristojni organi ali Komisija združijo vse posamezne zaključke, ki so bili ugotovljeni v zvezi z vplivi biocidnega pripravka na tri področja, tj. na ljudi, živali in okolje, da bi sprejeli skupni sklep o globalnem učinku biocidnega pripravka.

| 90. | Pristojni organi ali Komisija nato ustrezno upoštevajo vse pomembne nesprejemljive vplive, učinkovitost biocidnega pripravka in koristi od njegove uporabe pred sprejetjem odločitve o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek. |
| --- | --- |

90.

Pristojni organi ali Komisija nato ustrezno upoštevajo vse pomembne nesprejemljive vplive, učinkovitost biocidnega pripravka in koristi od njegove uporabe pred sprejetjem odločitve o izdaji dovoljenja za biocidni pripravek.

| 91. | Pristojni organi ali Komisija nazadnje odločijo, ali se sme ali ne sme izdati dovoljenje za biocidni pripravek, in ali za izdajo dovoljenja veljajo kakšne omejitve ali pogoji v skladu s to prilogo in to uredbo. |
| --- | --- |

91.

Pristojni organi ali Komisija nazadnje odločijo, ali se sme ali ne sme izdati dovoljenje za biocidni pripravek, in ali za izdajo dovoljenja veljajo kakšne omejitve ali pogoji v skladu s to prilogo in to uredbo.

---

(1)  UL L 229, 30.8.1980, str. 11.

(2)  UL L 194, 25.7.1975, str. 26.

Sreda, 22. september 2010PRILOGA VII (1)

KORELACIJSKA TABELA

| Ta uredba | Direktiva 98/8/ES |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1.1 |
| Člen 2 | |
| 2.1 | Člen 1.2 |
| 2.2 | Člen 1.2 |
| 2.3 | Člen 1.3 |
| 2.4 | Člen 1.4 |
| 2.5 | |
| 2.6 | |
| Člen 3 | |
| 3.1 | Člen 2.1 |
| 3.2 | Člen 2.2 |
| Člen 4 | |
| 4.1 | Člen 10.1 |
| 4.2 | Člen 10.3 |
| 4.3 | Člen 10.2 |
| 4.4 | Člen 10.2 |
| Člen 5 | |
| Člen 6 | |
| 6.1 | Člen 11.1.a |
| 6.2 | Člen 11.1.a.i in ii |
| 6.3 | |
| Člen 7 | |
| 7.1 | Člen 11.1.a |
| 7.2 | |
| 7.3 | |
| 7.4 | |
| 7.5 | |
| 7.6 | |
| Člen 8 | |
| 8.1 | Člen 11.2, prvi pododstavek |
| 8.2 | člen 11.2, drugi pododstavek |
| 8.3 | Člen 10.1, prvi pododstavek |
| 8.4 | |
| 8.5 | Člen 11.4 |
| 8.6 | Člen 11.3 |
| Člen 9 | |
| 9.1 | |
| 9.2 | |
| 9.3 | |
| 9.4 | |
| 9.5 | |
| Člen 10 | |
| 10.1 | |
| 10.2 | Člen 10.4 |
| Člen 11 | |
| 11.1 | |
| 11.2 | |
| 11.3 | |
| 11.4 | |
| 11.5 | |
| 11.6 | |
| Člen 12 | |
| 12.1 | |
| 12.2 | |
| 12.3 | |
| 12.4 | |
| 12.5 | |
| 12.6 | |
| 12.7 | |
| Člen 13 | |
| 13.1 | Člen 10.4 |
| 13.2 | |
| 13.3 | |
| Člen 14 | |
| Člen 15 | |
| 15.1 | Člen 3.1 |
| 15.2 | Člen 8.1 |
| 15.3 | Člen 3.4 |
| 15.4 | Člen 3.6 |
| 15.5 | Člen 3.7 |
| Člen 16 | |
| 16.1 | Člen 5.1 |
| 16.2 | Člen 5.1.b |
| 16.3 | |
| 16.4 | |
| 16.5 | Člen 5.2 |
| 16.6 | Člen 2.1.j |
| Člen 17 | |
| 17.1 | Člen 2.1.b |
| 17.2 | |
| 17.3 | |
| 17.4 | |
| Člen 18 | |
| 18.1 | Člen 8.2 |
| 18.2 | |
| 18.3 | Člen 8.12 |
| 18.4 | |
| 18.5 | Člen 33 |
| Člen 19 | |
| 19.1 | |
| 19.2 | |
| Člen 20 | |
| 20.1 | Člen 5.3 |
| 20.2 | |
| 20.3 | |
| Člen 21 | |
| 21.1 | |
| 21.2 | |
| 21.3 | Člen 10.5.i |
| 21.4 | |
| 21.5 | |
| 21.6 | Člen 10.5.iii |
| Člen 22 | |
| 22.1 | |
| 22.2 | |
| 22.3 | |
| Člen 23 | |
| 23.1 | Člen 3.3.i |
| 23.2 | |
| 23.3 | |
| 23.4 | |
| 23.5 | |
| 23.6 | |
| Člen 24 | |
| 24.1 | |
| 24.2 | Člen 3.6 |
| 24.3 | |
| 24.4 | |
| 24.5 | |
| 24.6 | |
| 24.7 | |
| 24.8 | Člen 3.6 |
| 24.9 | |
| Člen 25 | |
| 25.1 | Člen 4.1 |
| 25.2 | Člen 4.1 |
| 25.3 | |
| 25.4 | Člen 4.1 |
| 25.5 | |
| 25.6 | |
| Člen 26 | |
| 26.1 | |
| 26.2 | |
| 26.3 | |
| 26.4 | |
| Člen 27 | |
| 27.1 | Člen 4.4 |
| 27.2 | Člen 4.5 |
| Člen 28 | |
| 28.1 | |
| 28.2 | |
| 28.3 | |
| 28.4 | |
| 28.5 | |
| 28.6 | |
| 28.7 | |
| 28.8 | |
| 28.9 | |
| 28.1 | |
| Člen 29 | |
| 29.1 | Člen 4.2 |
| 29.2 | |
| Člen 30 | |
| 30.1 | |
| 30.2 | |
| Člen 31 | Člen 4.6 |
| Člen 32 | |
| Člen 33 | |
| 33.1 | |
| 33.2 | |
| Člen 34 | |
| 34.1 | |
| 34.2 | |
| 34.3 | |
| 34.4 | |
| 34.5 | |
| Člen 35 | |
| 35.1 | |
| 35.2 | |
| 35.3 | |
| 35.4 | |
| 35.5 | |
| 35.6 | |
| Člen 36 | |
| 36.1 | |
| 36.2 | |
| 36.3 | |
| 36.4 | |
| 36.5 | |
| 36.6 | |
| 36.7 | |
| 36.8 | |
| Člen 37 | |
| 37.1 | |
| 37.2 | |
| 37.3 | |
| 37.4 | |
| 37.5 | |
| 37.6 | |
| Člen 38 | |
| 38.1 | Člen 14.1 |
| 38.2 | |
| 38.3 | Člen 14.2 |
| Člen 39 | |
| 39.1 | Člen 7.1 |
| 39.2 | Člen 7.3 |
| 39.3 | |
| 39.4 | |
| Člen 40 | Člen 7.2 |
| Člen 41 | Člen 7.5 |
| Člen 42 | |
| Člen 43 | |
| Člen 44 | |
| 44.1 | |
| 44.2 | |
| 44.3 | |
| 44.4 | |
| 44.5 | |
| 44.6 | |
| 44.7 | |
| 44.8 | |
| 44.9 | |
| Člen 45 | |
| 45.1 | Člen 15.1 |
| 45.2 | Člen 15.2 |
| 45.3 | |
| Člen 46 | |
| 46.1 | Člen 17.1 |
| 46.2 | Člen 17.2 |
| 46.3 | Člen 17.3 |
| 46.4 | Člen 17.5 |
| Člen 47 | |
| 47.1 | |
| 47.2 | |
| Člen 48 | |
| 48.1 | Člen 12.1 |
| 48.2 | |
| 48.3 | |
| 48.4 | |
| 48.5 | Člen 12.3 |
| Člen 49 | |
| 49.1 | |
| 49.2 | Člen 12.1.c.ii in 1.b in 1.d.ii
  Člen 12.2.c.i in ii |
| 49.3 | |
| 49.4 | |
| Člen 50 | |
| 50.1 | |
| 50.2 | |
| Člen 51 | |
| 51.1 | |
| 51.2 | |
| Člen 52 | |
| 52.1 | Člen 13.2 |
| 52.2 | |
| 52.3 | |
| 52.4 | |
| 52.5 | |
| Člen 53 | |
| 53.1 | Člen 13.1 |
| 53.2 | |
| Člen 54 | |
| 54.1 | Člen 24 |
| 54.2 | |
| 54.3 | Člen 24 |
| 54.4 | |
| Člen 55 | |
| 55.1 | |
| 55.2 | |
| 55.3 | Člen 19.1 |
| 55.4 | Člen 19.2 |
| Člen 56 | |
| 56.1 | |
| 56.2 | |
| 56.3 | |
| Člen 57 | |
| 57.1 | |
| 57.2 | |
| Člen 58 | |
| 58.1 | Člen 20.1 in 2 |
| 58.2 | Člen 20.3 |
| 58.3 | Člen 20.6 |
| Člen 59 | Člen 21, drugi pododstavek |
| Člen 60 | |
| 60.1 | |
| 60.2 | |
| 60.3 | |
| 60.4 | |
| 60.5 | |
| Člen 61 | |
| 61.1 | |
| 61.2 | |
| Člen 62 | |
| 62.1 | Člen 22.1, prvi in drugi pododstavek |
| 62.2 | Člen 22.1, tretji pododstavek |
| 62.3 | Člen 22.2 |
| Člen 63 | |
| 63.1 | Člen 23, prvi pododstavek |
| 63.2 | Člen 23, drugi pododstavek |
| 63.3 | |
| Člen 64 | |
| Člen 65 | |
| 65.1 | |
| 65.2 | |
| Člen 66 | |
| 66.1 | |
| 66.2 | |
| 66.3 | |
| Člen 67 | |
| 67.1 | |
| 67.2 | |
| Člen 68 | |
| 68.1 | |
| 68.2 | |
| Člen 69 | |
| Člen 70 | |
| 70.1 | |
| 70.2 | |
| 70.3 | Člen 25 |
| 70.4 | |
| Člen 71 | |
| 71.1 | Člen 26.1 in 2 |
| 71.2 | |
| Člen 72 | |
| 72.1 | Člen 28.1 |
| 72.2 | |
| 72.3 | Člen 28.3 |
| 72.4 | Člen 28.4 |
| 72.5 | |
| Člen 73 | Člena 29 in 30 |
| Člen 74 | |
| Člen 75 | |
| Člen 76 | Člen 32 |
| Člen 77 | |
| 77.1 | Člen 16.2 |
| 77.2 | Člen 16.1 |
| 77.3 | Člen 16.3 |
| 77.4 | |
| Člen 78 | |
| 78.1 | |
| 78.2 | |
| Člen 79 | |
| Člen 80 | |
| 80.1 | |
| 80.2 | |
| Člen 81 | |
| Člen 82 | |
| 82.1 | |
| 82.2 | |
| Člen 83 | |
| Člen 84 | |
| Člen 85 | |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloge II A, III A in IV A |
| Priloga III | Priloge II B, III B in IV B |
| Priloga IV | |
| Priloga V | Priloga V |
| Priloga VI | Priloga VI |

Ta uredba

Direktiva 98/8/ES

Člen 1

Člen 1.1

Člen 2

2.1

Člen 1.2

2.2

Člen 1.2

2.3

Člen 1.3

2.4

Člen 1.4

2.5

2.6

Člen 3

3.1

Člen 2.1

3.2

Člen 2.2

Člen 4

4.1

Člen 10.1

4.2

Člen 10.3

4.3

Člen 10.2

4.4

Člen 10.2

Člen 5

Člen 6

6.1

Člen 11.1.a

6.2

Člen 11.1.a.i in ii

6.3

Člen 7

7.1

Člen 11.1.a

7.2

7.3

7.4

7.5

7.6

Člen 8

8.1

Člen 11.2, prvi pododstavek

8.2

člen 11.2, drugi pododstavek

8.3

Člen 10.1, prvi pododstavek

8.4

8.5

Člen 11.4

8.6

Člen 11.3

Člen 9

9.1

9.2

9.3

9.4

9.5

Člen 10

10.1

10.2

Člen 10.4

Člen 11

11.1

11.2

11.3

11.4

11.5

11.6

Člen 12

12.1

12.2

12.3

12.4

12.5

12.6

12.7

Člen 13

13.1

Člen 10.4

13.2

13.3

Člen 14

Člen 15

15.1

Člen 3.1

15.2

Člen 8.1

15.3

Člen 3.4

15.4

Člen 3.6

15.5

Člen 3.7

Člen 16

16.1

Člen 5.1

16.2

Člen 5.1.b

16.3

16.4

16.5

Člen 5.2

16.6

Člen 2.1.j

Člen 17

17.1

Člen 2.1.b

17.2

17.3

17.4

Člen 18

18.1

Člen 8.2

18.2

18.3

Člen 8.12

18.4

18.5

Člen 33

Člen 19

19.1

19.2

Člen 20

20.1

Člen 5.3

20.2

20.3

Člen 21

21.1

21.2

21.3

Člen 10.5.i

21.4

21.5

21.6

Člen 10.5.iii

Člen 22

22.1

22.2

22.3

Člen 23

23.1

Člen 3.3.i

23.2

23.3

23.4

23.5

23.6

Člen 24

24.1

24.2

Člen 3.6

24.3

24.4

24.5

24.6

24.7

24.8

Člen 3.6

24.9

Člen 25

25.1

Člen 4.1

25.2

Člen 4.1

25.3

25.4

Člen 4.1

25.5

25.6

Člen 26

26.1

26.2

26.3

26.4

Člen 27

27.1

Člen 4.4

27.2

Člen 4.5

Člen 28

28.1

28.2

28.3

28.4

28.5

28.6

28.7

28.8

28.9

28.1

Člen 29

29.1

Člen 4.2

29.2

Člen 30

30.1

30.2

Člen 31

Člen 4.6

Člen 32

Člen 33

33.1

33.2

Člen 34

34.1

34.2

34.3

34.4

34.5

Člen 35

35.1

35.2

35.3

35.4

35.5

35.6

Člen 36

36.1

36.2

36.3

36.4

36.5

36.6

36.7

36.8

Člen 37

37.1

37.2

37.3

37.4

37.5

37.6

Člen 38

38.1

Člen 14.1

38.2

38.3

Člen 14.2

Člen 39

39.1

Člen 7.1

39.2

Člen 7.3

39.3

39.4

Člen 40

Člen 7.2

Člen 41

Člen 7.5

Člen 42

Člen 43

Člen 44

44.1

44.2

44.3

44.4

44.5

44.6

44.7

44.8

44.9

Člen 45

45.1

Člen 15.1

45.2

Člen 15.2

45.3

Člen 46

46.1

Člen 17.1

46.2

Člen 17.2

46.3

Člen 17.3

46.4

Člen 17.5

Člen 47

47.1

47.2

Člen 48

48.1

Člen 12.1

48.2

48.3

48.4

48.5

Člen 12.3

Člen 49

49.1

49.2

Člen 12.1.c.ii in 1.b in 1.d.ii

Člen 12.2.c.i in ii

49.3

49.4

Člen 50

50.1

50.2

Člen 51

51.1

51.2

Člen 52

52.1

Člen 13.2

52.2

52.3

52.4

52.5

Člen 53

53.1

Člen 13.1

53.2

Člen 54

54.1

Člen 24

54.2

54.3

Člen 24

54.4

Člen 55

55.1

55.2

55.3

Člen 19.1

55.4

Člen 19.2

Člen 56

56.1

56.2

56.3

Člen 57

57.1

57.2

Člen 58

58.1

Člen 20.1 in 2

58.2

Člen 20.3

58.3

Člen 20.6

Člen 59

Člen 21, drugi pododstavek

Člen 60

60.1

60.2

60.3

60.4

60.5

Člen 61

61.1

61.2

Člen 62

62.1

Člen 22.1, prvi in drugi pododstavek

62.2

Člen 22.1, tretji pododstavek

62.3

Člen 22.2

Člen 63

63.1

Člen 23, prvi pododstavek

63.2

Člen 23, drugi pododstavek

63.3

Člen 64

Člen 65

65.1

65.2

Člen 66

66.1

66.2

66.3

Člen 67

67.1

67.2

Člen 68

68.1

68.2

Člen 69

Člen 70

70.1

70.2

70.3

Člen 25

70.4

Člen 71

71.1

Člen 26.1 in 2

71.2

Člen 72

72.1

Člen 28.1

72.2

72.3

Člen 28.3

72.4

Člen 28.4

72.5

Člen 73

Člena 29 in 30

Člen 74

Člen 75

Člen 76

Člen 32

Člen 77

77.1

Člen 16.2

77.2

Člen 16.1

77.3

Člen 16.3

77.4

Člen 78

78.1

78.2

Člen 79

Člen 80

80.1

80.2

Člen 81

Člen 82

82.1

82.2

Člen 83

Člen 84

Člen 85

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloge II A, III A in IV A

Priloga III

Priloge II B, III B in IV B

Priloga IV

Priloga V

Priloga V

Priloga VI

Priloga VI

---

(1)  Korelacijska tabela še ni bila spremenjena na način, da bi odražala stališče Parlamenta. Posodobljena bo, ko bo doseženo soglasje med Parlamentom in Svetom.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/209 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/209

---

Sreda, 22. september 2010Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ***I

P7_TA(2010)0334

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

2012/C 50 E/18

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0502), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0502),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0168/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0168/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. januarja 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. januarja 2010 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2010 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. septembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. septembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Obora za pravne zadeve in Odbora za ustavne zadeve (A7-0170/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Obora za pravne zadeve in Odbora za ustavne zadeve (A7-0170/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3);

| 2. | upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 13, 20.1.2010, str. 1.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(3)  Stališče nadomešča spremembe, sprejete 7. julija 2010 (Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0273).

---

Sreda, 22. september 2010P7_TC1-COD(2009)0143

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1094/2010.)

Sreda, 22. september 2010PRILOGA

Izjave Komisije

Izjava o pooblastilih za nadzor nad bonitetnimi agencijami in drugimi področji

Komisija je seznanjena z dejstvom, da je bil dosežen dogovor o tem, da se ESMA dodelijo določena pooblastila za nadzor, ko gre za bonitetne agencije. Po mnenju Komisije bi lahko bilo v prihodnosti koristno, če bi se evropskim organom zaupala pooblastila za nadzor tudi na drugih področjih. To bi lahko zadevalo zlasti določeno tržno infrastrukturo. Komisija bo temeljito preučila ta vprašanja in oblikovala zakonodajne predloge, ki se ji bodo zdeli primerni.

Izjave o obvladovanju in reševanju kriz

Komisija je v svojem sporočilu z dne 26. maja 2010 o skladih za reševanje bank poudarila, da bi lahko bil primeren prvi ukrep sistem, ki bi temeljil na vzpostavitvi usklajene mreže nacionalnih skladov, povezanih s svežnjem usklajenih nacionalnih dogovorov za krizno upravljanje.

Komisija potrjuje, da bo spomladi 2011 predložila zakonodajne predloge celotnega svežnja instrumentov za preprečevanje in reševanje propadajočih bank. Tako bo zagotovljeno, da bodo javni organi zmožni rešiti propadajoče finančne institucije, hkrati pa čim bolj zmanjšati vpliv propadov na finančni sistem ter omejiti škodo za gospodarstvo in uporabo javnih sredstev.

Komisija potrjuje, da bi morali evropski nadzorni organi imeti pomembno vlogo na teh področjih in da bo preučila, katera pooblastila v zvezi z instrumenti za preprečevanje in reševanje propadajočih bank bi bilo treba prenesti nanje.

Ti dogovori so prvi korak in bi bili revidirani do leta 2014 z namenom uvedbe integriranih ureditev na ravni Unije za obvladovanje kriz in nadzor ter dolgoročno reševalnega sklada Unije.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/210

---

Sreda, 22. september 2010Makrobonitetni nadzor finančnega sistema in ustanovitev Evropskega odbora za sistemska tveganja ***I

P7_TA(2010)0335

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

2012/C 50 E/19

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0499), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0499),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0166/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0166/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 26. oktobra 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 26. oktobra 2009 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. januarja 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. januarja 2010 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. septembra 2010, da odobri stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. septembra 2010, da odobri stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za pravne zadeve ter Odbora za ustavne zadeve (A7-0168/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za pravne zadeve ter Odbora za ustavne zadeve (A7-0168/2010),

| 1. | sprejme naslednje stališče v prvi obravnavi (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme naslednje stališče v prvi obravnavi (3);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 270, 11.11.2009, str. 1

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 7. julija 2010 (Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0271).

---

Sreda, 22. september 2010P7_TC1-COD(2009)0140

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1092/2010.)

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/212 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/212

---

Sreda, 22. september 2010Pristojnosti evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) ***I

P7_TA(2010)0336

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

2012/C 50 E/20

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0576), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0576),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 44, člena 47(2) ter členov 55 in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0251/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 44, člena 47(2) ter členov 55 in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0251/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 50, člena 53(1) ter členov 62 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 50, člena 53(1) ter členov 62 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 18. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 18. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. marca 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. marca 2010 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. septembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. septembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0163/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0163/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju (3);

| 2. | upošteva izjave Komisije, priložene k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjave Komisije, priložene k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 87, 1.4.2010, str. 1.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 7. julija 2010 (Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0269).

---

Sreda, 22. september 2010P7_TC1-COD(2009)0161

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2010/78/EU.)

Sreda, 22. september 2010PRILOGA

Izjavi Komisije

Izjava o zbirni direktivi: prilagoditev Lizbonski pogodbi

Komisija pregleduje direktivo o trgih finančnih instrumentov in bo, če bo potrebno, predlagala njene izboljšave. V tem okviru bo med drugim preučila, kako bi bilo mogoče okrepiti preglednost pred in po trgovanju, vključno s pravili in ureditvami ki se zahtevajo od reguliranih trgov, ter kakršne koli spremembe, potrebne za prilagoditev direktive Lizbonski pogodbi.

Komisija pregleduje direktivo o zlorabi trga. V tem okviru bo med drugim preučila kakršne koli spremembe, potrebne za prilagoditev direktive Lizbonski pogodbi.

Komisija pregleduje direktivo o finančnih konglomeratih. V tem okviru bo med drugim preučila kakršne koli spremembe, potrebne za prilagoditev direktive Lizbonski pogodbi.

Izjava v zvezi s splošno spremembo direktive o preglednosti: poročanje po državah

Komisija namerava pripraviti sporočilo, v katerem bo ocenila izvedljivost zahteve, da naj bi nekateri izdajatelji delnic, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu in ki pripravljajo konsolidirane računovodske izkaze, v letnih računovodskih poročilih objavili ključne finančne informacije o svojih dejavnostih v tretjih državah. V tem sporočilu bi lahko navedli vrsto izdajateljev delnic, za katere bi veljale te zahteve, finančne informacije, ki bi bile koristne za vlagatelje in druge zainteresirane strani, pa tudi način predstavitve teh informacij. Komisija bi lahko upoštevala napredek, ki ga je pri tem vprašanju dosegla Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB). Komisija namerava sporočilo pripraviti po posvetovanju z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA), in sicer do 30. septembra 2011. V sporočilu bi lahko obravnavala tudi morebiten vpliv teh ukrepov in bi ga lahko upoštevala pri reviziji Direktive 2004/109/ES.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/214 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/214

---

Sreda, 22. september 2010Evropski bančni organ ***I

P7_TA(2010)0337

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

2012/C 50 E/21

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0501), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0501),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0169/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0169/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. januarja 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. januarja 2010 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. januarja 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. januarja 2010 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15 septembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15 septembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za pravne zadeve, Odbora za proračun ter Odbora za ustavne zadeve (A7-0166/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za pravne zadeve, Odbora za proračun ter Odbora za ustavne zadeve (A7-0166/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3);

| 2. | Meni, da je referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, v skladu z zgornjo mejo podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira 2007–2013, vendar je preostala razlika v razdelku 1a za obdobje 2011–2013 zelo omejena, financiranje novih dejavnosti pa ne sme ogroziti financiranja drugih prednostnih nalog v podrazdelku 1a; zato ponovno poziva k reviziji večletnega finančnega okvirja skupaj s konkretnimi predlogi za njegovo prilagoditev in pregled pred koncem 2010 z uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov iz medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 in zlasti njegovih točk 21 do 23 za zagotovitev financiranja Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa), ne da bi hkrati ogrozili financiranje drugih prednostnih nalog, in za zagotovitev, da bo ohranjena zadostna rezerva v podrazdelku 1a; |
| --- | --- |

2.

Meni, da je referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, v skladu z zgornjo mejo podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira 2007–2013, vendar je preostala razlika v razdelku 1a za obdobje 2011–2013 zelo omejena, financiranje novih dejavnosti pa ne sme ogroziti financiranja drugih prednostnih nalog v podrazdelku 1a; zato ponovno poziva k reviziji večletnega finančnega okvirja skupaj s konkretnimi predlogi za njegovo prilagoditev in pregled pred koncem 2010 z uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov iz medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 in zlasti njegovih točk 21 do 23 za zagotovitev financiranja Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa), ne da bi hkrati ogrozili financiranje drugih prednostnih nalog, in za zagotovitev, da bo ohranjena zadostna rezerva v podrazdelku 1a;

| 3. | poudarja, da se za ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa) uporabijo določbe iz točke 47 medinstitucionalnega sporazuma; poudarja, da bo Parlament, če se zakonodajni organ odloči za ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa), začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bo pravočasno dosežen sporazum o financiranju tega organa v skladu z ustreznimi določbami medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da se za ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa) uporabijo določbe iz točke 47 medinstitucionalnega sporazuma; poudarja, da bo Parlament, če se zakonodajni organ odloči za ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropskega bančnega organa), začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bo pravočasno dosežen sporazum o financiranju tega organa v skladu z ustreznimi določbami medinstitucionalnega sporazuma;

| 4. | upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji;

| 5. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 13,20.1.2010, str. 1.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 7. julija 2010 (Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0272).

---

Sreda, 22. september 2010P7_TC1-COD(2009)0142

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU). št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1093/2010.)

Sreda, 22. september 2010PRILOGA

Izjave Komisije

Izjava o pooblastilih za nadzor nad bonitetnimi agencijami in drugimi področji

Komisija je seznanjena z dejstvom, da je bil dosežen dogovor o tem, da se ESMA dodelijo določena pooblastila za nadzor, ko gre za bonitetne agencije. Po mnenju Komisije bi lahko bilo v prihodnosti koristno, če bi se evropskim organom zaupala pooblastila za nadzor tudi na drugih področjih. To bi lahko zadevalo zlasti določeno tržno infrastrukturo. Komisija bo temeljito preučila ta vprašanja in oblikovala zakonodajne predloge, ki se ji bodo zdeli primerni.

Izjave o obvladovanju in reševanju kriz

Komisija je v svojem sporočilu z dne 26. maja 2010 o skladih za reševanje bank poudarila, da bi lahko bil primeren prvi ukrep sistem, ki bi temeljil na vzpostavitvi usklajene mreže nacionalnih skladov, povezanih s svežnjem usklajenih nacionalnih dogovorov za krizno upravljanje.

Komisija potrjuje, da bo spomladi 2011 predložila zakonodajne predloge celotnega svežnja instrumentov za preprečevanje in reševanje propadajočih bank. Tako bo zagotovljeno, da bodo javni organi zmožni rešiti propadajoče finančne institucije, hkrati pa čim bolj zmanjšati vpliv propadov na finančni sistem ter omejiti škodo za gospodarstvo in uporabo javnih sredstev.

Komisija potrjuje, da bi morali evropski nadzorni organi imeti pomembno vlogo na teh področjih in da bo preučila, katera pooblastila v zvezi z instrumenti za preprečevanje in reševanje propadajočih bank bi bilo treba prenesti nanje.

Ti dogovori so prvi korak in bi bili revidirani do leta 2014 z namenom uvedbe integriranih ureditev na ravni Unije za obvladovanje kriz in nadzor ter dolgoročno reševalnega sklada Unije.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/216 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/216

---

Sreda, 22. september 2010Prenos posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko *

P7_TA(2010)0338

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

2012/C 50 E/22

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0500),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta (05551/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta (05551/2010),

| — | ob upoštevanju člena 127(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katero se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0014/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 127(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katero se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0014/2010),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0167/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0167/2010),

| 1. | odobri predlog sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen 7. julija 2010 (1); |
| --- | --- |

1.

odobri predlog sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen 7. julija 2010 (1);

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, ali namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, ali namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0275.

---

| 21.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 50/217 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 50/217

---

Sreda, 22. september 2010Evropski organ za vrednostne papirje in trge ***I

P7_TA(2010)0339

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

2012/C 50 E/23

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0503), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0503),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0167/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0167/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. januarja 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. januarja 2010 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2010 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. septembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. septembra 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Obora za pravne zadeve in Odbora za ustavne zadeve (A7-0169/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Obora za pravne zadeve in Odbora za ustavne zadeve (A7-0169/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3);

| 2. | meni, da je referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, v skladu z zgornjo mejo podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, vendar je preostala rezerva v razdelku 1a za obdobje 2011–2013 zelo omejena, financiranje novih aktivnosti pa ne sme ogroziti financiranja drugih prednostnih nalog v podrazdelku 1a; zato poziva k ponovnem pregledu večletnega finančnega okvira in k predložitvi konkretnih predlogov za njegove prilagoditve in spremembe še pred iztekom leta 2010 z uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov, ki jih omogoča Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4) (MIS), in zlasti točke 21 do 23 tega sporazuma, da bi zagotovili financiranje Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge), ne da bi pri tem ogrozili financiranje drugih prednostnih nalog, hkrati pa poskrbeli za to, da v podrazdelku 1a ostane dovolj rezerve; |
| --- | --- |

2.

meni, da je referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, v skladu z zgornjo mejo podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, vendar je preostala rezerva v razdelku 1a za obdobje 2011–2013 zelo omejena, financiranje novih aktivnosti pa ne sme ogroziti financiranja drugih prednostnih nalog v podrazdelku 1a; zato poziva k ponovnem pregledu večletnega finančnega okvira in k predložitvi konkretnih predlogov za njegove prilagoditve in spremembe še pred iztekom leta 2010 z uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov, ki jih omogoča Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4) (MIS), in zlasti točke 21 do 23 tega sporazuma, da bi zagotovili financiranje Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge), ne da bi pri tem ogrozili financiranje drugih prednostnih nalog, hkrati pa poskrbeli za to, da v podrazdelku 1a ostane dovolj rezerve;

| 3. | poudarja, da se bodo za ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) uporabljale določbe iz točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma; poudarja, da bo Parlament, če se zakonodajni organ odloči za ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge), začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bi pravočasno dosegli sporazum o financiranju Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) v skladu z ustreznimi določbami Medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da se bodo za ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) uporabljale določbe iz točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma; poudarja, da bo Parlament, če se zakonodajni organ odloči za ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge), začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bi pravočasno dosegli sporazum o financiranju Evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) v skladu z ustreznimi določbami Medinstitucionalnega sporazuma;

| 4. | upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji;

| 5. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 13, 20.1.2010, str. 1.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(3)  Stališče nadomešča spremembe, sprejete 7. julija 2010 (Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0270).

(4)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

Sreda, 22. september 2010P7_TC1-COD(2009)0144

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 22. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1095/2010.)

Sreda, 22. september 2010PRILOGA

Izjave Komisije

Izjava o pooblastilih za nadzor nad bonitetnimi agencijami in drugimi področji

Komisija je seznanjena z dejstvom, da je bil dosežen dogovor o tem, da se ESMA dodelijo določena pooblastila za nadzor, ko gre za bonitetne agencije. Po mnenju Komisije bi lahko bilo v prihodnosti koristno, če bi se evropskim organom zaupala pooblastila za nadzor tudi na drugih področjih. To bi lahko zadevalo zlasti določeno tržno infrastrukturo. Komisija bo temeljito preučila ta vprašanja in oblikovala zakonodajne predloge, ki se ji bodo zdeli primerni.

Izjave o obvladovanju in reševanju kriz

Komisija je v svojem sporočilu z dne 26. maja 2010 o skladih za reševanje bank poudarila, da bi lahko bil primeren prvi ukrep sistem, ki bi temeljil na vzpostavitvi usklajene mreže nacionalnih skladov, povezanih s svežnjem usklajenih nacionalnih dogovorov za krizno upravljanje.

Komisija potrjuje, da bo spomladi 2011 predložila zakonodajne predloge celotnega svežnja instrumentov za preprečevanje in reševanje propadajočih bank. Tako bo zagotovljeno, da bodo javni organi zmožni rešiti propadajoče finančne institucije, hkrati pa čim bolj zmanjšati vpliv propadov na finančni sistem ter omejiti škodo za gospodarstvo in uporabo javnih sredstev.

Komisija potrjuje, da bi morali evropski nadzorni organi imeti pomembno vlogo na teh področjih in da bo preučila, katera pooblastila v zvezi z instrumenti za preprečevanje in reševanje propadajočih bank bi bilo treba prenesti nanje.

Ti dogovori so prvi korak in bi bili revidirani do leta 2014 z namenom uvedbe integriranih ureditev na ravni Unije za obvladovanje kriz in nadzor ter dolgoročno reševalnega sklada Unije.

---