# Jurnalul Oficial C 100/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.100.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 100 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 553 aprilie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.100.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 100

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 553 aprilie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | OLAF |
| 2012/C 100/01 | Raport de activitate al Comitetului de supraveghere a OLAF (ianuarie 2011-noiembrie 2011) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

OLAF

2012/C 100/01

Raport de activitate al Comitetului de supraveghere a OLAF (ianuarie 2011-noiembrie 2011)

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

OLAF

| 3.4.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 100/1

---

Raport de activitate al Comitetului de supraveghere a OLAF

ianuarie 2011-noiembrie 2011

2012/C 100/01

Membrii Comitetului de supraveghere a OLAF

| | Diemut R. THEATO

  Președinte
  Fost membru al Parlamentului European
  Fost președinte al Comisiei de control bugetar a Parlamentului European, Germania |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Președinte

Fost membru al Parlamentului European

Fost președinte al Comisiei de control bugetar a Parlamentului European, Germania

| | Peter STRÖMBERG

  Director al Comisiei de supraveghere a contabililor publici, Suedia |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Director al Comisiei de supraveghere a contabililor publici, Suedia

| | Kálmán GYÖRGYI

  Fost procuror general al Ungariei, Ungaria |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Fost procuror general al Ungariei, Ungaria

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  Procuror la Curtea Supremă, Spania |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Procuror la Curtea Supremă, Spania

| | Rosalind WRIGHT

  Președinte al Grupului consultativ privind frauda, Regatul Unit |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

Președinte al Grupului consultativ privind frauda, Regatul Unit

CUPRINS

CUVÂNT ÎNAINTE AL PREȘEDINTELUI LA RAPORTUL DE ACTIVITATE AL COMITETULUI DE SUPRAVEGHERE

| 1. | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1.

| 2. | GARANȚII JURIDICE PENTRU INDEPENDENȚA DE INVESTIGARE A OLAF |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Independența directorului general al OLAF |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Recrutarea directorului general al OLAF |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Mijloace de asigurare a independenței directorului general al OLAF |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Directorul general adjunct |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | Rolul Comitetului de supraveghere |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Accesul CS la dosarele cazurilor OLAF |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Secretariatul CS |
| --- | --- |

2.2.2.

| 3. | MONITORIZAREA PUNERII ÎN APLICARE A FUNCȚIEI OLAF ÎN MATERIE DE INVESTIGARE |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Domeniul de competență al OLAF și competențele de investigare |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Durata investigațiilor |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Respectarea garanțiilor procedurale în cadrul investigațiilor |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Cooperare și schimb de informații cu statele membre |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cooperarea și schimbul de informații cu instituțiile, organismele, oficiile și agențiile în legătură cu funcția OLAF în materie de investigare |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Accesul OLAF la informațiile deținute de instituții |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Relațiile cu IDOC și cu alte servicii ale instituțiilor UE |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Aplicarea de către instituții a recomandărilor OLAF |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Acordul dintre secretarul general/președintele unei instituții, unui organ, unui oficiu sau unei agenții de amânare a obligativității de a acorda persoanei în cauză posibilitatea să își exprime punctele de vedere |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Transmiterea rapoartelor de caz și furnizarea de informații de către OLAF pentru instituții, organisme, oficii, agenții |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Schimb de opinii cu instituțiile |
| --- | --- |

3.5.6.

| 4. | MONITORIZAREA IMPACTULUI GESTIONĂRII FUNCȚIEI OLAF ÎN MATERIE DE INVESTIGARE |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Gestionarea investigațiilor |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Planificarea și conducerea strategică a investigațiilor |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Controlul intern al investigațiilor |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Bugetul, organizarea administrativă și politica de personal în legătură cu funcția OLAF în materie de investigare |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Normele procedurale de investigare ale OLAF (manualul) |
| --- | --- |

4.3.

CONCLUZII

| ANEXA I | Calendarul reuniunilor Comitetului de supraveghere |
| --- | --- |

ANEXA I

| ANEXA II | Lista avizelor adoptate de Comitetul de supraveghere în perioada 1 decembrie 2005-30 noiembrie 2011 |
| --- | --- |

ANEXA II

| ANEXA III | Avizul nr. 1/2011 — accesul OLAF la datele cu caracter personal păstrate de Comisie |
| --- | --- |

ANEXA III

| ANEXA IV | Avizul nr. 2/2011 — Competențele Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) de a efectua investigații interne în cadrul instituțiilor UE |
| --- | --- |

ANEXA IV

| ANEXA V | Avizul nr. 3/2011 — Proiectul preliminar de buget al OLAF pentru anul 2012 |
| --- | --- |

ANEXA V

| ANEXA VI | Avizul nr. 4/2011 privind propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 |
| --- | --- |

ANEXA VI

| ANEXA VII | Avizul nr. 5/2011 — Transmiterea de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) către instituții a rapoartelor finale de caz elaborate în urma investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare |
| --- | --- |

ANEXA VII

CUVÂNT ÎNAINTE AL PREȘEDINTELUI LA RAPORTUL DE ACTIVITATE AL COMITETULUI DE SUPRAVEGHERE

Am plăcerea să prezint ultimul raport de activitate al Comitetului de supraveghere a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF). Acesta este ultimul raport de activitate al Comitetului nostru, al cărui mandat a început în decembrie 2005.

Ultimul an al mandatului nostru a fost unul deosebit de dificil pentru Comitetul nostru, odată cu sosirea noului director general, accelerarea reformei Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, ceea ce a condus la o dezbatere în care Comitetul de supraveghere a fost implicat activ, precum și în contextul auditului ulterior efectuat de Curtea Europeană de Conturi privind OLAF.

A venit momentul să se facă o evaluare globală a activității noastre. Prin urmare, formatul acestui ultim raport anual pentru acest comitet de supraveghere este diferit, pentru a reflecta mai bine activitățile noastre pe tot parcursul mandatului nostru de șase ani. Pe lângă sinteza activităților noastre din 2011, acest raport are scopul de a prezenta principalele probleme asupra cărora Comitetul de supraveghere și-a axat activitatea de monitorizare.

Comitetul de supraveghere a rămas deplin angajat să asiste OLAF în lupta sa împotriva fraudei, corupției și a oricăror altor activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene și să consolideze independența OLAF prin monitorizarea cu regularitate a investigațiilor sale.

Comitetul de supraveghere a colaborat îndeaproape timp de mai mulți ani cu primul director general al OLAF, cel care a fost Franz-Hermann Brüner și, după ianuarie 2010, cu domnul Nicholas Ilett, în calitatea sa de director general interimar. În 2010, Comitetul de supraveghere a fost activ implicat în procedura de selecție a noului director general și, în urma numirii sale în februarie 2011, a avut o serie de întâlniri cu dl Giovanni Kessler.

Comitetul de supraveghere a considerat, de asemenea, o prioritate de a menține un contact constant cu instituțiile UE, cu partenerii OLAF și cu părțile interesate, în special pentru că OLAF se bazează pe aceste organisme pentru asigurarea unei aplicări eficace a recomandărilor sale, în urma finalizării investigațiilor. Comitetul de supraveghere își exprimă aprecierea pentru bunele relații de care a beneficiat cu Comisia Europeană, Parlamentul European, Consiliul și Curtea Europeană de Conturi, cu care a avut întâlniri periodice pentru a discuta probleme de interes comun cu privire la OLAF. Comitetul de supraveghere nu poate decât să spere că, în viitor, aceste relații fructuoase vor fi continuate.

Fiind un prieten important al OLAF, Comitetul de supraveghere a sprijinit OLAF atunci când a fost necesar, încurajându-l să aplice în continuare bunele practici, subliniind totodată acele aspecte referitoare la punerea în aplicare a funcției sale de investigare, care necesită îmbunătățiri.

În special, Comitetul de supraveghere a subliniat în permanență nevoia ca OLAF să se concentreze asupra activității sale principale, aceea de investigare, și să își direcționeze eforturile asupra cazurilor mai mari, prin elaborarea unei politici de minimis coerente și fiabile. Comitetul de supraveghere recomandă, de asemenea, ca OLAF să depună eforturi pentru a accelera procesul de investigație printr-o mai bună gestionare și planificare a tuturor activităților de investigație și printr-o prioritizare mai eficientă a tratării cazurilor. Mai mult, Comitetul de supraveghere a evidențiat cu regularitate necesitatea unor norme procedurale clare de investigare și a recomandat îmbunătățirea normelor cuprinse în Manualul OLAF, precum și a punerii în aplicare a acestora în fiecare etapă a investigațiilor.

Activitatea noastră din 2011 poate fi considerată drept un alt exemplu al rolului nostru de sprijin însă esențial. Comitetul de supraveghere a emis un total de cinci avize referitoare la funcția de investigare a OLAF. Primul aviz a fost întocmit la cererea directorului general interimar; Comitetul de supraveghere a sprijinit necesitatea ca OLAF să aibă acces la bazele de date de personal ale Comisiei Europene în etapa de evaluare a investigației. Al doilea aviz a fost întocmit la cererea noului director general și a confirmat competența OLAF de a investiga presupuse fapte de corupție la nivelul unor membri ai Parlamentului European. Al treilea aviz se referea la proiectul de buget al OLAF pentru anul 2012; Comitetul de supraveghere a sprijinit intenția conducerii OLAF de a avea libertatea să stabilească modul în care ar trebui să se repartizeze în cadrul OLAF reducerile de cheltuieli pentru anul următor, impuse de Comisia Europeană. În cel de al patrulea aviz al său, Comitetul de supraveghere a examinat propunerea Comisiei Europene de a reforma Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de OLAF. Cel mai recent aviz al Comitetului de supraveghere analizează practica OLAF de a transmite instituțiilor, organismelor, oficiilor sau agențiilor interesate rapoartele privind cazurile, întocmite în urma investigațiilor interne care au fost închise fără acțiuni ulterioare; Comitetul de supraveghere a atras atenția asupra consecințelor acestei practici în ceea ce privește eficiența și independența investigațiilor OLAF.

Comitetul de supraveghere este încurajat de faptul că, de-a lungul anilor, OLAF a luat măsuri pentru a pune în aplicare multe dintre recomandările sale. Cu toate acestea, Comitetul de supraveghere este conștient de faptul că o serie de aspecte necesită încă îmbunătățiri. În special, OLAF trebuie să ia măsuri prin care să își redirecționeze atenția asupra funcției sale de investigare, să își îmbunătățească eficiența generală printr-o mai bună gestionare a investigațiilor, în special cu privire la durata acestora, și să controleze gestionarea și supravegherea investigațiilor. Comitetul de supraveghere își exprimă speranța că reorganizarea OLAF, care va intra în vigoare la data de 1 februarie 2012, va remedia aceste probleme. Progresele realizate de OLAF, în special în domeniile specifice menționate mai sus, rămân să fie monitorizate de viitorul Comitet de supraveghere.

În cursul mandatului nostru, am dezvoltat o relație constructivă cu OLAF. Numeroasele reuniuni cu echipa de conducere a OLAF și cu personalul OLAF au prilejuit schimburi valoroase de opinii și punerea în comun a informațiilor. Comitetul de supraveghere ar dori să mulțumească personalului OLAF și directorului său general pentru disponibilitatea lor de a coopera în cadrul lucrărilor Comitetului de supraveghere pe parcursul mandatului nostru, de a ne facilita misiunea și de a o face mai plăcută decât ar fi fost posibil fără asistența acestora.

În special, doresc să îmi exprim, împreună cu membrii comitetului, aprecierea față de personalul secretariatului nostru, fără a cărui hărnicie și sprijin loial nu ar fi fost posibilă nici una dintre activitățile noastre. A fost o plăcere să se lucreze cu aceștia.

Diemut THEATO,

Președinte

Comitetul de supraveghere a OLAF

1.   INTRODUCERE

INTRODUCERE

| 1. | Comitetul de supraveghere (CS) a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) a fost înființat în scopul consolidării independenței OLAF prin monitorizarea constantă a atribuțiilor sale de investigare, fără a interveni în derularea investigațiilor aflate în curs de desfășurare. De asemenea, CS asistă directorul general al OLAF (denumit în continuare „directorul general al OLAF”) în îndeplinirea responsabilităților sale, cu scopul de a sprijini activitatea OLAF și de a se asigura că investigațiile sale se desfășoară la cele mai înalte standarde. |
| --- | --- |

1.

Comitetul de supraveghere (CS) a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) a fost înființat în scopul consolidării independenței OLAF prin monitorizarea constantă a atribuțiilor sale de investigare, fără a interveni în derularea investigațiilor aflate în curs de desfășurare. De asemenea, CS asistă directorul general al OLAF (denumit în continuare „directorul general al OLAF”) în îndeplinirea responsabilităților sale, cu scopul de a sprijini activitatea OLAF și de a se asigura că investigațiile sale se desfășoară la cele mai înalte standarde.

| 2. | CS îndeplinește acest rol prin emiterea de avize adresate directorului general al OLAF, în care acesta formulează recomandări Oficiului pentru ca acesta să își îmbunătățească activitatea, în cazul în care consideră acest lucru adecvat și necesar. De asemenea, CS prezintă rapoarte anuale instituțiilor UE cu privire la activitățile sale. |
| --- | --- |

2.

CS îndeplinește acest rol prin emiterea de avize adresate directorului general al OLAF, în care acesta formulează recomandări Oficiului pentru ca acesta să își îmbunătățească activitatea, în cazul în care consideră acest lucru adecvat și necesar. De asemenea, CS prezintă rapoarte anuale instituțiilor UE cu privire la activitățile sale.

| 3. | Acest raport de activitate cuprinde perioada de șase ani a mandatului SC ai cărui membri și-au început mandatul în decembrie 2005. |
| --- | --- |

3.

Acest raport de activitate cuprinde perioada de șase ani a mandatului SC ai cărui membri și-au început mandatul în decembrie 2005.

| 4. | Responsabilitatea principală a CS în cursul mandatului a fost să asigure că independența OLAF nu este în nici un fel prejudiciată. CS consideră că riscurile unei influențe nejustificate privind inițierea, desfășurarea și realizarea unei investigații pot proveni din orice sursă și a acordat o atenție deosebită acestor presiuni mai subtile, care ar putea afecta independența OLAF, cum ar fi eforturile depuse de instituțiile, organismele, birourile, agențiile, statele membre sau alte terțe părți, pentru a împiedica OLAF fie în etapa de inițiere, fie pe parcursul unei investigații: prin netransmiterea sau întârzierea transmiterii de documente sau probe către OLAF, prin obstrucționarea acestuia în activitățile sale de investigare sau restricționând în mod nejustificat resursele operaționale, financiare sau umane ale OLAF. Prin urmare, monitorizarea de către CS a investigațiilor OLAF a acoperit o gamă largă de aspecte. |
| --- | --- |

4.

Responsabilitatea principală a CS în cursul mandatului a fost să asigure că independența OLAF nu este în nici un fel prejudiciată. CS consideră că riscurile unei influențe nejustificate privind inițierea, desfășurarea și realizarea unei investigații pot proveni din orice sursă și a acordat o atenție deosebită acestor presiuni mai subtile, care ar putea afecta independența OLAF, cum ar fi eforturile depuse de instituțiile, organismele, birourile, agențiile, statele membre sau alte terțe părți, pentru a împiedica OLAF fie în etapa de inițiere, fie pe parcursul unei investigații: prin netransmiterea sau întârzierea transmiterii de documente sau probe către OLAF, prin obstrucționarea acestuia în activitățile sale de investigare sau restricționând în mod nejustificat resursele operaționale, financiare sau umane ale OLAF. Prin urmare, monitorizarea de către CS a investigațiilor OLAF a acoperit o gamă largă de aspecte.

| 5. | CS a acordat o atenție deosebită punerii în aplicare a dispozițiilor legale prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliuluide garantare a independenței OLAF (1): garanțiile aferente postului de director general al OLAF, precum și existența și competențele CS. CS a participat activ la procedura de recrutare a noului director general al OLAF, exprimându-și punctele de vedere cu privire la amendamentele la reforma Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 (2) cu privire la prezenta procedură, precum și la acele modificări referitoare la mandatul, independența, rolul și statutul directorului general al OLAF. |
| --- | --- |

5.

CS a acordat o atenție deosebită punerii în aplicare a dispozițiilor legale prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliuluide garantare a independenței OLAF (1): garanțiile aferente postului de director general al OLAF, precum și existența și competențele CS. CS a participat activ la procedura de recrutare a noului director general al OLAF, exprimându-și punctele de vedere cu privire la amendamentele la reforma Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 (2) cu privire la prezenta procedură, precum și la acele modificări referitoare la mandatul, independența, rolul și statutul directorului general al OLAF.

1

2

| 6. | CS a monitorizat îndeaproape exercitarea funcției de investigare a OLAF pentru a putea identifica orice presiuni nejustificate asupra OLAF, care ar putea duce la compromiterea independenței sale. Pe baza unei examinări minuțioase a unui eșantion reprezentativ dintr-un spectru larg de dosare de caz și a numeroase discuții cu investigatorii, conducerea și directorii OLAF, CS a evaluat aspectele pe care le consideră a fi esențiale pentru eficiența, eficacitatea și independența activității de investigare OLAF: competența și atribuțiile OLAF de investigare, durata investigațiilor, respectarea de către OLAF a normelor procedurale în cursul investigațiilor, cooperarea și schimbul de informații cu statele membre și cu instituțiile, organismele, oficiile și agențiile în legătură cu funcția de investigare a OLAF. |
| --- | --- |

6.

CS a monitorizat îndeaproape exercitarea funcției de investigare a OLAF pentru a putea identifica orice presiuni nejustificate asupra OLAF, care ar putea duce la compromiterea independenței sale. Pe baza unei examinări minuțioase a unui eșantion reprezentativ dintr-un spectru larg de dosare de caz și a numeroase discuții cu investigatorii, conducerea și directorii OLAF, CS a evaluat aspectele pe care le consideră a fi esențiale pentru eficiența, eficacitatea și independența activității de investigare OLAF: competența și atribuțiile OLAF de investigare, durata investigațiilor, respectarea de către OLAF a normelor procedurale în cursul investigațiilor, cooperarea și schimbul de informații cu statele membre și cu instituțiile, organismele, oficiile și agențiile în legătură cu funcția de investigare a OLAF.

| 7. | CS a evaluat impactul modului de gestionare de către OLAF a investigațiilor. În special, CS a acordat o atenție specială unor aspecte precum gestionarea investigațiilor, bugetul, precum și organizarea administrativă și politica de personal în legătură cu funcția de investigare a OLAF și cu normele procedurale de investigare ale OLAF. |
| --- | --- |

7.

CS a evaluat impactul modului de gestionare de către OLAF a investigațiilor. În special, CS a acordat o atenție specială unor aspecte precum gestionarea investigațiilor, bugetul, precum și organizarea administrativă și politica de personal în legătură cu funcția de investigare a OLAF și cu normele procedurale de investigare ale OLAF.

2.   GARANȚII JURIDICE PENTRU INDEPENDENȚA DE INVESTIGARE A OLAF

GARANȚII JURIDICE PENTRU INDEPENDENȚA DE INVESTIGARE A OLAF

| 8. | Cu toate că, în mod oficial, OLAF este parte din Comisia Europeană din punct de vedere administrativ, în ceea ce privește activitățile sale de investigare OLAF este independent. Cadrul juridic care reglementează investigațiile întreprinse de OLAF prevede două seturi de garanții menite să asigure independența operațională a OLAF și „buna desfășurare a investigațiilor” (3): independența directorului general OLAF și rolul CS. |
| --- | --- |

8.

Cu toate că, în mod oficial, OLAF este parte din Comisia Europeană din punct de vedere administrativ, în ceea ce privește activitățile sale de investigare OLAF este independent. Cadrul juridic care reglementează investigațiile întreprinse de OLAF prevede două seturi de garanții menite să asigure independența operațională a OLAF și „buna desfășurare a investigațiilor” (3): independența directorului general OLAF și rolul CS.

3

2.1.   
  Independența directorului general al OLAF

Independența directorului general al OLAF

| 9. | Inițierea, desfășurarea și închiderea cazurilor investigate de OLAF este o chestiune care intră exclusiv în responsabilitatea directorului general OLAF. Prin urmare, independența acestuia este o condiție preliminară indispensabilă pentru ca OLAF să își desfășoare investigațiile administrative fără niciun fel de influență sau presiune din exterior. În mai multe dintre avizele sale, CS și-a exprimat punctul de vedere cu privire la recrutarea directorului general, mijloacele de a asigura independența acestuia și chestiunea reprezentării la nivel de adjunct. |
| --- | --- |

9.

Inițierea, desfășurarea și închiderea cazurilor investigate de OLAF este o chestiune care intră exclusiv în responsabilitatea directorului general OLAF. Prin urmare, independența acestuia este o condiție preliminară indispensabilă pentru ca OLAF să își desfășoare investigațiile administrative fără niciun fel de influență sau presiune din exterior. În mai multe dintre avizele sale, CS și-a exprimat punctul de vedere cu privire la recrutarea directorului general, mijloacele de a asigura independența acestuia și chestiunea reprezentării la nivel de adjunct.

2.1.1.   Recrutarea directorului general al OLAF

Recrutarea directorului general al OLAF

| 10. | În cursul anului 2010, CS a fost implicat activ în procedura de numire a directorului general și a emis Avizul nr. 2/2010 privind numirea directorului general al OLAF. CS a afirmat că funcționarea eficientă a OLAF necesită o atitudine fermă de lider din partea directorului general, bune competențe de management, precum și capacitatea dovedită de a gestiona echipe de dimensiuni mari. Mai exact, CS a subliniat că directorul general al OLAF ar trebui să aibă capacitatea și hotărârea de a conduce o organizație complexă, multidisciplinară într-un mediu internațional pentru a furniza rezultate concrete în lupta împotriva fraudei și a corupției în Europa. Candidatul selectat va trebui să aibă suficientă experiență în domeniu pentru a beneficia de loialitatea și respectul unei echipe cu un nivel ridicat de specializare și pentru a garanta credibilitatea atât în interiorul OLAF, cât și în exteriorul acestuia. |
| --- | --- |

10.

În cursul anului 2010, CS a fost implicat activ în procedura de numire a directorului general și a emis Avizul nr. 2/2010 privind numirea directorului general al OLAF. CS a afirmat că funcționarea eficientă a OLAF necesită o atitudine fermă de lider din partea directorului general, bune competențe de management, precum și capacitatea dovedită de a gestiona echipe de dimensiuni mari. Mai exact, CS a subliniat că directorul general al OLAF ar trebui să aibă capacitatea și hotărârea de a conduce o organizație complexă, multidisciplinară într-un mediu internațional pentru a furniza rezultate concrete în lupta împotriva fraudei și a corupției în Europa. Candidatul selectat va trebui să aibă suficientă experiență în domeniu pentru a beneficia de loialitatea și respectul unei echipe cu un nivel ridicat de specializare și pentru a garanta credibilitatea atât în interiorul OLAF, cât și în exteriorul acestuia.

| 11. | Mai mult, în Avizul său nr. 3/2010, CS a salutat noua procedură de recrutare, astfel cum este prevăzută la articolul 12 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, modificat. Această procedură corespunde în totalitate cu cerința de independență și cu acordul comun al celor trei instituții - Parlamentul European (PE), Consiliul și Comisia – contribuie la consolidarea poziției directorului general al OLAF. |
| --- | --- |

11.

Mai mult, în Avizul său nr. 3/2010, CS a salutat noua procedură de recrutare, astfel cum este prevăzută la articolul 12 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, modificat. Această procedură corespunde în totalitate cu cerința de independență și cu acordul comun al celor trei instituții - Parlamentul European (PE), Consiliul și Comisia – contribuie la consolidarea poziției directorului general al OLAF.

2.1.2.   Mijloace de asigurare a independenței directorului general al OLAF

Mijloace de asigurare a independenței directorului general al OLAF

| 12. | Directorul general al OLAF trebuie să își desfășoare activitatea în deplină independență. În plus, el are răspunderea generală de a asigura independența OLAF în ansamblu în activitățile operaționale desfășurate, o atribuție în care acesta a fost întotdeauna sprijinit de CS. Cadrul juridic care reglementează investigațiile OLAF stabilește mai multe mijloace de natură să permită ca directorul general al OLAF să acționeze în mod independent. În avizele sale și în rapoartele anuale precedente, CS și-a exprimat punctul de vedere cu privire la unele dintre aceste mijloace. |
| --- | --- |

12.

Directorul general al OLAF trebuie să își desfășoare activitatea în deplină independență. În plus, el are răspunderea generală de a asigura independența OLAF în ansamblu în activitățile operaționale desfășurate, o atribuție în care acesta a fost întotdeauna sprijinit de CS. Cadrul juridic care reglementează investigațiile OLAF stabilește mai multe mijloace de natură să permită ca directorul general al OLAF să acționeze în mod independent. În avizele sale și în rapoartele anuale precedente, CS și-a exprimat punctul de vedere cu privire la unele dintre aceste mijloace.

| 13. | Inter alia, este de competența directorului general al OLAF să decidă inițierea, desfășurarea și raportarea investigațiilor fără a fi necesar să solicite sau să accepte instrucțiuni din afară (4). În plus, directorul general al OLAF poate introduce o acțiune împotriva Comisiei Europene, în cazul în care acesta consideră că o măsură luată de Comisie pune în discuție independența sa. În lumina recentelor neînțelegeri între Parlamentul European și OLAF, CS a afirmat în Avizul său nr. 4/2011 că, în propunerea modificată de Regulament (CE) nr. 1073/1999, această posibilitate ar trebui extinsă la toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile (5). Într-un astfel de caz, directorul general trebuie să informeze imediat CS și să solicite sprijinul deplin al acestuia. |
| --- | --- |

13.

Inter alia, este de competența directorului general al OLAF să decidă inițierea, desfășurarea și raportarea investigațiilor fără a fi necesar să solicite sau să accepte instrucțiuni din afară (4). În plus, directorul general al OLAF poate introduce o acțiune împotriva Comisiei Europene, în cazul în care acesta consideră că o măsură luată de Comisie pune în discuție independența sa. În lumina recentelor neînțelegeri între Parlamentul European și OLAF, CS a afirmat în Avizul său nr. 4/2011 că, în propunerea modificată de Regulament (CE) nr. 1073/1999, această posibilitate ar trebui extinsă la toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile (5). Într-un astfel de caz, directorul general trebuie să informeze imediat CS și să solicite sprijinul deplin al acestuia.

Inter alia

4

5

| 14. | În plus, spre deosebire de alți directori generali din Comisia Europeană, directorul general al OLAF are competența de a acționa în calitate de autoritate împuternicită să facă numiri sau de autoritate abilitată să încheie contracte de muncă (6). Dat fiind că directorul general ar trebui să gestioneze resursele umane într-un mod care să corespundă în mod optim nevoilor operaționale ale OLAF, CS consideră că acest rol ar trebui consolidat, astfel încât să aibă libertatea de a recruta personal cu competențe de investigare care să dețină competențele și calificările necesare de a îndeplini toate activitățile operaționale ale OLAF. Aceasta ar trebui să fie exclusiv responsabilitatea directorului general, și să nu fie legată de procedurile de recrutare pentru restul Comisiei Europene. Această responsabilitate nu ar trebui lăsată în seama Comisiei Europene. CS reiterează din nou necesitatea unei politici de resurse umane mai bine elaborate, prin introducerea unei strategii care să reflecte prioritățile operaționale stabilite de conducere (7). |
| --- | --- |

14.

În plus, spre deosebire de alți directori generali din Comisia Europeană, directorul general al OLAF are competența de a acționa în calitate de autoritate împuternicită să facă numiri sau de autoritate abilitată să încheie contracte de muncă (6). Dat fiind că directorul general ar trebui să gestioneze resursele umane într-un mod care să corespundă în mod optim nevoilor operaționale ale OLAF, CS consideră că acest rol ar trebui consolidat, astfel încât să aibă libertatea de a recruta personal cu competențe de investigare care să dețină competențele și calificările necesare de a îndeplini toate activitățile operaționale ale OLAF. Aceasta ar trebui să fie exclusiv responsabilitatea directorului general, și să nu fie legată de procedurile de recrutare pentru restul Comisiei Europene. Această responsabilitate nu ar trebui lăsată în seama Comisiei Europene. CS reiterează din nou necesitatea unei politici de resurse umane mai bine elaborate, prin introducerea unei strategii care să reflecte prioritățile operaționale stabilite de conducere (7).

6

7

| 15. | În sfârșit, în Avizul său nr. 4/2011, CS a subliniat că desfășurarea în continuare în mod independent a investigațiilor OLAF este esențială și nicio delegare a atribuțiilor directorului general în materie de investigare către unul sau mai mulți dintre membrii personalului OLAF nu ar trebui să se abată de la responsabilitatea persoanei numite față de instituții ori să pună în pericol independența acestuia (8). |
| --- | --- |

15.

În sfârșit, în Avizul său nr. 4/2011, CS a subliniat că desfășurarea în continuare în mod independent a investigațiilor OLAF este esențială și nicio delegare a atribuțiilor directorului general în materie de investigare către unul sau mai mulți dintre membrii personalului OLAF nu ar trebui să se abată de la responsabilitatea persoanei numite față de instituții ori să pună în pericol independența acestuia (8).

8

2.1.3.   Directorul general adjunct

Directorul general adjunct

| 16. | În ianuarie 2010, instituțiile s-au confruntat cu o situație în care nicio persoană nu a fost numită în postul de director general al OLAF, astfel cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, moment în care Comisia Europeană a numit un director general interimar fără consultarea prealabilă sau acordul celor două instituții (Parlamentul European și Consiliul). CS și-a exprimat punctul de vedere conform căruia persoana care îndeplinește rolul de director general al OLAF pentru o perioadă interimară ar trebui să aibă consensul celor trei instituții (9). |
| --- | --- |

16.

În ianuarie 2010, instituțiile s-au confruntat cu o situație în care nicio persoană nu a fost numită în postul de director general al OLAF, astfel cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, moment în care Comisia Europeană a numit un director general interimar fără consultarea prealabilă sau acordul celor două instituții (Parlamentul European și Consiliul). CS și-a exprimat punctul de vedere conform căruia persoana care îndeplinește rolul de director general al OLAF pentru o perioadă interimară ar trebui să aibă consensul celor trei instituții (9).

9

| 17. | Prin urmare, în lumina acestor evenimente, CS a considerat că este important să asigure desfășurarea în continuare în mod independent a investigațiilor OLAF prin înființarea, în Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, a postului de director general adjunct în exercițiu care să îl înlocuiască pe directorul general în cazul în care acesta demisionează, se pensionează, este în concediu de boală sau nu ar fi în măsură, din alte cauze, să îndeplinească obligațiile care îi revin (10); persoana cu rolul de adjunct urmează să fie aleasă din rândul directorilor OLAF, în consens cu toate cele trei instituții. |
| --- | --- |

17.

Prin urmare, în lumina acestor evenimente, CS a considerat că este important să asigure desfășurarea în continuare în mod independent a investigațiilor OLAF prin înființarea, în Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, a postului de director general adjunct în exercițiu care să îl înlocuiască pe directorul general în cazul în care acesta demisionează, se pensionează, este în concediu de boală sau nu ar fi în măsură, din alte cauze, să îndeplinească obligațiile care îi revin (10); persoana cu rolul de adjunct urmează să fie aleasă din rândul directorilor OLAF, în consens cu toate cele trei instituții.

10

2.2.   
  Rolul Comitetului de supraveghere

Rolul Comitetului de supraveghere

| 18. | CS a fost înființat în scopul consolidării independenței OLAF prin monitorizarea periodică a punerii în aplicare a funcției de investigare a OLAF. Independența CS este un factor cheie al independenței operaționale a OLAF. Prin urmare, resursele CS (accesul CS la dosarele cazurilor OLAF și sprijinul din partea secretariatului CS) ar trebui să fie corespunzătoare și adecvate pentru a permite acestuia să își îndeplinească rolul și să își exercite funcțiile în deplină independență. CS și-a exprimat cu regularitate punctul de vedere cu privire la această chestiune atât în rapoartele sale anuale, cât și în avizele sale. |
| --- | --- |

18.

CS a fost înființat în scopul consolidării independenței OLAF prin monitorizarea periodică a punerii în aplicare a funcției de investigare a OLAF. Independența CS este un factor cheie al independenței operaționale a OLAF. Prin urmare, resursele CS (accesul CS la dosarele cazurilor OLAF și sprijinul din partea secretariatului CS) ar trebui să fie corespunzătoare și adecvate pentru a permite acestuia să își îndeplinească rolul și să își exercite funcțiile în deplină independență. CS și-a exprimat cu regularitate punctul de vedere cu privire la această chestiune atât în rapoartele sale anuale, cât și în avizele sale.

2.2.1.   Accesul CS la dosarele cazurilor OLAF

Accesul CS la dosarele cazurilor OLAF

| 19. | După cum a subliniat în Avizul său nr. 4/2011, activitatea CS de monitorizare în calitate de organism independent nu ar trebui să se bazeze numai pe informațiile pe care le primește de la OLAF. CS trebuie să poată efectua propria analiză folosind nu doar documentele și informațiile obținute de la OLAF în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, ci și toată documentația pe care CS o consideră necesară pentru îndeplinirea acestei sarcini. În acest context, accesul CS și a secretariatului său la dosarele cazurilor OLAF este esențial pentru a obține informații relevante pentru misiunea CS de consolidare a independenței OLAF prin monitorizarea constantă a funcției sale de investigare. |
| --- | --- |

19.

După cum a subliniat în Avizul său nr. 4/2011, activitatea CS de monitorizare în calitate de organism independent nu ar trebui să se bazeze numai pe informațiile pe care le primește de la OLAF. CS trebuie să poată efectua propria analiză folosind nu doar documentele și informațiile obținute de la OLAF în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, ci și toată documentația pe care CS o consideră necesară pentru îndeplinirea acestei sarcini. În acest context, accesul CS și a secretariatului său la dosarele cazurilor OLAF este esențial pentru a obține informații relevante pentru misiunea CS de consolidare a independenței OLAF prin monitorizarea constantă a funcției sale de investigare.

2.2.2.   Secretariatul CS

Secretariatul CS

| 20. | Membrii CS sunt asistați în exercitarea atribuțiilor lor de către un secretariat, care este asigurat de OLAF (11). CS a subliniat întotdeauna necesitatea ca secretariatul CS să lucreze în mod independent, sub supravegherea și conducerea președintelui CS și a membrilor săi. În opinia CS, funcționarea independentă a secretariatului necesită includerea de garanții suplimentare în textul Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, cum ar fi cele propuse de către CS în Avizul său nr. 4/2011 (12) cu privire la numărul membrilor secretariatului, precum și la numirea și evaluarea lor. |
| --- | --- |

20.

Membrii CS sunt asistați în exercitarea atribuțiilor lor de către un secretariat, care este asigurat de OLAF (11). CS a subliniat întotdeauna necesitatea ca secretariatul CS să lucreze în mod independent, sub supravegherea și conducerea președintelui CS și a membrilor săi. În opinia CS, funcționarea independentă a secretariatului necesită includerea de garanții suplimentare în textul Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, cum ar fi cele propuse de către CS în Avizul său nr. 4/2011 (12) cu privire la numărul membrilor secretariatului, precum și la numirea și evaluarea lor.

11

12

| 21. | Pe parcursul mandatului său, CS a afirmat în permanență cerința de a dispune de un secretariat dotat cu un personal adecvat ca număr și nivel: un șef de unitate, patru administratori și trei asistenți. Prin urmare, CS este foarte dezamăgit că trebuie să ia notă nu doar de faptul că OLAF nu a ținut seama în totalitate de recomandările sale repetate, ci și de faptul că noua structură a OLAF prevede o reducere de la opt la șase posturi. De asemenea, CS constată cu îngrijorare că numirea viitorului șef al secretariatului CS a fost efectuată de către directorul general al OLAF; ambele decizii au fost adoptate fără nicio consultare prealabilă cu CS. |
| --- | --- |

21.

Pe parcursul mandatului său, CS a afirmat în permanență cerința de a dispune de un secretariat dotat cu un personal adecvat ca număr și nivel: un șef de unitate, patru administratori și trei asistenți. Prin urmare, CS este foarte dezamăgit că trebuie să ia notă nu doar de faptul că OLAF nu a ținut seama în totalitate de recomandările sale repetate, ci și de faptul că noua structură a OLAF prevede o reducere de la opt la șase posturi. De asemenea, CS constată cu îngrijorare că numirea viitorului șef al secretariatului CS a fost efectuată de către directorul general al OLAF; ambele decizii au fost adoptate fără nicio consultare prealabilă cu CS.

| 22. | Conform evaluării efectuate de CS, în viitor și în conformitate cu articolul 11 din normelor sale de procedură (13), membrii secretariatului acestuia trebuie să fie numiți la sugestia CS, de către o altă autoritate decât directorul general al OLAF, să răspundă în fața acestuia pentru activitatea desfășurată, să respecte instrucțiunile primite exclusiv de la CS și să fie evaluați periodic de către CS (14). Cu experiența celor șase ani de mandat, CS consideră că independența sa, ca și cea a secretariatului său, ar fi o iluzie dacă personalul secretariatului său este numit, administrat și evaluat în continuare de către oficiu de a cărui monitorizare este responsabil. |
| --- | --- |

22.

Conform evaluării efectuate de CS, în viitor și în conformitate cu articolul 11 din normelor sale de procedură (13), membrii secretariatului acestuia trebuie să fie numiți la sugestia CS, de către o altă autoritate decât directorul general al OLAF, să răspundă în fața acestuia pentru activitatea desfășurată, să respecte instrucțiunile primite exclusiv de la CS și să fie evaluați periodic de către CS (14). Cu experiența celor șase ani de mandat, CS consideră că independența sa, ca și cea a secretariatului său, ar fi o iluzie dacă personalul secretariatului său este numit, administrat și evaluat în continuare de către oficiu de a cărui monitorizare este responsabil.

13

14

3.   MONITORIZAREA PUNERII ÎN APLICARE A FUNCȚIEI OLAF ÎN MATERIE DE INVESTIGARE

MONITORIZAREA PUNERII ÎN APLICARE A FUNCȚIEI OLAF ÎN MATERIE DE INVESTIGARE

| 23. | Pe parcursul mandatului său, CS a utilizat pe deplin mecanismele legale prevăzute de către legislator în ceea ce privește monitorizarea regulată a funcției de investigare a OLAF, pentru a se asigura că independența acestuia nu este prejudiciată. Pe baza informațiilor primite de la directorul general al OLAF (15) sau acționând din proprie inițiativă (16), CS a analizat acele aspecte ale funcției de investigare a OLAF pe care le consideră a fi esențiale pentru garantarea independenței sale operaționale: domeniul de competență al OLAF și competențe de investigare, durata investigațiilor, respectarea drepturilor procedurale, cooperarea și schimbul de informații cu statele membre și instituțiile, organismele, oficiile și agențiile. |
| --- | --- |

23.

Pe parcursul mandatului său, CS a utilizat pe deplin mecanismele legale prevăzute de către legislator în ceea ce privește monitorizarea regulată a funcției de investigare a OLAF, pentru a se asigura că independența acestuia nu este prejudiciată. Pe baza informațiilor primite de la directorul general al OLAF (15) sau acționând din proprie inițiativă (16), CS a analizat acele aspecte ale funcției de investigare a OLAF pe care le consideră a fi esențiale pentru garantarea independenței sale operaționale: domeniul de competență al OLAF și competențe de investigare, durata investigațiilor, respectarea drepturilor procedurale, cooperarea și schimbul de informații cu statele membre și instituțiile, organismele, oficiile și agențiile.

15

16

3.1.   
  Domeniul de competență al OLAF și competențele de investigare

Domeniul de competență al OLAF și competențele de investigare

| 24. | În Avizul nr. 3/2010, CS și-a exprimat dorința de a avea, în Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 modificat, o definiție clară a domeniului de competență al OLAF și a competențelor de investigare în fiecare etapă, în special în ceea ce privește competențele OLAF de a efectua controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 (17). Provocările recente au demonstrat că trebuie consolidate, de asemenea, competențele OLAF de a avea acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții, organisme, oficii sau agenții (18). |
| --- | --- |

24.

În Avizul nr. 3/2010, CS și-a exprimat dorința de a avea, în Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 modificat, o definiție clară a domeniului de competență al OLAF și a competențelor de investigare în fiecare etapă, în special în ceea ce privește competențele OLAF de a efectua controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 (17). Provocările recente au demonstrat că trebuie consolidate, de asemenea, competențele OLAF de a avea acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții, organisme, oficii sau agenții (18).

17

18

| 25. | OLAF a fost împiedicat să aibă acces imediat și automat la bazele de date ale Comisiei Europene care conțin date cu caracter personal atunci când se analizează dacă să se inițieze o investigație. Avizul CS nr. 1/2011, emis la cererea directorului general al OLAF, a susținut OLAF în dialogul cu Comisia Europeană cu privire la acest aspect (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 3.5.1 de mai jos). |
| --- | --- |

25.

OLAF a fost împiedicat să aibă acces imediat și automat la bazele de date ale Comisiei Europene care conțin date cu caracter personal atunci când se analizează dacă să se inițieze o investigație. Avizul CS nr. 1/2011, emis la cererea directorului general al OLAF, a susținut OLAF în dialogul cu Comisia Europeană cu privire la acest aspect (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 3.5.1 de mai jos).

| 26. | Au fost contestate, de asemenea, domeniul de competență al OLAF de a iniția și desfășura investigații interne privind membrii Parlamentului European, precum și competențele sale de a avea acces imediat și inopinat la orice informații deținute de această instituție și la sediul său. Încă o dată, CS a sprijinit OLAF și, în urma unei solicitări din partea directorului general al OLAF, a emis Avizul nr. 2/2011 în care a declarat că împiedicarea OLAF de a-și exercita activitatea principală de investigare ca urmare a unei interpretări făcute de către o instituție, un organism, un oficiu sau o agenție din mandatul OLAF constituie o limitare a desfășurării în deplină independență de către OLAF a investigațiilor. |
| --- | --- |

26.

Au fost contestate, de asemenea, domeniul de competență al OLAF de a iniția și desfășura investigații interne privind membrii Parlamentului European, precum și competențele sale de a avea acces imediat și inopinat la orice informații deținute de această instituție și la sediul său. Încă o dată, CS a sprijinit OLAF și, în urma unei solicitări din partea directorului general al OLAF, a emis Avizul nr. 2/2011 în care a declarat că împiedicarea OLAF de a-și exercita activitatea principală de investigare ca urmare a unei interpretări făcute de către o instituție, un organism, un oficiu sau o agenție din mandatul OLAF constituie o limitare a desfășurării în deplină independență de către OLAF a investigațiilor.

| 27. | În Avizul său nr. 4/2011, CS și-a exprimat regretul că, până în prezent, competența OLAF de a efectua investigații și competențele sale de investigare nu au fost clar definite, în special cu privire la investigațiile în cadrul instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor (19). |
| --- | --- |

27.

În Avizul său nr. 4/2011, CS și-a exprimat regretul că, până în prezent, competența OLAF de a efectua investigații și competențele sale de investigare nu au fost clar definite, în special cu privire la investigațiile în cadrul instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor (19).

19

3.2.   
  Durata investigațiilor

Durata investigațiilor

| 28. | CS a acordat o atenție deosebită duratei investigațiilor OLAF, în special în ceea ce privește funcționarea termenelor și întârzierile neexplicabile în cursul investigațiilor. În plus, durata investigațiilor a fost monitorizată pentru a se verifica dacă întârzierile potențiale nejustificate nu aveau la bază un motiv care ar fi compromis desfășurarea independentă a investigațiilor sau ar fi pus în pericol rezultatele acestora. CS a examinat în total 425 de cazuri cu o durată de peste nouă luni, precum și o serie de cazuri rămase deschise după mai mult de patru ani de investigații. Constatările au fost prezentate în două avize (20) și expuse în fiecare raport anual al CS. |
| --- | --- |

28.

CS a acordat o atenție deosebită duratei investigațiilor OLAF, în special în ceea ce privește funcționarea termenelor și întârzierile neexplicabile în cursul investigațiilor. În plus, durata investigațiilor a fost monitorizată pentru a se verifica dacă întârzierile potențiale nejustificate nu aveau la bază un motiv care ar fi compromis desfășurarea independentă a investigațiilor sau ar fi pus în pericol rezultatele acestora. CS a examinat în total 425 de cazuri cu o durată de peste nouă luni, precum și o serie de cazuri rămase deschise după mai mult de patru ani de investigații. Constatările au fost prezentate în două avize (20) și expuse în fiecare raport anual al CS.

20

| 29. | Recomandând în Avizul său nr. 1/2007 ca forma rapoartelor prezentate către CS de către OLAF cu privire la investigațiile cu o durată de peste nouă luni să arate mai clar motivele întârzierilor excepționale ale investigațiilor (21), CS a reușit să identifice mai bine motivele acestor întârzieri și, prin urmare, OLAF a eliminat în mare măsură motivele inexplicabile, schimbând formatul „rapoartelor privind cazurile deschise de peste 9 luni”. |
| --- | --- |

29.

Recomandând în Avizul său nr. 1/2007 ca forma rapoartelor prezentate către CS de către OLAF cu privire la investigațiile cu o durată de peste nouă luni să arate mai clar motivele întârzierilor excepționale ale investigațiilor (21), CS a reușit să identifice mai bine motivele acestor întârzieri și, prin urmare, OLAF a eliminat în mare măsură motivele inexplicabile, schimbând formatul „rapoartelor privind cazurile deschise de peste 9 luni”.

21

| 30. | Aceasta nu înseamnă că CS se mulțumește cu faptul că investigațiile sunt finalizate în cadrul unui termen-limită acceptabil. Dimpotrivă, CS a observat că investigațiile, uneori privind aspecte relativ simple, necesită adeseori un timp neobișnuit de lung pentru finalizare. În special, în prezent există 36 de cazuri, a căror investigare a durat mai mult de 4 ani (22). Acest lucru poate fi explicat prin numărul insuficient de personal cu experiență alocat investigațiilor speciale sau prin faptul că investigatorii au fost deturnați de la finalizarea unei investigații înainte de a începe o nouă investigație. Aceasta reprezintă o chestiune care preocupă serios CS care a abordat problema prin, inter alia, recomandarea unor metode mai bune de control și planificare a investigațiilor, astfel încât conducerea să își poată repartiza mai bine investigatorii și să își direcționeze mai eficient cursul investigațiilor (23). |
| --- | --- |

30.

Aceasta nu înseamnă că CS se mulțumește cu faptul că investigațiile sunt finalizate în cadrul unui termen-limită acceptabil. Dimpotrivă, CS a observat că investigațiile, uneori privind aspecte relativ simple, necesită adeseori un timp neobișnuit de lung pentru finalizare. În special, în prezent există 36 de cazuri, a căror investigare a durat mai mult de 4 ani (22). Acest lucru poate fi explicat prin numărul insuficient de personal cu experiență alocat investigațiilor speciale sau prin faptul că investigatorii au fost deturnați de la finalizarea unei investigații înainte de a începe o nouă investigație. Aceasta reprezintă o chestiune care preocupă serios CS care a abordat problema prin, inter alia, recomandarea unor metode mai bune de control și planificare a investigațiilor, astfel încât conducerea să își poată repartiza mai bine investigatorii și să își direcționeze mai eficient cursul investigațiilor (23).

22

inter alia

23

3.3.   
  Respectarea garanțiilor procedurale în cadrul investigațiilor

Respectarea garanțiilor procedurale în cadrul investigațiilor

| 31. | Independența OLAF se bazează în mare măsură pe capacitatea și disponibilitatea sa de a respecta drepturile fundamentale și garanțiile procedurale în timpul desfășurării investigațiilor. Dacă nu reușește să facă acest lucru, OLAF s-ar expune criticilor, rezistenței părților interesate și intervențiilor politice. Din acest motiv, CS a fost întotdeauna deosebit de interesată ca OLAF să respecte aceste drepturi și garanții și a făcut eforturi considerabile atât pentru a evalua modul în care OLAF asigură respectarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale, cât și pentru a promova în mod activ dezvoltarea de standarde relevante în domeniu, aplicabile OLAF. |
| --- | --- |

31.

Independența OLAF se bazează în mare măsură pe capacitatea și disponibilitatea sa de a respecta drepturile fundamentale și garanțiile procedurale în timpul desfășurării investigațiilor. Dacă nu reușește să facă acest lucru, OLAF s-ar expune criticilor, rezistenței părților interesate și intervențiilor politice. Din acest motiv, CS a fost întotdeauna deosebit de interesată ca OLAF să respecte aceste drepturi și garanții și a făcut eforturi considerabile atât pentru a evalua modul în care OLAF asigură respectarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale, cât și pentru a promova în mod activ dezvoltarea de standarde relevante în domeniu, aplicabile OLAF.

| 32. | Atunci când examinează cazurile transmise autorităților judiciare naționale, CS a acordat o atenție deosebită aspectelor de fond și de procedură ale investigațiilor. Pe baza acestor cazuri, CS a evaluat modul în care OLAF asigură respectarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale în cadrul investigațiilor sale. Constatările și recomandările CS sunt rezumate în Avizul nr. 5/2010. În acest aviz, CS a constatat că, în ansamblu, OLAF respectă drepturile fundamentale și garanțiile procedurale. Cu toate acestea, CS a identificat problemele specifice, cum ar fi deficiențele de ordin procedural, erori administrative și practicile divergente în cadrul unităților de investigare. |
| --- | --- |

32.

Atunci când examinează cazurile transmise autorităților judiciare naționale, CS a acordat o atenție deosebită aspectelor de fond și de procedură ale investigațiilor. Pe baza acestor cazuri, CS a evaluat modul în care OLAF asigură respectarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale în cadrul investigațiilor sale. Constatările și recomandările CS sunt rezumate în Avizul nr. 5/2010. În acest aviz, CS a constatat că, în ansamblu, OLAF respectă drepturile fundamentale și garanțiile procedurale. Cu toate acestea, CS a identificat problemele specifice, cum ar fi deficiențele de ordin procedural, erori administrative și practicile divergente în cadrul unităților de investigare.

| 33. | CS a formulat recomandări care vizează îmbunătățirea practicii curente în desfășurarea investigațiilor. În special, CS a sugerat măsuri specifice care ar trebui luate de către OLAF pentru a consolida respectarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale în fiecare etapă a unei investigații. În plus, acesta a recomandat ca OLAF să aducă anumite îmbunătățiri manualului OLAF (24) și să asigure că normele sale sunt respectate. Mai mult, CS a recomandat consolidarea mecanismelor privind atât controlul imparțialității, cât și confidențialitatea și durata investigațiilor. În cele din urmă, CS a furnizat OLAF o grilă de analiză în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale, în vederea utilizării drept ghid pentru investigatori atunci când desfășoară investigațiile și pentru echipa de conducere atunci când verifică legalitatea acestora. |
| --- | --- |

33.

CS a formulat recomandări care vizează îmbunătățirea practicii curente în desfășurarea investigațiilor. În special, CS a sugerat măsuri specifice care ar trebui luate de către OLAF pentru a consolida respectarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale în fiecare etapă a unei investigații. În plus, acesta a recomandat ca OLAF să aducă anumite îmbunătățiri manualului OLAF (24) și să asigure că normele sale sunt respectate. Mai mult, CS a recomandat consolidarea mecanismelor privind atât controlul imparțialității, cât și confidențialitatea și durata investigațiilor. În cele din urmă, CS a furnizat OLAF o grilă de analiză în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale, în vederea utilizării drept ghid pentru investigatori atunci când desfășoară investigațiile și pentru echipa de conducere atunci când verifică legalitatea acestora.

24

| 34. | CS constată cu satisfacție că, în răspunsul la Avizul său nr. 5/2010, directorul general al OLAF a decis să pună în aplicare majoritatea recomandărilor sale în cadrul OLAF. |
| --- | --- |

34.

CS constată cu satisfacție că, în răspunsul la Avizul său nr. 5/2010, directorul general al OLAF a decis să pună în aplicare majoritatea recomandărilor sale în cadrul OLAF.

| 35. | CS a contribuit, de asemenea, la dezbaterile cu privire la reforma Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, îndemnând Comisia Europeană și legislatorul să profite de această reformă pentru a consolida protecția drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale ale persoanelor implicate în investigațiile OLAF. CS a emis trei avize pe această temă (25). |
| --- | --- |

35.

CS a contribuit, de asemenea, la dezbaterile cu privire la reforma Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, îndemnând Comisia Europeană și legislatorul să profite de această reformă pentru a consolida protecția drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale ale persoanelor implicate în investigațiile OLAF. CS a emis trei avize pe această temă (25).

25

| 36. | În special, CS a subliniat că, atunci când se stabilesc standardele privind garanțiile procedurale, trebuie să se țină seama întotdeauna de echilibrul dintre interesele părților interesate și eficiența modului de desfășurare a investigațiilor. Acest echilibru este deosebit de sensibil atunci când se reglementează o procedură administrativă care nu conține măsuri coercitive și are un impact mai degrabă limitat asupra statutului juridic al persoanei vizate. Există riscul ca oferind prea multă pondere aspectelor procedurale ale unui caz să se distragă atenția de la desfășurarea eficientă a investigației. Un exemplu în acest sens este chestiunea complexă privind amânarea obligației OLAF de a da persoanei în cauză posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere și necesitatea ca OLAF să obțină acordul prealabil al secretarului general/președintelui instituției, organismului, oficiului sau agenției în cauză (a se vedea punctul 3.5.4 mai jos). |
| --- | --- |

36.

În special, CS a subliniat că, atunci când se stabilesc standardele privind garanțiile procedurale, trebuie să se țină seama întotdeauna de echilibrul dintre interesele părților interesate și eficiența modului de desfășurare a investigațiilor. Acest echilibru este deosebit de sensibil atunci când se reglementează o procedură administrativă care nu conține măsuri coercitive și are un impact mai degrabă limitat asupra statutului juridic al persoanei vizate. Există riscul ca oferind prea multă pondere aspectelor procedurale ale unui caz să se distragă atenția de la desfășurarea eficientă a investigației. Un exemplu în acest sens este chestiunea complexă privind amânarea obligației OLAF de a da persoanei în cauză posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere și necesitatea ca OLAF să obțină acordul prealabil al secretarului general/președintelui instituției, organismului, oficiului sau agenției în cauză (a se vedea punctul 3.5.4 mai jos).

3.4.   
  Cooperare și schimb de informații cu statele membre

Cooperare și schimb de informații cu statele membre

| 37. | Eficiența activității operaționale a OLAF depinde în mare măsură de cooperarea cu statele membre și de contribuția acestora, atât pe parcursul investigației, cât și în etapele ulterioare. În acest sens, CS a pus în aplicare o dublă monitorizare a funcției de investigare a OLAF. |
| --- | --- |

37.

Eficiența activității operaționale a OLAF depinde în mare măsură de cooperarea cu statele membre și de contribuția acestora, atât pe parcursul investigației, cât și în etapele ulterioare. În acest sens, CS a pus în aplicare o dublă monitorizare a funcției de investigare a OLAF.

| 38. | CS a fost deosebit de conștient de importanța îmbunătățirii fluxului de informații între autoritățile statelor membre și OLAF. CS a căutat, în special, să asigure că statele membre nu acționează într-un mod care ar putea împiedica în mod concret activitatea OLAF în materie de investigare; de exemplu, prin netransmiterea sau întârzierea transmiterii de dovezi sau documente către OLAF. Atunci când examinează rapoartele privind cazurile care durează mai mult de nouă luni, CS a constatat o serie de cazuri în care OLAF a raportat drept motiv al nefinalizării investigațiilor în acest termen, faptul că statele membre nu au cooperat (26). Deși acest motiv a fost utilizat în mod incorect în unele dintre cazurile examinate, acesta a fost identificat corect în altele. CS a remarcat, de asemenea, faptul că OLAF a întâmpinat dificultăți în identificarea autorităților competente naționale corespunzătoare în măsură să furnizeze asistența necesară, atunci când efectuează, de exemplu, controale la fața locului la sediul operatorilor economici. Din acest motiv, CS, în Avizul său nr. 4/2011, a susținut modificarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, care vizează obligația fiecărui stat membru de a identifica în cel mai scurt timp autoritățile naționale competente să asiste OLAF în investigațiile sale, în special în domeniul cheltuielilor directe. |
| --- | --- |

38.

CS a fost deosebit de conștient de importanța îmbunătățirii fluxului de informații între autoritățile statelor membre și OLAF. CS a căutat, în special, să asigure că statele membre nu acționează într-un mod care ar putea împiedica în mod concret activitatea OLAF în materie de investigare; de exemplu, prin netransmiterea sau întârzierea transmiterii de dovezi sau documente către OLAF. Atunci când examinează rapoartele privind cazurile care durează mai mult de nouă luni, CS a constatat o serie de cazuri în care OLAF a raportat drept motiv al nefinalizării investigațiilor în acest termen, faptul că statele membre nu au cooperat (26). Deși acest motiv a fost utilizat în mod incorect în unele dintre cazurile examinate, acesta a fost identificat corect în altele. CS a remarcat, de asemenea, faptul că OLAF a întâmpinat dificultăți în identificarea autorităților competente naționale corespunzătoare în măsură să furnizeze asistența necesară, atunci când efectuează, de exemplu, controale la fața locului la sediul operatorilor economici. Din acest motiv, CS, în Avizul său nr. 4/2011, a susținut modificarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, care vizează obligația fiecărui stat membru de a identifica în cel mai scurt timp autoritățile naționale competente să asiste OLAF în investigațiile sale, în special în domeniul cheltuielilor directe.

26

| 39. | Este necesară o analiză amănunțită a cazurilor în care OLAF s-a confruntat cu lipsa cooperării din partea statelor membre. |
| --- | --- |

39.

Este necesară o analiză amănunțită a cazurilor în care OLAF s-a confruntat cu lipsa cooperării din partea statelor membre.

| 40. | În al doilea rând, având în vedere faptul că OLAF nu are competențe în materie de cercetare penală, CS consideră că o cooperare strânsă între OLAF și autoritățile judiciare naționale, precum și aplicarea corespunzătoare a recomandărilor OLAF rămân esențiale pentru succesul investigațiilor OLAF. În lumina acestor considerente, CS a examinat acele cazuri care necesită transmiterea de informații către autoritățile respective. În acest sens, intenția CS a fost de a evalua atât calitatea, cât și utilitatea rapoartelor de investigație ale OLAF pentru activitatea lor și de a identifica motivele pentru care nu au preluat unele cazuri (27). De asemenea, CS a dorit să asigure că aceste concluzii privind investigațiile se bazează exclusiv pe elemente care au valoare probatorie în cadrul procedurilor judiciare ale statului membru în care utilizarea acestora s-a dovedit necesară (28). |
| --- | --- |

40.

În al doilea rând, având în vedere faptul că OLAF nu are competențe în materie de cercetare penală, CS consideră că o cooperare strânsă între OLAF și autoritățile judiciare naționale, precum și aplicarea corespunzătoare a recomandărilor OLAF rămân esențiale pentru succesul investigațiilor OLAF. În lumina acestor considerente, CS a examinat acele cazuri care necesită transmiterea de informații către autoritățile respective. În acest sens, intenția CS a fost de a evalua atât calitatea, cât și utilitatea rapoartelor de investigație ale OLAF pentru activitatea lor și de a identifica motivele pentru care nu au preluat unele cazuri (27). De asemenea, CS a dorit să asigure că aceste concluzii privind investigațiile se bazează exclusiv pe elemente care au valoare probatorie în cadrul procedurilor judiciare ale statului membru în care utilizarea acestora s-a dovedit necesară (28).

27

28

| 41. | CS a remarcat faptul că, în unele cazuri, autoritățile judiciare naționale nu au dat curs recomandărilor OLAF, din diverse motive: prescrierea, absența prioritizării sau lipsa evidentă de probe. Cu toate acestea, CS a remarcat faptul că s-a diminuat progresiv numărul cazurilor în care autoritățile au fost împiedicate să ia măsuri din cauza termenului de prescriere pe măsură ce s-a îmbunătățit calitatea informațiilor furnizate în rapoarte, în special analizarea presupuselor infracțiuni și a normelor aplicabile în statul membru căruia i s-a transmis raportul. |
| --- | --- |

41.

CS a remarcat faptul că, în unele cazuri, autoritățile judiciare naționale nu au dat curs recomandărilor OLAF, din diverse motive: prescrierea, absența prioritizării sau lipsa evidentă de probe. Cu toate acestea, CS a remarcat faptul că s-a diminuat progresiv numărul cazurilor în care autoritățile au fost împiedicate să ia măsuri din cauza termenului de prescriere pe măsură ce s-a îmbunătățit calitatea informațiilor furnizate în rapoarte, în special analizarea presupuselor infracțiuni și a normelor aplicabile în statul membru căruia i s-a transmis raportul.

| 42. | CS consideră că majoritatea acestor probleme ar putea fi evitate prin implicarea timpurie a experților din sistemele juridice naționale respective, fie ca sunt magistrații din Unitatea pentru consiliere juridică și judiciară, fie a unei funcții similare integrate în structura de investigare a OLAF. |
| --- | --- |

42.

CS consideră că majoritatea acestor probleme ar putea fi evitate prin implicarea timpurie a experților din sistemele juridice naționale respective, fie ca sunt magistrații din Unitatea pentru consiliere juridică și judiciară, fie a unei funcții similare integrate în structura de investigare a OLAF.

3.5.   
  Cooperarea și schimbul de informații cu instituțiile, organismele, oficiile și agențiile în legătură cu funcția OLAF în materie de investigare

Cooperarea și schimbul de informații cu instituțiile, organismele, oficiile și agențiile în legătură cu funcția OLAF în materie de investigare

| 43. | Pentru a-și îndeplini mandatul, este esențial ca OLAF să își îndeplinească rolul cu sprijinul total și deplina încredere a instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor. Fără încrederea acestora, OLAF nu poate efectua investigații complete și eficace în regim de independență absolută, având în vedere faptul că multe cazuri implică în mod obligatoriu cooperarea angajaților lor. |
| --- | --- |

43.

Pentru a-și îndeplini mandatul, este esențial ca OLAF să își îndeplinească rolul cu sprijinul total și deplina încredere a instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor. Fără încrederea acestora, OLAF nu poate efectua investigații complete și eficace în regim de independență absolută, având în vedere faptul că multe cazuri implică în mod obligatoriu cooperarea angajaților lor.

| 44. | CS a subliniat dintotdeauna că strânsa cooperare dintre OLAF și instituțiile și organismele competente, precum și aplicarea corespunzătoare a recomandărilor OLAF sunt esențiale pentru reușita investigațiilor OLAF. Cu toate acestea, CS este preocupată să asigure că toate părțile care cooperează cu OLAF evită să acționeze într-un mod care ar putea împiedica în mod concret activitatea OLAF. Prin urmare, CS a acordat o atenție deosebită aspectelor cooperării referitoare la independența operațională a OLAF și, de asemenea, le-a monitorizat: accesul OLAF la informațiile deținute de către instituții, relațiile cu Oficiul de investigații și disciplină (IDOC) și alte servicii ale instituțiilor UE, aplicarea de către instituții a recomandărilor OLAF, situațiile în care OLAF amână obligația de a permite persoanei în cauză să își exprime punctul de vedere, transmiterea rapoartelor de caz, furnizarea de informații de către OLAF instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor și schimbul de opinii cu instituțiile. |
| --- | --- |

44.

CS a subliniat dintotdeauna că strânsa cooperare dintre OLAF și instituțiile și organismele competente, precum și aplicarea corespunzătoare a recomandărilor OLAF sunt esențiale pentru reușita investigațiilor OLAF. Cu toate acestea, CS este preocupată să asigure că toate părțile care cooperează cu OLAF evită să acționeze într-un mod care ar putea împiedica în mod concret activitatea OLAF. Prin urmare, CS a acordat o atenție deosebită aspectelor cooperării referitoare la independența operațională a OLAF și, de asemenea, le-a monitorizat: accesul OLAF la informațiile deținute de către instituții, relațiile cu Oficiul de investigații și disciplină (IDOC) și alte servicii ale instituțiilor UE, aplicarea de către instituții a recomandărilor OLAF, situațiile în care OLAF amână obligația de a permite persoanei în cauză să își exprime punctul de vedere, transmiterea rapoartelor de caz, furnizarea de informații de către OLAF instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor și schimbul de opinii cu instituțiile.

3.5.1.   Accesul OLAF la informațiile deținute de instituții

Accesul OLAF la informațiile deținute de instituții

| 45. | Unul dintre domeniile care au fost aduse în atenția CS în cazul în care încrederea pare să fi fost afectată este accesul OLAF la bazele de date deținute de către Comisia Europeană. Articolul 4 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 recunoaște în mod clar dreptul ca OLAF să aibă acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții, organisme, oficii și agenții. Cu toate acestea, CS a remarcat faptul că, de la crearea sa, OLAF a întâmpinat dificultăți în obținerea accesului la informațiile deținute de anumite instituții. Astfel de instituții sunt deosebit de reticente în a acorda Oficiului European de Luptă Antifraudă un acces rapid și discret la anumite categorii de date cu caracter personal, din cauza interpretării foarte restrictive a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 (29). În opinia CS, o astfel de poziție este semnul neîncrederii față de OLAF și, de asemenea, ar putea submina independența sa în materie de investigare. |
| --- | --- |

45.

Unul dintre domeniile care au fost aduse în atenția CS în cazul în care încrederea pare să fi fost afectată este accesul OLAF la bazele de date deținute de către Comisia Europeană. Articolul 4 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 recunoaște în mod clar dreptul ca OLAF să aibă acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții, organisme, oficii și agenții. Cu toate acestea, CS a remarcat faptul că, de la crearea sa, OLAF a întâmpinat dificultăți în obținerea accesului la informațiile deținute de anumite instituții. Astfel de instituții sunt deosebit de reticente în a acorda Oficiului European de Luptă Antifraudă un acces rapid și discret la anumite categorii de date cu caracter personal, din cauza interpretării foarte restrictive a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 (29). În opinia CS, o astfel de poziție este semnul neîncrederii față de OLAF și, de asemenea, ar putea submina independența sa în materie de investigare.

29

| 46. | În mai 2011, CS a emis un aviz (30) în care își prezenta punctul de vedere conform căruia ar trebui să se acorde accesul rapid și discret, în special în etapa inițială a unei investigații, înainte ca OLAF să deschidă un dosar, astfel încât OLAF să poată evalua dacă documentele corespund în mod obligatoriu criteriilor de investigare. Acest lucru este deosebit de important în cazurile în care ar putea să apară un potențial conflict de interese. |
| --- | --- |

46.

În mai 2011, CS a emis un aviz (30) în care își prezenta punctul de vedere conform căruia ar trebui să se acorde accesul rapid și discret, în special în etapa inițială a unei investigații, înainte ca OLAF să deschidă un dosar, astfel încât OLAF să poată evalua dacă documentele corespund în mod obligatoriu criteriilor de investigare. Acest lucru este deosebit de important în cazurile în care ar putea să apară un potențial conflict de interese.

30

| 47. | OLAF trebuie să aibă acces la informațiile conținute în bazele de date ale Comisiei Europene privind resursele umane. În special, OLAF solicită accesul la datele referitoare la angajați și la membrii de familie ai acestora (la care se face referire ca „arbore familial”). |
| --- | --- |

47.

OLAF trebuie să aibă acces la informațiile conținute în bazele de date ale Comisiei Europene privind resursele umane. În special, OLAF solicită accesul la datele referitoare la angajați și la membrii de familie ai acestora (la care se face referire ca „arbore familial”).

| 48. | Problema este una istorică și nu s-a ajuns încă la un acord privind calea de urmat. Este de sperat că, în urma recomandărilor CS și a dialogului în care s-au angajat OLAF și Comisia Europeană, se va putea ajunge la o soluție în această problemă care durează de mult timp. |
| --- | --- |

48.

Problema este una istorică și nu s-a ajuns încă la un acord privind calea de urmat. Este de sperat că, în urma recomandărilor CS și a dialogului în care s-au angajat OLAF și Comisia Europeană, se va putea ajunge la o soluție în această problemă care durează de mult timp.

| 49. | CS consideră că reforma Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 ar trebui să fie, de asemenea, ocazia de a se rezolva această problemă. În Avizul său nr. 4/2011, CS a declarat că noul regulament ar trebui să cuprindă dispoziții care să permită un echilibru corect între necesitatea ca OLAF să aibă acces la informațiile deținute de către instituții înainte de inițierea unui caz și în orice etapă a unei investigații și normele pertinente referitoare la protecția datelor. |
| --- | --- |

49.

CS consideră că reforma Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 ar trebui să fie, de asemenea, ocazia de a se rezolva această problemă. În Avizul său nr. 4/2011, CS a declarat că noul regulament ar trebui să cuprindă dispoziții care să permită un echilibru corect între necesitatea ca OLAF să aibă acces la informațiile deținute de către instituții înainte de inițierea unui caz și în orice etapă a unei investigații și normele pertinente referitoare la protecția datelor.

| 50. | De asemenea, CS a recomandat ca OLAF să îi trimită în mod sistematic toate informațiile cu privire la întârzierea raportării sau la neraportarea cazurilor de fraudă, precum și cu privire la cazurile în care o instituție, un organism, un oficiu sau o agenție nu a acordat acces la informațiile pe care le dețin. |
| --- | --- |

50.

De asemenea, CS a recomandat ca OLAF să îi trimită în mod sistematic toate informațiile cu privire la întârzierea raportării sau la neraportarea cazurilor de fraudă, precum și cu privire la cazurile în care o instituție, un organism, un oficiu sau o agenție nu a acordat acces la informațiile pe care le dețin.

3.5.2.   Relațiile cu IDOC și cu alte servicii ale instituțiilor UE

Relațiile cu IDOC și cu alte servicii ale instituțiilor UE

| 51. | Modul de gestionare de către OLAF a resurselor limitate de investigare este o preocupare constantă pentru CS. CS consideră că OLAF trebuie să își concentreze eforturile asupra acelor cazuri a căror finalizare poate fi o reușită și care oferă un bun raport calitate-costuri. Numai prin utilizarea resurselor sale în mod eficace și eficient, OLAF va putea să investigheze cazuri mai grave de fraudă sau nereguli care aduc atingere intereselor financiare ale UE, lăsând alte cazuri să fie abordate de organisme mai competente, precum IDOC, Oficiul de securitate al Comisiei Europene sau serviciile competente ale celorlalte instituții. |
| --- | --- |

51.

Modul de gestionare de către OLAF a resurselor limitate de investigare este o preocupare constantă pentru CS. CS consideră că OLAF trebuie să își concentreze eforturile asupra acelor cazuri a căror finalizare poate fi o reușită și care oferă un bun raport calitate-costuri. Numai prin utilizarea resurselor sale în mod eficace și eficient, OLAF va putea să investigheze cazuri mai grave de fraudă sau nereguli care aduc atingere intereselor financiare ale UE, lăsând alte cazuri să fie abordate de organisme mai competente, precum IDOC, Oficiul de securitate al Comisiei Europene sau serviciile competente ale celorlalte instituții.

| 52. | În lumina acestor considerente, CS a recomandat ca OLAF să dezvolte o politică internă de minimis, în conformitate cu politica și prioritățile OLAF în materie de investigare, pentru ca acesta să își aloce resursele ori de câte ori este posibil, în vederea investigării cazurilor mai grave. CS a examinat această politică și a sintetizat constatările sale în Avizul nr. 5/2008. CS a propus o serie de recomandări, luând în considerare, inter alia, nevoia de cooperare atât cu IDOC, cât și cu alte servicii ale instituțiilor UE. Cooperarea cu acestea în activitatea desfășurată se bazează pe delimitarea responsabilităților în materie de investigare. În consecință, CS a încurajat OLAF să își îmbunătățească procesul schimbului de informații și al cooperării cu aceste servicii, dar a subliniat că niciun acord de cooperare convenit nu ar trebui să limiteze nici principalele competențe ale OLAF, nici independența acestuia de a investiga. |
| --- | --- |

52.

În lumina acestor considerente, CS a recomandat ca OLAF să dezvolte o politică internă de minimis, în conformitate cu politica și prioritățile OLAF în materie de investigare, pentru ca acesta să își aloce resursele ori de câte ori este posibil, în vederea investigării cazurilor mai grave. CS a examinat această politică și a sintetizat constatările sale în Avizul nr. 5/2008. CS a propus o serie de recomandări, luând în considerare, inter alia, nevoia de cooperare atât cu IDOC, cât și cu alte servicii ale instituțiilor UE. Cooperarea cu acestea în activitatea desfășurată se bazează pe delimitarea responsabilităților în materie de investigare. În consecință, CS a încurajat OLAF să își îmbunătățească procesul schimbului de informații și al cooperării cu aceste servicii, dar a subliniat că niciun acord de cooperare convenit nu ar trebui să limiteze nici principalele competențe ale OLAF, nici independența acestuia de a investiga.

de minimis

inter alia

| 53. | CS a monitorizat punerea în aplicare a avizului său (31) și a constatat cu satisfacție faptul că normele de minimis ale OLAF au fost incluse în Manualul OLAF (32). De asemenea, CS a salutat inițiativa de clarificare a implementării politicii de minimis prin orientări operaționale, precum și crearea unei anexe de minimis în care se enumeră diferitele criterii care să se aplice atunci când se decide dacă să se inițieze sau nu o investigație externă. |
| --- | --- |

53.

CS a monitorizat punerea în aplicare a avizului său (31) și a constatat cu satisfacție faptul că normele de minimis ale OLAF au fost incluse în Manualul OLAF (32). De asemenea, CS a salutat inițiativa de clarificare a implementării politicii de minimis prin orientări operaționale, precum și crearea unei anexe de minimis în care se enumeră diferitele criterii care să se aplice atunci când se decide dacă să se inițieze sau nu o investigație externă.

31

de minimis

32

de minimis

de minimis

3.5.3.   Aplicarea de către instituții a recomandărilor OLAF

Aplicarea de către instituții a recomandărilor OLAF

| 54. | Directorul general al OLAF are obligația de a informa CS cu privire la cazurile în care instituția, organismul, oficiul sau agenția respectivă nu a acționat conform recomandărilor OLAF (33). CS a abordat acest aspect în fiecare raport anual și a constatat că i-au fost semnalate numai două astfel de cazuri în timpul mandatului de șase ani. În consecință, acest număr mic de cazuri raportate nu a permis CS să ajungă la o concluzie generală ori să formuleze o recomandare. CS și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că lipsa rapoartelor pot indica lipsa unui mecanism adecvat de punere în aplicare și a recomandat ca OLAF să creeze cât mai curând posibil un sistem de raportare sistematică pentru astfel de cazuri. În opinia CS, independența OLAF ar putea fi grav amenințată în cazul în care nu reacționează atunci când celelalte părți nu iau în considerare recomandările sale. |
| --- | --- |

54.

Directorul general al OLAF are obligația de a informa CS cu privire la cazurile în care instituția, organismul, oficiul sau agenția respectivă nu a acționat conform recomandărilor OLAF (33). CS a abordat acest aspect în fiecare raport anual și a constatat că i-au fost semnalate numai două astfel de cazuri în timpul mandatului de șase ani. În consecință, acest număr mic de cazuri raportate nu a permis CS să ajungă la o concluzie generală ori să formuleze o recomandare. CS și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că lipsa rapoartelor pot indica lipsa unui mecanism adecvat de punere în aplicare și a recomandat ca OLAF să creeze cât mai curând posibil un sistem de raportare sistematică pentru astfel de cazuri. În opinia CS, independența OLAF ar putea fi grav amenințată în cazul în care nu reacționează atunci când celelalte părți nu iau în considerare recomandările sale.

33

3.5.4.   Acordul dintre secretarul general/președintele unei instituții, unui organ, unui oficiu sau unei agenții de amânare a obligativității de a acorda persoanei în cauză posibilitatea să își exprime punctele de vedere

Acordul dintre secretarul general/președintele unei instituții, unui organ, unui oficiu sau unei agenții de amânare a obligativității de a acorda persoanei în cauză posibilitatea să își exprime punctele de vedere

| 55. | Atunci când efectuează investigații interne, OLAF trebuie să obțină acordul prealabil al secretarului general sau al președintelui instituției, organismului, oficiului sau agenției în cauză atunci când decide să amâne obligația de a acorda persoanei în cauză posibilitatea să își exprime punctele de vedere. Această cerință urmărește să garanteze că drepturile la apărare ale persoanelor în cauză sunt respectate (34). Cu toate acestea, CS și-a exprimat punctul de vedere conform căruia, dacă o instituție refuză sau întârzie să își dea acordul, independența de investigare a OLAF poate fi compromisă (35). CS a remarcat faptul că, în mai multe rânduri, transmiterea dosarelor OLAF cu privire la caz către autoritățile judiciare naționale a fost împiedicată prin faptul că s-a întârziat acordarea acordului de către instituția sau organismul în cauză. În Avizul său nr. 4/2011, CS a afirmat că noul regulament ar trebui, prin urmare, să cuprindă dispoziții care să permită evitarea unei astfel de situații în viitor și a considerat că modul în care această problemă a fost abordată în prezenta propunere de reformă a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, este inadecvat. |
| --- | --- |

55.

Atunci când efectuează investigații interne, OLAF trebuie să obțină acordul prealabil al secretarului general sau al președintelui instituției, organismului, oficiului sau agenției în cauză atunci când decide să amâne obligația de a acorda persoanei în cauză posibilitatea să își exprime punctele de vedere. Această cerință urmărește să garanteze că drepturile la apărare ale persoanelor în cauză sunt respectate (34). Cu toate acestea, CS și-a exprimat punctul de vedere conform căruia, dacă o instituție refuză sau întârzie să își dea acordul, independența de investigare a OLAF poate fi compromisă (35). CS a remarcat faptul că, în mai multe rânduri, transmiterea dosarelor OLAF cu privire la caz către autoritățile judiciare naționale a fost împiedicată prin faptul că s-a întârziat acordarea acordului de către instituția sau organismul în cauză. În Avizul său nr. 4/2011, CS a afirmat că noul regulament ar trebui, prin urmare, să cuprindă dispoziții care să permită evitarea unei astfel de situații în viitor și a considerat că modul în care această problemă a fost abordată în prezenta propunere de reformă a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999, este inadecvat.

34

35

| 56. | În calitate de gardian al independenței OLAF, CS ar trebui să fie informat în mod sistematic asupra tuturor cazurilor în care instituțiile, organismele, birourile sau agențiile au refuzat să își dea acordul ori l-au dat cu o întârziere nejustificată pentru a amâna obligația de a solicita persoanei în cauză să-și exprime opinia. |
| --- | --- |

56.

În calitate de gardian al independenței OLAF, CS ar trebui să fie informat în mod sistematic asupra tuturor cazurilor în care instituțiile, organismele, birourile sau agențiile au refuzat să își dea acordul ori l-au dat cu o întârziere nejustificată pentru a amâna obligația de a solicita persoanei în cauză să-și exprime opinia.

3.5.5.   Transmiterea rapoartelor de caz și furnizarea de informații de către OLAF pentru instituții, organisme, oficii, agenții

Transmiterea rapoartelor de caz și furnizarea de informații de către OLAF pentru instituții, organisme, oficii, agenții

Furnizarea de informații de către OLAF instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor

Furnizarea de informații de către OLAF instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor

| 57. | În conformitate cu legislația în vigoare, OLAF are obligația legală de a informa o instituție, un organism, un oficiu sau o agenție în cazurile în care o investigație internă arată că un membru sau membru al personalului poate fi vizat, cu excepția cazurilor în care păstrarea secretului este esențială în scopul investigației sau în cazul în care investigația ține de competența unei autorități judiciare naționale. În Avizul său nr. 4/2011, CS și-a exprimat preocupările cu privire la propunerea legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 și de modificare a acestor norme (36), deoarece aceasta ar putea priva OLAF de opțiunea de care dispune cu privire la păstrarea confidențialității investigației sale ori de câte ori este necesar. |
| --- | --- |

57.

În conformitate cu legislația în vigoare, OLAF are obligația legală de a informa o instituție, un organism, un oficiu sau o agenție în cazurile în care o investigație internă arată că un membru sau membru al personalului poate fi vizat, cu excepția cazurilor în care păstrarea secretului este esențială în scopul investigației sau în cazul în care investigația ține de competența unei autorități judiciare naționale. În Avizul său nr. 4/2011, CS și-a exprimat preocupările cu privire la propunerea legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 și de modificare a acestor norme (36), deoarece aceasta ar putea priva OLAF de opțiunea de care dispune cu privire la păstrarea confidențialității investigației sale ori de câte ori este necesar.

36

Transmiterea rapoartelor de caz de către OLAF instituțiilor, organismelor, oficiilor, agențiilor

Transmiterea rapoartelor de caz de către OLAF instituțiilor, organismelor, oficiilor, agențiilor

| 58. | CS a luat notă de decizia OLAF de a trimite Comisiei Europene, ca răspuns la cererea acesteia, toate rapoartele de caz finale întocmite în urma investigațiilor interne închise fără acțiuni ulterioare. În plus, OLAF a decis să aplice o politică similară celorlalte instituții și organisme, în afara cazului în care se impune altfel. CS a decis să evalueze această practică, cu scopul punctual de a stabili dacă aceasta ar putea compromite independența OLAF în materie de investigare. Avizul CS nr. 5/2011 oferă o prezentare generală a constatărilor CS în urma examinării a 17 cazuri, precum și avizul CS cu privire la temeiul juridic al acestor transmiteri și conformitatea acestei practici cu legislația UE. |
| --- | --- |

58.

CS a luat notă de decizia OLAF de a trimite Comisiei Europene, ca răspuns la cererea acesteia, toate rapoartele de caz finale întocmite în urma investigațiilor interne închise fără acțiuni ulterioare. În plus, OLAF a decis să aplice o politică similară celorlalte instituții și organisme, în afara cazului în care se impune altfel. CS a decis să evalueze această practică, cu scopul punctual de a stabili dacă aceasta ar putea compromite independența OLAF în materie de investigare. Avizul CS nr. 5/2011 oferă o prezentare generală a constatărilor CS în urma examinării a 17 cazuri, precum și avizul CS cu privire la temeiul juridic al acestor transmiteri și conformitatea acestei practici cu legislația UE.

| 59. | Mai exact, CS și-a exprimat îngrijorarea că această transmitere ar putea afecta drepturile persoanelor implicate în investigații și ar putea să îi determine să introducă o acțiune în despăgubiri în fața Curții Europene de Justiție, care ar afecta credibilitatea și reputația OLAF. Transmiterea de rapoarte de caz finale care conțin informații sensibile cu privire la martori, informatori și denunțători ar putea periclita, de asemenea, succesul investigațiilor prin descurajarea acestora de a se implica și de a sprijini OLAF și prin dezvăluirea de informații inutile legate de alte investigații OLAF aflate în desfășurare. Cel puțin, această practică poate oferi altor instituții mijloace neadecvate de a influența activitatea OLAF de investigare, ceea ce ar afecta încrederea oamenilor în independența OLAF. |
| --- | --- |

59.

Mai exact, CS și-a exprimat îngrijorarea că această transmitere ar putea afecta drepturile persoanelor implicate în investigații și ar putea să îi determine să introducă o acțiune în despăgubiri în fața Curții Europene de Justiție, care ar afecta credibilitatea și reputația OLAF. Transmiterea de rapoarte de caz finale care conțin informații sensibile cu privire la martori, informatori și denunțători ar putea periclita, de asemenea, succesul investigațiilor prin descurajarea acestora de a se implica și de a sprijini OLAF și prin dezvăluirea de informații inutile legate de alte investigații OLAF aflate în desfășurare. Cel puțin, această practică poate oferi altor instituții mijloace neadecvate de a influența activitatea OLAF de investigare, ceea ce ar afecta încrederea oamenilor în independența OLAF.

| 60. | CS a recomandat ca OLAF să își reconsidere decizia de a transmite aceste rapoarte de caz a instituțiilor, organismelor, oficiilor sau agențiilor interesate fără a lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că o astfel de practică este conformă cu legislația UE și nu pune în pericol eficiența și independența investigațiilor sale. |
| --- | --- |

60.

CS a recomandat ca OLAF să își reconsidere decizia de a transmite aceste rapoarte de caz a instituțiilor, organismelor, oficiilor sau agențiilor interesate fără a lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că o astfel de practică este conformă cu legislația UE și nu pune în pericol eficiența și independența investigațiilor sale.

3.5.6.   Schimb de opinii cu instituțiile

Schimb de opinii cu instituțiile

| 61. | Unul dintre obiectivele reformei Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 este de a îmbunătăți guvernanța OLAF și de a-și consolida cooperarea cu instituțiile, cu respectarea independenței sale operaționale. Dialogul interinstituțional periodic propus inițial a fost înlocuit cu un schimb de opinii mai puțin formal între Parlamentul European, Consiliu și Comisia Europeană, cu participarea OLAF și a CS. CS și-a exprimat punctele de vedere cu privire la ambele în Avizele sale nr. 3/2010 și nr. 4/2011. |
| --- | --- |

61.

Unul dintre obiectivele reformei Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 este de a îmbunătăți guvernanța OLAF și de a-și consolida cooperarea cu instituțiile, cu respectarea independenței sale operaționale. Dialogul interinstituțional periodic propus inițial a fost înlocuit cu un schimb de opinii mai puțin formal între Parlamentul European, Consiliu și Comisia Europeană, cu participarea OLAF și a CS. CS și-a exprimat punctele de vedere cu privire la ambele în Avizele sale nr. 3/2010 și nr. 4/2011.

| 62. | CS a afirmat că un dialog formal sau un schimb de opinii cu instituțiile ar putea fi în sprijinul activităților OLAF, însă acestea nu ar trebui în niciun caz să diminueze independența operațională a OLAF (37). În special, CS a remarcat faptul că propunerea ca OLAF să ia măsurile adecvate, luând în considerare avizele exprimate în schimbul de opinii, pot avea efectul de a submina independența directorului general. În acest fel, directorul general ar putea fi supus unor presiuni din partea instituțiilor, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților strategice ale politicilor de investigare ale OLAF. |
| --- | --- |

62.

CS a afirmat că un dialog formal sau un schimb de opinii cu instituțiile ar putea fi în sprijinul activităților OLAF, însă acestea nu ar trebui în niciun caz să diminueze independența operațională a OLAF (37). În special, CS a remarcat faptul că propunerea ca OLAF să ia măsurile adecvate, luând în considerare avizele exprimate în schimbul de opinii, pot avea efectul de a submina independența directorului general. În acest fel, directorul general ar putea fi supus unor presiuni din partea instituțiilor, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților strategice ale politicilor de investigare ale OLAF.

37

4.   MONITORIZAREA IMPACTULUI GESTIONĂRII FUNCȚIEI OLAF ÎN MATERIE DE INVESTIGARE

MONITORIZAREA IMPACTULUI GESTIONĂRII FUNCȚIEI OLAF ÎN MATERIE DE INVESTIGARE

| 63. | Încă de la început și pe toată durata mandatului său, CS a subliniat în repetate rânduri necesitatea ca OLAF să pună în aplicare o politică solidă și eficace de leadership, să stabilească norme de investigare clare și să asigure că investigațiile sunt gestionate corespunzător. Mai mult, CS acordă o deosebită importanță introducerii mecanismelor de control intern cu privire la durata investigațiilor și la respectarea garanțiilor procedurale în cadrul investigațiilor și în situații în care ar putea exista un conflict de interese. Toate aceste aspecte au un impact direct asupra desfășurării independente a investigațiilor și, prin urmare, au fost monitorizate îndeaproape de către CS. |
| --- | --- |

63.

Încă de la început și pe toată durata mandatului său, CS a subliniat în repetate rânduri necesitatea ca OLAF să pună în aplicare o politică solidă și eficace de leadership, să stabilească norme de investigare clare și să asigure că investigațiile sunt gestionate corespunzător. Mai mult, CS acordă o deosebită importanță introducerii mecanismelor de control intern cu privire la durata investigațiilor și la respectarea garanțiilor procedurale în cadrul investigațiilor și în situații în care ar putea exista un conflict de interese. Toate aceste aspecte au un impact direct asupra desfășurării independente a investigațiilor și, prin urmare, au fost monitorizate îndeaproape de către CS.

4.1.   
  Gestionarea investigațiilor

Gestionarea investigațiilor

4.1.1.   Planificarea și conducerea strategică a investigațiilor

Planificarea și conducerea strategică a investigațiilor

| 64. | După analizarea rapoartelor deschise de nouă luni (38), CS a constatat că investigațiile nu aveau la bază o metodologie și că, prin îmbunătățirea planificării și gestionării investigațiilor, se puteau evita numeroase întârzieri în procesarea dosarelor. CS a fost vizat de aceste constatări și a considerat că atunci când investigațiile nu au avut o planificare adecvată în fiecare etapă a cazului, a existat un pericol permanent că investigatorii s-ar putea abate de la obiectivele stabilite la începutul investigației. Acest lucru ar putea duce la o lipsă de răspundere și, în acest fel, ar afecta independența investigației. Prin urmare, ținând seama de faptul că buna planificare a investigațiilor este esențială pentru succesul unei investigații bine definite, CS a examinat un număr de cazuri OLAF pentru a verifica dacă și în ce măsură planificarea investigațiilor sprijină OLAF în efectuarea investigațiilor sale. |
| --- | --- |

64.

După analizarea rapoartelor deschise de nouă luni (38), CS a constatat că investigațiile nu aveau la bază o metodologie și că, prin îmbunătățirea planificării și gestionării investigațiilor, se puteau evita numeroase întârzieri în procesarea dosarelor. CS a fost vizat de aceste constatări și a considerat că atunci când investigațiile nu au avut o planificare adecvată în fiecare etapă a cazului, a existat un pericol permanent că investigatorii s-ar putea abate de la obiectivele stabilite la începutul investigației. Acest lucru ar putea duce la o lipsă de răspundere și, în acest fel, ar afecta independența investigației. Prin urmare, ținând seama de faptul că buna planificare a investigațiilor este esențială pentru succesul unei investigații bine definite, CS a examinat un număr de cazuri OLAF pentru a verifica dacă și în ce măsură planificarea investigațiilor sprijină OLAF în efectuarea investigațiilor sale.

38

| 65. | În Avizul CS nr. 4/2010, a fost pusă în evidență absența repetată a planificării adecvate a investigațiilor. Acest lucru are un impact negativ asupra eficienței activității OLAF și a duratei investigațiilor sale. CS a remarcat, de asemenea, faptul că Manualul OLAF a prevăzut orientări pentru întocmirea unui plan de lucru inițial în etapa de evaluare, dar nu a prevăzut un plan complet de investigație atunci când începe investigația. |
| --- | --- |

65.

În Avizul CS nr. 4/2010, a fost pusă în evidență absența repetată a planificării adecvate a investigațiilor. Acest lucru are un impact negativ asupra eficienței activității OLAF și a duratei investigațiilor sale. CS a remarcat, de asemenea, faptul că Manualul OLAF a prevăzut orientări pentru întocmirea unui plan de lucru inițial în etapa de evaluare, dar nu a prevăzut un plan complet de investigație atunci când începe investigația.

| 66. | CS a subliniat necesitatea ca OLAF să reducă durata excesivă a anumitor investigații, prin instituirea de proceduri de investigare și de termene clare. SC a recomandat ca OLAF să pună în aplicare o politică de planificare corespunzătoare a tuturor etapelor investigațiilor, cu controale periodice, termene realiste și actualizări periodice, pentru asigurarea conformității. În special, a recomandat întocmirea la începutul fiecărei investigații a unui plan detaliat de investigație, care să stabilească obiectivele investigației, resursele estimate necesare pentru finalizarea investigației, precum și estimarea costurilor. Mai mult, CS a sugerat că planurile de investigații ar trebui să fie examinate cu regularitate de către conducere, la nivel de unitate, pentru a monitoriza și pentru a orienta, acolo unde este necesar, evoluția cazurilor. |
| --- | --- |

66.

CS a subliniat necesitatea ca OLAF să reducă durata excesivă a anumitor investigații, prin instituirea de proceduri de investigare și de termene clare. SC a recomandat ca OLAF să pună în aplicare o politică de planificare corespunzătoare a tuturor etapelor investigațiilor, cu controale periodice, termene realiste și actualizări periodice, pentru asigurarea conformității. În special, a recomandat întocmirea la începutul fiecărei investigații a unui plan detaliat de investigație, care să stabilească obiectivele investigației, resursele estimate necesare pentru finalizarea investigației, precum și estimarea costurilor. Mai mult, CS a sugerat că planurile de investigații ar trebui să fie examinate cu regularitate de către conducere, la nivel de unitate, pentru a monitoriza și pentru a orienta, acolo unde este necesar, evoluția cazurilor.

| 67. | Ca urmare a activității depuse de CS în acest domeniu, OLAF a conștientizat necesitatea de a adopta o abordare comună a planificării strategice a cazurilor, și a început să elaboreze planuri detaliate de lucru atunci când este inițiat un caz. În plus, CS constată cu satisfacție că, încă de la începutul mandatului său, noul director general al OLAF a solicitat să se aducă modificări manualului pentru a se pune în aplicare recomandările CS. |
| --- | --- |

67.

Ca urmare a activității depuse de CS în acest domeniu, OLAF a conștientizat necesitatea de a adopta o abordare comună a planificării strategice a cazurilor, și a început să elaboreze planuri detaliate de lucru atunci când este inițiat un caz. În plus, CS constată cu satisfacție că, încă de la începutul mandatului său, noul director general al OLAF a solicitat să se aducă modificări manualului pentru a se pune în aplicare recomandările CS.

| 68. | Eficacitatea măsurilor luate de OLAF trebuie să fie evaluată în continuare. |
| --- | --- |

68.

Eficacitatea măsurilor luate de OLAF trebuie să fie evaluată în continuare.

4.1.2.   Controlul intern al investigațiilor

Controlul intern al investigațiilor

| 69. | CS a pus un accent special pe importanța unor mecanisme interne adecvate pentru controlul calității și evitarea întârzierilor, precum și a unui sistem de feedback pe deplin operațional și a evaluării investigațiilor pentru se asigura independența și eficiența investigațiilor OLAF. Existența unui sistem de control viabil și a unor criterii de referință nu numai că ar facilita monitorizarea de către conducerea OLAF a performanței și identificarea domeniilor problematice, dar, de asemenea, ar permite să se ia acțiuni corective pe baza lecțiilor învățate în urma recomandărilor formulate. |
| --- | --- |

69.

CS a pus un accent special pe importanța unor mecanisme interne adecvate pentru controlul calității și evitarea întârzierilor, precum și a unui sistem de feedback pe deplin operațional și a evaluării investigațiilor pentru se asigura independența și eficiența investigațiilor OLAF. Existența unui sistem de control viabil și a unor criterii de referință nu numai că ar facilita monitorizarea de către conducerea OLAF a performanței și identificarea domeniilor problematice, dar, de asemenea, ar permite să se ia acțiuni corective pe baza lecțiilor învățate în urma recomandărilor formulate.

| 70. | În lumina acestor considerente, CS a acordat o atenție deosebită adecvării și eficacității acestor mecanisme, în special în cadrul monitorizării a duratei investigațiilor, precum și respectării de către OLAF a drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale. |
| --- | --- |

70.

În lumina acestor considerente, CS a acordat o atenție deosebită adecvării și eficacității acestor mecanisme, în special în cadrul monitorizării a duratei investigațiilor, precum și respectării de către OLAF a drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale.

Controlul duratei investigațiilor

Controlul duratei investigațiilor

| 71. | Două dintre avizele CS (39) au scos în evidență o serie de neajunsuri în desfășurarea investigațiilor, unele dintre acestea având legătură cu factori operaționali, iar altele fiind rezultatul deficiențelor de planificare sau de organizare la nivel intern. În special, CS a remarcat faptul că majorarea duratei investigațiilor a fost adeseori cauzată de deficiențe în gestionarea anumitor investigații sau de supravegherea insuficientă de către conducere a motivelor reale ale duratei acestora, de evaluările privind termenele de finalizare a investigațiilor și de calendarul măsurilor de investigație care trebuie efectuate. Pentru CS, aceste diverse constatări au scos în evidență supravegherea și controlul inadecvat al gestionării zilnice a cazurilor. |
| --- | --- |

71.

Două dintre avizele CS (39) au scos în evidență o serie de neajunsuri în desfășurarea investigațiilor, unele dintre acestea având legătură cu factori operaționali, iar altele fiind rezultatul deficiențelor de planificare sau de organizare la nivel intern. În special, CS a remarcat faptul că majorarea duratei investigațiilor a fost adeseori cauzată de deficiențe în gestionarea anumitor investigații sau de supravegherea insuficientă de către conducere a motivelor reale ale duratei acestora, de evaluările privind termenele de finalizare a investigațiilor și de calendarul măsurilor de investigație care trebuie efectuate. Pentru CS, aceste diverse constatări au scos în evidență supravegherea și controlul inadecvat al gestionării zilnice a cazurilor.

39

| 72. | CS regretă că, în pofida recomandărilor repetate, măsurile puse în aplicare pentru a realiza verificarea periodică a duratei investigațiilor nu au fost aplicate în mod suficient de sistematic. Prin urmare, CS reiterează necesitatea unui control efectiv și eficient al duratei investigațiilor. |
| --- | --- |

72.

CS regretă că, în pofida recomandărilor repetate, măsurile puse în aplicare pentru a realiza verificarea periodică a duratei investigațiilor nu au fost aplicate în mod suficient de sistematic. Prin urmare, CS reiterează necesitatea unui control efectiv și eficient al duratei investigațiilor.

Controlul imparțialității în investigații

Controlul imparțialității în investigații

| 73. | În opinia CS, imparțialitatea în desfășurarea investigațiilor merge mână în mână cu independența operațională a OLAF. Prin urmare, CS a recomandat în repetate rânduri ca OLAF să creeze mecanisme interne de control strict necesare pentru prevenirea oricăror conflicte de interese susceptibile de a prejudicia independența și reputația OLAF (40). În Avizul său nr. 5/2010, CS a făcut recomandări specifice pentru ca OLAF să consolideze mecanismele de control actuale cu privire la imparțialitatea investigațiilor. Atunci când a evaluat respectarea de către OLAF a drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale în cadrul investigațiilor sale, CS a acordat o atenție deosebită acestui aspect și regretă că măsurile adoptate de OLAF până în prezent sunt insuficiente. |
| --- | --- |

73.

În opinia CS, imparțialitatea în desfășurarea investigațiilor merge mână în mână cu independența operațională a OLAF. Prin urmare, CS a recomandat în repetate rânduri ca OLAF să creeze mecanisme interne de control strict necesare pentru prevenirea oricăror conflicte de interese susceptibile de a prejudicia independența și reputația OLAF (40). În Avizul său nr. 5/2010, CS a făcut recomandări specifice pentru ca OLAF să consolideze mecanismele de control actuale cu privire la imparțialitatea investigațiilor. Atunci când a evaluat respectarea de către OLAF a drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale în cadrul investigațiilor sale, CS a acordat o atenție deosebită acestui aspect și regretă că măsurile adoptate de OLAF până în prezent sunt insuficiente.

40

Controlul legalității investigațiilor

Controlul legalității investigațiilor

| 74. | CS a constatat cu îngrijorare că nu s-a efectuat în mod sistematic și în fiecare etapă controlul legal al activității de investigare a OLAF. Lipsa unei examinări continue din punct de vedere juridic în timpul investigațiilor a condus la nerespectarea cerințelor procedurale. CS și-a exprimat în mod constant opinia conform căreia pentru a se asigura respectarea efectivă a drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale, a fost necesar să se instituie controale privind legalitatea investigațiilor, bazate pe o mai mare și continuă implicare a membrilor Unității pentru consiliere juridică și judiciară (41). |
| --- | --- |

74.

CS a constatat cu îngrijorare că nu s-a efectuat în mod sistematic și în fiecare etapă controlul legal al activității de investigare a OLAF. Lipsa unei examinări continue din punct de vedere juridic în timpul investigațiilor a condus la nerespectarea cerințelor procedurale. CS și-a exprimat în mod constant opinia conform căreia pentru a se asigura respectarea efectivă a drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale, a fost necesar să se instituie controale privind legalitatea investigațiilor, bazate pe o mai mare și continuă implicare a membrilor Unității pentru consiliere juridică și judiciară (41).

41

| 75. | CS a abordat chestiunea rolului suplimentar îndeplinit de către acești magistrați în cadrul fiecăruia dintre rapoartele sale de activitate precedente. Acești magistrați reprezintă nu doar principalul punct de contact cu autoritățile judiciare naționale, ei îndeplinesc, de asemenea, un rol important în asigurarea faptului că probele din dosarele transmise autorităților judiciare naționale sunt conforme cu cerințele legale ale statului membru în cauză. Dat fiind acest rol important, CS a încurajat în mod repetat o implicare mai activă a magistraților în cursul investigațiilor. CS constată că personalul OLAF cu experiență juridică și judiciară se va alătura unității nou create de selecție și de examinare în materie de investigare. CS consideră că, indiferent de locul lor în noua organizare a OLAF, aceștia ar trebui să își păstreze rolul asumat anterior. Pentru a respecta obligația sa legală (42) de a transmite statelor membre rapoartele și informațiile obținute în cursul investigațiilor întreprinse, OLAF trebuie să dispună de experți în procedurile juridice și de investigație din majoritatea statelor membre. |
| --- | --- |

75.

CS a abordat chestiunea rolului suplimentar îndeplinit de către acești magistrați în cadrul fiecăruia dintre rapoartele sale de activitate precedente. Acești magistrați reprezintă nu doar principalul punct de contact cu autoritățile judiciare naționale, ei îndeplinesc, de asemenea, un rol important în asigurarea faptului că probele din dosarele transmise autorităților judiciare naționale sunt conforme cu cerințele legale ale statului membru în cauză. Dat fiind acest rol important, CS a încurajat în mod repetat o implicare mai activă a magistraților în cursul investigațiilor. CS constată că personalul OLAF cu experiență juridică și judiciară se va alătura unității nou create de selecție și de examinare în materie de investigare. CS consideră că, indiferent de locul lor în noua organizare a OLAF, aceștia ar trebui să își păstreze rolul asumat anterior. Pentru a respecta obligația sa legală (42) de a transmite statelor membre rapoartele și informațiile obținute în cursul investigațiilor întreprinse, OLAF trebuie să dispună de experți în procedurile juridice și de investigație din majoritatea statelor membre.

42

| 76. | În viitor trebuie abordată eficacitatea transmiterii de către OLAF a rapoartelor de caz și a informațiilor către autoritățile judiciare naționale, ca urmare a reorganizării sale interne. |
| --- | --- |

76.

În viitor trebuie abordată eficacitatea transmiterii de către OLAF a rapoartelor de caz și a informațiilor către autoritățile judiciare naționale, ca urmare a reorganizării sale interne.

Consilier revizor

Consilier revizor

| 77. | Rolul CS este, în esență, de a efectua analiza sistemică a investigațiilor OLAF, și nu se referă la abordarea cazurilor individuale. În Avizul său nr. 4/2011, CS a considerat că există necesitatea clară de a repartiza sarcinile cu privire la procedurile de revizuire sau la tratarea reclamațiilor către o persoană independentă. Această persoană ar trebui să aibă un mandat clar care să nu se suprapună mandatului CS și să beneficieze de garanții cu privire la propria independență. În special, CS a afirmat că această persoană trebuie să aibă capacitatea nu doar de a analiza reclamațiile împotriva OLAF, ci și să acționeze din proprie inițiativă, prin asigurarea în mod constant a respectării drepturilor procedurale pe parcursul procedurii de investigare. |
| --- | --- |

77.

Rolul CS este, în esență, de a efectua analiza sistemică a investigațiilor OLAF, și nu se referă la abordarea cazurilor individuale. În Avizul său nr. 4/2011, CS a considerat că există necesitatea clară de a repartiza sarcinile cu privire la procedurile de revizuire sau la tratarea reclamațiilor către o persoană independentă. Această persoană ar trebui să aibă un mandat clar care să nu se suprapună mandatului CS și să beneficieze de garanții cu privire la propria independență. În special, CS a afirmat că această persoană trebuie să aibă capacitatea nu doar de a analiza reclamațiile împotriva OLAF, ci și să acționeze din proprie inițiativă, prin asigurarea în mod constant a respectării drepturilor procedurale pe parcursul procedurii de investigare.

4.2.   
  Bugetul, organizarea administrativă și politica de personal în legătură cu funcția OLAF în materie de investigare

Bugetul, organizarea administrativă și politica de personal în legătură cu funcția OLAF în materie de investigare

| 78. | CS are obligația legală de a emite un aviz privind propunerea OLAF de proiect de buget anual (43). Avizele CS nr. 1/2006, 2/2007, 3/2008, 3/2009, 1/2010 și 3/2011 au abordat aspecte referitoare la chestiuni bugetare tehnice, precum și la chestiuni de principiu. |
| --- | --- |

78.

CS are obligația legală de a emite un aviz privind propunerea OLAF de proiect de buget anual (43). Avizele CS nr. 1/2006, 2/2007, 3/2008, 3/2009, 1/2010 și 3/2011 au abordat aspecte referitoare la chestiuni bugetare tehnice, precum și la chestiuni de principiu.

43

| 79. | Mai exact, CS a subliniat că cea mai importantă măsură care trebuie luată pentru garantarea independenței OLAF în materie de investigații este alocarea de resurse suficiente pentru OLAF. În timp trebuie să se garanteze o finanțare solidă. În condiții de recesiune economică, reducerile bugetare sunt necesare în întreaga UE. În nici un caz nu se poate garanta imunitate pentru OLAF cu privire la astfel de restricții, dar, în calitate de organism independent de investigație, OLAF trebuie să se bucure de cea mai mare autonomie bugetară posibilă. În conformitate cu recomandarea CS în Avizul său nr. 3/2011, numai directorul general al OLAF trebuie să aibă libertatea de a decide unde ar trebui puse în aplicare reducerile bugetare care afectează OLAF. |
| --- | --- |

79.

Mai exact, CS a subliniat că cea mai importantă măsură care trebuie luată pentru garantarea independenței OLAF în materie de investigații este alocarea de resurse suficiente pentru OLAF. În timp trebuie să se garanteze o finanțare solidă. În condiții de recesiune economică, reducerile bugetare sunt necesare în întreaga UE. În nici un caz nu se poate garanta imunitate pentru OLAF cu privire la astfel de restricții, dar, în calitate de organism independent de investigație, OLAF trebuie să se bucure de cea mai mare autonomie bugetară posibilă. În conformitate cu recomandarea CS în Avizul său nr. 3/2011, numai directorul general al OLAF trebuie să aibă libertatea de a decide unde ar trebui puse în aplicare reducerile bugetare care afectează OLAF.

| 80. | CS a subliniat importanța ca OLAF să asigure efective de personal și alocări bugetare corespunzătoare pentru funcțiile sale de investigare de bază. În investigațiile sale, OLAF are nevoie de personal cu competențe în domenii foarte specializate, care nu este ușor accesibil prin intermediul procedurilor de recrutare normale furnizate de Comisia Europeană. CS a subliniat în repetate rânduri necesitatea ca OLAF să aibă și să aplice propria politică de personal. Acest lucru i-ar permite să atragă agenți temporari de la organismele de anchetă și judiciare ale statelor membre și să le ofere o carieră atractivă prin salarii și prin promovare sau prin posibilitatea de a deveni angajați permanenți. |
| --- | --- |

80.

CS a subliniat importanța ca OLAF să asigure efective de personal și alocări bugetare corespunzătoare pentru funcțiile sale de investigare de bază. În investigațiile sale, OLAF are nevoie de personal cu competențe în domenii foarte specializate, care nu este ușor accesibil prin intermediul procedurilor de recrutare normale furnizate de Comisia Europeană. CS a subliniat în repetate rânduri necesitatea ca OLAF să aibă și să aplice propria politică de personal. Acest lucru i-ar permite să atragă agenți temporari de la organismele de anchetă și judiciare ale statelor membre și să le ofere o carieră atractivă prin salarii și prin promovare sau prin posibilitatea de a deveni angajați permanenți.

| 81. | În diferitele sale avize privind bugetul OLAF, CS a solicitat, de asemenea, ca agenții temporari să fie promovați, astfel cum se prevede în Decizia directorului general al OLAF din 30 iunie 2005. CS este profund dezamăgit de faptul că, până în prezent, în ciuda promisiunilor în acest sens, nu a fost întreprinsă nicio acțiune de acest fel. |
| --- | --- |

81.

În diferitele sale avize privind bugetul OLAF, CS a solicitat, de asemenea, ca agenții temporari să fie promovați, astfel cum se prevede în Decizia directorului general al OLAF din 30 iunie 2005. CS este profund dezamăgit de faptul că, până în prezent, în ciuda promisiunilor în acest sens, nu a fost întreprinsă nicio acțiune de acest fel.

4.3.   
  Normele procedurale de investigare ale OLAF (manualul)

Normele procedurale de investigare ale OLAF (manualul)

| 82. | Pe parcursul mandatului său, CS și-a exprimat preocuparea cu privire la faptul că investigațiile OLAF sunt efectuate pe baza unor instrucțiuni și practici diverse, fără să existe reguli clare. CS a subliniat cu regularitate faptul că trebuie finalizată adoptarea unui ghid practic, clar și util pentru investigații, care să includă termenele limită în cadrul fiecărei etape a investigației, ceea ce ar oferi un cadru coerent pentru investigațiile OLAF și ar consolida independența sa operațională. Nevoia de norme procedurale de investigare adecvate și clare, care să întărească legalitatea, eficiența și transparența investigațiilor, precum și răspunderea OLAF, a fost un aspect abordat în permanență la discuțiile dintre CS, directorul general al OLAF și investigatorii OLAF. În plus, atunci când examinează diferite aspecte ale punerii în aplicare a funcției de investigare a OLAF, CS a evaluat utilitatea Manualul OLAF. |
| --- | --- |

82.

Pe parcursul mandatului său, CS și-a exprimat preocuparea cu privire la faptul că investigațiile OLAF sunt efectuate pe baza unor instrucțiuni și practici diverse, fără să existe reguli clare. CS a subliniat cu regularitate faptul că trebuie finalizată adoptarea unui ghid practic, clar și util pentru investigații, care să includă termenele limită în cadrul fiecărei etape a investigației, ceea ce ar oferi un cadru coerent pentru investigațiile OLAF și ar consolida independența sa operațională. Nevoia de norme procedurale de investigare adecvate și clare, care să întărească legalitatea, eficiența și transparența investigațiilor, precum și răspunderea OLAF, a fost un aspect abordat în permanență la discuțiile dintre CS, directorul general al OLAF și investigatorii OLAF. În plus, atunci când examinează diferite aspecte ale punerii în aplicare a funcției de investigare a OLAF, CS a evaluat utilitatea Manualul OLAF.

| 83. | CS a urmărit cu mare interes progresele înregistrate în ceea ce privește actualizarea manualului. CS a examinat mai multe versiuni și, în rapoartele sale anuale anterioare a furnizat OLAF un număr semnificativ de observații scrise. CS și-a exprimat în repetate rânduri dezamăgirea cu privire la faptul că niciuna dintre versiuni nu a fost la nivelul așteptărilor sale. În ciuda îmbunătățirilor graduale la fiecare etapă de redactare în forma și conținutul său, noul manual nu constituie totuși un set de norme solide și ușor aplicabile de natură să ofere îndrumare investigatorilor în fiecare etapă a investigației. Prin urmare, CS a recomandat în repetate rânduri îmbunătățirea acestuia. În special, CS a solicitat OLAF să pună în aplicare recomandările făcute în rapoartele de activitate precedente și în avize, în special cu privire la politica de minimis, la planificarea investigațiilor și la protejarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale (44). De asemenea, CS a recomandat ca manualul să includă exemple de bune practici dezvoltate în investigații, și, de asemenea, să aibă loc cu regularitate cursuri de formare aprofundată cu privire la manual. |
| --- | --- |

83.

CS a urmărit cu mare interes progresele înregistrate în ceea ce privește actualizarea manualului. CS a examinat mai multe versiuni și, în rapoartele sale anuale anterioare a furnizat OLAF un număr semnificativ de observații scrise. CS și-a exprimat în repetate rânduri dezamăgirea cu privire la faptul că niciuna dintre versiuni nu a fost la nivelul așteptărilor sale. În ciuda îmbunătățirilor graduale la fiecare etapă de redactare în forma și conținutul său, noul manual nu constituie totuși un set de norme solide și ușor aplicabile de natură să ofere îndrumare investigatorilor în fiecare etapă a investigației. Prin urmare, CS a recomandat în repetate rânduri îmbunătățirea acestuia. În special, CS a solicitat OLAF să pună în aplicare recomandările făcute în rapoartele de activitate precedente și în avize, în special cu privire la politica de minimis, la planificarea investigațiilor și la protejarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale (44). De asemenea, CS a recomandat ca manualul să includă exemple de bune practici dezvoltate în investigații, și, de asemenea, să aibă loc cu regularitate cursuri de formare aprofundată cu privire la manual.

de minimis

44

| 84. | În prezent, manualul este în curs de revizuire, în urma modificărilor propuse privind structura OLAF și a noii modalități de lucru. Versiunea actualizată va necesita o evaluare aprofundată, iar CS va trebui să fie consultat în cursul procesului de redactare. |
| --- | --- |

84.

În prezent, manualul este în curs de revizuire, în urma modificărilor propuse privind structura OLAF și a noii modalități de lucru. Versiunea actualizată va necesita o evaluare aprofundată, iar CS va trebui să fie consultat în cursul procesului de redactare.

CONCLUZII

CONCLUZII

În rapoartele anuale precedente, CS a concluzionat că nu au avut loc, nu au fost raportate Comitetului de supraveghere și nici nu au fost constatate de către CS amenințări reale la adresa independenței OLAF.

În prezentul raport, CS a raportat, printre alte aspecte, cu privire la:

| (a) | capacitatea OLAF de a avea acces la sediile membrilor Parlamentului European; |
| --- | --- |

(a)

capacitatea OLAF de a avea acces la sediile membrilor Parlamentului European;

| (b) | accesul OLAF la anumite date cu caracter personal în fișiere deținute de Comisia Europeană; |
| --- | --- |

(b)

accesul OLAF la anumite date cu caracter personal în fișiere deținute de Comisia Europeană;

| (c) | transmiterea de către OLAF instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor interesate a rapoartelor de caz finale întocmite în urma investigațiilor interne închise fără acțiuni ulterioare; |
| --- | --- |

(c)

transmiterea de către OLAF instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor interesate a rapoartelor de caz finale întocmite în urma investigațiilor interne închise fără acțiuni ulterioare;

| (d) | obligația OLAF de a obține acordul prealabil al secretarului general sau al președintelui instituției, organismului, oficiului sau agenției, înainte de amânarea obligativității de a permite persoanelor vizate de investigațiile interne să își exprime punctele de vedere. |
| --- | --- |

(d)

obligația OLAF de a obține acordul prealabil al secretarului general sau al președintelui instituției, organismului, oficiului sau agenției, înainte de amânarea obligativității de a permite persoanelor vizate de investigațiile interne să își exprime punctele de vedere.

CS regretă că aspectele menționate anterior pun în discuție independența OLAF în raport cu instituțiile în desfășurarea activității de investigare.

| (a) | Competența OLAF de a avea acces la sediul Parlamentului European nu numai că a fost pusă sub semnul îndoielii, ci și a fost împiedicată de către Parlamentul European, cu încălcarea a ceea ce CS consideră drept dispoziții legale clare; |
| --- | --- |

(a)

Competența OLAF de a avea acces la sediul Parlamentului European nu numai că a fost pusă sub semnul îndoielii, ci și a fost împiedicată de către Parlamentul European, cu încălcarea a ceea ce CS consideră drept dispoziții legale clare;

| (b) | CS a observat lipsa de voință din partea Comisiei Europene de a permite ca OLAF să aibă acces direct și imediat la anumite date cu caracter personal, motivată de o interpretare foarte restrânsă a normelor privind protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(b)

CS a observat lipsa de voință din partea Comisiei Europene de a permite ca OLAF să aibă acces direct și imediat la anumite date cu caracter personal, motivată de o interpretare foarte restrânsă a normelor privind protecția datelor cu caracter personal;

| (c) | CS a constatat cu îngrijorare că OLAF a respectat o cerere din partea Comisiei Europene de a transmite acesteia în mod regulat rapoartele finale privind cazurile interne închise fără acțiuni ulterioare, în ciuda faptului că aceste rapoarte pot conține informații foarte sensibile; |
| --- | --- |

(c)

CS a constatat cu îngrijorare că OLAF a respectat o cerere din partea Comisiei Europene de a transmite acesteia în mod regulat rapoartele finale privind cazurile interne închise fără acțiuni ulterioare, în ciuda faptului că aceste rapoarte pot conține informații foarte sensibile;

| (d) | CS a constatat că instituțiile, organele sau organismele puteau să blocheze avansarea unei investigații interne în desfășurare, prin refuzul sau întârzierea acordării acordului lor, necesar pentru amânarea obligativității de a da persoanei în cauză posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere. |
| --- | --- |

(d)

CS a constatat că instituțiile, organele sau organismele puteau să blocheze avansarea unei investigații interne în desfășurare, prin refuzul sau întârzierea acordării acordului lor, necesar pentru amânarea obligativității de a da persoanei în cauză posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere.

CS este reticent să declare că aceste exemple reflectă intenția deliberată din partea instituțiilor respective de a prejudicia independența de investigare a OLAF. Cu toate acestea, efectul general al acestor exemple este erodarea parțială a independenței OLAF în plan concret.

CS subliniază că funcționarea independentă a OLAF poate fi asigurată numai în cazul în care este garantată independența CS. Subminarea bunei funcționări a secretariatului CS de către OLAF poate servi exclusiv pentru a pune în pericol independența CS și, prin urmare, independența OLAF.

În opinia CS, acest lucru este în mod clar o evoluție într-o direcție greșită. Noul CS este îndemnat să urmărească îndeaproape orice evoluții viitoare care ar putea afecta independența OLAF.

---

(1)  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

1

(2)  A se vedea documentul de reflecție al Comisiei Europene privind reforma OLAF din 6 iulie 2010, SEC (2010) 859 și avizul nr. 3/2010 al CS; a se vedea, de asemenea, propunerea modificată a Comisiei Europene de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 din 17 martie 2011, COM (2011) 135 final și Avizul nr. 4/2011 al CS.

2

(3)  Considerentul 5 din Decizia 1999/352/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 28 aprilie 1999 de instituire a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) (JO L 136, 31.5.1999, p. 20).

3

(4)  Articolul 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

4

(5)  Avizul nr. 4/2011, punctul 6.

5

(6)  Articolul 6 alineatul (1) din Decizia 1999/352/CE, CECO, Euratom menționată anterior.

6

(7)  Avizul nr. 3/2011.

7

(8)  Avizul nr. 4/2011, punctul 4.2.1.

8

(9)  Raportul de activitate al CS 2009-2010, punctul 3.1.1.

9

(10)  Avizele nr. 3/2010 și 4/2011.

10

(11)  Articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

11

(12)  Avizul nr. 4/2011, punctul 41.

12

(13)  JO L 308, 24.11.2011, p. 114.

13

(14)  A se vedea punctul 44 din Avizul nr. 6/2011 al Curții Europene de Conturi privind propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 (JO C 254, 30.8.2011, p. 1).

14

(15)  Articolul 11 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

15

(16)  Articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

16

(17)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de către Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor nereguli (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

17

(18)  Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

18

(19)  Avizul nr. 4/2011, punctul 5.

19

(20)  Avizele nr. 1/2007 și 2/2009.

20

(21)  CS a recomandat includerea informațiilor referitoare la momentul în care au avut loc faptele investigate; termenele de prescripție pentru actele investigate; descrierea juridică a neregulii investigate; eventualele sancțiuni sau consecințe juridice ale actelor investigate și termenul prevăzut pentru finalizarea investigației împreună cu o explicație argumentată.

21

(22)  Octombrie 2011.

22

(23)  Avizul nr. 4/2010.

23

(24)  Manualul OLAF – Proceduri operaționale.

24

(25)  Avizele nr. 2/2006, 3/2010 și 4/2011.

25

(26)  Avizul nr. 2/2009.

26

(27)  Pentru evoluții ulterioare privind constatările de CS cu privire la acest aspect, a se vedea rapoartele de activitate precedente ale CS.

27

(28)  Considerentul 10 și articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

28

(29)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

29

(30)  Avizul nr. 1/2011.

30

(31)  A se vedea Raportul de activitate al CS 2009-2010, punctul 3.2.

31

(32)  A se vedea anexa 9 din manual.

32

(33)  Articolul 11 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

33

(34)  Hotărârea din 8 iulie 2008 în cauza T-48/05, Franchet și Byk/Comisia (nr. 2), punctul 151.

34

(35)  A se vedea Avizul nr. 5/2010, punctele 36-37.

35

(36)  Articolul 4 alineatul (6) din propunerea modificată. „În cazuri excepționale, în care confidențialitatea investigației nu poate fi asigurată, Oficiul utilizează canale alternative adecvate de informare”.

36

(37)  Avizul nr. 3/2010, punctul 2.1 și Avizul nr. 4/2011, punctul 4.3.

37

(38)  Avizele nr. 1/2007 și 2/2009.

38

(39)  Avizele nr. 2/2010 și 5/2010.

39

(40)  A se vedea rapoartele de activitate ale CS pentru perioada 2005-2007 și 2008-2009.

40

(41)  A se vedea rapoartele de activitate anterioare ale CS și Avizul nr. 4/2011.

41

(42)  Articolele 9 și 10 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

42

(43)  Articolul 6 alineatul (2) din Decizia Comisiei din 28 aprilie 1999 menționată anterior.

43

(44)  A se vedea avizele nr. 5/2008, 4/2010 și 5/2010 ale CS.

44

---

ANEXA I

CALENDARUL REUNIUNILOR COMITETULUI DE SUPRAVEGHERE

2011

| Luna | Data reuniunii |
| --- | --- |
| IANUARIE | luni, 17 – marți, 18 |
| FEBRUARIE | marți, 15 – miercuri, 16 |
| MARTIE | marți 15 – miercuri 16 |
| APRILIE | miercuri, 6 – joi, 7 |
| MAI | marți, 10 – miercuri, 11 |
| IUNIE | marți, 28 – miercuri, 29 |
| SEPTEMBRIE | marți, 6 – miercuri, 7 |
| OCTOMBRIE | miercuri, 5 (toată ziua) |
| NOIEMBRIE | marți, 8 – miercuri, 9 |
| NOIEMBRIE | marți, 29 – miercuri, 30 |

Luna

Data reuniunii

IANUARIE

luni, 17 – marți, 18

FEBRUARIE

marți, 15 – miercuri, 16

MARTIE

marți 15 – miercuri 16

APRILIE

miercuri, 6 – joi, 7

MAI

marți, 10 – miercuri, 11

IUNIE

marți, 28 – miercuri, 29

SEPTEMBRIE

marți, 6 – miercuri, 7

OCTOMBRIE

miercuri, 5 (toată ziua)

NOIEMBRIE

marți, 8 – miercuri, 9

NOIEMBRIE

marți, 29 – miercuri, 30

---

ANEXA II

Lista avizelor adoptate de Comitetul de supraveghere în perioada 1 decembrie 2005-30 noiembrie 2011

2005-2007

Avizul nr. 2/2006 privind reforma Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile conduse de către Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)

Avizul nr. 3/2006 Indicatori de performanță pentru OLAF

Avizul nr. 1/2007 Rapoartele investigațiilor OLAF care au durat mai mult de nouă luni

Avizul nr. 1/2006 privind proiectul preliminar de buget al OLAF pentru anul 2007

Avizul nr. 2/2007 privind proiectul preliminar de buget al OLAF pentru anul 2008

2007-2008

Avizul nr. 1/2008 privind „cazurile clasate prima facie”

Avizul nr. 2/2008 Planul anual de gestionare al OLAF pentru anul 2008

Avizul nr. 3/2008 privind proiectul preliminar de buget al OLAF pentru anul 2009

2008-2009

Avizul nr. 5/2008 Politica de minimis a OLAF

Avizul nr. 1/2009 Planul anual de gestionare al OLAF pentru 2009

Avizul nr. 2/2009 Rapoartele OLAF privind investigațiile aflate în desfășurare de peste nouă luni

Avizul nr. 3/2009 Proiectul preliminar de buget al OLAF pentru anul 2010

2009-2010

Avizul nr. 1/2010 privind proiectul preliminar de buget al OLAF pentru anul 2011

Avizul nr. 2/2010 Aviz privind propunerea de numire a directorului general al OLAF

Avizul nr. 3/2010 privind documentul de reflecție cu privire la reforma OLAF

Avizul nr. 4/2010 Planificarea investigațiilor

Avizul nr. 5/2010 Respectarea drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale în investigațiile efectuate de OLAF

2011

Avizul nr. 1/2011 Accesul OLAF la datele cu caracter personal păstrate de Comisie

Avizul nr. 2/2011 Competențele Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) de a efectua investigații interne în cadrul instituțiilor UE

Avizul nr. 3/2011 Proiectul preliminar de buget al OLAF pentru anul 2012

Avizul nr. 4/2011 privind propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999

Avizul nr. 5/2011 Transmiterea de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) către instituții a rapoartelor finale de caz elaborate în urma investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni

---

ANEXA III

AVIZUL NR. 1/2011

Accesul OLAF la datele cu caracter personal păstrate de Comisie

Bruxelles, 30 mai 2011

1.   Context

| 1.1. | În contextul evaluării informațiilor inițiale primite de OLAF, Unitatea C4, „Informații operaționale”, care sprijină cele două direcții de investigații și operațiuni, trebuie să poată să identifice cu rapiditate, exactitate și discreție, în special atunci când pot apărea afirmații privind conflicte de interese, o persoană vizată de astfel de afirmații. În acest scop, OLAF trebuie să aibă acces la informațiile conținute în bazele de date ale departamentului de resurse umane, păstrate de Comisie. În special, OLAF are nevoie de acces la date privind angajații individuali și statutul familial și legăturile acestora, adresa de domiciliu și numerele de telefon, precum și datele de naștere ale angajaților și ale membrilor familiilor acestora. Acestea din urmă sunt denumite „date de familie”. |
| --- | --- |

1.1.

În contextul evaluării informațiilor inițiale primite de OLAF, Unitatea C4, „Informații operaționale”, care sprijină cele două direcții de investigații și operațiuni, trebuie să poată să identifice cu rapiditate, exactitate și discreție, în special atunci când pot apărea afirmații privind conflicte de interese, o persoană vizată de astfel de afirmații. În acest scop, OLAF trebuie să aibă acces la informațiile conținute în bazele de date ale departamentului de resurse umane, păstrate de Comisie. În special, OLAF are nevoie de acces la date privind angajații individuali și statutul familial și legăturile acestora, adresa de domiciliu și numerele de telefon, precum și datele de naștere ale angajaților și ale membrilor familiilor acestora. Acestea din urmă sunt denumite „date de familie”.

| 1.2. | Oficiul European de Luptă Antifraudă este preocupat ca reputația unor persoane nevinovate care lucrează în cadrul Comisiei sau altor organisme ale UE să nu fie afectată și ca atunci când acuzațiile făcute sunt neîntemeiate, acest aspect să poată fi verificat fără a face publice acuzațiile – bazate uneori pe temeiuri foarte puțin solide. De asemenea, atunci când acuzațiile se dovedesc a fi bine întemeiate, OLAF este preocupat să mențină, în această etapă preliminară, la nivelul minim posibil numărul persoanelor care sunt informate cu privire la acuzații, astfel încât persoana care ar putea face obiectul unei anchete să nu fie alertată prematur. |
| --- | --- |

1.2.

Oficiul European de Luptă Antifraudă este preocupat ca reputația unor persoane nevinovate care lucrează în cadrul Comisiei sau altor organisme ale UE să nu fie afectată și ca atunci când acuzațiile făcute sunt neîntemeiate, acest aspect să poată fi verificat fără a face publice acuzațiile – bazate uneori pe temeiuri foarte puțin solide. De asemenea, atunci când acuzațiile se dovedesc a fi bine întemeiate, OLAF este preocupat să mențină, în această etapă preliminară, la nivelul minim posibil numărul persoanelor care sunt informate cu privire la acuzații, astfel încât persoana care ar putea face obiectul unei anchete să nu fie alertată prematur.

| 1.3. | OLAF propune, prin urmare, ca un număr limitat de membri ai personalului C4 să aibă acces direct, „de regăsire a datelor” (acces de tip pull), fără posibilitate de modificarea acestora, la datele de familie, ceea ce le-ar permite să vizualizeze un set limitat de date, pentru a putea verifica acuzațiile anterior inițierii unei anchete. |
| --- | --- |

1.3.

OLAF propune, prin urmare, ca un număr limitat de membri ai personalului C4 să aibă acces direct, „de regăsire a datelor” (acces de tip pull), fără posibilitate de modificarea acestora, la datele de familie, ceea ce le-ar permite să vizualizeze un set limitat de date, pentru a putea verifica acuzațiile anterior inițierii unei anchete.

2.   Poziția actuală

| 2.1. | Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 prevede că:






  — | oficiul are dreptul de acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții, organisme, oficii și agenții și în sediile acestora. Oficiul este împuternicit să cerceteze conturile instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor. Oficiul poate face copii și poate obține extrase după orice document sau după conținutul oricăror medii de stocare a datelor deținute de către instituții, organisme, oficii și agenții și, în cazul în care este necesar, să își asume custodia acestor documente sau date pentru a se asigura că nu există pericolul dispariției acestora. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 prevede că:

—

oficiul are dreptul de acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții, organisme, oficii și agenții și în sediile acestora. Oficiul este împuternicit să cerceteze conturile instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor. Oficiul poate face copii și poate obține extrase după orice document sau după conținutul oricăror medii de stocare a datelor deținute de către instituții, organisme, oficii și agenții și, în cazul în care este necesar, să își asume custodia acestor documente sau date pentru a se asigura că nu există pericolul dispariției acestora.

| 2.2. | Această dispoziție permite OLAF să aibă acces nerestricționat [cu condiția respectării cerințelor de la articolul 4 alineatul (1) (1)] la datele deținute de către Comisie, inclusiv datele privind personalul Comisiei. Dispoziția se aplică anchetelor interne ale OLAF, care sunt în curs. |
| --- | --- |

2.2.

Această dispoziție permite OLAF să aibă acces nerestricționat [cu condiția respectării cerințelor de la articolul 4 alineatul (1) (1)] la datele deținute de către Comisie, inclusiv datele privind personalul Comisiei. Dispoziția se aplică anchetelor interne ale OLAF, care sunt în curs.

| 2.3. | Secretariatul General este pregătit să acorde OLAF „acces de scriere a datelor” (acces de tip push) la datele de familie, dar nu acces de „regăsire a datelor”, astfel cum s-a solicitat. Motivul prezentat pentru refuzul accesului de regăsire a datelor este protecția datelor. În calitate de operator de date cu caracter personal, Comisia afirmă că trebuie să filtreze cererile și să furnizeze exclusiv datele cu caracter personal a căror solicitare de către OLAF este considerată legitimă, necesară și proporțională. Acest „proces de filtrare” pare să fie aplicat doar la cererile prezentate de OLAF; deoarece alte servicii din cadrul Comisiei au acces direct de regăsire a datelor, fără intervenția operatorului. |
| --- | --- |

2.3.

Secretariatul General este pregătit să acorde OLAF „acces de scriere a datelor” (acces de tip push) la datele de familie, dar nu acces de „regăsire a datelor”, astfel cum s-a solicitat. Motivul prezentat pentru refuzul accesului de regăsire a datelor este protecția datelor. În calitate de operator de date cu caracter personal, Comisia afirmă că trebuie să filtreze cererile și să furnizeze exclusiv datele cu caracter personal a căror solicitare de către OLAF este considerată legitimă, necesară și proporțională. Acest „proces de filtrare” pare să fie aplicat doar la cererile prezentate de OLAF; deoarece alte servicii din cadrul Comisiei au acces direct de regăsire a datelor, fără intervenția operatorului.

| 2.4. | Comitetul de supraveghere este preocupat că această limitare a accesului OLAF direct, confidențial și fără posibilitate de modificare, la datele de familie, ar putea aduce prejudicii independenței OLAF în legătură cu funcția sa de anchetă. |
| --- | --- |

2.4.

Comitetul de supraveghere este preocupat că această limitare a accesului OLAF direct, confidențial și fără posibilitate de modificare, la datele de familie, ar putea aduce prejudicii independenței OLAF în legătură cu funcția sa de anchetă.

3.   Reuniunile cu Secretariatul General și cu AEPD

| 3.1. | Comitetul de supraveghere și membrii secretariatului s-au întâlnit cu personalul Secretariatului General în două rânduri, la 25 noiembrie 2010 și 8 decembrie 2010 și cu secretarul general în persoană la 15 decembrie 2010 pentru a discuta acest aspect. Secretariatul General recunoaște că OLAF „are într-adevăr dreptul de a accesa orice bază de date pe care o consideră relevantă în scopul anchetei, pentru inițierea unei anchete și pe parcursul acesteia, chiar și înainte de decizia oficială de inițiere, atunci când are legătură cu un număr de caz CMS specific”, însă susține că OLAF nu poate avea acces direct „de regăsire a datelor”. |
| --- | --- |

3.1.

Comitetul de supraveghere și membrii secretariatului s-au întâlnit cu personalul Secretariatului General în două rânduri, la 25 noiembrie 2010 și 8 decembrie 2010 și cu secretarul general în persoană la 15 decembrie 2010 pentru a discuta acest aspect. Secretariatul General recunoaște că OLAF „are într-adevăr dreptul de a accesa orice bază de date pe care o consideră relevantă în scopul anchetei, pentru inițierea unei anchete și pe parcursul acesteia, chiar și înainte de decizia oficială de inițiere, atunci când are legătură cu un număr de caz CMS specific”, însă susține că OLAF nu poate avea acces direct „de regăsire a datelor”.

| 3.2. | Deoarece cererea OLAF privind accesul la date este reglementată de dispozițiile articolului 7 alineatul (2) punctul 2 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, OLAF și Comitetul de supraveghere au solicitat punctul de vedere al AEPD și, în consecință, s-au întâlnit de două ori cu domnul Hustinx, AEPD, la 15 decembrie 2010 și 25 martie 2011. |
| --- | --- |

3.2.

Deoarece cererea OLAF privind accesul la date este reglementată de dispozițiile articolului 7 alineatul (2) punctul 2 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, OLAF și Comitetul de supraveghere au solicitat punctul de vedere al AEPD și, în consecință, s-au întâlnit de două ori cu domnul Hustinx, AEPD, la 15 decembrie 2010 și 25 martie 2011.

4.   Poziția în legătură cu protecția datelor

| 4.1. | O cerință în vederea conformității cu articolul 7 alineatul (2) punctul 2 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (2) este nevoia de a stabili necesitatea transferului de date de la Comisie către OLAF. |
| --- | --- |

4.1.

O cerință în vederea conformității cu articolul 7 alineatul (2) punctul 2 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (2) este nevoia de a stabili necesitatea transferului de date de la Comisie către OLAF.

| 4.2. | Necesitatea trebuie să fie verificată. Dacă tipul și volumul de date accesate variază la fiecare ocazie, verificarea necesității trebuie să aibă loc ex ante pentru fiecare caz individual. Dacă există categorii de acces limitat similar pentru același scop, care pot fi verificate ex post de către ambele părți, poate fi posibilă gruparea acestora pentru verificarea necesității. Aceasta face parte din structura care trebuie să fie dezvoltată între operatorul de date și destinatarul datelor. Soluția trebuie să abordeze aspectul necesității și să fie verificabilă. De asemenea, trebuie să includă o limitare strictă a scopului. |
| --- | --- |

4.2.

Necesitatea trebuie să fie verificată. Dacă tipul și volumul de date accesate variază la fiecare ocazie, verificarea necesității trebuie să aibă loc ex ante pentru fiecare caz individual. Dacă există categorii de acces limitat similar pentru același scop, care pot fi verificate ex post de către ambele părți, poate fi posibilă gruparea acestora pentru verificarea necesității. Aceasta face parte din structura care trebuie să fie dezvoltată între operatorul de date și destinatarul datelor. Soluția trebuie să abordeze aspectul necesității și să fie verificabilă. De asemenea, trebuie să includă o limitare strictă a scopului.

| 4.3. | În situația prezentată mai sus, OLAF poate predefini necesitatea transferului de date deoarece necesitatea este întotdeauna aceeași: identificarea persoanei (persoanelor) presupus implicată (implicate) într-un caz aflat în curs de evaluare sau investigare. Astfel cum a explicat Unitatea C.4, OLAF are nevoie să acceseze un număr limitat de câmpuri de date din bazele de date ale Comisiei în scopul asigurării identificării adecvate a membrului personalului Comisiei presupus a fi implicat într-o fraudă sau neregulă. Câmpurile de date pe care OLAF le va accesa în acest scop sunt:






  — | data nașterii; |
| --- | --- | --- |

4.3.

În situația prezentată mai sus, OLAF poate predefini necesitatea transferului de date deoarece necesitatea este întotdeauna aceeași: identificarea persoanei (persoanelor) presupus implicată (implicate) într-un caz aflat în curs de evaluare sau investigare. Astfel cum a explicat Unitatea C.4, OLAF are nevoie să acceseze un număr limitat de câmpuri de date din bazele de date ale Comisiei în scopul asigurării identificării adecvate a membrului personalului Comisiei presupus a fi implicat într-o fraudă sau neregulă. Câmpurile de date pe care OLAF le va accesa în acest scop sunt:

—

data nașterii;

| — | adresa; |
| --- | --- |

—

adresa;

| — | adresele în caz de accident; și |
| --- | --- |

—

adresele în caz de accident; și

| — | numărul de telefon. |
| --- | --- |

—

numărul de telefon.

(Alte câmpuri de date relevante, precum numele, statutul, numărul cărții de identitate, entitatea organizațională și datele între care și-a desfășurat activitatea pentru respectiva entitate sunt disponibile tuturor membrilor personalului Comisiei în Sysper2).

| 4.4. | În cazurile în care există presupuneri privind un conflict de interese implicând un membru al familiei, OLAF trebuie, de asemenea, să acceseze „datele de familie” pentru a verifica identitatea rudelor care ar putea fi vizate, inclusiv partenerul și rudele pe linie ascendentă și/sau descendentă. Câmpurile de date în aceste cazuri vor fi:






  — | numele; |
| --- | --- | --- |

4.4.

În cazurile în care există presupuneri privind un conflict de interese implicând un membru al familiei, OLAF trebuie, de asemenea, să acceseze „datele de familie” pentru a verifica identitatea rudelor care ar putea fi vizate, inclusiv partenerul și rudele pe linie ascendentă și/sau descendentă. Câmpurile de date în aceste cazuri vor fi:

—

numele;

| — | data nașterii. |
| --- | --- |

—

data nașterii.

Accesarea va fi realizată de o persoană dintr-un grup restrâns (trei sau patru persoane) din cadrul personalului format în domeniul informațiilor. În plus, OLAF păstrează un fișier jurnal detaliat al fiecărei situații de acces la aceste baze de date. Informațiile înregistrate în jurnal sunt următoarele:

| — | ce bază de date a fost accesată; |
| --- | --- |

—

ce bază de date a fost accesată;

| — | data; |
| --- | --- |

—

data;

| — | membrul personalului care a accesat datele,; |
| --- | --- |

—

membrul personalului care a accesat datele,;

| — | numărul cererii din modulul de informații CMS care a declanșat necesitatea accesului; și |
| --- | --- |

—

numărul cererii din modulul de informații CMS care a declanșat necesitatea accesului; și

| — | numărul OF al cazului. |
| --- | --- |

—

numărul OF al cazului.

| 4.5. | OLAF preconizează că aceste intrări să fie înregistrate automat de către CMS ulterior în cursul anului. Aceste jurnale de acces sunt disponibile în orice moment spre examinare pentru operatorul de date cu caracter personal, responsabilii cu protecția datelor și AEPD. |
| --- | --- |

4.5.

OLAF preconizează că aceste intrări să fie înregistrate automat de către CMS ulterior în cursul anului. Aceste jurnale de acces sunt disponibile în orice moment spre examinare pentru operatorul de date cu caracter personal, responsabilii cu protecția datelor și AEPD.

| 4.6. | În astfel de circumstanțe, în care scopul transferului este limitat la identitatea persoanelor și sunt păstrate fișiere jurnal adecvate, Comitetul de supraveghere consideră că cerințele articolului 7 alineatul (2) sunt îndeplinite fără a fi necesară solicitarea permisiunii operatorului de date cu caracter personal înainte de fiecare acces individual. |
| --- | --- |

4.6.

În astfel de circumstanțe, în care scopul transferului este limitat la identitatea persoanelor și sunt păstrate fișiere jurnal adecvate, Comitetul de supraveghere consideră că cerințele articolului 7 alineatul (2) sunt îndeplinite fără a fi necesară solicitarea permisiunii operatorului de date cu caracter personal înainte de fiecare acces individual.

5.   Interpretarea articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001

| 5.1. | Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 pare să permită o serie de scenarii diferite. Acesta poate fi interpretat în sensul creării unei structuri de dialog între operatorul de date și beneficiarul datelor, deoarece ambii trebuie să verifice necesitatea transferului. |
| --- | --- |

5.1.

Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 pare să permită o serie de scenarii diferite. Acesta poate fi interpretat în sensul creării unei structuri de dialog între operatorul de date și beneficiarul datelor, deoarece ambii trebuie să verifice necesitatea transferului.

| 5.2. | Se pare că accesul „de regăsire a datelor” nu este acordat automat, însă este acordat la cerere în cadrul Comisiei în alte contexte. În următoarele situații, accesul „de regăsire a datelor” a generat probleme, însă; în ultimul exemplu de mai jos, a fost acordat:






  — | comunicare între Sysper 1 și Sysper 2 – Sysper 1 a fost problematic deoarece a permis acces de regăsire a datelor fără suficiente măsuri de precauție/fără trasabilitatea persoanelor care au avut acces; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Se pare că accesul „de regăsire a datelor” nu este acordat automat, însă este acordat la cerere în cadrul Comisiei în alte contexte. În următoarele situații, accesul „de regăsire a datelor” a generat probleme, însă; în ultimul exemplu de mai jos, a fost acordat:

—

comunicare între Sysper 1 și Sysper 2 – Sysper 1 a fost problematic deoarece a permis acces de regăsire a datelor fără suficiente măsuri de precauție/fără trasabilitatea persoanelor care au avut acces;

| — | PNR – acesta a implicat accesul din partea unei țări terțe, ceea ce este inacceptabil. |
| --- | --- |

—

PNR – acesta a implicat accesul din partea unei țări terțe, ceea ce este inacceptabil.

| — | ABAC și operațiuni de plată – nu ar putea funcționa fără acces de regăsire a datelor. |
| --- | --- |

—

ABAC și operațiuni de plată – nu ar putea funcționa fără acces de regăsire a datelor.

Într-adevăr, accesul „de scriere a datelor” poate, de asemenea, fi inacceptabil, dacă datele cu caracter personal sunt trimise fără a fi verificată necesitatea.

| 5.3. | Prin urmare, se pare că nu există în principiu nicio interdicție fundamentală din perspectiva protecției datelor în ceea ce privește posibilitatea de a permite OLAF să acceseze datele căutate. |
| --- | --- |

5.3.

Prin urmare, se pare că nu există în principiu nicio interdicție fundamentală din perspectiva protecției datelor în ceea ce privește posibilitatea de a permite OLAF să acceseze datele căutate.

6.   Calea de urmat

| 6.1. | Comitetul de supraveghere consideră că necesitatea ca OLAF să aibă acces „de regăsire a datelor” la datele cu caracter personal păstrate de Comisie pentru a stabili, înainte de inițierea unei investigații dacă o persoană poate fi identificată sau eliminată, este esențială pentru activitatea acestei instituții. Refuzul de a acorda OLAF acest acces i-ar putea amenința independența în exercitarea funcției sale de investigare. |
| --- | --- |

6.1.

Comitetul de supraveghere consideră că necesitatea ca OLAF să aibă acces „de regăsire a datelor” la datele cu caracter personal păstrate de Comisie pentru a stabili, înainte de inițierea unei investigații dacă o persoană poate fi identificată sau eliminată, este esențială pentru activitatea acestei instituții. Refuzul de a acorda OLAF acest acces i-ar putea amenința independența în exercitarea funcției sale de investigare.

| 6.2. | Comitetul de supraveghere recomandă o modificare a „Memorandumului de înțelegere privind un cod de conduită pentru asigurarea unui schimb oportun de informații între OLAF și Comisie în privința investigațiilor interne din cadrul Comisiei” (3). Această dispoziție ar putea stabili un protocol pentru accesul la datele Comisiei în etapa de selecție, pe aceeași linie cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 pentru investigațiile care au fost deja începute. |
| --- | --- |

6.2.

Comitetul de supraveghere recomandă o modificare a „Memorandumului de înțelegere privind un cod de conduită pentru asigurarea unui schimb oportun de informații între OLAF și Comisie în privința investigațiilor interne din cadrul Comisiei” (3). Această dispoziție ar putea stabili un protocol pentru accesul la datele Comisiei în etapa de selecție, pe aceeași linie cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 pentru investigațiile care au fost deja începute.

| 6.3. | Comitetul propune, prin urmare, că o cale practică de urmat este inițierea de negocieri pentru găsirea unei soluții între OLAF și Comisie. O propunere practică ar fi numirea unui mediator extern care să beneficieze atât de încrederea OLAF, cât și de încrederea Comisiei. Comitetul de supraveghere recomandă, prin urmare, să se ajungă la un acord cât mai curând posibil, Comisia urmând să numească un mediator adecvat pentru soluționarea acestei probleme. |
| --- | --- |

6.3.

Comitetul propune, prin urmare, că o cale practică de urmat este inițierea de negocieri pentru găsirea unei soluții între OLAF și Comisie. O propunere practică ar fi numirea unui mediator extern care să beneficieze atât de încrederea OLAF, cât și de încrederea Comisiei. Comitetul de supraveghere recomandă, prin urmare, să se ajungă la un acord cât mai curând posibil, Comisia urmând să numească un mediator adecvat pentru soluționarea acestei probleme.

| 6.4. | Comitetul de supraveghere speră și se așteaptă că se poate ajunge la un acord cu privire la acest aspect. Comitetul de supraveghere afirmă că reformarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 ar reprezenta o ocazie ideală și oportună pentru modificarea articolului 4 în sensul includerii accesului OLAF la informațiile deținute de instituții înaintea inițierii unui caz, precum și în orice etapă a unei investigații. |
| --- | --- |

6.4.

Comitetul de supraveghere speră și se așteaptă că se poate ajunge la un acord cu privire la acest aspect. Comitetul de supraveghere afirmă că reformarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 ar reprezenta o ocazie ideală și oportună pentru modificarea articolului 4 în sensul includerii accesului OLAF la informațiile deținute de instituții înaintea inițierii unui caz, precum și în orice etapă a unei investigații.

---

(1)  Articolul 4 alineatul (1):

1

„Oficiul efectuează investigații administrative în cadrul instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor (denumite în continuare «investigații interne»).

Aceste investigații interne sunt efectuate conform normelor tratatelor și, în special, celor din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, ținând seama în mod corespunzător de statutul personalului în condițiile și în conformitate cu procedurile prevăzute în prezentul regulament și în deciziile adoptate de către fiecare instituție, organism, oficiu și agenție. Instituțiile se consultă între ele cu privire la reglementările care urmează a fi prevăzute prin asemenea decizii.”

(2)

2

„Articolul 7

Transferul datelor cu caracter personal între instituții sau organe comunitare sau în cadrul acestora

Fără a aduce atingere articolelor 4, 5, 6 și 10:

| 1. | Datele cu caracter personal nu sunt transferate între instituții sau organe comunitare sau în cadrul acestora decât în cazul în care sunt necesare pentru îndeplinirea legitimă a sarcinilor care sunt de competența destinatarului. |
| --- | --- |

1.

Datele cu caracter personal nu sunt transferate între instituții sau organe comunitare sau în cadrul acestora decât în cazul în care sunt necesare pentru îndeplinirea legitimă a sarcinilor care sunt de competența destinatarului.

| 2. | În cazul în care datele sunt transferate ca urmare a unei cereri a destinatarului, atât operatorul, cât și destinatarul își asumă răspunderea pentru legitimitatea acestui transfer.
  Operatorul este obligat să verifice competența destinatarului și să facă o evaluare provizorie a necesității transferului de date. În cazul în care apar îndoieli în privința necesității acestui transfer, operatorul solicită destinatarului mai multe informații.
  Destinatarul se asigură că necesitatea transferului de date poate fi verificată ulterior. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care datele sunt transferate ca urmare a unei cereri a destinatarului, atât operatorul, cât și destinatarul își asumă răspunderea pentru legitimitatea acestui transfer.

Operatorul este obligat să verifice competența destinatarului și să facă o evaluare provizorie a necesității transferului de date. În cazul în care apar îndoieli în privința necesității acestui transfer, operatorul solicită destinatarului mai multe informații.

Destinatarul se asigură că necesitatea transferului de date poate fi verificată ulterior.

| 3. | Destinatarul prelucrează datele cu caracter personal numai în scopurile care au determinat transferul.” |
| --- | --- |

3.

Destinatarul prelucrează datele cu caracter personal numai în scopurile care au determinat transferul.”

(3)  SEC 871, 14.8.2003 (consolidat).

3

---

ANEXA IV

AVIZUL NR. 2/2011

Competențele Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) de a efectua investigații interne în cadrul instituțiilor UE

Bruxelles, 13 iunie 2011

Context

| 1. | La 20 martie 2011, ziarul „Sunday Times” a publicat un articol de presă intitulat „Un deputat PE afirmă că obține peste 450 000 EUR pe an din servicii pentru anumiți clienți. Acesta este unul dintre cei trei deputați care sunt dispuși să primească bani pentru a ajuta la schimbarea legilor UE”. Articolul de presă a explicat modul în care reporterii „pretinzând că reprezintă o firmă de lobby” au oferit sume de bani în schimbul unor amendamente legislative unui număr de trei deputați din Parlamentul European (DPE) (până la 100 000 EUR pe an în două cazuri), care „au acționat în consecință”, iar amendamentele au fost prezentate. Jurnaliștii au relatat întâlniri în sediul PE și în afara acestuia, conversații telefonice, schimburi de e-mail-uri, corespondență și emiterea de facturi între ei și unii dintre deputați. În urma divulgării acestei investigații sub acoperire efectuate de către „Sunday Times”, doi dintre deputați au demisionat din funcția de DPE, iar un al treilea a fost exclus din grupul său parlamentar (1). |
| --- | --- |

1.

La 20 martie 2011, ziarul „Sunday Times” a publicat un articol de presă intitulat „Un deputat PE afirmă că obține peste 450 000 EUR pe an din servicii pentru anumiți clienți. Acesta este unul dintre cei trei deputați care sunt dispuși să primească bani pentru a ajuta la schimbarea legilor UE”. Articolul de presă a explicat modul în care reporterii „pretinzând că reprezintă o firmă de lobby” au oferit sume de bani în schimbul unor amendamente legislative unui număr de trei deputați din Parlamentul European (DPE) (până la 100 000 EUR pe an în două cazuri), care „au acționat în consecință”, iar amendamentele au fost prezentate. Jurnaliștii au relatat întâlniri în sediul PE și în afara acestuia, conversații telefonice, schimburi de e-mail-uri, corespondență și emiterea de facturi între ei și unii dintre deputați. În urma divulgării acestei investigații sub acoperire efectuate de către „Sunday Times”, doi dintre deputați au demisionat din funcția de DPE, iar un al treilea a fost exclus din grupul său parlamentar (1).

| 2. | La 22 martie, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) a inițiat o investigație internă având următorul temei juridic: „articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 în coroborare cu Decizia Parlamentului European privind condițiile pentru efectuarea investigațiilor interne în domeniul prevenirii fraudei, corupției și a oricărei activități ilegale care prejudiciază interesele Comunităților (anexa XII la Regulamentul de procedură al Parlamentului European)”. |
| --- | --- |

2.

La 22 martie, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) a inițiat o investigație internă având următorul temei juridic: „articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 în coroborare cu Decizia Parlamentului European privind condițiile pentru efectuarea investigațiilor interne în domeniul prevenirii fraudei, corupției și a oricărei activități ilegale care prejudiciază interesele Comunităților (anexa XII la Regulamentul de procedură al Parlamentului European)”.

| 3. | La 15 aprilie 2011, directorul general al OLAF a solicitat un aviz al Comitetului de supraveghere (CS) privind competențele OLAF de a iniția și efectua investigații interne în cadrul instituțiilor și limitarea impusă de privilegiile și imunitățile membrilor acestora, în special în cazul DPE cu privire la dreptul de acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții și la sediul acestora. |
| --- | --- |

3.

La 15 aprilie 2011, directorul general al OLAF a solicitat un aviz al Comitetului de supraveghere (CS) privind competențele OLAF de a iniția și efectua investigații interne în cadrul instituțiilor și limitarea impusă de privilegiile și imunitățile membrilor acestora, în special în cazul DPE cu privire la dreptul de acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții și la sediul acestora.

Competențele OLAF de a desfășura investigații interne în mod independent

| 4. | Articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 prevede că directorul general al OLAF nu acceptă instrucțiuni de la nicio instituție în îndeplinirea îndatoririlor sale în legătură cu deschiderea și efectuarea de investigații interne. |
| --- | --- |

4.

Articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 prevede că directorul general al OLAF nu acceptă instrucțiuni de la nicio instituție în îndeplinirea îndatoririlor sale în legătură cu deschiderea și efectuarea de investigații interne.

Investigațiile interne în legătură cu conduita necorespunzătoare

| 5. | OLAF răspunde de inițierea și efectuarea investigațiilor administrative în cadrul instituțiilor în scopul combaterii fraudei, corupției și a oricărei alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene.
  OLAF are competența de a investiga în acest scop orice caz grav în legătură cu îndeplinirea sarcinilor profesionale care ar putea reprezenta o neîndeplinire a obligațiilor funcționarilor putând genera proceduri disciplinare sau, după caz, proceduri penale sau o neîndeplinire echivalentă a obligațiilor de către membrii instituțiilor (2). |
| --- | --- |

5.

OLAF răspunde de inițierea și efectuarea investigațiilor administrative în cadrul instituțiilor în scopul combaterii fraudei, corupției și a oricărei alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene.

OLAF are competența de a investiga în acest scop orice caz grav în legătură cu îndeplinirea sarcinilor profesionale care ar putea reprezenta o neîndeplinire a obligațiilor funcționarilor putând genera proceduri disciplinare sau, după caz, proceduri penale sau o neîndeplinire echivalentă a obligațiilor de către membrii instituțiilor (2).

| 6. | CS menționează că responsabilitatea OLAF cu privire la investigațiile interne în cadrul instituțiilor include toate activitățile care au legătură cu necesitatea de a proteja interesele Comunității împotriva conduitei necorespunzătoare care ar putea conduce la inițierea unor proceduri administrative sau penale. |
| --- | --- |

6.

CS menționează că responsabilitatea OLAF cu privire la investigațiile interne în cadrul instituțiilor include toate activitățile care au legătură cu necesitatea de a proteja interesele Comunității împotriva conduitei necorespunzătoare care ar putea conduce la inițierea unor proceduri administrative sau penale.

| 7. | Aceste activități au fost enumerate în detaliu în Decizia Parlamentului European (PE) privind condițiile pentru efectuarea investigațiilor interne în domeniul prevenirii fraudei, corupției și oricărei activități ilegale care prejudiciază interesele Comunităților, pe baza considerentului (5) și articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.
  Situațiile precum conflictul de interese, obligația de a avea un comportament integru în ceea ce privește acceptarea unor beneficii, abținerea de la acțiuni sau comportamente care ar putea reflecta în mod negativ poziția deputatului respectiv sau o abatere gravă, intră sub incidența investigațiilor OLAF (3). |
| --- | --- |

7.

Aceste activități au fost enumerate în detaliu în Decizia Parlamentului European (PE) privind condițiile pentru efectuarea investigațiilor interne în domeniul prevenirii fraudei, corupției și oricărei activități ilegale care prejudiciază interesele Comunităților, pe baza considerentului (5) și articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

Situațiile precum conflictul de interese, obligația de a avea un comportament integru în ceea ce privește acceptarea unor beneficii, abținerea de la acțiuni sau comportamente care ar putea reflecta în mod negativ poziția deputatului respectiv sau o abatere gravă, intră sub incidența investigațiilor OLAF (3).

| 8. | CS consideră că toate aceste aspecte fac parte din faptele presupus comise și, ca atare, intră în sfera de aplicare a competențelor de investigație ale OLAF, astfel cum se indică în articolul 10 din Regulamentul de procedură al PE: „Anchete interne efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)”. |
| --- | --- |

8.

CS consideră că toate aceste aspecte fac parte din faptele presupus comise și, ca atare, intră în sfera de aplicare a competențelor de investigație ale OLAF, astfel cum se indică în articolul 10 din Regulamentul de procedură al PE: „Anchete interne efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)”.

Investigații interne privind activități care afectează interesele financiare ale UE

| 9. | CS consideră că frauda, corupția și orice activități ilegale care afectează „interesele financiare ale Uniunii Europene” cuprind acele activități care, chiar dacă nu au legătură directă cu bugetul Comunității, pot prejudicia interesele financiare ale Comunității în sens larg prin efectul negativ asupra patrimoniului acesteia (4). |
| --- | --- |

9.

CS consideră că frauda, corupția și orice activități ilegale care afectează „interesele financiare ale Uniunii Europene” cuprind acele activități care, chiar dacă nu au legătură directă cu bugetul Comunității, pot prejudicia interesele financiare ale Comunității în sens larg prin efectul negativ asupra patrimoniului acesteia (4).

| 10. | CS este de acord cu opinia avocatului general în cauza menționată mai sus cu privire la faptul că „sursa patrimoniului în cauză nu este hotărâtoare (...); asigurarea utilizării corespunzătoare a tuturor fondurilor deținute de instituții, organisme, oficii sau agenții ale Comunității trebuie să fie considerată (...) ca făcând parte din interesele financiare ale Comunității și poate astfel face obiectul măsurilor adoptate în temeiul articolului 280 alineatul (4) din Tratatul CE” (5). |
| --- | --- |

10.

CS este de acord cu opinia avocatului general în cauza menționată mai sus cu privire la faptul că „sursa patrimoniului în cauză nu este hotărâtoare (...); asigurarea utilizării corespunzătoare a tuturor fondurilor deținute de instituții, organisme, oficii sau agenții ale Comunității trebuie să fie considerată (...) ca făcând parte din interesele financiare ale Comunității și poate astfel face obiectul măsurilor adoptate în temeiul articolului 280 alineatul (4) din Tratatul CE” (5).

| 11. | CS reamintește hotărârile în materie ale Curții de Justiție, care consideră că expresia „interesele financiare ale Comunității” pare a avea un sens mai larg decât expresia „elemente de venituri și cheltuieli ale Comunității”: „... Faptul că un organism, oficiu sau agenție își datorează existența Tratatului CE presupune că destinația acestuia este de a contribui la realizarea obiectivelor Comunității Europene și îl plasează în cadrul Comunității, astfel încât resursele de care acesta dispune în virtutea tratatului prezintă prin natura lor un interes financiar direct pentru Comunitate.” (6) |
| --- | --- |

11.

CS reamintește hotărârile în materie ale Curții de Justiție, care consideră că expresia „interesele financiare ale Comunității” pare a avea un sens mai larg decât expresia „elemente de venituri și cheltuieli ale Comunității”: „... Faptul că un organism, oficiu sau agenție își datorează existența Tratatului CE presupune că destinația acestuia este de a contribui la realizarea obiectivelor Comunității Europene și îl plasează în cadrul Comunității, astfel încât resursele de care acesta dispune în virtutea tratatului prezintă prin natura lor un interes financiar direct pentru Comunitate.” (6)

| 12. | CS subliniază că utilizarea adecvată a fondurilor pe care PE le are la dispoziție pentru a acoperi exercitarea mandatului parlamentar: salariile deputaților, rambursarea cheltuielilor (deplasare, abonamente telefonice...), plata alocațiilor etc. se bazează pe respectarea Regulamentului financiar și cu principiul că aceste fonduri sunt rezervate exclusiv pentru finanțarea activităților legate de exercitarea mandatului de deputat
   (7) și nu activităților determinate de o plată privată. |
| --- | --- |

12.

CS subliniază că utilizarea adecvată a fondurilor pe care PE le are la dispoziție pentru a acoperi exercitarea mandatului parlamentar: salariile deputaților, rambursarea cheltuielilor (deplasare, abonamente telefonice...), plata alocațiilor etc. se bazează pe respectarea Regulamentului financiar și cu principiul că aceste fonduri sunt rezervate exclusiv pentru finanțarea activităților legate de exercitarea mandatului de deputat
   (7) și nu activităților determinate de o plată privată.

Obligația de informare și cooperare cu OLAF

| 13. | Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 prevede că instituțiile, organele, oficiile și agențiile înaintează către Oficiu, fără întârziere, orice informații legate de posibile cazuri de fraudă sau corupție sau orice altă activitate ilegală. |
| --- | --- |

13.

Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 prevede că instituțiile, organele, oficiile și agențiile înaintează către Oficiu, fără întârziere, orice informații legate de posibile cazuri de fraudă sau corupție sau orice altă activitate ilegală.

| 14. | CS subliniază obligația fundamentală de a coopera pe deplin cu OLAF, de a furniza informații și de a oferi asistență în efectuarea practică a investigațiilor, pe care o au toate instituțiile și membrii acestora. Îndeplinirea fără echivoc a acestor sarcini permite OLAF să efectueze investigații în condiții echivalente în toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Comunității (8). Lipsa cooperării pune sub semnul întrebării credibilitatea instrumentelor pe care instituțiile le-au adoptat în vederea combaterii oricăror fraude, acte de corupție, activități ilegale sau comportament ilicit. |
| --- | --- |

14.

CS subliniază obligația fundamentală de a coopera pe deplin cu OLAF, de a furniza informații și de a oferi asistență în efectuarea practică a investigațiilor, pe care o au toate instituțiile și membrii acestora. Îndeplinirea fără echivoc a acestor sarcini permite OLAF să efectueze investigații în condiții echivalente în toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Comunității (8). Lipsa cooperării pune sub semnul întrebării credibilitatea instrumentelor pe care instituțiile le-au adoptat în vederea combaterii oricăror fraude, acte de corupție, activități ilegale sau comportament ilicit.

| 15. | CS consideră că regulile prevăzute în Regulamentul de procedură al PE cuprinzând măsurile necesare pentru a facilita desfășurarea fără probleme a investigațiilor efectuate de OLAF trebuie respectate cu rigurozitate (9). |
| --- | --- |

15.

CS consideră că regulile prevăzute în Regulamentul de procedură al PE cuprinzând măsurile necesare pentru a facilita desfășurarea fără probleme a investigațiilor efectuate de OLAF trebuie respectate cu rigurozitate (9).

Etapa inițială a investigației

| 16. | CS consideră că este prematur un refuz categoric privind competențele OLAF de a investiga faptele presupuse în etapa inițială a investigației, în special în cazurile de presupusă corupție și comportament ilicit, a căror complexitate nu permite verificarea tuturor activităților ilegale la începutul investigației. |
| --- | --- |

16.

CS consideră că este prematur un refuz categoric privind competențele OLAF de a investiga faptele presupuse în etapa inițială a investigației, în special în cazurile de presupusă corupție și comportament ilicit, a căror complexitate nu permite verificarea tuturor activităților ilegale la începutul investigației.

Accesul OLAF în incinta instituțiilor: privilegiile și imunitățile DPE

| 17. | CS subliniază că investigațiile interne pot fi efectuate doar dacă OLAF are garantat accesul în întreaga incintă a instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor și la toate documentele deținute de acestea. Această competență esențială trebuie exercitată complet independent de către directorul general al OLAF, iar oficiile de securitate ale instituțiilor oferă asistență OLAF în exercitarea practică a acesteia (10). |
| --- | --- |

17.

CS subliniază că investigațiile interne pot fi efectuate doar dacă OLAF are garantat accesul în întreaga incintă a instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor și la toate documentele deținute de acestea. Această competență esențială trebuie exercitată complet independent de către directorul general al OLAF, iar oficiile de securitate ale instituțiilor oferă asistență OLAF în exercitarea practică a acesteia (10).

| 18. | OLAF efectuează investigații administrative în cadrul instituțiilor, acestea fiind efectuate sub rezerva normelor tratatului, în special Protocolul privind privilegiile și imunitățile. OLAF are dreptul de acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții, organisme, oficii și agenții, și în sediile acestora. OLAF este împuternicit să cerceteze conturile instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor. Oficiul poate face copii și poate obține extrase după orice document sau conținuturile oricăror medii de stocare a datelor deținute de către instituții, organisme, oficii și agenții și, în cazul în care este necesar, să își asume custodia acestor documente sau date pentru a se asigura că nu există pericolul dispariției acestora (11). |
| --- | --- |

18.

OLAF efectuează investigații administrative în cadrul instituțiilor, acestea fiind efectuate sub rezerva normelor tratatului, în special Protocolul privind privilegiile și imunitățile. OLAF are dreptul de acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții, organisme, oficii și agenții, și în sediile acestora. OLAF este împuternicit să cerceteze conturile instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor. Oficiul poate face copii și poate obține extrase după orice document sau conținuturile oricăror medii de stocare a datelor deținute de către instituții, organisme, oficii și agenții și, în cazul în care este necesar, să își asume custodia acestor documente sau date pentru a se asigura că nu există pericolul dispariției acestora (11).

| 19. | Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene conține mai multe privilegii și imunități ale DPE (articolele 7-9), în special faptul că DPE nu fac obiectul niciunei forme de anchetă, detenție sau procedură juridică în ceea ce privește opiniile sau voturile exprimate de către aceștia în exercitarea sarcinilor care le revin. Totuși, imunitatea nu poate fi invocată atunci când un deputat este surprins în timpul comiterii unei infracțiuni. |
| --- | --- |

19.

Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene conține mai multe privilegii și imunități ale DPE (articolele 7-9), în special faptul că DPE nu fac obiectul niciunei forme de anchetă, detenție sau procedură juridică în ceea ce privește opiniile sau voturile exprimate de către aceștia în exercitarea sarcinilor care le revin. Totuși, imunitatea nu poate fi invocată atunci când un deputat este surprins în timpul comiterii unei infracțiuni.

| 20. | SC indică faptul că, în ceea ce privește acest aspect, Tribunalul de Primă Instanță a susținut că „Protocolul se referă la deputații Parlamentului European doar în mod general și nu conține nicio dispoziție care reglementează explicit investigațiile interne în cadrul parlamentului (...). Astfel cum a menționat președintele Tribunalului de Primă Instanță la punctul 107 al hotărârii în cauza Rothley și alții/Parlamentul, nu se poate exclude a priori riscul că, în efectuarea unei investigații, Oficiul [OLAF] ar putea comite un act care să aducă atingere imunității de care beneficiază toți membrii Parlamentului European. Cu toate acestea, dacă acest lucru s-ar întâmpla, orice deputat al Parlamentului European care s-ar confrunta cu un astfel de act ar putea, în cazul în care consideră că i-au fost cauzate prejudicii, să se prevaleze de protecția juridică și de căile juridice de atac prevăzute de tratat” (12). |
| --- | --- |

20.

SC indică faptul că, în ceea ce privește acest aspect, Tribunalul de Primă Instanță a susținut că „Protocolul se referă la deputații Parlamentului European doar în mod general și nu conține nicio dispoziție care reglementează explicit investigațiile interne în cadrul parlamentului (...). Astfel cum a menționat președintele Tribunalului de Primă Instanță la punctul 107 al hotărârii în cauza Rothley și alții/Parlamentul, nu se poate exclude a priori riscul că, în efectuarea unei investigații, Oficiul [OLAF] ar putea comite un act care să aducă atingere imunității de care beneficiază toți membrii Parlamentului European. Cu toate acestea, dacă acest lucru s-ar întâmpla, orice deputat al Parlamentului European care s-ar confrunta cu un astfel de act ar putea, în cazul în care consideră că i-au fost cauzate prejudicii, să se prevaleze de protecția juridică și de căile juridice de atac prevăzute de tratat” (12).

| 21. | CS consideră că acest domeniu este unul sensibil, cu privire la care merită citată poziția susținută de avocatul general în cauza C-167/02; „În ceea ce privește măsurile luate de către OLAF în cursul unei investigații interne, deși o pronunțare în abstract cu privire la admisibilitatea unor proceduri viitoare este dificilă, în opinia mea este probabil, astfel cum a susținut Tribunalul de Primă Instanță și astfel cum au sugerat celelalte părți, ca deputații Parlamentului European care consideră că drepturile lor au fost încălcate să aibă diferite posibilități de a intenta acțiuni judiciare. Comisia indică o serie de acte juridice care ar putea fi contestate în acest mod: decizia directorului OLAF de inițiere a unei investigații interne, astfel cum prevede articolul 5 din regulament; diverse măsuri luate de OLAF în cursul unei investigații, inclusiv decizia de a avea acces la un birou, de a confisca documente sau de a solicita informații orale, precum acordul, explicit sau implicit, al instituției în cauză.
  Totuși, în opinia mea, necesitatea unei acțiuni discrete și rapide pentru detectarea fraudelor face ca acest risc să fie inevitabil. În plus, trebuie menționat că măsura contestată conține dispoziții care au ca scop minimizarea pericolului. Astfel, articolul 5 din modelul de decizie solicită ca deputații să fie informați rapid cu privire la implicarea lor într-o investigație, în măsura în care acest lucru nu prejudiciază investigația. Acest articol împiedică, de asemenea, menționarea deputaților în concluziile OLAF fără a fi fost în prealabil audiați, cu excepția cazului în care procedurile naționale de anchetă impun menținerea unui secret absolut” (13). |
| --- | --- |

21.

CS consideră că acest domeniu este unul sensibil, cu privire la care merită citată poziția susținută de avocatul general în cauza C-167/02; „În ceea ce privește măsurile luate de către OLAF în cursul unei investigații interne, deși o pronunțare în abstract cu privire la admisibilitatea unor proceduri viitoare este dificilă, în opinia mea este probabil, astfel cum a susținut Tribunalul de Primă Instanță și astfel cum au sugerat celelalte părți, ca deputații Parlamentului European care consideră că drepturile lor au fost încălcate să aibă diferite posibilități de a intenta acțiuni judiciare. Comisia indică o serie de acte juridice care ar putea fi contestate în acest mod: decizia directorului OLAF de inițiere a unei investigații interne, astfel cum prevede articolul 5 din regulament; diverse măsuri luate de OLAF în cursul unei investigații, inclusiv decizia de a avea acces la un birou, de a confisca documente sau de a solicita informații orale, precum acordul, explicit sau implicit, al instituției în cauză.

Totuși, în opinia mea, necesitatea unei acțiuni discrete și rapide pentru detectarea fraudelor face ca acest risc să fie inevitabil. În plus, trebuie menționat că măsura contestată conține dispoziții care au ca scop minimizarea pericolului. Astfel, articolul 5 din modelul de decizie solicită ca deputații să fie informați rapid cu privire la implicarea lor într-o investigație, în măsura în care acest lucru nu prejudiciază investigația. Acest articol împiedică, de asemenea, menționarea deputaților în concluziile OLAF fără a fi fost în prealabil audiați, cu excepția cazului în care procedurile naționale de anchetă impun menținerea unui secret absolut” (13).

| 22. | CS consideră că OLAF ar trebui să acționeze cu deplina respectare a acestor reguli și în urma unei evaluări detaliate a riscurilor implicate în fiecare caz și a proporționalității măsurii care urmează a fi luată. |
| --- | --- |

22.

CS consideră că OLAF ar trebui să acționeze cu deplina respectare a acestor reguli și în urma unei evaluări detaliate a riscurilor implicate în fiecare caz și a proporționalității măsurii care urmează a fi luată.

| 23. | CS reamintește că, în cauza T-17/00, Curtea de Justiție a considerat că dispozițiile „privind cooperarea cu OLAF sau furnizarea de informații către OLAF sunt menite – indiferent de sfera lor de cuprindere – să impună obligații deputaților Parlamentului European, astfel încât aceștia să fie cei care decid în primă instanță, fie să îndeplinească aceste obligații, fie să nu le îndeplinească dacă au convingerea că pot face acest lucru fără a încălca dreptul comunitar. Dacă, într-un caz specific, unul dintre deputații Parlamentului adoptă această abordare, orice măsuri luate ulterior de către Parlament cu privire la deputatul respectiv care este în detrimentul acestuia va face, în principiu, obiectul unei căi de atac” (14).
  În ceea ce privește diversele măsuri pe care OLAF le-ar putea lua atunci când își exercită competențele de investigație, Curtea de Justiție a reținut riscul ca OLAF să comită eventual un act care aduce prejudicii imunității de care beneficiază fiecare deputat al PE și a reamintit că reexaminarea legalității actelor instituțiilor a fost încredințată instanțelor comunitare (15). |
| --- | --- |

23.

CS reamintește că, în cauza T-17/00, Curtea de Justiție a considerat că dispozițiile „privind cooperarea cu OLAF sau furnizarea de informații către OLAF sunt menite – indiferent de sfera lor de cuprindere – să impună obligații deputaților Parlamentului European, astfel încât aceștia să fie cei care decid în primă instanță, fie să îndeplinească aceste obligații, fie să nu le îndeplinească dacă au convingerea că pot face acest lucru fără a încălca dreptul comunitar. Dacă, într-un caz specific, unul dintre deputații Parlamentului adoptă această abordare, orice măsuri luate ulterior de către Parlament cu privire la deputatul respectiv care este în detrimentul acestuia va face, în principiu, obiectul unei căi de atac” (14).

În ceea ce privește diversele măsuri pe care OLAF le-ar putea lua atunci când își exercită competențele de investigație, Curtea de Justiție a reținut riscul ca OLAF să comită eventual un act care aduce prejudicii imunității de care beneficiază fiecare deputat al PE și a reamintit că reexaminarea legalității actelor instituțiilor a fost încredințată instanțelor comunitare (15).

| 24. | CS consideră că instituțiile, organismele, oficiile și agențiile (care nu sunt „persoana vizată” de o investigație a OLAF) trebuie să coopereze pe deplin cu OLAF și să nu ia măsuri care aduc atingere competențelor de investigație ale OLAF.
  CS consideră că a împiedica OLAF să își exercite această activitate principală în baza interpretării date de o instituție, organ, oficiu sau agenție cu privire la mandatul OLAF reprezintă o limitare a desfășurării independente a investigațiilor OLAF. |
| --- | --- |

24.

CS consideră că instituțiile, organismele, oficiile și agențiile (care nu sunt „persoana vizată” de o investigație a OLAF) trebuie să coopereze pe deplin cu OLAF și să nu ia măsuri care aduc atingere competențelor de investigație ale OLAF.

CS consideră că a împiedica OLAF să își exercite această activitate principală în baza interpretării date de o instituție, organ, oficiu sau agenție cu privire la mandatul OLAF reprezintă o limitare a desfășurării independente a investigațiilor OLAF.

| 25. | CS recomandă ca OLAF să pună în aplicare cu rigurozitate regulamentul de procedură și jurisprudența existentă în acest domeniu. |
| --- | --- |

25.

CS recomandă ca OLAF să pună în aplicare cu rigurozitate regulamentul de procedură și jurisprudența existentă în acest domeniu.

---

(1)  Articol de presă publicat în „Sunday Times” la 20 martie 2011.

1

(2)  Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

2

(3)  A se vedea articolul 10 din Regulamentul de procedură a PE, considerentele 2, 3 și 4 din Acordul interinstituțional din 25 mai 1999 și Decizia PE privind condițiile investigațiilor interne în domeniul prevenirii fraudei, corupției și a oricărei activități ilegale care prejudiciază interesele Comunităților din 18 noiembrie 1999, precum și articolele 11, 12, 13, 14, 16, 17 și 22 din Statutul funcționarilor și regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene.

3

(4)  Opinia avocatului general Jacobs, cauza C-11/00, Comisia/BCE, punctul 118.

4

(5)  Actualul articol 325 din Tratatul UE. A se vedea cauza C-11/00, Opinia avocatului general Jacobs, punctul 118.

5

(6)  A se vedea cauzele C-11/00, Comisia/BCE și C-15/00, Comisia/BEI.

6

(7)  A se vedea Statutul deputaților PE – Decizia PE din 28 septembrie 2005 (articolele 9 și 10), deciziile privind măsurile de punere în aplicare a Statutului deputaților PE din 19 mai și 9 iulie 2008 și deciziile ulterioare de modificare a acestor măsuri de punere în aplicare (articolele 10, 25, 28, 32, 61, 62, 66, 67, 68...) și Regulamentul de procedură al Parlamentului European din martie 2011 (articolul 9 și articolul 10).

7

(8)  A se vedea articolul 3 „Asistența din partea biroului de securitate”: „La cererea directorului Oficiului, biroul de securitate al Parlamentului European asistă agenții Oficiului la efectuarea concretă a investigațiilor” și considerentul 6 din Decizia PE din 18 noiembrie 1999.

8

Asistența din partea biroului de securitate

(9)  A se vedea articolul 10 al Regulamentului de procedură al PE și Decizia PE privind condițiile pentru efectuarea investigațiilor în legătură cu prevenirea fraudei, corupției și a oricăror activități ilegale care prejudiciază interesele Comunităților, adoptată la 18 noiembrie 1999.

9

(10)  A se vedea considerentul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 și articolul 3 din Acordul interinstituțional și deciziile relevante ale fiecărei instituții.

10

(11)  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

11

(12)  A se vedea hotărârea din 26 februarie 2002 în cauza T-17/00, Willi Rothley și alții/Parlamentul European, punctele 72 și 73.

12

(13)  A se vedea Opinia avocatului general Jacobs în cauza C-167/02 P, Willi Rothley și alții/Parlamentul European, punctele 56-61.

13

(14)  A se vedea cauza C-167/02 P, punctul 49.

14

(15)  A se vedea cauza C-167/02 P, punctele 46, 50 și 51.

15

---

ANEXA V

AVIZUL NR. 3/2011

Proiectul preliminar de buget al OLAF pentru 2012

Bruxelles, 14 iulie 2011

La 16 martie 2011 și la 10 mai 2011, Comitetul de supraveghere a OLAF a analizat „Proiectul preliminar de buget pe anul 2012 al Oficiul de Luptă Antifraudă” și a adoptat următorul aviz.

(a)   Independența administrativă a OLAF față de Comisie

Propunerea de buget a OLAF pentru 2012 a respectat pe deplin cerințele Comisiei de a aplica o politică de creștere zero pentru 2012 în ceea ce privește toate serviciile Comisiei. Cu toate acestea, Comitetul de supraveghere a fost informat că, recent, Comisia a introdus o cerință privind aplicarea unor reduceri bugetare suplimentare pentru a putea face față dificultăților prevăzute legate de negocierea bugetului pentru 2012, respectiv impunerea unor reduceri de 1,47 % (857 000 EUR) față de propunerea de proiect preliminar de buget a OLAF. Aceste reduceri față de propunerea inițială a OLAF vor afecta următoarele domenii:

| — | 75 000 (2,8 %) personal extern; |
| --- | --- |

—

75 000 (2,8 %) personal extern;

| — | 159 000 (4,8 %) alte cheltuieli de gestiune (respectiv din cheltuielile de delegație); |
| --- | --- |

—

159 000 (4,8 %) alte cheltuieli de gestiune (respectiv din cheltuielile de delegație);

| — | 587 000 (4,9 %) clădiri și cheltuielile conexe; |
| --- | --- |

—

587 000 (4,9 %) clădiri și cheltuielile conexe;

| — | 36 000 (2,25 %) finanțarea măsurilor antifraudă |
| --- | --- |

—

36 000 (2,25 %) finanțarea măsurilor antifraudă

Cu toate că este conștient de realitățile politice cu care se confruntă UE în actualul context economic dificil și, prin urmare, de necesitatea ca instituțiile UE să depună eforturi suplimentare pentru a face economii în toate sectoarele cheltuielilor administrative, Comitetul de supraveghere ar dori să își exprime preocuparea cu privire la reducerile bugetare suplimentare propuse. În special, Comitetul este îngrijorat cu privire la reducerile propuse la nivelul liniilor bugetare legate de administrarea personalului (A3 01 02), care ar avea un impact direct asupra desfășurării activităților de investigare ale OLAF. Comitetul de supraveghere ridică semne de întrebare cu privire la oportunitatea reducerilor obligatorii propuse, care ar afecta liniile bugetare corespunzătoare activităților operaționale ale OLAF. OLAF este un serviciu de investigare și tocmai în momente de criză financiară ar trebui să exercite un control sporit atât asupra cheltuielilor, cât și asupra veniturilor. Conform OLAF, reducerile suplimentare ale cheltuielilor care au fost propuse de Comisie ar avea următoarele implicații la nivelul departamentelor operaționale:

| — | întreruperea a cinci sau mai multe contracte de agent contractual; |
| --- | --- |

—

întreruperea a cinci sau mai multe contracte de agent contractual;

| — | încetarea a două contracte ale membrilor personalului interimar; |
| --- | --- |

—

încetarea a două contracte ale membrilor personalului interimar;

| — | întârzierea lansării procedurii de recrutare pentru înlocuirea directorilor Direcțiilor B și C; |
| --- | --- |

—

întârzierea lansării procedurii de recrutare pentru înlocuirea directorilor Direcțiilor B și C;

| — | întârzieri suplimentare în procesul de reîncadrare în gradul corespunzător a agenților temporari, care îi vizează, în principal, pe membrii personalului de investigație din cadrul unităților operaționale, mai ales pe cei cu grade superioare. |
| --- | --- |

—

întârzieri suplimentare în procesul de reîncadrare în gradul corespunzător a agenților temporari, care îi vizează, în principal, pe membrii personalului de investigație din cadrul unităților operaționale, mai ales pe cei cu grade superioare.

Mai exact, Comitetul de supraveghere ar dori să evidențieze faptul că, pentru a consolida independența OLAF în îndeplinirea misiunii sale de organism de investigație, Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 recunoaște în mod explicit directorului general al OLAF, în calitatea sa de ordonator de credite, responsabilitatea exclusivă pentru elaborarea proiectului de buget al OLAF, în urma consultării Comitetului de supraveghere. În plus, principiul autonomiei bugetare a OLAF a fost consolidat și mai mult de Comisie în 1999 (1), când a fost creată o rubrică bugetară specială pentru OLAF.

În plus, este evident că, deși este atașat din punct de vedere administrativ Comisiei, OLAF ar trebui să beneficieze de o independență deplină în ceea ce privește desfășurarea activităților sale operaționale și, prin urmare, ar trebui să dispună de resurse suficiente pentru capacitatea sa de investigație. Prin urmare, OLAF trebuie să își păstreze resursele financiare și umane de care are nevoie pentru a-și exercita atribuțiile cel puțin la nivelul convenit în cursul negocierilor bugetare anterioare în ceea ce privește efectivele sale de personal. În opinia Comitetului de supraveghere, principiul autonomiei bugetare ar trebui să fie respectat de Comisie, în special în condițiile în care OLAF nu a propus nicio majorare bugetară față de bugetul adoptat în 2011. În cazul în care, în ciuda considerațiilor mai sus, se aplică totuși reduceri cu o valoare maximă egală cu cea propusă de Comisie, ar trebui să se permită în mod expres OLAF să aplice reducerile respective în acele părți ale bugetului său în care le consideră adecvate.

În concluzie, Comitetul pentru supraveghere își exprimă dezacordul ferm față de poziția adoptată de Comisie în cadrul discuțiilor pe marginea bugetului.

Recomandări:

| — | Comitetul de supraveghere sprijină propunerea OLAF cu privire la proiectul său de buget pentru 2012, care nu prevede nicio majorare a cheltuielilor administrative; |
| --- | --- |

—

Comitetul de supraveghere sprijină propunerea OLAF cu privire la proiectul său de buget pentru 2012, care nu prevede nicio majorare a cheltuielilor administrative;

| — | Comitetul de supraveghere se opune ferm realizării de economii suplimentare în ceea ce privește cheltuielile cu personalul, considerând că propunerea respectivă ar trebui reanalizată de Comisie pentru a se evita un impact negativ asupra activității de investigare a OLAF; |
| --- | --- |

—

Comitetul de supraveghere se opune ferm realizării de economii suplimentare în ceea ce privește cheltuielile cu personalul, considerând că propunerea respectivă ar trebui reanalizată de Comisie pentru a se evita un impact negativ asupra activității de investigare a OLAF;

| — | în cazul în care trebuie totuși să se realizeze economii suplimentare, Comitetul de supraveghere recomandă ca directorului general al OLAF să i se dea posibilitatea să hotărască în mod liber care vor fi liniile bugetare afectate. |
| --- | --- |

—

în cazul în care trebuie totuși să se realizeze economii suplimentare, Comitetul de supraveghere recomandă ca directorului general al OLAF să i se dea posibilitatea să hotărască în mod liber care vor fi liniile bugetare afectate.

(b)   Independența operațională a OLAF și gestionarea resurselor sale umane

Rubricile din proiectul de buget al OLAF care vizează cheltuieli cu personalul reprezintă aproape 70 % din cheltuielile administrative totale ale OLAF. Din acest motiv, Comitetul de supraveghere ar dori să sublinieze încă o dată necesitatea unei politici mai eficiente în materie de resurse umane, prin elaborarea unei strategii care să reflecte prioritățile operaționale stabilite de conducere.

Așa cum s-a evidențiat deja în avizele anterioare ale Comitetului de supraveghere privind bugetul, gestionarea resurselor umane este factorul principal pe care se sprijină activitatea de investigație a OLAF și ar trebui să susțină eficacitatea și eficiența acestei activități. În absența unei strategii clare în acest domeniu, Comitetului de supraveghere îi este greu să își formeze o opinie cu privire la utilizarea eficientă și eficace a resurselor bugetului administrativ.

Comitetul de supraveghere nu înțelege de ce, după șase ani, Comisia Europeană nu a întreprins încă nicio acțiune cu privire la reîncadrarea într-un grad corespunzător a tuturor agenților temporari ai OLAF, deși acest lucru era deja posibil din iunie 2005 și este un subiect care a fost abordat de multe ori de Comitetul de supraveghere în discuțiile cu cadrele superioare de conducere ale OLAF. Comitetul de supraveghere este profund îngrijorat de această situație.

Comitetul de supraveghere se pronunță în favoarea unei politici în materie de resurse umane mai bine formulate, care ar consolida funcția de investigare a OLAF și, în acest fel, independența operațională a OLAF printr-o gestionare mai eficientă și mai eficace a investigațiilor.

Recomandări:

| — | OLAF să își elaboreze strategia în materie de resurse umane pe baza unei politici clare, aprobate de conducere; |
| --- | --- |

—

OLAF să își elaboreze strategia în materie de resurse umane pe baza unei politici clare, aprobate de conducere;

| — | toți agenții temporari ai OLAF să fie reîncadrați în mod corespunzător. |
| --- | --- |

—

toți agenții temporari ai OLAF să fie reîncadrați în mod corespunzător.

(c)   Bugetul Comitetului de supraveghere și personalul din secretariatul acestuia

Comitetul de supraveghere își reafirmă punctul de vedere cu privire la prevederea, în proiectul de buget pentru 2012, a opt posturi pentru secretariat (cinci funcționari AD și trei funcționari AST). Acest lucru ar permite Comitetului de supraveghere să își îndeplinească mandatul legal în deplină independență. Cele opt posturi necesare în cadrul secretariatului sunt conforme cu numărul de posturi cerute anterior de Comitetul de supraveghere. În plus, este important ca Comitetul de supraveghere să fie capabil să își îndeplinească atribuțiile de monitorizare și control care i-au fost conferite de cele trei instituții. Prin urmare, Parlamentul, Consiliul și Comisia ar trebui să se asigure că este menținut numărul actual de posturi din secretariatul Comitetului de supraveghere.

Recomandări:

| — | opt membri ai personalului să fie rezervați pentru secretariatul Comitetului de supraveghere, în proiectul de buget pentru 2012. |
| --- | --- |

—

opt membri ai personalului să fie rezervați pentru secretariatul Comitetului de supraveghere, în proiectul de buget pentru 2012.

(d)   Concluzie

Comitetul de supraveghere susține propunerea de buget a OLAF pentru 2012, însă își exprimă dezacordul ferm față de reducerile și propunerile Comisiei Europene. Prin urmare, Comitetul de supraveghere emite un aviz negativ privind proiectul de propunere al Comisiei Europene privind proiectul de buget al OLAF pentru 2012.

---

(1)  Decizia 1999/352/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 28 aprilie 1999 de instituire a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF).

1

---

ANEXA VI

AVIZUL NR. 4/2011

privind propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999

Bruxelles, 20 septembrie 2011

CUPRINS

| 1. | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1.

| 2. | CONSOLIDAREA EFICIENȚEI ȘI EFICACITĂȚII INVESTIGAȚIILOR |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Clarificarea rolului OLAF |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Scurtarea duratei investigațiilor |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Scurtarea de către OLAF a duratei investigațiilor |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Monitorizarea duratei investigațiilor |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Îmbunătățirea cooperării și a schimbului de informații cu instituțiile, organismele, oficiile și agențiile |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Furnizarea de informații de către OLAF instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Aplicarea recomandărilor OLAF de către instituții, organisme, oficii și agenții |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Accesul OLAF la informațiile deținute de către instituții, organisme, oficii și agenții |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | Îmbunătățirea cooperării și a schimbului de informații cu statele membre |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Asistența operațională din partea statelor membre |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Transmiterea de informații de către OLAF statelor membre |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Aplicarea de către statele membre a recomandărilor OLAF |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.5. | Încurajarea cooperării dintre OLAF și Europol, Eurojust, țările terțe și organizațiile internaționale |
| --- | --- |

2.5.

| 3. | SPORIREA RĂSPUNDERII OLAF |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Consolidarea drepturilor procedurale |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Instituirea unei proceduri de revizuire |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Necesitatea unui control periodic al legalității investigațiilor |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Necesitatea unui mecanism de soluționare a plângerilor |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Adoptarea regulamentului de procedură |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | CONSOLIDAREA INDEPENDENȚEI OLAF |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Clarificarea rolului Comitetului de supraveghere |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Rolul CS |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Sprijin pentru CS |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Clarificarea rolul directorului general |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Delegarea competențelor și reprezentarea de către adjuncți |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Organism intern care să fie consultat de către DG |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Instituirea unui schimb de opinii |
| --- | --- |

4.3.

1.   INTRODUCERE

| 1. | Comitetul de supraveghere (CS) salută propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1074/1999. Comitetul apreciază eforturile depuse de Comisia Europeană pentru a iniția reformarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 și intențiile Comisiei de a consolida eficiența, eficacitatea și răspunderea OLAF, menținând în același timp independența acestuia în ceea ce privește investigațiile. Cu toate acestea, CS consideră că pentru anumite aspecte ale reformei ar fi utile unele clarificări suplimentare și unele modificări. |
| --- | --- |

1.

Comitetul de supraveghere (CS) salută propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1074/1999. Comitetul apreciază eforturile depuse de Comisia Europeană pentru a iniția reformarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 și intențiile Comisiei de a consolida eficiența, eficacitatea și răspunderea OLAF, menținând în același timp independența acestuia în ceea ce privește investigațiile. Cu toate acestea, CS consideră că pentru anumite aspecte ale reformei ar fi utile unele clarificări suplimentare și unele modificări.

| 2. | CS a analizat atât propunerile pentru textul revizuit, elaborat de Comisie (1) și modificat de Consiliu (2) împreună cu rezoluția Parlamentului European (3). În plus, CS a ținut seama de avizele sale anterioare său privind reformarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 (4), împreună cu avizele Curții de Conturi Europene (5) și ale Autorității Europene pentru Protecția Datelor (6). Prezentul aviz urmărește obiectivele stabilite de Comisia Europeană în propunerea sa modificată din 17 martie 2011. |
| --- | --- |

2.

CS a analizat atât propunerile pentru textul revizuit, elaborat de Comisie (1) și modificat de Consiliu (2) împreună cu rezoluția Parlamentului European (3). În plus, CS a ținut seama de avizele sale anterioare său privind reformarea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 (4), împreună cu avizele Curții de Conturi Europene (5) și ale Autorității Europene pentru Protecția Datelor (6). Prezentul aviz urmărește obiectivele stabilite de Comisia Europeană în propunerea sa modificată din 17 martie 2011.

2.   CONSOLIDAREA EFICIENȚEI ȘI EFICACITĂȚII INVESTIGAȚIILOR

2.1.   Clarificarea rolului OLAF

| 3. | CS observă că termenul „investigații administrative”, astfel cum este prevăzut în regulamentul actual (7) acoperă atât investigațiile în cadrul instituțiilor, cât și investigațiile externe care vizează operatorii economici. Experiența a demonstrat că această dihotomie s-a dovedit adeseori a fi artificială și confuză. Într-adevăr, în cazul în care un operator economic beneficiază de un avantaj inechitabil, acest fapt ar putea fi ca urmare a acțiunilor unei persoane pentru care se aplică Statutul funcționarilor. Prin urmare, este necesar să se clarifice articolul 1 din noul regulament pentru a indica faptul că OLAF a fost înființat pentru a efectua investigații administrative, aceste investigații fiind fie interne, fie externe, fie interne și externe în același timp. Ar trebui remarcat că rolul OLAF include, de asemenea, coordonarea operațiunilor între autoritățile competente din statele membre (SM). |
| --- | --- |

3.

CS observă că termenul „investigații administrative”, astfel cum este prevăzut în regulamentul actual (7) acoperă atât investigațiile în cadrul instituțiilor, cât și investigațiile externe care vizează operatorii economici. Experiența a demonstrat că această dihotomie s-a dovedit adeseori a fi artificială și confuză. Într-adevăr, în cazul în care un operator economic beneficiază de un avantaj inechitabil, acest fapt ar putea fi ca urmare a acțiunilor unei persoane pentru care se aplică Statutul funcționarilor. Prin urmare, este necesar să se clarifice articolul 1 din noul regulament pentru a indica faptul că OLAF a fost înființat pentru a efectua investigații administrative, aceste investigații fiind fie interne, fie externe, fie interne și externe în același timp. Ar trebui remarcat că rolul OLAF include, de asemenea, coordonarea operațiunilor între autoritățile competente din statele membre (SM).

| 4. | CS salută eforturile depuse în ceea ce privește articolul 2 din text, legate de definirea anumitor concepte precum „investigații administrative”, „persoana implicată” și „Statutul funcționarilor”. Chiar și în cazurile în care acest exercițiu ar fi util, el rămâne limitat, întrucât ar fi trebuit să definească multe alte concepte referitoare la lupta împotriva fraudei, cum ar fi „interesele financiare ale UE” sau „corupția”, conținute în Regulamentul (CE) nr. 1073/1999. Acest exercițiu va fi complet numai atunci când legislatorul va consolida textele tuturor actelor legislative antifraudă ale UE. |
| --- | --- |

4.

CS salută eforturile depuse în ceea ce privește articolul 2 din text, legate de definirea anumitor concepte precum „investigații administrative”, „persoana implicată” și „Statutul funcționarilor”. Chiar și în cazurile în care acest exercițiu ar fi util, el rămâne limitat, întrucât ar fi trebuit să definească multe alte concepte referitoare la lupta împotriva fraudei, cum ar fi „interesele financiare ale UE” sau „corupția”, conținute în Regulamentul (CE) nr. 1073/1999. Acest exercițiu va fi complet numai atunci când legislatorul va consolida textele tuturor actelor legislative antifraudă ale UE.

| 5. | CS constată cu dezamăgire că nu este definită în mod clar competența OLAF de a efectua investigații, în special în ceea ce privește investigațiile efectuate în cadrul instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor. Textul articolului 1 din propunerea modificată exclude din competența OLAF cazurile care nu au nici un impact asupra intereselor financiare ale UE (8). Cu toate acestea, CS observă că alte instrumente juridice care sunt încă în vigoare îi permit OLAF să desfășoare investigații interne privind aspecte care merg dincolo de protecția a intereselor financiare ale UE (9). Mai mult, experiența recentă a demonstrat că este necesar să existe norme clare privind investigațiile în cadrul instituțiilor referitoare la acuzații de comportament din culpă gravă al unor persoane pentru care nu se aplică Statutul funcționarilor, care ar putea să nu aibă niciun impact asupra intereselor financiare ale UE, dar care ar putea conduce la proceduri disciplinare sau penale. Prin consolidarea legislației antifraudă s-ar fi putut evita astfel de incoerențe sau s-ar fi putut completa lacunele textelor aflate în prezent în vigoare. CS consideră că, în absența unei astfel de consolidări, pe care o regretă, definirea competențelor OLAF din propunerea modificată necesită clarificări suplimentare. |
| --- | --- |

5.

CS constată cu dezamăgire că nu este definită în mod clar competența OLAF de a efectua investigații, în special în ceea ce privește investigațiile efectuate în cadrul instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor. Textul articolului 1 din propunerea modificată exclude din competența OLAF cazurile care nu au nici un impact asupra intereselor financiare ale UE (8). Cu toate acestea, CS observă că alte instrumente juridice care sunt încă în vigoare îi permit OLAF să desfășoare investigații interne privind aspecte care merg dincolo de protecția a intereselor financiare ale UE (9). Mai mult, experiența recentă a demonstrat că este necesar să existe norme clare privind investigațiile în cadrul instituțiilor referitoare la acuzații de comportament din culpă gravă al unor persoane pentru care nu se aplică Statutul funcționarilor, care ar putea să nu aibă niciun impact asupra intereselor financiare ale UE, dar care ar putea conduce la proceduri disciplinare sau penale. Prin consolidarea legislației antifraudă s-ar fi putut evita astfel de incoerențe sau s-ar fi putut completa lacunele textelor aflate în prezent în vigoare. CS consideră că, în absența unei astfel de consolidări, pe care o regretă, definirea competențelor OLAF din propunerea modificată necesită clarificări suplimentare.

| 6. | Prin urmare, CS consideră că directorul general al OLAF (DG) ar trebui să fie abilitat să introducă o acțiune la Curtea de Justiție în cazul în care consideră că o măsură luată de către orice instituție (și nu doar de către Comisie, așa cum se propune) pune în pericol independența sau desfășurarea independentă a investigațiilor sale. În mod similar, acesta, sau orice membru al personalului OLAF delegat de acesta ar trebui să fie abilitat să intervină în cauzele aduse în fața instanțelor naționale, în legătură cu desfășurarea investigațiilor OLAF, astfel cum se propune la articolul 12a din rezoluția Parlamentului European. |
| --- | --- |

6.

Prin urmare, CS consideră că directorul general al OLAF (DG) ar trebui să fie abilitat să introducă o acțiune la Curtea de Justiție în cazul în care consideră că o măsură luată de către orice instituție (și nu doar de către Comisie, așa cum se propune) pune în pericol independența sau desfășurarea independentă a investigațiilor sale. În mod similar, acesta, sau orice membru al personalului OLAF delegat de acesta ar trebui să fie abilitat să intervină în cauzele aduse în fața instanțelor naționale, în legătură cu desfășurarea investigațiilor OLAF, astfel cum se propune la articolul 12a din rezoluția Parlamentului European.

2.2.   Scurtarea duratei investigațiilor

2.2.1.   Scurtarea de către OLAF a duratei investigațiilor

| 7. | CS a recomandat întotdeauna cu fermitate ca OLAF să desfășoare investigații în cel mai scurt cadru de timp posibil. CS observă că resursele puse la dispoziția OLAF sunt limitate și că așa va fi și în perioadele de austeritate bugetară. Cu toate acestea, instituțiile trebuie să demonstreze în mod clar faptul că, chiar și în astfel de perioade, lupta împotriva fraudei rămâne o prioritate. OLAF trebuie să stabilească priorități realiste pentru politica sa privind investigațiile, să își concentreze capacitățile asupra activităților de investigație și a luptei împotriva fraudei și să ofere asistență statelor membre în etapa de urmărire judiciară. Reducerea duratei investigațiilor poate fi realizată numai printr-o implicare mai mare a conducerii în controlarea investigațiilor, inclusiv printr-o planificare atentă a acestor investigații (10). Timpul necesar pentru a demara investigații trebuie, de asemenea, să fie strict limitat, indiferent de sursa informațiilor (11). |
| --- | --- |

7.

CS a recomandat întotdeauna cu fermitate ca OLAF să desfășoare investigații în cel mai scurt cadru de timp posibil. CS observă că resursele puse la dispoziția OLAF sunt limitate și că așa va fi și în perioadele de austeritate bugetară. Cu toate acestea, instituțiile trebuie să demonstreze în mod clar faptul că, chiar și în astfel de perioade, lupta împotriva fraudei rămâne o prioritate. OLAF trebuie să stabilească priorități realiste pentru politica sa privind investigațiile, să își concentreze capacitățile asupra activităților de investigație și a luptei împotriva fraudei și să ofere asistență statelor membre în etapa de urmărire judiciară. Reducerea duratei investigațiilor poate fi realizată numai printr-o implicare mai mare a conducerii în controlarea investigațiilor, inclusiv printr-o planificare atentă a acestor investigații (10). Timpul necesar pentru a demara investigații trebuie, de asemenea, să fie strict limitat, indiferent de sursa informațiilor (11).

| 8. | CS consideră că propunerea modificată nu ia suficient în considerare cazurile în care investigațiile naționale se desfășoară în paralel cu investigațiile OLAF. În cazul în care obligația care revine OLAF de a solicita persoanei în cauză să își facă cunoscute punctele de vedere este amânată pentru a nu aduce prejudicii unei investigații efectuate de autoritățile naționale, OLAF nu poate închide investigația atâta timp cât investigația națională este încă deschisă. Propunerea modificată ar trebui să aibă în vedere acest aspect, pentru a-i permite OLAF să își desfășoare investigațiile „în mod continuu”, astfel cum se prevede la articolul 6. |
| --- | --- |

8.

CS consideră că propunerea modificată nu ia suficient în considerare cazurile în care investigațiile naționale se desfășoară în paralel cu investigațiile OLAF. În cazul în care obligația care revine OLAF de a solicita persoanei în cauză să își facă cunoscute punctele de vedere este amânată pentru a nu aduce prejudicii unei investigații efectuate de autoritățile naționale, OLAF nu poate închide investigația atâta timp cât investigația națională este încă deschisă. Propunerea modificată ar trebui să aibă în vedere acest aspect, pentru a-i permite OLAF să își desfășoare investigațiile „în mod continuu”, astfel cum se prevede la articolul 6.

2.2.2.   Monitorizarea duratei investigațiilor

| 9. | CS trebuie să fie informat cu privire la motivele pentru care OLAF nu a reușit să finalizeze o investigație în 12 luni. Această notificare trebuie să fie reluată la fiecare șase luni după aceea (12). Monitorizarea de către CS a duratei investigațiilor ar fi eficace numai dacă propunerea modificată ar prevedea că CS trebuie, de asemenea, să fie informat periodic cu privire la măsurile avute în vedere pentru accelerarea investigației (13) și cu privire la durata estimată pentru finalizarea acesteia (14). |
| --- | --- |

9.

CS trebuie să fie informat cu privire la motivele pentru care OLAF nu a reușit să finalizeze o investigație în 12 luni. Această notificare trebuie să fie reluată la fiecare șase luni după aceea (12). Monitorizarea de către CS a duratei investigațiilor ar fi eficace numai dacă propunerea modificată ar prevedea că CS trebuie, de asemenea, să fie informat periodic cu privire la măsurile avute în vedere pentru accelerarea investigației (13) și cu privire la durata estimată pentru finalizarea acesteia (14).

| 10. | CS constată că persoana însărcinată cu procedura de revizuire, transmite, la cererea unei persoane implicate, un aviz privind durata unei investigații (15). Avizul respectiv ar trebui, de asemenea, să fie trimis către CS pentru a-i permite acestuia să monitorizeze evoluțiile cu privire la durata investigațiilor, ținând seama de avizele și de rapoartele de analiză întocmite periodic de către persoana însărcinată cu procedura de revizuire (16). În acest sens, CS observă că textul propunerii modificate trebuie să fie revizuit (17). |
| --- | --- |

10.

CS constată că persoana însărcinată cu procedura de revizuire, transmite, la cererea unei persoane implicate, un aviz privind durata unei investigații (15). Avizul respectiv ar trebui, de asemenea, să fie trimis către CS pentru a-i permite acestuia să monitorizeze evoluțiile cu privire la durata investigațiilor, ținând seama de avizele și de rapoartele de analiză întocmite periodic de către persoana însărcinată cu procedura de revizuire (16). În acest sens, CS observă că textul propunerii modificate trebuie să fie revizuit (17).

2.3.   Îmbunătățirea cooperării și a schimbului de informații cu instituțiile, organismele, oficiile și agențiile

2.3.1.   Furnizarea de informații de către OLAF instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor

| 11. | Regulamentul actual prevede că, în cazul în care investigațiile indică faptul că este posibil ca un membru, director, funcționar sau alt agent să fie implicat personal, instituția UE, organismul, oficiul sau agenția de care acesta aparține este informată cu privire la acest fapt (18). Furnizarea unor astfel de informații poate fi amânată în cazurile în care păstrarea unei confidențialități absolute este esențială pentru investigație sau în cazul în care investigația intră în competența unei autorități judiciare naționale. CS consideră că este important să se mențină aceste excepții în noul regulament. Într-adevăr, la începutul unei investigații nu este întotdeauna posibil ca OLAF să identifice toate persoanele implicate, iar divulgările necontrolate ar putea fi în detrimentul eficacității investigației și dăunătoare pentru instituția în cauză. Prin urmare, CS își exprimă dezacordul puternic față de noua formulare a articolului 4 alineatul (6) al doilea paragraf (19). În afară de faptul că este ambiguă, această dispoziție privează OLAF de puterea discreționară și de capacitatea de a păstra confidențialitatea investigației, cel puțin pentru un timp. O obligație necondiționată de acest tip ar putea submina independența OLAF. CS sugerează ca decizia de amânare a transmiterii de informații să poată fi luată la fiecare trei luni, printr-o decizie motivată, scrisă, care să fie anexată la dosarul cazului respectiv. CS și persoana însărcinată cu procedura de revizuire ar trebui să fie informate. Acest lucru ar permite persoanei însărcinate cu procedura de revizuire să acționeze din proprie inițiativă în eventualitatea unei probleme grave, de exemplu o posibilă încălcare a drepturilor procedurale în cazul în care persoana în cauză nu a fost informată cu privire la investigația aflată în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

11.

Regulamentul actual prevede că, în cazul în care investigațiile indică faptul că este posibil ca un membru, director, funcționar sau alt agent să fie implicat personal, instituția UE, organismul, oficiul sau agenția de care acesta aparține este informată cu privire la acest fapt (18). Furnizarea unor astfel de informații poate fi amânată în cazurile în care păstrarea unei confidențialități absolute este esențială pentru investigație sau în cazul în care investigația intră în competența unei autorități judiciare naționale. CS consideră că este important să se mențină aceste excepții în noul regulament. Într-adevăr, la începutul unei investigații nu este întotdeauna posibil ca OLAF să identifice toate persoanele implicate, iar divulgările necontrolate ar putea fi în detrimentul eficacității investigației și dăunătoare pentru instituția în cauză. Prin urmare, CS își exprimă dezacordul puternic față de noua formulare a articolului 4 alineatul (6) al doilea paragraf (19). În afară de faptul că este ambiguă, această dispoziție privează OLAF de puterea discreționară și de capacitatea de a păstra confidențialitatea investigației, cel puțin pentru un timp. O obligație necondiționată de acest tip ar putea submina independența OLAF. CS sugerează ca decizia de amânare a transmiterii de informații să poată fi luată la fiecare trei luni, printr-o decizie motivată, scrisă, care să fie anexată la dosarul cazului respectiv. CS și persoana însărcinată cu procedura de revizuire ar trebui să fie informate. Acest lucru ar permite persoanei însărcinate cu procedura de revizuire să acționeze din proprie inițiativă în eventualitatea unei probleme grave, de exemplu o posibilă încălcare a drepturilor procedurale în cazul în care persoana în cauză nu a fost informată cu privire la investigația aflată în curs de desfășurare.

| 12. | Propunerea modificată prevede că OLAF informează, fără întârziere, instituția, organismul, oficiul sau agenția în cauză cu privire la investigația în curs atunci când reiese că ar putea fi oportun să se ia măsuri administrative asiguratorii pentru a proteja interesele financiare ale UE (20). CS ar accepta această obligație în cazul în care este posibil să se amâne furnizarea acestor informații, atât în investigațiile interne, cât și în cele externe. Prin urmare, CS preferă textul adoptat de Parlamentul European. |
| --- | --- |

12.

Propunerea modificată prevede că OLAF informează, fără întârziere, instituția, organismul, oficiul sau agenția în cauză cu privire la investigația în curs atunci când reiese că ar putea fi oportun să se ia măsuri administrative asiguratorii pentru a proteja interesele financiare ale UE (20). CS ar accepta această obligație în cazul în care este posibil să se amâne furnizarea acestor informații, atât în investigațiile interne, cât și în cele externe. Prin urmare, CS preferă textul adoptat de Parlamentul European.

2.3.2.   Aplicarea recomandărilor OLAF de către instituții, organisme, oficii și agenții

| 13. | Instituțiile, organismele, oficiile și agențiile informează OLAF cu privire la acțiunile întreprinse ca urmare a recomandărilor formulate în rapoarte în urma unei investigații interne (21). De asemenea, DG trebuie să informeze CS în cazul în care aceste organisme nu au acționat în conformitate cu recomandările formulate în raportul OLAF (22). CS constată cu dezamăgire că, în trecut, OLAF nu a folosit cu regularitate această posibilitate. În viitor, această dispoziție va fi importantă în cadrul schimbului de opinii cu instituțiile, ca mijloc de depășire a oricăror dificultăți. |
| --- | --- |

13.

Instituțiile, organismele, oficiile și agențiile informează OLAF cu privire la acțiunile întreprinse ca urmare a recomandărilor formulate în rapoarte în urma unei investigații interne (21). De asemenea, DG trebuie să informeze CS în cazul în care aceste organisme nu au acționat în conformitate cu recomandările formulate în raportul OLAF (22). CS constată cu dezamăgire că, în trecut, OLAF nu a folosit cu regularitate această posibilitate. În viitor, această dispoziție va fi importantă în cadrul schimbului de opinii cu instituțiile, ca mijloc de depășire a oricăror dificultăți.

2.3.3.   Accesul OLAF la informațiile deținute de către instituții, organisme, oficii și agenții

| 14. | CS rămâne preocupat de faptul că OLAF nu are acces nerestricționat la bazele de date privind personalul deținute de către instituții. În pofida faptului că articolul 4 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 (care se menține neschimbat în propunerea modificată) recunoaște în mod clar dreptul OLAF de a avea acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții, organisme, oficii și agenții, în realitate, instituțiile sunt reticente în a oferi OLAF accesul rapid și discret la unele categorii de date cu caracter personal, din cauza unei interpretări foarte restrictive a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 (23). În opinia CS, o astfel de poziție reprezintă un semn de neîncredere față de OLAF și ar putea, de asemenea, să submineze independența sa de investigare. |
| --- | --- |

14.

CS rămâne preocupat de faptul că OLAF nu are acces nerestricționat la bazele de date privind personalul deținute de către instituții. În pofida faptului că articolul 4 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 (care se menține neschimbat în propunerea modificată) recunoaște în mod clar dreptul OLAF de a avea acces imediat și inopinat la orice informații deținute de instituții, organisme, oficii și agenții, în realitate, instituțiile sunt reticente în a oferi OLAF accesul rapid și discret la unele categorii de date cu caracter personal, din cauza unei interpretări foarte restrictive a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 (23). În opinia CS, o astfel de poziție reprezintă un semn de neîncredere față de OLAF și ar putea, de asemenea, să submineze independența sa de investigare.

| 15. | CS consideră că a-i permite OLAF să verifice rapid și discret fapte, fără diseminarea alegațiilor făcute, s-ar evita orice riscuri. Prin urmare, noul regulament ar trebui să includă dispoziții care să permită un echilibru corect între necesitatea ca OLAF să aibă acces la informațiile deținute de instituții înainte de deschiderea unui caz și în orice etapă a unei investigații și normele relevante privind protecția datelor. |
| --- | --- |

15.

CS consideră că a-i permite OLAF să verifice rapid și discret fapte, fără diseminarea alegațiilor făcute, s-ar evita orice riscuri. Prin urmare, noul regulament ar trebui să includă dispoziții care să permită un echilibru corect între necesitatea ca OLAF să aibă acces la informațiile deținute de instituții înainte de deschiderea unui caz și în orice etapă a unei investigații și normele relevante privind protecția datelor.

2.4.   Îmbunătățirea cooperării și a schimbului de informații cu statele membre

2.4.1.   Asistența operațională din partea statelor membre

| 16. | Sporirea eficienței activității operaționale a OLAF necesită o mai bună cooperare cu statele membre. Atunci când a monitorizat punerea în aplicare a funcției de investigare a OLAF, CS a remarcat că OLAF a avut adesea dificultăți în a identifica autoritățile naționale competente în măsură să-i furnizeze asistența necesară, de exemplu atunci când efectuează controale la fața locului, la sediul operatorilor economici. Această dificultate este chiar mai importantă în cazurile legate de cheltuieli directe, în care instituțiile sau agențiile, dar nu statele membre, gestionează fonduri ale UE. Propunerile modificate vizează crearea unui serviciu de coordonare a luptei antifraudă, care va facilita coordonarea corespunzătoare între toate autoritățile competente la nivel național și va asigura o cooperare și un schimb de informații eficace cu OLAF (24) sau, alternativ, va facilita o cooperare și un schimb de informații eficace cu OLAF (25). Noul regulament ar trebui să oblige fiecare stat membru să identifice rapid autoritatea națională competentă relevantă care să ofere asistență OLAF în investigații, în special în cele vizând cheltuieli directe. |
| --- | --- |

16.

Sporirea eficienței activității operaționale a OLAF necesită o mai bună cooperare cu statele membre. Atunci când a monitorizat punerea în aplicare a funcției de investigare a OLAF, CS a remarcat că OLAF a avut adesea dificultăți în a identifica autoritățile naționale competente în măsură să-i furnizeze asistența necesară, de exemplu atunci când efectuează controale la fața locului, la sediul operatorilor economici. Această dificultate este chiar mai importantă în cazurile legate de cheltuieli directe, în care instituțiile sau agențiile, dar nu statele membre, gestionează fonduri ale UE. Propunerile modificate vizează crearea unui serviciu de coordonare a luptei antifraudă, care va facilita coordonarea corespunzătoare între toate autoritățile competente la nivel național și va asigura o cooperare și un schimb de informații eficace cu OLAF (24) sau, alternativ, va facilita o cooperare și un schimb de informații eficace cu OLAF (25). Noul regulament ar trebui să oblige fiecare stat membru să identifice rapid autoritatea națională competentă relevantă care să ofere asistență OLAF în investigații, în special în cele vizând cheltuieli directe.

2.4.2.   Transmiterea de informații de către OLAF statelor membre

| 17. | În conformitate cu hotărârea Tribunalului de Primă Instanță al Uniunii Europene (Cauza T-48/05, Franchet și Byk), CS a verificat întotdeauna calitatea informațiilor transmise de OLAF autorităților judiciare din statele membre. Fără a interveni în investigațiile în desfășurare, CS a constatat o îmbunătățire constantă a calității acestor informații transmise. CS și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la asistența furnizată de OLAF autorităților judiciare naționale în cursul procedurilor penale legate de protecția intereselor financiare ale UE care fusese deschise anterior de acestea din proprie inițiativă, dar ale căror rezultate au fost relativ dezamăgitoare. CS consideră că monitorizarea demersurilor judiciare de către CS trebuie să rămână o prioritate. Este important ca CS să continue să primească copii ale documentelor transmise autorităților judiciare ale statelor membre, așa cum se procedează în prezent. |
| --- | --- |

17.

În conformitate cu hotărârea Tribunalului de Primă Instanță al Uniunii Europene (Cauza T-48/05, Franchet și Byk), CS a verificat întotdeauna calitatea informațiilor transmise de OLAF autorităților judiciare din statele membre. Fără a interveni în investigațiile în desfășurare, CS a constatat o îmbunătățire constantă a calității acestor informații transmise. CS și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la asistența furnizată de OLAF autorităților judiciare naționale în cursul procedurilor penale legate de protecția intereselor financiare ale UE care fusese deschise anterior de acestea din proprie inițiativă, dar ale căror rezultate au fost relativ dezamăgitoare. CS consideră că monitorizarea demersurilor judiciare de către CS trebuie să rămână o prioritate. Este important ca CS să continue să primească copii ale documentelor transmise autorităților judiciare ale statelor membre, așa cum se procedează în prezent.

| 18. | OLAF poate transmite oricând autorităților competente din statele membre în cauză informațiile obținute în cursul investigațiilor externe (26) sau are obligația de a transmite autorităților judiciare din statul membru respectiv informațiile obținute în cursul investigațiilor interne privind fapte care necesită proceduri de investigare aflate sub jurisdicția unei autorități judiciare naționale (27). În acest din urmă caz, OLAF trebuie să informeze mai întâi instituția în cauză. Înainte de transmitere, persoanei în cauză trebuie să i se fi acordat posibilitatea de a formula observații cu privire la faptele care o incriminează, în conformitate cu articolul 7a alineatul (4). Cu toate acestea, este posibil să se amâne această îndeplinirea acestei cerințe, cu aprobarea instituției în cauză. În cazul în care instituția nu răspunde în termen de o lună, amânarea se consideră a fi acceptată. CS consideră că această dispoziție este foarte complexă și că asigură o protecție redusă persoanei în cauză. Este, de asemenea, foarte probabil ca aceasta să aibă un efect negativ asupra oricărei investigații penale naționale. CS sugerează ca procedura să fie încredințată persoanei însărcinate cu procedura de revizuire, care este singura care are acces integral la dosarul cazului și poate aprecia interesele tuturor celor implicați. De asemenea, propunerea nu oferă soluții pentru situația în care o instituție refuză să aprobe amânarea dreptului persoanei în cauză de a-și face cunoscute punctele de vedere. |
| --- | --- |

18.

OLAF poate transmite oricând autorităților competente din statele membre în cauză informațiile obținute în cursul investigațiilor externe (26) sau are obligația de a transmite autorităților judiciare din statul membru respectiv informațiile obținute în cursul investigațiilor interne privind fapte care necesită proceduri de investigare aflate sub jurisdicția unei autorități judiciare naționale (27). În acest din urmă caz, OLAF trebuie să informeze mai întâi instituția în cauză. Înainte de transmitere, persoanei în cauză trebuie să i se fi acordat posibilitatea de a formula observații cu privire la faptele care o incriminează, în conformitate cu articolul 7a alineatul (4). Cu toate acestea, este posibil să se amâne această îndeplinirea acestei cerințe, cu aprobarea instituției în cauză. În cazul în care instituția nu răspunde în termen de o lună, amânarea se consideră a fi acceptată. CS consideră că această dispoziție este foarte complexă și că asigură o protecție redusă persoanei în cauză. Este, de asemenea, foarte probabil ca aceasta să aibă un efect negativ asupra oricărei investigații penale naționale. CS sugerează ca procedura să fie încredințată persoanei însărcinate cu procedura de revizuire, care este singura care are acces integral la dosarul cazului și poate aprecia interesele tuturor celor implicați. De asemenea, propunerea nu oferă soluții pentru situația în care o instituție refuză să aprobe amânarea dreptului persoanei în cauză de a-și face cunoscute punctele de vedere.

| 19. | În cazul în care raportul (28) întocmit în urma unei investigații interne revelează existența unor fapte care ar putea conduce la proceduri penale, OLAF are obligația de a transmite aceste informații autorităților judiciare din statele membre în cauză, cu excepția cazului în care sunt disponibile măsuri interne care îi permit o monitorizare mai adecvată, având în vedere natura faptelor și amploarea impactului financiar. CS observă că, în pofida faptului că dispune de specialiști proprii în dreptul penal, OLAF nu are competența de a acționa în sfera dreptului penal. Într-adevăr, sarcina principală a OLAF este de a efectua „investigații administrative”, care nu ar trebui să afecteze competențele statelor membre în materie de investigații penale (29). CS observă că intenția Comisiei a fost de a clarifica politica „de minimis” și de a-i permite OLAF să trimită cazul la Biroul de investigații și disciplină al Comisiei (IDOC) sau la instituțiile, organismele, oficiile sau agențiile în cauză, în loc să îl transmită autorităților judiciare naționale competente. Cu toate acestea, IDOC sau instituțiile, organismele, oficiul sau agenția în cauză ar putea, de asemenea, să decidă să nu transmită acestor autorități informațiile primite de la OLAF. În această eventualitate, statele membre ar fi lipsite de orice putere pentru a demara o urmărire penală. Prin urmare, CS dezaprobă în mod ferm ideea că ar trebui să existe vreo excepție în regulament prin care s-ar interzice ca OLAF să notifice statelor membre fapte care ar putea conduce la urmărire penală națională. |
| --- | --- |

19.

În cazul în care raportul (28) întocmit în urma unei investigații interne revelează existența unor fapte care ar putea conduce la proceduri penale, OLAF are obligația de a transmite aceste informații autorităților judiciare din statele membre în cauză, cu excepția cazului în care sunt disponibile măsuri interne care îi permit o monitorizare mai adecvată, având în vedere natura faptelor și amploarea impactului financiar. CS observă că, în pofida faptului că dispune de specialiști proprii în dreptul penal, OLAF nu are competența de a acționa în sfera dreptului penal. Într-adevăr, sarcina principală a OLAF este de a efectua „investigații administrative”, care nu ar trebui să afecteze competențele statelor membre în materie de investigații penale (29). CS observă că intenția Comisiei a fost de a clarifica politica „de minimis” și de a-i permite OLAF să trimită cazul la Biroul de investigații și disciplină al Comisiei (IDOC) sau la instituțiile, organismele, oficiile sau agențiile în cauză, în loc să îl transmită autorităților judiciare naționale competente. Cu toate acestea, IDOC sau instituțiile, organismele, oficiul sau agenția în cauză ar putea, de asemenea, să decidă să nu transmită acestor autorități informațiile primite de la OLAF. În această eventualitate, statele membre ar fi lipsite de orice putere pentru a demara o urmărire penală. Prin urmare, CS dezaprobă în mod ferm ideea că ar trebui să existe vreo excepție în regulament prin care s-ar interzice ca OLAF să notifice statelor membre fapte care ar putea conduce la urmărire penală națională.

| 20. | De asemenea, CS este dezamăgit să constate că obligația de a informa autoritățile judiciare din statul membru în cauză, în cazul în care raportul întocmit relevă existența unor fapte care ar putea conduce la urmărire penală, nu se aplică investigațiilor externe. Nu este clar dacă această posibilitate este prevăzută la articolul 9 alineatul (3). Prin urmare, este necesară clarificarea textul. |
| --- | --- |

20.

De asemenea, CS este dezamăgit să constate că obligația de a informa autoritățile judiciare din statul membru în cauză, în cazul în care raportul întocmit relevă existența unor fapte care ar putea conduce la urmărire penală, nu se aplică investigațiilor externe. Nu este clar dacă această posibilitate este prevăzută la articolul 9 alineatul (3). Prin urmare, este necesară clarificarea textul.

2.4.3.   Aplicarea de către statele membre a recomandărilor OLAF

| 21. | La cererea OLAF, autoritățile competente din statele membre trebuie să-l informeze pe acesta cu privire la acțiunile întreprinse în urma transmiterii de către OLAF a rapoartelor sale privind investigațiile (30). CS consideră că este important ca OLAF să efectueze un schimb periodic de informații privind cazurile transmise statelor membre, mai ales deoarece nu numai că OLAF are obligația să informeze CS cu privire la cazurile în care autoritățile competente din statele membre nu au reușit să acționeze după recomandările OLAF (31), dar, în plus, schimbul de opinii, astfel cum este stabilit în articolul 11a ar putea face referire la relațiile dintre OLAF și autoritățile competente din statele membre. Prin urmare, CS sprijină propunerea PE de a se institui o obligație de raportare periodică pentru statele membre. O astfel de obligație va îmbunătăți cooperarea dintre OLAF și statele membre, fără să introducă neapărat proceduri greoaie și oficiale. |
| --- | --- |

21.

La cererea OLAF, autoritățile competente din statele membre trebuie să-l informeze pe acesta cu privire la acțiunile întreprinse în urma transmiterii de către OLAF a rapoartelor sale privind investigațiile (30). CS consideră că este important ca OLAF să efectueze un schimb periodic de informații privind cazurile transmise statelor membre, mai ales deoarece nu numai că OLAF are obligația să informeze CS cu privire la cazurile în care autoritățile competente din statele membre nu au reușit să acționeze după recomandările OLAF (31), dar, în plus, schimbul de opinii, astfel cum este stabilit în articolul 11a ar putea face referire la relațiile dintre OLAF și autoritățile competente din statele membre. Prin urmare, CS sprijină propunerea PE de a se institui o obligație de raportare periodică pentru statele membre. O astfel de obligație va îmbunătăți cooperarea dintre OLAF și statele membre, fără să introducă neapărat proceduri greoaie și oficiale.

2.5.   Încurajarea cooperării dintre OLAF și Europol, Eurojust, țările terțe și organizațiile internaționale

| 22. | Articolul 10a din propunerea modificată (32) permite OLAF să încheie acorduri administrative cu Eurojust, Europol, țările terțe și organizațiile internaționale, în vederea facilitării cooperării lor. CS consideră că este important ca OLAF să poată încheia astfel de acorduri, pentru a proteja mai bine interesele financiare ale UE. Aceste acorduri ar permite o cooperare consolidată, fapt care ar fi în beneficiul tuturor părților implicate. |
| --- | --- |

22.

Articolul 10a din propunerea modificată (32) permite OLAF să încheie acorduri administrative cu Eurojust, Europol, țările terțe și organizațiile internaționale, în vederea facilitării cooperării lor. CS consideră că este important ca OLAF să poată încheia astfel de acorduri, pentru a proteja mai bine interesele financiare ale UE. Aceste acorduri ar permite o cooperare consolidată, fapt care ar fi în beneficiul tuturor părților implicate.

3.   SPORIREA RĂSPUNDERII OLAF

3.1.   Consolidarea drepturilor procedurale

| 23. | CS subliniază că propunerea modificată ar trebui să mențină un echilibru între protecția drepturilor persoanelor și desfășurarea independentă a investigațiilor. CS și-a exprimat deja îngrijorarea cu privire la obligația care revine OLAF, de a obține acordul prealabil al Secretarului General sau al președintelui instituției de care aparține persoana vizată atunci când decide dacă să amâne sau nu obligația de a invita persoana în cauză să își facă cunoscute punctele de vedere (33). CS consideră că această cerință ar putea aduce atingere independenței operaționale a OLAF în caz de refuz sau de întârziere, așa cum s-a întâmplat în mai multe rânduri în trecut, deși acest lucru pare a reprezenta o garantare a drepturilor la apărare. CS consideră că noul regulament ar trebui să cuprindă dispoziții care să permită evitarea unor astfel de situații în viitor (a se vedea punctul 29 din prezentul aviz). Într-adevăr, dispoziția din propunerea modificată care prevede că lipsa unui răspuns din partea instituției, organismului, oficiului sau agenției, în termen de o lună, echivalează cu acordul acesteia (34), demonstrează că nu s-a înregistrat niciun progres în această privință. Acest lucru nu este suficient, dată fiind lipsa unor alternative în caz de refuz. CS reiterează dorința sa de a fi informat în mod sistematic cu privire la toate cazurile în care instituțiile, organismele, oficiile sau agențiile refuză să-și dea acordul pentru amânarea obligației de a invita persoana în cauză să își facă cunoscute punctele de vedere. |
| --- | --- |

23.

CS subliniază că propunerea modificată ar trebui să mențină un echilibru între protecția drepturilor persoanelor și desfășurarea independentă a investigațiilor. CS și-a exprimat deja îngrijorarea cu privire la obligația care revine OLAF, de a obține acordul prealabil al Secretarului General sau al președintelui instituției de care aparține persoana vizată atunci când decide dacă să amâne sau nu obligația de a invita persoana în cauză să își facă cunoscute punctele de vedere (33). CS consideră că această cerință ar putea aduce atingere independenței operaționale a OLAF în caz de refuz sau de întârziere, așa cum s-a întâmplat în mai multe rânduri în trecut, deși acest lucru pare a reprezenta o garantare a drepturilor la apărare. CS consideră că noul regulament ar trebui să cuprindă dispoziții care să permită evitarea unor astfel de situații în viitor (a se vedea punctul 29 din prezentul aviz). Într-adevăr, dispoziția din propunerea modificată care prevede că lipsa unui răspuns din partea instituției, organismului, oficiului sau agenției, în termen de o lună, echivalează cu acordul acesteia (34), demonstrează că nu s-a înregistrat niciun progres în această privință. Acest lucru nu este suficient, dată fiind lipsa unor alternative în caz de refuz. CS reiterează dorința sa de a fi informat în mod sistematic cu privire la toate cazurile în care instituțiile, organismele, oficiile sau agențiile refuză să-și dea acordul pentru amânarea obligației de a invita persoana în cauză să își facă cunoscute punctele de vedere.

3.2.   Instituirea unei proceduri de revizuire

| 24. | CS constată că funcția de consilier revizor propusă de Comisie în 2006 a fost înlocuită cu o procedură de revizuire care urmează să fie stabilită de către DG în cadrul OLAF. CS nu este convins că această nouă procedură îndeplinește în totalitate obiectivul propunerii modificate de a consolida drepturile procedurale ale persoanelor vizate în investigațiile OLAF. Într-adevăr, procedura de revizuire nu permite un control periodic al legalității investigațiilor și nici nu stabilește garanții suficiente pentru a asigura independența persoanei (persoanelor) însărcinate cu acesta. Prin urmare, CS sugerează că noul regulament ar trebui să permită atât un control intern periodic al legalității investigațiilor la etape precise ale investigației, precum și un mecanism pentru plângeri sau o procedură de revizuire care trebuie efectuată de către o persoană independentă care raportează CS. |
| --- | --- |

24.

CS constată că funcția de consilier revizor propusă de Comisie în 2006 a fost înlocuită cu o procedură de revizuire care urmează să fie stabilită de către DG în cadrul OLAF. CS nu este convins că această nouă procedură îndeplinește în totalitate obiectivul propunerii modificate de a consolida drepturile procedurale ale persoanelor vizate în investigațiile OLAF. Într-adevăr, procedura de revizuire nu permite un control periodic al legalității investigațiilor și nici nu stabilește garanții suficiente pentru a asigura independența persoanei (persoanelor) însărcinate cu acesta. Prin urmare, CS sugerează că noul regulament ar trebui să permită atât un control intern periodic al legalității investigațiilor la etape precise ale investigației, precum și un mecanism pentru plângeri sau o procedură de revizuire care trebuie efectuată de către o persoană independentă care raportează CS.

3.2.1.   Necesitatea unui control periodic al legalității investigațiilor

| 25. | Conform celor afirmate deja de CS (35), asigurarea respectării drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale ale persoanelor care fac obiectul investigațiilor este, în primul rând, în responsabilitatea directorului general al OLAF și a echipei de conducere. Prin urmare, este de competența DG să instituite controale interne adecvate și mecanisme de monitorizare. |
| --- | --- |

25.

Conform celor afirmate deja de CS (35), asigurarea respectării drepturilor fundamentale și a garanțiilor procedurale ale persoanelor care fac obiectul investigațiilor este, în primul rând, în responsabilitatea directorului general al OLAF și a echipei de conducere. Prin urmare, este de competența DG să instituite controale interne adecvate și mecanisme de monitorizare.

| 26. | CS consideră că propunerea modificată nu permite instituirea unui astfel de control periodic, din două motive. În primul rând, procedura de revizuire ar fi inițiată numai la cererea unei persoane vizate în cadrul unei investigații. Cazurile în care este necesar să se păstreze confidențialitatea asupra investigației (și în cazul în care persoana vizată nici nu ar fi la curent cu existența investigației) nu vor fi supuse în mod sistematic acestui tip de control. În al doilea rând, mecanismul propus de Comisie (dar care nu a fost acceptat de către Consiliu) care constă într-un organism intern care să fie consultat de către DG în diferite etape ale investigației (la deschiderea unei investigații, înainte de închiderea unei investigații și ori de câte ori se consideră necesar acest lucru) (36) nu este forumul potrivit pentru a remedia orice eventuală încălcare a drepturilor persoanei implicate, deoarece componența, mandatul și rolul acestuia nu sunt clar definite. |
| --- | --- |

26.

CS consideră că propunerea modificată nu permite instituirea unui astfel de control periodic, din două motive. În primul rând, procedura de revizuire ar fi inițiată numai la cererea unei persoane vizate în cadrul unei investigații. Cazurile în care este necesar să se păstreze confidențialitatea asupra investigației (și în cazul în care persoana vizată nici nu ar fi la curent cu existența investigației) nu vor fi supuse în mod sistematic acestui tip de control. În al doilea rând, mecanismul propus de Comisie (dar care nu a fost acceptat de către Consiliu) care constă într-un organism intern care să fie consultat de către DG în diferite etape ale investigației (la deschiderea unei investigații, înainte de închiderea unei investigații și ori de câte ori se consideră necesar acest lucru) (36) nu este forumul potrivit pentru a remedia orice eventuală încălcare a drepturilor persoanei implicate, deoarece componența, mandatul și rolul acestuia nu sunt clar definite.

| 27. | Prin urmare, CS sprijină ideea unei revizuiri periodice a legalității investigațiilor OLAF, care să fie efectuată de către experți în drept și proceduri de investigație ai OLAF și care sunt calificați să exercite o funcție judiciară într-un stat membru, înainte de deschiderea și înainte de încheierea unei investigații, precum și înainte de fiecare transmitere de informații autorităților competente din statele membre în cauză (37). |
| --- | --- |

27.

Prin urmare, CS sprijină ideea unei revizuiri periodice a legalității investigațiilor OLAF, care să fie efectuată de către experți în drept și proceduri de investigație ai OLAF și care sunt calificați să exercite o funcție judiciară într-un stat membru, înainte de deschiderea și înainte de încheierea unei investigații, precum și înainte de fiecare transmitere de informații autorităților competente din statele membre în cauză (37).

3.2.2.   Necesitatea unui mecanism de soluționare a plângerilor

| 28. | CS este conștientă de dificultatea de a institui un sistem independent de control pentru a evalua legalitatea operațiunilor de investigare ale OLAF. CS ia cunoștință și este de acord cu avizele Curții de Conturi cu privire la lipsa de garanții corespunzătoare de independență pentru consilierul revizor propus de Comisie în 2006 (38) și pentru persoana (persoanele) însărcinată(însărcinate) cu procedura de revizuire, așa cum s-a propus în 2011 (39). CS reiterează opinia sa potrivit căreia, în structura de guvernanță a OLAF, CS este singurul organism capabil să îndeplinească această cerință. Cu toate acestea, nici regulamentul actual, nici propunerea modificată nu au încredințat CS competența de a analiza plângerile individuale. Rolul CS este mai curând de a furniza o analiză sistemică. CS consideră, prin urmare, că, în mod clar, este necesar ca această sarcină să fie atribuită unei persoane independente. |
| --- | --- |

28.

CS este conștientă de dificultatea de a institui un sistem independent de control pentru a evalua legalitatea operațiunilor de investigare ale OLAF. CS ia cunoștință și este de acord cu avizele Curții de Conturi cu privire la lipsa de garanții corespunzătoare de independență pentru consilierul revizor propus de Comisie în 2006 (38) și pentru persoana (persoanele) însărcinată(însărcinate) cu procedura de revizuire, așa cum s-a propus în 2011 (39). CS reiterează opinia sa potrivit căreia, în structura de guvernanță a OLAF, CS este singurul organism capabil să îndeplinească această cerință. Cu toate acestea, nici regulamentul actual, nici propunerea modificată nu au încredințat CS competența de a analiza plângerile individuale. Rolul CS este mai curând de a furniza o analiză sistemică. CS consideră, prin urmare, că, în mod clar, este necesar ca această sarcină să fie atribuită unei persoane independente.

| 29. | CS și-a exprimat anterior îngrijorarea sa cu privire la instituirea unui consilier revizor, conform propunerii Comisiei din 2006. Cu toate acestea, CS ar putea fi de acord cu instituirea unei proceduri de revizuire sau a unui mecanism de soluționare a plângerilor care să fie aplicat de o persoană independentă (i) dacă mandatul și rolul acestei persoane ar fi definite mai clar pentru a nu se suprapune cu competențele și responsabilitățile CS; și (ii) dacă garanțiile de independență ale acesteia ar fi considerate adecvate. În special, CS consideră că nu numai că această persoană ar trebui să poată să analizeze plângerile împotriva OLAF, ci și să acționeze din proprie inițiativă, prin asigurarea cu regularitate a respectării drepturilor procedurale înainte de furnizarea de informații persoanei implicate, în cazul unei amânări a obligației de a invita persoana implicată să își facă cunoscute opiniile, precum și în cazurile transmise autorităților judiciare naționale, atunci când persoana implicată nu a fost informată cu privire la investigație. De asemenea, CS consideră că persoana însărcinată cu procedura de revizuire ar trebui să fie informată cu privire la toate deciziile de amânare a informării persoanei în cauză și/sau a instituției de care aparține persoana în cauză, astfel încât să fie în măsură să acționeze din proprie inițiativă. Într-adevăr, în special în aceste circumstanțe, intervenția sa ar putea fi importantă. Acest lucru ar face ca intervenția Secretarului General sau a președintelui instituției în cauză să nu fie necesară. |
| --- | --- |

29.

CS și-a exprimat anterior îngrijorarea sa cu privire la instituirea unui consilier revizor, conform propunerii Comisiei din 2006. Cu toate acestea, CS ar putea fi de acord cu instituirea unei proceduri de revizuire sau a unui mecanism de soluționare a plângerilor care să fie aplicat de o persoană independentă (i) dacă mandatul și rolul acestei persoane ar fi definite mai clar pentru a nu se suprapune cu competențele și responsabilitățile CS; și (ii) dacă garanțiile de independență ale acesteia ar fi considerate adecvate. În special, CS consideră că nu numai că această persoană ar trebui să poată să analizeze plângerile împotriva OLAF, ci și să acționeze din proprie inițiativă, prin asigurarea cu regularitate a respectării drepturilor procedurale înainte de furnizarea de informații persoanei implicate, în cazul unei amânări a obligației de a invita persoana implicată să își facă cunoscute opiniile, precum și în cazurile transmise autorităților judiciare naționale, atunci când persoana implicată nu a fost informată cu privire la investigație. De asemenea, CS consideră că persoana însărcinată cu procedura de revizuire ar trebui să fie informată cu privire la toate deciziile de amânare a informării persoanei în cauză și/sau a instituției de care aparține persoana în cauză, astfel încât să fie în măsură să acționeze din proprie inițiativă. Într-adevăr, în special în aceste circumstanțe, intervenția sa ar putea fi importantă. Acest lucru ar face ca intervenția Secretarului General sau a președintelui instituției în cauză să nu fie necesară.

| 30. | Persoana însărcinată cu procedura de revizuire ar trebui să aibă acces inopinat, automat și permanent la dosarele cazurilor OLAF. Ar putea fi introduse în regulament dispoziții noi pentru a se asigura respectarea de către această persoană a confidențialității investigațiilor și conformitatea cu normele de protecție a datelor. Avizul său se trimite la DG. Aceste avize, în cazul în care nu au caracter obligatoriu, vor fi urmate de un răspuns justificat din partea DG în cazul în care aceasta decide să nu dea curs recomandărilor formulate. CS ar trebui să primească în mod sistematic copii ale plângerilor și ale avizelor persoanei însărcinate cu analiza lor. În plus, în scopul asigurării unei independențe depline, această persoană nu ar trebui să fie numită de către DG și nici sub autoritatea DG. În cazul în care ar fi așa, independența acestei persoane ar fi iluzorie din moment ce evaluarea și promovarea sa ar depinde de DG. |
| --- | --- |

30.

Persoana însărcinată cu procedura de revizuire ar trebui să aibă acces inopinat, automat și permanent la dosarele cazurilor OLAF. Ar putea fi introduse în regulament dispoziții noi pentru a se asigura respectarea de către această persoană a confidențialității investigațiilor și conformitatea cu normele de protecție a datelor. Avizul său se trimite la DG. Aceste avize, în cazul în care nu au caracter obligatoriu, vor fi urmate de un răspuns justificat din partea DG în cazul în care aceasta decide să nu dea curs recomandărilor formulate. CS ar trebui să primească în mod sistematic copii ale plângerilor și ale avizelor persoanei însărcinate cu analiza lor. În plus, în scopul asigurării unei independențe depline, această persoană nu ar trebui să fie numită de către DG și nici sub autoritatea DG. În cazul în care ar fi așa, independența acestei persoane ar fi iluzorie din moment ce evaluarea și promovarea sa ar depinde de DG.

3.3.   Adoptarea regulamentului de procedură

| 31. | CS susține pe deplin ideea stabilirii unor norme clare de procedură cu scopul de a consolida transparența și certitudinea juridică. CS încurajează includerea acestor norme într-un manual de proceduri mai degrabă decât într-un cod de procedură (40). Într-adevăr, un cod de procedură ar presupune o procedură complexă, atât pentru adoptare, cât și pentru orice eventuale modificări ulterioare și ar necesita, de asemenea, timp pentru adoptarea și implicarea tuturor celor trei instituții. |
| --- | --- |

31.

CS susține pe deplin ideea stabilirii unor norme clare de procedură cu scopul de a consolida transparența și certitudinea juridică. CS încurajează includerea acestor norme într-un manual de proceduri mai degrabă decât într-un cod de procedură (40). Într-adevăr, un cod de procedură ar presupune o procedură complexă, atât pentru adoptare, cât și pentru orice eventuale modificări ulterioare și ar necesita, de asemenea, timp pentru adoptarea și implicarea tuturor celor trei instituții.

4.   CONSOLIDAREA INDEPENDENȚEI OLAF

4.1.   Clarificarea rolului Comitetului de supraveghere

4.1.1.   Rolul CS

| 32. | Principalul rol al CS este de a consolida independența OLAF prin monitorizarea periodică a executării funcției de investigație. Acest rol implică (dar nu se limitează numai la acestea (41)) monitorizarea modului în care funcționează schimbului de informații între OLAF și instituții, organisme, oficii și agenții și autoritățile competente ale statelor membre, pe de o parte, și monitorizarea evoluțiilor privind modul de aplicare a garanțiilor procedurale și durata investigațiilor, pe de altă parte. Acest rol implică, de asemenea, monitorizarea eficacității activității OLAF și a rezultatelor investigațiilor. |
| --- | --- |

32.

Principalul rol al CS este de a consolida independența OLAF prin monitorizarea periodică a executării funcției de investigație. Acest rol implică (dar nu se limitează numai la acestea (41)) monitorizarea modului în care funcționează schimbului de informații între OLAF și instituții, organisme, oficii și agenții și autoritățile competente ale statelor membre, pe de o parte, și monitorizarea evoluțiilor privind modul de aplicare a garanțiilor procedurale și durata investigațiilor, pe de altă parte. Acest rol implică, de asemenea, monitorizarea eficacității activității OLAF și a rezultatelor investigațiilor.

| 33. | CS salută noua sarcină de monitorizare a modului în care funcționează schimbul de informații dintre OLAF și instituții, organisme, oficii și agenții, și este în favoarea propunerii Comisiei, prin care s-ar extinde această sarcină la realizarea schimbului de informații dintre OLAF și autoritățile competente ale statelor membre (42). |
| --- | --- |

33.

CS salută noua sarcină de monitorizare a modului în care funcționează schimbul de informații dintre OLAF și instituții, organisme, oficii și agenții, și este în favoarea propunerii Comisiei, prin care s-ar extinde această sarcină la realizarea schimbului de informații dintre OLAF și autoritățile competente ale statelor membre (42).

| 34. | CS monitorizează, de asemenea, progresele înregistrate cu privire la aplicarea garanțiilor procedurale și la durata investigațiilor. Prin urmare, CS își exprimă dezacordul ferm față de noua formulare a articolului 11 alineatul (7) litera (b) (43). Această modificare ignoră regula stabilită de cauza Franchet și Byk, în care s-a recunoscut că CS are un rol important în ceea ce privește protecția drepturilor persoanelor implicate în investigațiile OLAF. Într-adevăr, rolul CS în acest domeniu ar fi redus din moment ce DG nu va mai avea obligația de a informa sistematic CS înainte de transmiterea informațiilor către autoritățile judiciare naționale, ci doar de a-l informa „periodic” cu privire la cazuri în care informațiile au fost deja transmise către aceste autorități (44). |
| --- | --- |

34.

CS monitorizează, de asemenea, progresele înregistrate cu privire la aplicarea garanțiilor procedurale și la durata investigațiilor. Prin urmare, CS își exprimă dezacordul ferm față de noua formulare a articolului 11 alineatul (7) litera (b) (43). Această modificare ignoră regula stabilită de cauza Franchet și Byk, în care s-a recunoscut că CS are un rol important în ceea ce privește protecția drepturilor persoanelor implicate în investigațiile OLAF. Într-adevăr, rolul CS în acest domeniu ar fi redus din moment ce DG nu va mai avea obligația de a informa sistematic CS înainte de transmiterea informațiilor către autoritățile judiciare naționale, ci doar de a-l informa „periodic” cu privire la cazuri în care informațiile au fost deja transmise către aceste autorități (44).

| 35. | Așa cum se întâmplă în temeiul regulamentului actual, CS va monitoriza în continuare rezultatele investigațiilor, pe baza informațiilor furnizate de către DG în legătură cu cazurile în care instituția, organismul, oficiul sau agenția respectivă nu au acționat conform recomandărilor formulate de OLAF. CS este dezamăgit să constate că, în propunerea Consiliului, aceste informații nu includ cazurile în care autoritățile competente din statele membre nu au întreprins măsuri (45). CS consideră că este important să se analizeze motivele acestei neîndepliniri (de exemplu, termenele de prescripție) și să se detecteze astfel eventualele interferențe cu independența OLAF și să facă recomandările corespunzătoare. CS consideră că există o nevoie clară de monitorizare a rezultatelor investigațiilor OLAF și că este cel mai în măsură să își asume această sarcină. CS are îndoieli serioase că propunerea unui schimb de opinii cu instituțiile ar trebui să reprezinte unicul forum pentru discuții referitoare la eficacitatea activității OLAF în ceea ce privește investigațiile (46). |
| --- | --- |

35.

Așa cum se întâmplă în temeiul regulamentului actual, CS va monitoriza în continuare rezultatele investigațiilor, pe baza informațiilor furnizate de către DG în legătură cu cazurile în care instituția, organismul, oficiul sau agenția respectivă nu au acționat conform recomandărilor formulate de OLAF. CS este dezamăgit să constate că, în propunerea Consiliului, aceste informații nu includ cazurile în care autoritățile competente din statele membre nu au întreprins măsuri (45). CS consideră că este important să se analizeze motivele acestei neîndepliniri (de exemplu, termenele de prescripție) și să se detecteze astfel eventualele interferențe cu independența OLAF și să facă recomandările corespunzătoare. CS consideră că există o nevoie clară de monitorizare a rezultatelor investigațiilor OLAF și că este cel mai în măsură să își asume această sarcină. CS are îndoieli serioase că propunerea unui schimb de opinii cu instituțiile ar trebui să reprezinte unicul forum pentru discuții referitoare la eficacitatea activității OLAF în ceea ce privește investigațiile (46).

4.1.2.   Sprijin pentru CS

| 36. | CS este dezamăgit să constate că sporirea responsabilităților sale și clarificarea rolului său nu au fost corelate cu acordarea sprijinului adecvat pentru CS și secretariatul său. CS își reiterează îngrijorarea și observațiile exprimate în avizul său precedent nr. 3/2010 cu privire la resursele CS (informații transmise de OLAF, accesul CS la date, secretariatul CS), care ar trebui să fie corespunzătoare și adecvate pentru a-i permite acestuia să își îndeplinească rolul și să își exercite funcțiile în deplină independență. |
| --- | --- |

36.

CS este dezamăgit să constate că sporirea responsabilităților sale și clarificarea rolului său nu au fost corelate cu acordarea sprijinului adecvat pentru CS și secretariatul său. CS își reiterează îngrijorarea și observațiile exprimate în avizul său precedent nr. 3/2010 cu privire la resursele CS (informații transmise de OLAF, accesul CS la date, secretariatul CS), care ar trebui să fie corespunzătoare și adecvate pentru a-i permite acestuia să își îndeplinească rolul și să își exercite funcțiile în deplină independență.

| 37. | CS își exercită rolul de monitorizare pe baza informațiilor și documentelor care îi sunt trimise de DG și luând în considerare avizele și rapoartele de analiză întocmite de către persoana (persoanele) însărcinată (însărcinate) cu procedura de revizuire (47). |
| --- | --- |

37.

CS își exercită rolul de monitorizare pe baza informațiilor și documentelor care îi sunt trimise de DG și luând în considerare avizele și rapoartele de analiză întocmite de către persoana (persoanele) însărcinată (însărcinate) cu procedura de revizuire (47).

| 38. | CS observă că dispozițiile de la articolul 7b alineatul (5) nu sunt coerente cu cele de la articolul 11 alineatul (1) litera (b): deși articolul 11 alineatul (1) litera (b) prevede „monitorizarea evoluțiilor privind modul de aplicare a garanțiilor procedurale și durata investigațiilor în lumina (...) avizelor și rapoartelor de analiză redactate periodic de persoana (persoanele) responsabilă (responsabile) de procedura de revizuire”, de către CS, articolul 7b alineatul (5) menționează că această persoană/aceste persoane prezintă CS „rapoarte statistice și analitice periodice”, și nu avizele emise în urma unei cereri depuse de o persoană implicată
   (48). Obligația ca această persoană/aceste persoane să transmită periodic rapoarte nu este echivalentă cu obligația de a trimite fiecare aviz Comitetului de supraveghere, dacă este cazul. |
| --- | --- |

38.

CS observă că dispozițiile de la articolul 7b alineatul (5) nu sunt coerente cu cele de la articolul 11 alineatul (1) litera (b): deși articolul 11 alineatul (1) litera (b) prevede „monitorizarea evoluțiilor privind modul de aplicare a garanțiilor procedurale și durata investigațiilor în lumina (...) avizelor și rapoartelor de analiză redactate periodic de persoana (persoanele) responsabilă (responsabile) de procedura de revizuire”, de către CS, articolul 7b alineatul (5) menționează că această persoană/aceste persoane prezintă CS „rapoarte statistice și analitice periodice”, și nu avizele emise în urma unei cereri depuse de o persoană implicată
   (48). Obligația ca această persoană/aceste persoane să transmită periodic rapoarte nu este echivalentă cu obligația de a trimite fiecare aviz Comitetului de supraveghere, dacă este cazul.

| 39. | Mai mult, din motivele menționate mai sus, CS nu este de acord cu propunerea ca CS să nu mai primească nicio informare periodică privind cazurile transmise autorităților judiciare naționale. |
| --- | --- |

39.

Mai mult, din motivele menționate mai sus, CS nu este de acord cu propunerea ca CS să nu mai primească nicio informare periodică privind cazurile transmise autorităților judiciare naționale.

| 40. | CS subliniază că activitatea sa, ca organism independent, nu poate și nu ar trebui să se bazeze numai pe informații primite de la OLAF. CS își întocmește propria analiză folosind nu doar documentele și informațiile primite de la OLAF, ci și orice documentație pe care CS o consideră necesară în acest scop. Ultima teză din articolul 11 alineatul (1) din propunerea modificată a luat doar parțial în considerare necesitatea ca CS să aibă acces la datele și informațiile deținute de către OLAF, astfel cum s-a solicitat în Avizul nr. 3/2010 (49). CS consideră că această dispoziție nu este suficientă pentru a permite o monitorizare corespunzătoare și adecvată de către CS și detectarea, astfel, a unor posibile interferențe cu independența OLAF, deoarece accesul la informații al CS ar fi lăsat la latitudinea DG (50). Prin urmare, CS are nevoie de un acces permanent și neanunțat la toate dosarele cazurilor închise ale OLAF. Pentru a nu interfera cu investigațiile în desfășurare, CS ar trebui să aibă acces la dosarele cazurilor deschise, în baza unei cereri formulate în scris. |
| --- | --- |

40.

CS subliniază că activitatea sa, ca organism independent, nu poate și nu ar trebui să se bazeze numai pe informații primite de la OLAF. CS își întocmește propria analiză folosind nu doar documentele și informațiile primite de la OLAF, ci și orice documentație pe care CS o consideră necesară în acest scop. Ultima teză din articolul 11 alineatul (1) din propunerea modificată a luat doar parțial în considerare necesitatea ca CS să aibă acces la datele și informațiile deținute de către OLAF, astfel cum s-a solicitat în Avizul nr. 3/2010 (49). CS consideră că această dispoziție nu este suficientă pentru a permite o monitorizare corespunzătoare și adecvată de către CS și detectarea, astfel, a unor posibile interferențe cu independența OLAF, deoarece accesul la informații al CS ar fi lăsat la latitudinea DG (50). Prin urmare, CS are nevoie de un acces permanent și neanunțat la toate dosarele cazurilor închise ale OLAF. Pentru a nu interfera cu investigațiile în desfășurare, CS ar trebui să aibă acces la dosarele cazurilor deschise, în baza unei cereri formulate în scris.

| 41. | Membrii CS sunt asistați în exercitarea atribuțiilor lor de către un secretariat. Deși este asigurat de către OLAF, secretariatul își desfășoară activitatea în deplină independență, sub conducerea CS și a membrilor săi. În opinia CS, funcționarea independentă a secretariatului său (51) necesită garanții suplimentare oferite de însuși textul regulamentului: secretariatul trebuie să dispună de personal adecvat, membrii secretariatului, în temeiul dispozițiilor regulamentului, sunt numiți de către o autoritate de desemnare diferită de DG OLAF, la sugestia CS; aceștia sunt evaluați periodic exclusiv de către CS (52), aceștia acționează cu loialitate și cu respectarea deplină a instrucțiunilor primite exclusiv de la CS. La fel ca și în cazul persoanei însărcinate cu procedura de revizuire, CS consideră că cerința privind independența secretariatului său – și prin urmare a CS – este iluzorie în cazul în care personalul secretariatului este numit, gestionat și promovat de către serviciul pe care trebuie să îl monitorizeze. |
| --- | --- |

41.

Membrii CS sunt asistați în exercitarea atribuțiilor lor de către un secretariat. Deși este asigurat de către OLAF, secretariatul își desfășoară activitatea în deplină independență, sub conducerea CS și a membrilor săi. În opinia CS, funcționarea independentă a secretariatului său (51) necesită garanții suplimentare oferite de însuși textul regulamentului: secretariatul trebuie să dispună de personal adecvat, membrii secretariatului, în temeiul dispozițiilor regulamentului, sunt numiți de către o autoritate de desemnare diferită de DG OLAF, la sugestia CS; aceștia sunt evaluați periodic exclusiv de către CS (52), aceștia acționează cu loialitate și cu respectarea deplină a instrucțiunilor primite exclusiv de la CS. La fel ca și în cazul persoanei însărcinate cu procedura de revizuire, CS consideră că cerința privind independența secretariatului său – și prin urmare a CS – este iluzorie în cazul în care personalul secretariatului este numit, gestionat și promovat de către serviciul pe care trebuie să îl monitorizeze.

4.2.   Clarificarea rolul directorului general

| 42. | Dacă CS este mulțumit de forma procedurii de recrutare pentru postul de director general, care a fost urmată după decesul directorului general precedent, acesta constată însă că procesul a durat exagerat de mult timp și, în consecință, recomandă să se prevadă în regulament un cadru de timp relativ scurt pentru viitoarele numiri în acest post. |
| --- | --- |

42.

Dacă CS este mulțumit de forma procedurii de recrutare pentru postul de director general, care a fost urmată după decesul directorului general precedent, acesta constată însă că procesul a durat exagerat de mult timp și, în consecință, recomandă să se prevadă în regulament un cadru de timp relativ scurt pentru viitoarele numiri în acest post.

4.2.1.   Delegarea competențelor și reprezentarea de către adjuncți

| 43. | CS nu este convinsă că faptul că DG poate să delege exercitarea funcțiilor sale unuia sau mai multor membri ai personalului OLAF nu implică riscuri pentru desfășurarea independentă a investigațiilor. CS remarcă faptul că unele funcții care pot fi delegate sunt legate direct de desfășurarea anchetelor (53). Prin urmare, persoana (persoanele) însărcinate cu aceste funcții trebuie să acționeze în deplină independență, la fel cum ar face-o directorul general. |
| --- | --- |

43.

CS nu este convinsă că faptul că DG poate să delege exercitarea funcțiilor sale unuia sau mai multor membri ai personalului OLAF nu implică riscuri pentru desfășurarea independentă a investigațiilor. CS remarcă faptul că unele funcții care pot fi delegate sunt legate direct de desfășurarea anchetelor (53). Prin urmare, persoana (persoanele) însărcinate cu aceste funcții trebuie să acționeze în deplină independență, la fel cum ar face-o directorul general.

| 44. | Este important să se asigure continuitatea desfășurării independente a investigațiilor OLAF prin crearea funcției de director general adjunct pentru a înlocui directorul general atunci când acesta din urmă demisionează, se pensionează, este în concediu de boală sau nu poate, din alte motive, să își îndeplinească obligațiile. Adjunctul ar trebui să fie ales dintre directori, cu consensul tuturor celor trei instituții. |
| --- | --- |

44.

Este important să se asigure continuitatea desfășurării independente a investigațiilor OLAF prin crearea funcției de director general adjunct pentru a înlocui directorul general atunci când acesta din urmă demisionează, se pensionează, este în concediu de boală sau nu poate, din alte motive, să își îndeplinească obligațiile. Adjunctul ar trebui să fie ales dintre directori, cu consensul tuturor celor trei instituții.

4.2.2.   Organism intern care să fie consultat de către DG

| 45. | CS sprijină articolului 12 alineatul (6) din propunerea modificată care impune DG-ului obligația de a consulta un organism intern la începerea unei investigații, înainte de încheierea unei investigații și ori de câte ori consideră necesar acest lucru, dar numai în măsura în care în text se adaugă garanții corespunzătoare pentru a împiedica orice întârziere posibilă în eventualitatea unei situații de urgență. |
| --- | --- |

45.

CS sprijină articolului 12 alineatul (6) din propunerea modificată care impune DG-ului obligația de a consulta un organism intern la începerea unei investigații, înainte de încheierea unei investigații și ori de câte ori consideră necesar acest lucru, dar numai în măsura în care în text se adaugă garanții corespunzătoare pentru a împiedica orice întârziere posibilă în eventualitatea unei situații de urgență.

4.3.   Instituirea unui schimb de opinii

| 46. | CS sprijină ideea unui schimb de opinii la nivel politic (54) pentru a se discuta despre politica OLAF în materie de investigații, cu condiția ca scopul acestuia să fie sprijinirea activităților OLAF și să nu submineze independența sa operațională. CS consideră că obligația care revine OLAF, de a lua măsurile adecvate ținând seama de părerile exprimate în schimbul de opinii ar putea submina independența DG-ului. DG-ul ar putea fi astfel supus unor presiuni din partea instituțiilor, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților strategice ale politicilor de investigare ale OLAF (55). Mai mult, CS dezaprobă ferm modificarea introdusă de Consiliu care, în opinia sa, ar putea pune în pericol în mod grav independența OLAF, deoarece schimbă semnificativ sensul articolului 11a alineatul (1), în sensul că participarea CS la acest schimb de opinii nu ar fi obligatorie de fiecare dată (56). |
| --- | --- |

46.

CS sprijină ideea unui schimb de opinii la nivel politic (54) pentru a se discuta despre politica OLAF în materie de investigații, cu condiția ca scopul acestuia să fie sprijinirea activităților OLAF și să nu submineze independența sa operațională. CS consideră că obligația care revine OLAF, de a lua măsurile adecvate ținând seama de părerile exprimate în schimbul de opinii ar putea submina independența DG-ului. DG-ul ar putea fi astfel supus unor presiuni din partea instituțiilor, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților strategice ale politicilor de investigare ale OLAF (55). Mai mult, CS dezaprobă ferm modificarea introdusă de Consiliu care, în opinia sa, ar putea pune în pericol în mod grav independența OLAF, deoarece schimbă semnificativ sensul articolului 11a alineatul (1), în sensul că participarea CS la acest schimb de opinii nu ar fi obligatorie de fiecare dată (56).

---

(1)  Propunere modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 (COM/2011/0135 final – COD 2006/0084).

1

(2)  A se vedea textul modificat al Consiliului, datat 28.6.2011.

2

(3)  Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) [COM(2006)0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD)] (JO C 16E, 22.1.2010, p. 201).

3

(4)  Avizul nr. 2/2006: Avizul nr. 3/2010 cu privire la documentul de reflecție al Comisiei.

4

(5)  Avizul nr. 6/2011 (prezentat în temeiul articolului 325 din TFUE) referitor la propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 (JO C 254, 30.8.2011, p. 1).

5

(6)  Aviz adoptat la 1.6.2011.

6

(7)  Articolul 1.

7

(8)  Articolul 1 prevede că OLAF „efectuează investigații administrative în scopul combaterii fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene. În acest scop, oficiul investighează aspecte grave legate de îndeplinirea sarcinilor profesionale într-un mod care constituie o abatere de la obligațiile funcționarilor și ale altor agenți ai Uniunii de natură să facă obiectul unor acțiuni disciplinare sau, după caz, penale, ori o abatere echivalentă de la îndeplinirea obligațiilor de către membrii instituțiilor și organismelor, de către conducătorii de oficii și agenții sau de către membrii personalului instituțiilor, organismelor, oficiilor sau agențiilor cărora nu li se aplică Statutul funcționarilor Uniunii Europene și Regimul aplicabil altor agenți ai Uniunii Europene.”

8

afectează interesele financiare ale Uniunii Europene

În acest scop

(9)  De exemplu, Decizia 999/352/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 28 aprilie 1999 de instituire a OLAF îi conferă acestuia competența de a „investiga faptele grave legate de desfășurarea activităților profesionale care pot constitui o încălcare a obligațiilor de către funcționarii superiori și alte categorii de angajați ai Comunităților și care pot duce la măsuri disciplinare și, atunci când este cazul, la inițierea unei acțiuni penale sau o încălcare similară a obligațiilor de către membrii instituțiilor și ai organismelor, de către șefii organismelor și angajații instituțiilor și ai organismelor care nu intră sub incidența Statutului funcționarilor Comunităților Europene și a condițiilor de angajare a altor categorii de funcționari ai Comunităților” (articolul 2). O astfel de abordare este confirmată în al șaselea considerent din preambul, care subliniază că „responsabilitatea oficiului ar trebui să cuprindă, în afară de protejarea intereselor financiare, toate activitățile care țin de protejarea intereselor Comunității față de acțiuni ilegale care pot duce la procese administrative sau penale”. Mai mult, articolul 86 din Statutul funcționarilor împuternicește OLAF să demareze investigații administrative pentru a verifica dacă un funcționar sau un fost funcționar și-a respectat sau nu obligațiile care îi revin în temeiul Statutului funcționarilor.

9

(10)  A se vedea Avizul nr. 4/2010 al CS.

10

(11)  A se vedea articolul 5 alineatul (4) din propunerea Comisiei.

11

(12)  Articolul 6 alineatul (6) din propunerea Comisiei.

12

(13)  Astfel cum se prevede în propunerea Consiliului.

13

(14)  Astfel cum se prevede în prezent la articolul 11 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

14

(15)  Articolul 7b alineatul (3) și articolul 6 alineatul (4) din propunerea modificată.

15

(16)  Articolul 11 alineatul (1) litera (b) și alineatul (8) din propunerea modificată.

16

(17)  Articolul 7b prevede că persoana însărcinată cu procedura de revizuire comunică avizul său numai directorului general și trimite un răspuns motivat persoanei implicate.

17

(18)  Articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

18

(19)  Propunerea Comisiei este formulată după cum urmează: „În cazurile excepționale în care confidențialitatea investigației nu poate fi asigurată, oficiul ar trebui să utilizeze canale alternative adecvate de informare.”

19

(20)  Articolul 6 alineatul (5) din propunerea modificată.

20

(21)  Articolul 9 alineatul (4) din propunerea modificată.

21

(22)  Articolul 11 alineatul (7) litera (a) din propunerea modificată.

22

(23)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

23

(24)  Articolul 3 alineatul (4) din propunerea Comisiei.

24

(25)  Articolul 3 alineatul (4) din propunerea Consiliului.

25

(26)  Articolul 10 alineatul (1) din propunerea modificată.

26

(27)  Articolul 10 alineatul (2) din propunerea modificată.

27

(28)  Articolul 9 alineatul (5) din propunerea Comisiei. Propunerea Consiliului are în vedere măsuri administrative interne, îndeosebi sancțiuni disciplinare și financiare.

28

(29)  Articolul 2 din propunerea modificată.

29

(30)  A se vedea articolul 9 alineatul (3) din propunerea Comisiei și articolul 9 alineatul (4) litera (a) din propunerea Consiliului.

30

(31)  A se vedea articolul 11 alineatul (7) din propunerea Comisiei. Consiliul a menținut această obligație numai în ceea ce privește instituțiile, organismele, birourile sau agențiile și a eliminat trimiterea la autoritățile statelor membre.

31

(32)  Prezentul articol a fost modificat considerabil de către Consiliu.

32

(33)  Avizul CS nr. 5/2010.

33

(34)  Articolul 7a alineatul (4).

34

(35)  Avizul CS nr. 3/2010.

35

(36)  A se vedea articolul 12 alineatul (6) din propunerea Comisiei.

36

(37)  Articolul 14 din Rezoluția Parlamentului din 2008.

37

(38)  A se vedea Avizul nr. 2/2006.

38

(39)  A se vedea Avizul nr. 6/2011 al Curții de Conturi, punctele 15 și 37-40.

39

(40)  Astfel cum se propune la articolul 15 din Rezoluția Parlamentului.

40

(41)  Articolul 11 alineatul (1) a doua teză din propunerea modificată prevede că CS „în special” monitorizează modul în care funcționează schimbul de informații.

41

în special

(42)  Trimiterea la monitorizarea modului în care funcționează schimbul de informații dintre OLAF și autoritățile competente ale statelor membre a fost șters de către Consiliu.

42

(43)  „Directorul general transmite în fiecare an Comitetului de supraveghere (...) (b) cazurile în care informațiile au fost transmise autorităților judiciare ale statelor membre și cazurile în care acesta a decis să nu transmită informații privind investigațiile interne către autoritățile judiciare naționale în cauză, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5)”.

43

(44)  A se vedea punctul 45 din Avizul nr. 6/2011 al Curții de Conturi.

44

(45)  Articolul 11 alineatul (7) din propunerea Consiliului.

45

(46)  Articolul 11 alineatul (2) litera (f) din propunerea modificată.

46

(47)  Articolul 11 alineatul (1) litera (b) și alineatul (7) din propunerea modificată.

47

(48)  Într-adevăr, în conformitate cu articolul 7b alineatul (3), persoana (persoanele) însărcinată (însărcinate) cu procedura de revizuire își comunică avizul numai DG-ului și trimite (trimit) un răspuns motivat (NB: nu avizul) persoanei vizate.

48

NB: nu avizul

(49)  Punctul 2.2.3 din Avizul nr. 3/2010 al CS. Într-adevăr, articolul 11 alineatul (1) ultima teză prevede că CS poate solicita OLAF informații suplimentare cu privire la investigații în cazuri justificate corespunzător, fără a interveni însă în derularea investigațiilor.

49

(50)  Curtea de Conturi este de aceeași părere (a se vedea punctul 43 din Avizul său nr. 6/2011).

50

(51)  Menționate în considerentul 17 din propunerea modificată.

51

(52)  În conformitate cu Avizul nr. 6/2011 al Curții de Conturi, membrii secretariatului CS nu sunt numiți de către DG și se află sub autoritatea acesteia (punctul 44).

52

(53)  Atribuțiile care pot fi delegate sunt în special decizia de a începe sau nu o investigație (articolul 5) sau coordonarea investigațiilor [articolul 6 alineatul (1)].

53

(54)  Acest schimb de opinii înlocuiește dialogul interinstituțional propus în textele anterioare privind reforma.

54

(55)  Articolul 11a alineatul (2) litera (a) din propunerea modificată.

55

(56)  În propunerea Comisiei, articolul 11a alineatul (1) este formulat după cum urmează: „Parlamentul European, Consiliul și Comisia se întrunesc periodic sau la cererea uneia dintre aceste instituții, a oficiului sau a Comitetului de supraveghere pentru un schimb de opinii la nivel politic privind politica de investigare a oficiului.” Acest text a fost modificat de Consiliu după cum urmează: „Parlamentul European, Consiliul și Comisia se întrunesc periodic cu oficiul sau Comitetul de supraveghere pentru un schimb de opinii la nivel politic pentru a discuta despre politica de investigare a oficiului”. Ultima formulare poate fi interpretată ca lăsând instituțiilor posibilitatea de se întâlni numai cu oficiul, fără ca CS să fie neapărat prezent.

56

sau la cererea uneia dintre aceste instituții

---

ANEXA VII

AVIZUL NR. 5/2011

Transmiterea de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) către instituții a rapoartelor finale de caz elaborate în urma investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare

Bruxelles, 17 noiembrie 2011

CUPRINS

Context

| A — | Analiza dosarelor de caz |
| --- | --- |

A —

| B — | Temeiul juridic al transmiterii rapoartelor finale de caz elaborate în urma investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare |
| --- | --- |

B —

| (a) | Articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Articolul 7 din Memorandumul de înțelegere între OLAF și Comisie |
| --- | --- |

(b)

| C — | Conformitatea cu legislația UE |
| --- | --- |

C —

| (a) | Conformitatea cu cerința confidențialității investigațiilor |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Conformitatea cu normele de protecție a datelor |
| --- | --- |

(b)

Concluzii și recomandări

CONTEXT

| 1. | Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) efectuează investigații administrative interne pentru a determina dacă s-a comis un act de fraudă, de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene. De asemenea, OLAF investighează acuzațiile de abatere de la obligațiile funcționarilor și ale altor agenți ai UE, susceptibilă să facă obiectul unor acțiuni disciplinare sau, după caz, penale (1). În cazul în care se găsesc elemente de probă care tind să indice că a avut loc o astfel de încălcare, OLAF transmite rezultatele investigațiilor sale autorităților competente pentru întreprinderea de acțiuni ulterioare disciplinare, administrative, financiare sau, dacă este necesar, judiciare. Rapoartele redactate în urma unei investigații interne și orice informații conexe utile sunt transmise instituției, organismului, oficiului sau agenției respective (2). |
| --- | --- |

1.

Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) efectuează investigații administrative interne pentru a determina dacă s-a comis un act de fraudă, de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene. De asemenea, OLAF investighează acuzațiile de abatere de la obligațiile funcționarilor și ale altor agenți ai UE, susceptibilă să facă obiectul unor acțiuni disciplinare sau, după caz, penale (1). În cazul în care se găsesc elemente de probă care tind să indice că a avut loc o astfel de încălcare, OLAF transmite rezultatele investigațiilor sale autorităților competente pentru întreprinderea de acțiuni ulterioare disciplinare, administrative, financiare sau, dacă este necesar, judiciare. Rapoartele redactate în urma unei investigații interne și orice informații conexe utile sunt transmise instituției, organismului, oficiului sau agenției respective (2).

| 2. | Până de curând, practica OLAF a fost de a transmite doar rapoartele investigațiilor interne închise cu prevederea de acțiuni ulterioare. În cazul investigațiilor interne închise fără a se lua nicio măsură, OLAF informa instituția, organismul, oficiul sau agenția vizată, prin trimiterea unei note (3), care preciza că acel caz a fost închis fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare (4). |
| --- | --- |

2.

Până de curând, practica OLAF a fost de a transmite doar rapoartele investigațiilor interne închise cu prevederea de acțiuni ulterioare. În cazul investigațiilor interne închise fără a se lua nicio măsură, OLAF informa instituția, organismul, oficiul sau agenția vizată, prin trimiterea unei note (3), care preciza că acel caz a fost închis fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare (4).

| 3. | Comitetul de supraveghere (CS) a luat notă de faptul că OLAF a decis să ia în considerare o „cerere [din partea Comisiei Europene] de a primi, de asemenea, toate rapoartele finale ale cazurilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare”. În plus, OLAF a decis să informeze „celelalte instituții că o politică similară se va aplica în cazul acestora, cu excepția unei solicitări contrare” (5). |
| --- | --- |

3.

Comitetul de supraveghere (CS) a luat notă de faptul că OLAF a decis să ia în considerare o „cerere [din partea Comisiei Europene] de a primi, de asemenea, toate rapoartele finale ale cazurilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare”. În plus, OLAF a decis să informeze „celelalte instituții că o politică similară se va aplica în cazul acestora, cu excepția unei solicitări contrare” (5).

| 4. | CS înțelege că, de acum înainte, transmiterea rapoartelor finale de caz elaborate în urma investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare se va efectua automat, la sfârșitul fiecărei investigații, și în mod sistematic. Prin urmare, CS a luat decizia de a evalua practica respectivă, în scopul de a stabili dacă aceasta ar putea pune în pericol independența investigativă a OLAF. CS a analizat 17 cazuri interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare și ale căror rapoarte finale au fost transmise instituțiilor sau organismelor vizate și a evaluat temeiul juridic al acestor transmiteri, precum și conformitatea acestei practici cu legislația UE. |
| --- | --- |

4.

CS înțelege că, de acum înainte, transmiterea rapoartelor finale de caz elaborate în urma investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare se va efectua automat, la sfârșitul fiecărei investigații, și în mod sistematic. Prin urmare, CS a luat decizia de a evalua practica respectivă, în scopul de a stabili dacă aceasta ar putea pune în pericol independența investigativă a OLAF. CS a analizat 17 cazuri interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare și ale căror rapoarte finale au fost transmise instituțiilor sau organismelor vizate și a evaluat temeiul juridic al acestor transmiteri, precum și conformitatea acestei practici cu legislația UE.

A —   ANALIZA DOSARELOR DE CAZ

| 5. | Cu ocazia examinării dosarelor de caz, CS a găsit două note trimise de Secretariatul General al Comisiei Europene către OLAF. Prima notă este redactată astfel: „După cum știți și conform celor discutate cu ocazia ultimei reuniuni a casei de compensare, Comisia nu poate accepta ca, începând din luna mai 2010, OLAF să nu mai comunice rapoartele finale ale investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare care vizau serviciile sale” (6). Secretariatul General arată în nota respectivă că această transmitere este prevăzută la articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999. A doua notă (7) face trimitere la prima, „prin care reaminteam [secretarul general al CE] obligația pe care o are OLAF, în conformitate cu Regulamentul 1073/1999, de a transmite toate rapoartele finale ale investigațiilor interne, inclusiv cele închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare” (8). |
| --- | --- |

5.

Cu ocazia examinării dosarelor de caz, CS a găsit două note trimise de Secretariatul General al Comisiei Europene către OLAF. Prima notă este redactată astfel: „După cum știți și conform celor discutate cu ocazia ultimei reuniuni a casei de compensare, Comisia nu poate accepta ca, începând din luna mai 2010, OLAF să nu mai comunice rapoartele finale ale investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare care vizau serviciile sale” (6). Secretariatul General arată în nota respectivă că această transmitere este prevăzută la articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999. A doua notă (7) face trimitere la prima, „prin care reaminteam [secretarul general al CE] obligația pe care o are OLAF, în conformitate cu Regulamentul 1073/1999, de a transmite toate rapoartele finale ale investigațiilor interne, inclusiv cele închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare” (8).

| 6. | În urma analizării cazurilor menționate anterior, CS a constatat că:






  — | OLAF a închis aceste investigații fără a se lua nicio măsură, deoarece presupusele nereguli sau fraude nu au fost susținute de elemente de probă; |
| --- | --- | --- |

6.

În urma analizării cazurilor menționate anterior, CS a constatat că:

—

OLAF a închis aceste investigații fără a se lua nicio măsură, deoarece presupusele nereguli sau fraude nu au fost susținute de elemente de probă;

| — | OLAF a transmis Comisiei Europene rapoartele finale de caz elaborate în urma acestor investigații, ca răspuns la cererea acesteia; |
| --- | --- |

—

OLAF a transmis Comisiei Europene rapoartele finale de caz elaborate în urma acestor investigații, ca răspuns la cererea acesteia;

| — | din proprie inițiativă, OLAF a transmis, de asemenea, aceste rapoarte altor instituții și organisme în cauză, și anume Consiliului, Parlamentului European și Serviciului European de Acțiune Externă; |
| --- | --- |

—

din proprie inițiativă, OLAF a transmis, de asemenea, aceste rapoarte altor instituții și organisme în cauză, și anume Consiliului, Parlamentului European și Serviciului European de Acțiune Externă;

| — | OLAF a citat articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 ca temei juridic al acestei transmiteri (9); |
| --- | --- |

—

OLAF a citat articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 ca temei juridic al acestei transmiteri (9);

| — | aceste rapoarte conțin informații transmise sau obținute în cursul investigațiilor interne, inclusiv numele membrului personalului implicat și instituția UE în care acesta lucrează, sursa inițial a informațiilor, o explicație a presupusei fraude sau nereguli, măsurile luate și datele colectate în timpul investigației, declarațiile persoanelor implicate în chestiunile investigate (inclusiv, după caz, cele ale persoanei în cauză, ale denunțătorului sau ale martorului), constatările OLAF și principalele rezultate ale investigației; |
| --- | --- |

—

aceste rapoarte conțin informații transmise sau obținute în cursul investigațiilor interne, inclusiv numele membrului personalului implicat și instituția UE în care acesta lucrează, sursa inițial a informațiilor, o explicație a presupusei fraude sau nereguli, măsurile luate și datele colectate în timpul investigației, declarațiile persoanelor implicate în chestiunile investigate (inclusiv, după caz, cele ale persoanei în cauză, ale denunțătorului sau ale martorului), constatările OLAF și principalele rezultate ale investigației;

| — | în unele cazuri, aceste informații vor fi utilizate în cadrul altor investigații interne și externe în curs ale OLAF; |
| --- | --- |

—

în unele cazuri, aceste informații vor fi utilizate în cadrul altor investigații interne și externe în curs ale OLAF;

| — | aceste rapoarte conțin, de asemenea, date cu caracter personal care se referă, în unele situații, la membri ai personalului instituțiilor sau ai organismelor UE care fac obiectul investigației sau care sunt implicați în alt mod în chestiunile investigate, ca denunțători sau ca martori și, în alte situații, la persoane din afara instituțiilor sau a organismelor UE care pot fi implicate în chestiunile investigate, ca informatori sau martori; |
| --- | --- |

—

aceste rapoarte conțin, de asemenea, date cu caracter personal care se referă, în unele situații, la membri ai personalului instituțiilor sau ai organismelor UE care fac obiectul investigației sau care sunt implicați în alt mod în chestiunile investigate, ca denunțători sau ca martori și, în alte situații, la persoane din afara instituțiilor sau a organismelor UE care pot fi implicate în chestiunile investigate, ca informatori sau martori;

| — | categoriile de date prelucrate (10) sunt numele, numărul de personal (pentru personalul UE), data nașterii, cetățenia, starea civilă, adresa, numărul de telefon, poziția profesională, angajatorul, contul bancar, declarațiile făcute referitor la evenimentele care fac obiectul investigației de către persoana în cauză sau cu privire la persoana în cauză, dovezi care menționează persoana în cauză și note privind legătura persoanei în cauză cu evenimentele care fac obiectul investigației; |
| --- | --- |

—

categoriile de date prelucrate (10) sunt numele, numărul de personal (pentru personalul UE), data nașterii, cetățenia, starea civilă, adresa, numărul de telefon, poziția profesională, angajatorul, contul bancar, declarațiile făcute referitor la evenimentele care fac obiectul investigației de către persoana în cauză sau cu privire la persoana în cauză, dovezi care menționează persoana în cauză și note privind legătura persoanei în cauză cu evenimentele care fac obiectul investigației;

| — | unele dintre aceste persoane au fost informate doar că rezultatele investigațiilor OLAF au fost transmise Comisiei Europene, dar nu că nu au fost transmise rapoartele finale; |
| --- | --- |

—

unele dintre aceste persoane au fost informate doar că rezultatele investigațiilor OLAF au fost transmise Comisiei Europene, dar nu că nu au fost transmise rapoartele finale;

| — | în cadrul niciuneia dintre investigațiile analizate nu s-au mascat date cu caracter personal. |
| --- | --- |

—

în cadrul niciuneia dintre investigațiile analizate nu s-au mascat date cu caracter personal.

B —   TEMEIUL JURIDIC AL TRANSMITERII RAPOARTELOR FINALE DE CAZ ELABORATE ÎN URMA INVESTIGAȚIILOR INTERNE ÎNCHISE FĂRĂ A FI PREVĂZUTE ACȚIUNI ULTERIOARE

| 7. | În cazul unui număr redus de investigații analizate OLAF a citat articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 ca temei juridic al transmiterii. În plus, CS observă existența unui proiect nesemnat de Memorandum de înțelegere privind un cod de conduită pentru asigurarea în timp util a schimbului de informații între OLAF și Comisie referitor la investigațiile interne efectuate de OLAF în cadrul Comisiei (11). CS are îndoieli cu privire la faptul că articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 sau articolul 7 din Memorandumul de înțelegere reprezintă un temei juridic suficient pentru transmitere, din motivele enunțate mai jos. |
| --- | --- |

7.

În cazul unui număr redus de investigații analizate OLAF a citat articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 ca temei juridic al transmiterii. În plus, CS observă existența unui proiect nesemnat de Memorandum de înțelegere privind un cod de conduită pentru asigurarea în timp util a schimbului de informații între OLAF și Comisie referitor la investigațiile interne efectuate de OLAF în cadrul Comisiei (11). CS are îndoieli cu privire la faptul că articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 sau articolul 7 din Memorandumul de înțelegere reprezintă un temei juridic suficient pentru transmitere, din motivele enunțate mai jos.

(a)   Articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999

| 8. | OLAF are obligația legală de a transmite rapoartele redactate în urma unei investigații interne și orice informații conexe utile instituției, organismului, oficiului sau agenției respective (12). Cu toate acestea, citind prima teză a articolului 9 alineatul (4), coroborată cu a doua teză a acestuia, care prevede că „instituția, organismul, oficiul sau agenția respectivă ia acele măsuri, îndeosebi disciplinare sau judiciare, privind investigațiile interne, pe care rezultatele investigațiilor îl reclamă”, CS interpretează această dispoziție ca vizând exclusiv investigațiile închise prevederea de acțiuni ulterioare. În opinia CS, domeniul de aplicare a acestui alineat este de natură să asigure că în urma investigațiilor efectuate de OLAF sunt întreprinse acțiuni ulterioare corespunzătoare. |
| --- | --- |

8.

OLAF are obligația legală de a transmite rapoartele redactate în urma unei investigații interne și orice informații conexe utile instituției, organismului, oficiului sau agenției respective (12). Cu toate acestea, citind prima teză a articolului 9 alineatul (4), coroborată cu a doua teză a acestuia, care prevede că „instituția, organismul, oficiul sau agenția respectivă ia acele măsuri, îndeosebi disciplinare sau judiciare, privind investigațiile interne, pe care rezultatele investigațiilor îl reclamă”, CS interpretează această dispoziție ca vizând exclusiv investigațiile închise prevederea de acțiuni ulterioare. În opinia CS, domeniul de aplicare a acestui alineat este de natură să asigure că în urma investigațiilor efectuate de OLAF sunt întreprinse acțiuni ulterioare corespunzătoare.

| 9. | Această concluzie este susținută și de articolul 1 alineatul (3) din anexa IX la Statutul funcționarilor, care precizează că, în cazul în care o investigație este închisă fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare, DG OLAF informează, în scris, funcționarul și instituția sa cu privire la aceasta (13). Articolul 5 din Decizia Comisiei din 2 iunie 1999 (14) prevede, de asemenea, că în cazul în care o investigație a fost închisă fără a se iniția alte proceduri, DG informează, în scris, persoana în cauză. Pentru CS, aceste informații se referă în mod clar la rezultatele investigației, și nu la transmiterea raportului de caz. |
| --- | --- |

9.

Această concluzie este susținută și de articolul 1 alineatul (3) din anexa IX la Statutul funcționarilor, care precizează că, în cazul în care o investigație este închisă fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare, DG OLAF informează, în scris, funcționarul și instituția sa cu privire la aceasta (13). Articolul 5 din Decizia Comisiei din 2 iunie 1999 (14) prevede, de asemenea, că în cazul în care o investigație a fost închisă fără a se iniția alte proceduri, DG informează, în scris, persoana în cauză. Pentru CS, aceste informații se referă în mod clar la rezultatele investigației, și nu la transmiterea raportului de caz.

(b)   Articolul 7 din Memorandumul de înțelegere între OLAF și Comisie

| 10. | CS observă că Memorandumul de înțelegere, deși este respectat atât de OLAF, cât și de Comisia Europeană, se află în continuare în fază de proiect și, conform informațiilor de care dispune CS, acesta nu a fost încă semnat. |
| --- | --- |

10.

CS observă că Memorandumul de înțelegere, deși este respectat atât de OLAF, cât și de Comisia Europeană, se află în continuare în fază de proiect și, conform informațiilor de care dispune CS, acesta nu a fost încă semnat.

| 11. | CS constată că, deși proiectul de memorandum prevede la articolul 7 alineatul (1) că DG OLAF „va transmite cu promptitudine Comisiei toate rapoartele finale referitoare la investigații interne și orice documente conexe utile”, acesta are în vedere, de asemenea, un tratament diferit în ceea ce privește cazurile închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare. Articolul 7 alineatul (2) prevede în mod clar că „atunci când un caz este închis fără a fi întreprinse acțiuni suplimentare, OLAF va informa Comisia”. Din nou, CS interpretează această dispoziție în sensul că instituie în sarcina OLAF obligația de a informa Comisia Europeană cu privire la rezultatele investigației, și nu de a transmite acesteia rapoartele finale. |
| --- | --- |

11.

CS constată că, deși proiectul de memorandum prevede la articolul 7 alineatul (1) că DG OLAF „va transmite cu promptitudine Comisiei toate rapoartele finale referitoare la investigații interne și orice documente conexe utile”, acesta are în vedere, de asemenea, un tratament diferit în ceea ce privește cazurile închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare. Articolul 7 alineatul (2) prevede în mod clar că „atunci când un caz este închis fără a fi întreprinse acțiuni suplimentare, OLAF va informa Comisia”. Din nou, CS interpretează această dispoziție în sensul că instituie în sarcina OLAF obligația de a informa Comisia Europeană cu privire la rezultatele investigației, și nu de a transmite acesteia rapoartele finale.

C —   CONFORMITATEA CU LEGISLAȚIA UE

| 12. | CS consideră că decizia OLAF de a transmite, la sfârșitul fiecărei investigații și în mod sistematic, instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor vizate toate rapoartele finale elaborate în urma investigațiilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare poate încălca atât cerința confidențialității investigațiilor, cât și normele de protecție a datelor. Întrucât protecția datelor este o responsabilitate comună a DG OLAF și a CS (15), acesta din urmă își exprimă consternarea că decizia a fost adoptată de DG OLAF fără a fi fost consultat în prealabil pentru emiterea unui aviz. În plus, CS este surprins de faptul că nici responsabilul cu protecția datelor din cadrul OLAF și nici Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD) nu au fost informați cu privire la această decizie. |
| --- | --- |

12.

CS consideră că decizia OLAF de a transmite, la sfârșitul fiecărei investigații și în mod sistematic, instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor vizate toate rapoartele finale elaborate în urma investigațiilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare poate încălca atât cerința confidențialității investigațiilor, cât și normele de protecție a datelor. Întrucât protecția datelor este o responsabilitate comună a DG OLAF și a CS (15), acesta din urmă își exprimă consternarea că decizia a fost adoptată de DG OLAF fără a fi fost consultat în prealabil pentru emiterea unui aviz. În plus, CS este surprins de faptul că nici responsabilul cu protecția datelor din cadrul OLAF și nici Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD) nu au fost informați cu privire la această decizie.

(a)   Conformitatea cu cerința confidențialității investigațiilor

| 13. | În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, OLAF are obligația de a respecta secretul profesional atunci când comunică informații transmise sau obținute în cursul investigațiilor interne. Transmiterea informațiilor rezultate din investigațiile OLAF trebuie să respecte concomitent două condiții: (i) principiul „necesității de a cunoaște” care se referă la destinatar; și (ii) scopul exact al comunicării informațiilor (de exemplu, asigurarea întreprinderii acțiunilor ulterioare investigației) (16). |
| --- | --- |

13.

În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, OLAF are obligația de a respecta secretul profesional atunci când comunică informații transmise sau obținute în cursul investigațiilor interne. Transmiterea informațiilor rezultate din investigațiile OLAF trebuie să respecte concomitent două condiții: (i) principiul „necesității de a cunoaște” care se referă la destinatar; și (ii) scopul exact al comunicării informațiilor (de exemplu, asigurarea întreprinderii acțiunilor ulterioare investigației) (16).

| 14. | CS interpretează această dispoziție în două moduri (17): pe de o parte, ca expeditor al informațiilor transmise sau obținute în cursul investigațiilor interne, OLAF are obligația de a evalua necesitatea destinatarului de a cunoaște rapoartele sale. În opinia CS, transmiterea rapoartelor finale de caz, nu poate fi, prin urmare, efectuată automat, la sfârșitul fiecărei investigații închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare, și în mod sistematic. Dimpotrivă, o astfel de transmitere trebuie să se efectueze de la caz la caz, în urma unei cereri motivate în mod corespunzător a Comisiei Europene, a unei alte instituții sau a unui alt organism. În orice caz, OLAF nu poate divulga destinatarului informațiile pe care intenționează să le utilizeze în alte investigații interne și externe în curs fără a pune în pericol încheierea cu succes a acestora, astfel cum s-a întâmplat. Pe de altă parte, ca destinatar al acestor informații, Comisia Europeană (sau altă instituție ori alt organism) nu le poate utiliza în alte scopuri decât prevenirea fraudei, a corupției sau a oricărei alte activități ilegale. În absența unui scop specific referitor la prevenirea fraudei, a corupției sau a oricărei alte activități ilegale, astfel cum este cazul în ceea ce privește rapoartele finale de caz ale investigațiilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare, transmiterea tuturor rapoartelor finale ale investigațiilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare nu pare a fi necesară. |
| --- | --- |

14.

CS interpretează această dispoziție în două moduri (17): pe de o parte, ca expeditor al informațiilor transmise sau obținute în cursul investigațiilor interne, OLAF are obligația de a evalua necesitatea destinatarului de a cunoaște rapoartele sale. În opinia CS, transmiterea rapoartelor finale de caz, nu poate fi, prin urmare, efectuată automat, la sfârșitul fiecărei investigații închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare, și în mod sistematic. Dimpotrivă, o astfel de transmitere trebuie să se efectueze de la caz la caz, în urma unei cereri motivate în mod corespunzător a Comisiei Europene, a unei alte instituții sau a unui alt organism. În orice caz, OLAF nu poate divulga destinatarului informațiile pe care intenționează să le utilizeze în alte investigații interne și externe în curs fără a pune în pericol încheierea cu succes a acestora, astfel cum s-a întâmplat. Pe de altă parte, ca destinatar al acestor informații, Comisia Europeană (sau altă instituție ori alt organism) nu le poate utiliza în alte scopuri decât prevenirea fraudei, a corupției sau a oricărei alte activități ilegale. În absența unui scop specific referitor la prevenirea fraudei, a corupției sau a oricărei alte activități ilegale, astfel cum este cazul în ceea ce privește rapoartele finale de caz ale investigațiilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare, transmiterea tuturor rapoartelor finale ale investigațiilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare nu pare a fi necesară.

(b)   Conformitatea cu normele de protecție a datelor

| 15. | OLAF trebuie să respecte dreptul la protecția datelor cu caracter personal, care este consacrat la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a UE și este strâns legat de dreptul la respectarea vieții private, prevăzut la articolul 7 din cartă. În plus, articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 impune DG OLAF obligația de a se asigura că dispozițiile UE privind protecția datelor cu caracter personal sunt respectate (18). Atunci când transmite instituției, organismului, oficiului sau agenției respective rapoartele redactate în urma unei investigații interne și orice informații conexe utile (19), OLAF transferă datele cu caracter personal ale persoanelor în cauză, ale denunțătorilor, ale informatorilor, ale martorilor și ale personalului OLAF. În consecință, OLAF are obligații din punct de vedere juridic atât în temeiul dispozițiilor cartei, cât și în cel al normelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Conform acestuia, OLAF, în calitatea sa de operator de date cu caracter personal, trebuie să transfere rapoartele și/sau documentele conexe care conțin date cu caracter personal doar dacă aceste date sunt necesare pentru îndeplinirea legitimă a sarcinilor care sunt de competența destinatarului (20). Când efectuează un astfel de transfer, OLAF trebuie să se asigure că (i) destinatarul are competența corespunzătoare; și că (ii) transferul este necesar (21). |
| --- | --- |

15.

OLAF trebuie să respecte dreptul la protecția datelor cu caracter personal, care este consacrat la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a UE și este strâns legat de dreptul la respectarea vieții private, prevăzut la articolul 7 din cartă. În plus, articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 impune DG OLAF obligația de a se asigura că dispozițiile UE privind protecția datelor cu caracter personal sunt respectate (18). Atunci când transmite instituției, organismului, oficiului sau agenției respective rapoartele redactate în urma unei investigații interne și orice informații conexe utile (19), OLAF transferă datele cu caracter personal ale persoanelor în cauză, ale denunțătorilor, ale informatorilor, ale martorilor și ale personalului OLAF. În consecință, OLAF are obligații din punct de vedere juridic atât în temeiul dispozițiilor cartei, cât și în cel al normelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001. Conform acestuia, OLAF, în calitatea sa de operator de date cu caracter personal, trebuie să transfere rapoartele și/sau documentele conexe care conțin date cu caracter personal doar dacă aceste date sunt necesare pentru îndeplinirea legitimă a sarcinilor care sunt de competența destinatarului (20). Când efectuează un astfel de transfer, OLAF trebuie să se asigure că (i) destinatarul are competența corespunzătoare; și că (ii) transferul este necesar (21).

| 16. | CS consideră că transmiterea automată și sistematică a rapoartelor finale de caz ale investigațiilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare nu este conformă acestor cerințe. CS atrage atenția că AEPD a declarat următoarele: „chiar dacă transferul de informații este prevăzut în legislația relevantă, un astfel de transfer este legal doar dacă îndeplinește aceste două cerințe suplimentare. Se va evalua de la caz dacă un anumit transfer îndeplinește aceste cerințe. În consecință, agenții OLAF responsabili de acțiunile ulterioare ar trebui să aplice această normă în cazul fiecărui transfer de date. Procedând astfel se vor evita transferurile de informații care nu sunt necesare, precum și transferurile de informații către părți care nu au competențele corespunzătoare. Pentru a se asigura respectarea acestei norme, AEPD sugerează ca OLAF să instituie o procedură de întocmire a unei note la dosar în scopul stabilirii necesității transferurilor de date care au fost efectuate sau care vor fi efectuate în contextul unui anumit caz” (22). |
| --- | --- |

16.

CS consideră că transmiterea automată și sistematică a rapoartelor finale de caz ale investigațiilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare nu este conformă acestor cerințe. CS atrage atenția că AEPD a declarat următoarele: „chiar dacă transferul de informații este prevăzut în legislația relevantă, un astfel de transfer este legal doar dacă îndeplinește aceste două cerințe suplimentare. Se va evalua de la caz dacă un anumit transfer îndeplinește aceste cerințe. În consecință, agenții OLAF responsabili de acțiunile ulterioare ar trebui să aplice această normă în cazul fiecărui transfer de date. Procedând astfel se vor evita transferurile de informații care nu sunt necesare, precum și transferurile de informații către părți care nu au competențele corespunzătoare. Pentru a se asigura respectarea acestei norme, AEPD sugerează ca OLAF să instituie o procedură de întocmire a unei note la dosar în scopul stabilirii necesității transferurilor de date care au fost efectuate sau care vor fi efectuate în contextul unui anumit caz” (22).

| 17. | CS consideră că această declarație se aplică, de asemenea, cazurilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare. Prin urmare, OLAF trebuie să evalueze de la caz la caz dacă un anumit transfer de date cu caracter personal către instituțiile și organismele UE în ceea ce privește cazurile închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare îndeplinește aceste cerințe. Evaluarea necesității transferului poate viza, de asemenea, o anumită categorie de dosare. De exemplu, este rezonabil să se considere că, în unele cazuri, Comisia Europeană (sau altă instituție sau alt organism) ar trebui să cunoască acțiunile întreprinse de OLAF în urma informațiilor inițiale furnizate de unul dintre serviciile sale. Cu toate acestea, CS observă că, în practică, fără a ține seama de sursa informațiilor, OLAF a transmis rapoartele finale de caz nu doar Comisiei, ci și altor instituții, în absența unei cereri specifice din partea acestora și, prin urmare, fără a evalua necesitatea lor de a cunoaște. |
| --- | --- |

17.

CS consideră că această declarație se aplică, de asemenea, cazurilor închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare. Prin urmare, OLAF trebuie să evalueze de la caz la caz dacă un anumit transfer de date cu caracter personal către instituțiile și organismele UE în ceea ce privește cazurile închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare îndeplinește aceste cerințe. Evaluarea necesității transferului poate viza, de asemenea, o anumită categorie de dosare. De exemplu, este rezonabil să se considere că, în unele cazuri, Comisia Europeană (sau altă instituție sau alt organism) ar trebui să cunoască acțiunile întreprinse de OLAF în urma informațiilor inițiale furnizate de unul dintre serviciile sale. Cu toate acestea, CS observă că, în practică, fără a ține seama de sursa informațiilor, OLAF a transmis rapoartele finale de caz nu doar Comisiei, ci și altor instituții, în absența unei cereri specifice din partea acestora și, prin urmare, fără a evalua necesitatea lor de a cunoaște.

| 18. | Presupunând chiar că cerințele menționate mai sus au fost respectate, rapoartele finale de caz pot conține date cu caracter personal care nu sunt necesare pentru îndeplinirea sarcinilor care sunt de competența destinatarului. Acest lucru este valabil în special în cazul datelor cu caracter personal ale denunțătorilor și ale informatorilor. În această privință, CS atrage atenția asupra declarației AEPD conform căreia Comisia Europeană nu are nevoie să cunoască datele cu caracter personal ale denunțătorilor pentru a lua măsurile necesare în scopul protejării intereselor financiare ale UE (23). Prin urmare, OLAF nu poate transmite aceste rapoarte de caz fără a-i proteja pe informatori, prin mascarea datelor lor cu caracter personal. |
| --- | --- |

18.

Presupunând chiar că cerințele menționate mai sus au fost respectate, rapoartele finale de caz pot conține date cu caracter personal care nu sunt necesare pentru îndeplinirea sarcinilor care sunt de competența destinatarului. Acest lucru este valabil în special în cazul datelor cu caracter personal ale denunțătorilor și ale informatorilor. În această privință, CS atrage atenția asupra declarației AEPD conform căreia Comisia Europeană nu are nevoie să cunoască datele cu caracter personal ale denunțătorilor pentru a lua măsurile necesare în scopul protejării intereselor financiare ale UE (23). Prin urmare, OLAF nu poate transmite aceste rapoarte de caz fără a-i proteja pe informatori, prin mascarea datelor lor cu caracter personal.

| 19. | CS observă, de asemenea, că articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, prevede că operațiunile de prelucrare care pot prezenta riscuri specifice, prin natura, domeniul de aplicare sau scopurile lor, în legătură cu drepturile și libertățile persoanelor vizate fac obiectul unei verificări prealabile de către AEPD. Printre operațiunile de prelucrare care pot prezenta astfel de riscuri se numără „prelucrarea de date referitoare la [...] presupuse infracțiuni, infracțiuni, condamnări penale sau măsuri de siguranță”, precum și „operațiunile de prelucrare destinate evaluării aspectelor personalității persoanei vizate, inclusiv a competenței, a randamentului sau a conduitei” (24). CS observă că AEPD consideră că, în investigațiile interne pe care le efectuează, OLAF analizează conduita funcționarilor UE; în plus, prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul investigațiilor administrative interne efectuate de OLAF ar putea fi considerată ca o operațiune de prelucrare referitoare la „presupuse infracțiuni, infracțiuni, condamnări penale sau măsuri de siguranță” (25). Întrucât în cadrul verificării prealabile efectuate de AEPD cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul investigațiilor interne sau al operațiunilor de prelucrare a datelor aferente acțiunilor ulterioare nu s-a analizat chestiunea specifică a transferului rapoartelor finale de caz ale investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare, CS consideră că OLAF ar fi trebuit să notifice AEPD pentru efectuarea unei verificări prealabile și să solicite avizul acesteia. |
| --- | --- |

19.

CS observă, de asemenea, că articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, prevede că operațiunile de prelucrare care pot prezenta riscuri specifice, prin natura, domeniul de aplicare sau scopurile lor, în legătură cu drepturile și libertățile persoanelor vizate fac obiectul unei verificări prealabile de către AEPD. Printre operațiunile de prelucrare care pot prezenta astfel de riscuri se numără „prelucrarea de date referitoare la [...] presupuse infracțiuni, infracțiuni, condamnări penale sau măsuri de siguranță”, precum și „operațiunile de prelucrare destinate evaluării aspectelor personalității persoanei vizate, inclusiv a competenței, a randamentului sau a conduitei” (24). CS observă că AEPD consideră că, în investigațiile interne pe care le efectuează, OLAF analizează conduita funcționarilor UE; în plus, prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul investigațiilor administrative interne efectuate de OLAF ar putea fi considerată ca o operațiune de prelucrare referitoare la „presupuse infracțiuni, infracțiuni, condamnări penale sau măsuri de siguranță” (25). Întrucât în cadrul verificării prealabile efectuate de AEPD cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul investigațiilor interne sau al operațiunilor de prelucrare a datelor aferente acțiunilor ulterioare nu s-a analizat chestiunea specifică a transferului rapoartelor finale de caz ale investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare, CS consideră că OLAF ar fi trebuit să notifice AEPD pentru efectuarea unei verificări prealabile și să solicite avizul acesteia.

| 20. | CS este îngrijorat de faptul că această transmitere ar putea să aducă atingere drepturilor persoanelor implicate în investigații și, în consecință, să le determine să introducă o acțiune în despăgubiri în fața Curții Europene de Justiție. Conform celor hotărâte de instanțele judiciare ale UE, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și ale articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, precum și obligația OLAF de a păstra confidențialitatea, în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, conferă drepturi persoanelor care fac obiectul unei investigații efectuate de OLAF (26). În cazul încălcării acestor norme, s-ar antrena răspunderea extracontractuală a Comisiei Europene pentru comportament ilegal al OLAF, ceea ce s-a întâmplat deja de mai multe ori. O astfel de concluzie ar aduce prejudicii nu numai Comisiei Europene, ci, mai ales, OLAF, a cărui credibilitate și reputație ar fi puse sub semnul întrebării. |
| --- | --- |

20.

CS este îngrijorat de faptul că această transmitere ar putea să aducă atingere drepturilor persoanelor implicate în investigații și, în consecință, să le determine să introducă o acțiune în despăgubiri în fața Curții Europene de Justiție. Conform celor hotărâte de instanțele judiciare ale UE, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și ale articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, precum și obligația OLAF de a păstra confidențialitatea, în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, conferă drepturi persoanelor care fac obiectul unei investigații efectuate de OLAF (26). În cazul încălcării acestor norme, s-ar antrena răspunderea extracontractuală a Comisiei Europene pentru comportament ilegal al OLAF, ceea ce s-a întâmplat deja de mai multe ori. O astfel de concluzie ar aduce prejudicii nu numai Comisiei Europene, ci, mai ales, OLAF, a cărui credibilitate și reputație ar fi puse sub semnul întrebării.

| 21. | În plus, CS își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că această practică ar putea pune în pericol reușita investigațiilor. În calitatea sa de organism investigativ în cazuri interne, OLAF depinde în foarte mare măsură de respectul și de încrederea pe care le inspiră pentru a fi în măsură să încurajeze martorii și denunțătorii să se exprime și să semnaleze un presupus comportament fraudulos sau corupt. Această practică de transmitere a rapoartelor reprezintă o amenințare directă în ceea ce privește încrederea pe care potențialii martori și denunțători trebuie să o aibă și îi poate descuraja să prezinte informații și să ofere asistență OLAF. Pe de altă parte, este important de menționat că este posibil ca închiderea unei investigații fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare să se fi datorat unor factori susceptibili să înregistreze modificări în viitor. Dacă într-o astfel de situație raportul final de caz este comunicat în afara OLAF, o eventuală nouă investigație privind aceeași chestiune ar putea fi îngreunată în mod inutil. |
| --- | --- |

21.

În plus, CS își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că această practică ar putea pune în pericol reușita investigațiilor. În calitatea sa de organism investigativ în cazuri interne, OLAF depinde în foarte mare măsură de respectul și de încrederea pe care le inspiră pentru a fi în măsură să încurajeze martorii și denunțătorii să se exprime și să semnaleze un presupus comportament fraudulos sau corupt. Această practică de transmitere a rapoartelor reprezintă o amenințare directă în ceea ce privește încrederea pe care potențialii martori și denunțători trebuie să o aibă și îi poate descuraja să prezinte informații și să ofere asistență OLAF. Pe de altă parte, este important de menționat că este posibil ca închiderea unei investigații fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare să se fi datorat unor factori susceptibili să înregistreze modificări în viitor. Dacă într-o astfel de situație raportul final de caz este comunicat în afara OLAF, o eventuală nouă investigație privind aceeași chestiune ar putea fi îngreunată în mod inutil.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 22. | Transmiterea rapoartelor finale elaborate în urma investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare poate fi pusă sub semnul întrebării din perspectiva mai multor aspecte pur juridice, referitoare atât la secretul profesional, cât și la chestiuni în materie de protecție a datelor, astfel cum s-a subliniat anterior. În plus, această practică va afecta, în mod inevitabil, eficiența funcțiilor investigative ale OLAF și, cel puțin, este de natură să ofere altor instituții mijloace neadecvate pentru a influența activitatea investigativă a OLAF, ceea ce ar avea un impact negativ asupra încrederii publicului în independența OLAF. |
| --- | --- |

22.

Transmiterea rapoartelor finale elaborate în urma investigațiilor interne închise fără a fi prevăzute acțiuni ulterioare poate fi pusă sub semnul întrebării din perspectiva mai multor aspecte pur juridice, referitoare atât la secretul profesional, cât și la chestiuni în materie de protecție a datelor, astfel cum s-a subliniat anterior. În plus, această practică va afecta, în mod inevitabil, eficiența funcțiilor investigative ale OLAF și, cel puțin, este de natură să ofere altor instituții mijloace neadecvate pentru a influența activitatea investigativă a OLAF, ceea ce ar avea un impact negativ asupra încrederii publicului în independența OLAF.

| 23. | CS recomandă insistent ca OLAF să reanalizeze decizia sa de a transmite instituțiilor, organismelor, oficiilor sau agențiilor vizate rapoartele finale de caz menționate în prezentul aviz fără a lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că această practică este conformă cu legislația UE și nu pune în pericol eficiența și independența investigațiilor sale. |
| --- | --- |

23.

CS recomandă insistent ca OLAF să reanalizeze decizia sa de a transmite instituțiilor, organismelor, oficiilor sau agențiilor vizate rapoartele finale de caz menționate în prezentul aviz fără a lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că această practică este conformă cu legislația UE și nu pune în pericol eficiența și independența investigațiilor sale.

---

(1)  Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

1

(2)  Articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

2

(3)  Notificarea închiderii cazului fără trimiterea unei scrisori în care să fie prevăzute acțiuni ulterioare.

3

(4)  Conform punctului 3.4.3.6.2 (Proceduri operaționale) din Manualul OLAF. Acest punct a fost eliminat în noua versiune a manualului, actualizată în iulie 2011.

4

(5)  A se vedea procesul-verbal al reuniunii directorilor din 23 iunie 2011.

5

(6)  Nota Ares (2011) 687782 din 27 iunie 2011: „Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l'OLAF ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services” (în limba franceză în original).

6

(7)  Nota Ares (2011) 725801 din 5 iulie 2011.

7

(8)  Nota „par laquelle je [the Secretary General of the EC] rappelais l'obligation faite à l'OLAF par le Règlement 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite” (în limba franceză în original).

8

(9)  Cu toate acestea, numai în cadrul a două investigații, scrisoarea care însoțește raportul final de caz menționează explicit articolul respectiv ca temei juridic al acestei transmiteri.

9

(10)  A se vedea avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind o notificare pentru efectuarea unei verificări prealabile, primită din partea responsabilului cu protecția datelor din cadrul Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), referitoare la investigațiile interne efectuate de OLAF, 23 iunie 2006, cazul 2005-418.

10

(11)  SEC(2003) 871, versiune consolidată, 14.8.2003.

11

(12)  Articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

12

(13)  Articolul 1 alineatul (3) din anexa IX la Statutul funcționarilor: „În cazul în care, în urma unei anchete conduse de OLAF, acuzațiile formulate împotriva unui funcționar se dovedesc neîntemeiate, ancheta se încheie fără a se lua vreo altă măsură, prin decizia directorului OLAF, care va comunica acest lucru în scris funcționarului și instituției sale”.

13

(14)  Decizia 1999/396/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 2 iunie 1999 privind condițiile și metodele de efectuare a investigațiilor interne pentru combaterea fraudei, a corupției și a oricăror activități ilegale care afectează interesele Comunităților [SEC(1999) 802] (JO L 149, 16.6.1999, p. 57). Pentru celelalte instituții, a se vedea deciziile interne ale acestora de punere în aplicare a modelului de decizie din Acordul interinstituțional.

14

(15)  În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, DG OLAF membrii Comitetului de supraveghere asigură aplicarea articolului respectiv [articolul 8] și a fostelor articole 286 și 287 din tratat.

15

(16)  Articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999: „Informațiile transmise sau obținute în cursul investigațiilor interne, indiferent de forma acestora, sunt supuse secretului profesional și se bucură de protecția acordată de dispozițiile aplicabile instituțiilor Comunităților Europene. Aceste informații nu pot să fie comunicate altor persoane decât celor din cadrul instituțiilor Comunităților Europene sau din statele membre a căror funcție necesită cunoașterea acestora și nu pot fi utilizate în alte scopuri decât în lupta antifraudă, împotriva corupției sau oricăror alte activități ilegale.”

16

(17)  A se vedea, de asemenea, avizul CS nr. 5/2010, punctul 19.

17

(18)  A se vedea, de asemenea, hotărârea din 12 septembrie 2007 în cauza T-259/03, Nikolaou/Comisia, punctul 191.

18

(19)  Articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

19

(20)  Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. A se vedea, de asemenea, avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind investigațiile interne, citat anterior, punctul 2.2.6.

20

(21)  Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

21

(22)  A se vedea avizul AEPD privind o notificare pentru efectuarea unei verificări prealabile, primită din partea responsabilului cu protecția datelor din cadrul Oficiului European de Luptă Antifraudă, referitoare la operațiunile de prelucrare a datelor aferente acțiunilor ulterioare (disciplinare, administrative, judiciare, financiare), cazurile 2006-544, 2006-545, 2006-546, 2006-547, 27 martie 2007, punctul 2.2.6.

22

(23)  A se vedea avizul AEPD privind Memorandumul de înțelegere, cazul 2009-011, punctul 3.4 (Aviz privind o notificare pentru efectuarea unei verificări prealabile, primită din partea responsabilului cu protecția datelor din cadrul Comisiei Europene, referitoare la gestionarea informațiilor transmise de OLAF în cadrul Memorandumului de înțelegere). CS menționează, de asemenea, declarația Curții Europene a Drepturilor Omului conform căreia semnalarea de către un funcționar sau un angajat în sectorul public a unui comportament ilegal sau a unor nereguli la locul de muncă ar trebui, în anumite circumstanțe, să beneficieze de protecție, în special în cazul în care angajatul respectiv face parte dintr-un grup restrâns de persoane care au cunoștință despre ceea ce se întâmplă la locul de muncă și, în consecință, se află în cea mai bună poziție pentru a acționa în interesul public (a se vedea hotărârile în următoarele cauze: hotărârea din 12 februarie 2008, Guja/Moldova [GC], nr. 14277/04, punctul 72; hotărârea din din 19 februarie 2009, Marchenko/Ucraina, nr. 4063/04, punctul 46; hotărârea din 21 iulie 2011, Heinisch/Germania, nr. 28274/08, punctul 63).

23

(24)  Articolul 27 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

24

(25)  A se vedea avizul AEPD privind investigațiile interne, citat anterior, punctul 2.2.1.

25

(26)  Hotărârea din 8 iulie 2008 în cauza T-48/05, Franchet și Byk/Comisia (nr. 2), punctul 218 și hotărârea din 12 septembrie 2007 în cauza T-259/03, Nikolaou/Comisia, punctul 210.

26

---