# Euroopa Liidu C 100/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.100.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 100 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide3. aprill 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.100.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 100

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide3. aprill 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | OLAF |
| 2012/C 100/01 | OLAFi järelevalvekomitee tegevusaruanne (jaanuar 2011-november 2011) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

OLAF

2012/C 100/01

OLAFi järelevalvekomitee tegevusaruanne (jaanuar 2011-november 2011)

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

OLAF

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 100/1

---

OLAFi järelevalvekomitee tegevusaruanne

jaanuar 2011-november 2011

2012/C 100/01

OLAFi järelevalvekomitee liikmed

| | Diemut R. THEATO

  Esimees
  Euroopa Parlamendi endine liige
  Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni endine esimees, Saksamaa |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Esimees

Euroopa Parlamendi endine liige

Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni endine esimees, Saksamaa

| | Peter STRÖMBERG

  Audiitorite koja nõukogu direktor, Rootsi |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Audiitorite koja nõukogu direktor, Rootsi

| | Kálmán GYÖRGYI

  Ungari Vabariigi endine peaprokurör, Ungari |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Ungari Vabariigi endine peaprokurör, Ungari

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  Ülemkohtu prokurör, Hispaania |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Ülemkohtu prokurör, Hispaania

| | Rosalind WRIGHT

  Pettustevastase võitluse nõuandekomisjoni esimees, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

Pettustevastase võitluse nõuandekomisjoni esimees, Ühendkuningriik

SISUKORD

ESIMEHE EESSÕNA JÄRELEVALVEKOMITEE TEGEVUSARUANDELE

| 1. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1.

| 2. | OLAFI JUURDLUSTE SÕLTUMATUSE ÕIGUSLIKUD TAGATISED |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | OLAFi peadirektori sõltumatus |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | OLAFi peadirektori värbamine |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | OLAFi peadirektori sõltumatuse tagamise meetmed |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Peadirektori asetäitja |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | Järelevalvekomitee roll |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Järelevalvekomitee juurdepääs OLAFi juhtumitoimikutele |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Järelevalvekomitee sekretariaat |
| --- | --- |

2.2.2.

| 3. | OLAFI JUURDLUSÜLESANNETE TÄITMISE KONTROLL |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | OLAFi pädevus ja juurdlusvolitus |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Juurdluste kestus |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Menetlustagatiste täitmine juurdlustes |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Koostöö ja teabevahetus liikmesriikidega |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Koostöö ja teabevahetus institutsioonide, organite ja asutustega seoses OLAFi juurdlusülesannetega |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | OLAFi juurdepääs institutsioonide hallatavale teabele |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Suhted juurdlus- ja distsiplinaarameti ja teiste ELi institutsioonide talitustega |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | OLAFi soovituste täitmise jälgimine institutsioonides |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Institutsiooni, organi või asutuse peasekretäri/presidendi nõusolek lükata edasi kohustuse täitmine anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Juhtumiaruannete edastamine ja teabe andmine OLAFilt institutsioonidele, organitele ja asutustele |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Seisukohtade vahetamine institutsioonidega |
| --- | --- |

3.5.6.

| 4. | JUHTIMISE MÕJU JÄLGIMINE OLAFI JUURDLUSÜLESANNETELE |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Juurdluste juhtimine |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Juurdluste kavandamine ja strateegiline juhtimine |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Juurdluste sisekontroll |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | OLAFi juurdlusülesannetega seotud eelarve, halduskorraldus ning personalipoliitika |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | OLAFi juurdluste menetluseeskirjad (käsiraamat) |
| --- | --- |

4.3.

JÄRELDUSED

| I LISA. | Järelevalvekomitee koosolekute kalender |
| --- | --- |

I LISA.

| II LISA. | Loetelu arvamustest, mis järelevalvekomitee võttis vastu ajavahemikul 1. detsember 2005 – 30. november 2011 |
| --- | --- |

II LISA.

| III LISA. | Arvamus 1/2011 „Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdepääs komisjoni käsutuses olevatele andmetele personali kohta” |
| --- | --- |

III LISA.

| IV LISA. | Arvamus nr 2/2011 „Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) volitused sisejuurdluste sõltumatuks toimetamiseks ELi institutsioonides” |
| --- | --- |

IV LISA.

| V LISA. | Arvamus nr 3/2011 „OLAFi 2012. aasta esialgne eelarveprojekt” |
| --- | --- |

V LISA.

| VI LISA. | Arvamus nr 4/2011 muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999 |
| --- | --- |

VI LISA.

| VII LISA. | Arvamus nr 5/2011 „Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolt juhtumite lõpparuannete edastamine institutsioonidele pärast sisejuurdlusi, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata” |
| --- | --- |

VII LISA.

ESIMEHE EESSÕNA JÄRELEVALVEKOMITEE TEGEVUSARUANDELE

Mul on hea meel esitleda Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee viimast tegevusaruannet. See on lõplik tegevusaruanne meie komitee kohta, mille ametiaeg algas 2005. aasta detsembris.

Komitee jaoks oli meie volituste viimane aasta eriti töörohke, sest ametisse asus uus peadirektor, kiirendati määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi, mille tagajärjel tekkis arutelu, milles järelevalvekomitee aktiivselt osales, ning Euroopa Kontrollikoda viis OLAFis läbi järelauditi.

Nüüd on käes aeg anda meie tööle üldine hinnang. Seetõttu on järelevalvekomitee käesoleva viimase aastaaruande vorm teistsugune, et anda parem ülevaade meie tegevusest kuue ametis oldud aasta jooksul. 2011. aasta tegevuse kokkuvõtmise kõrval on selle aruande eesmärk anda ülevaade põhiküsimustest, millele järelevalvekomitee oma järelevalvetegevuses keskendus.

Järelevalvekomitee on alati olnud täielikult pühendunud sellele, et aidata OLAFit võitluses pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, mis kahjustab Euroopa Liidu finantshuve, ning kindlustada OLAFi sõltumatust juurdluste pideva järelevalve kaudu.

Järelevalvekomitee tegi mitu aastat tihedat koostööd OLAFi esimese peadirektori, hiljuti meie seast lahkunud Franz-Hermann Brüneriga ning alates 2010. aasta jaanuarist peadirektori kohusetäitja Nicholas Ilettiga. 2010. aastal osales järelevalvekomitee aktiivselt uue peadirektori valimismenetluses ning kohtus pärast Giovanni Kessleri ametissemääramist 2011. aasta veebruaris temaga mitu korda.

Samuti on järelevalvekomitee pidanud tähtsaks korrapäraste kontaktide hoidmist ELi institutsioonide ja OLAFi partnerite ning sidusrühmadega, eriti sellepärast, et OLAF toetub neile oma juurdlustele järgnevate soovituste tulemusliku täitmise tagamisel. Järelevalvekomitee hindab kõrgelt häid suhteid Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Kontrollikojaga, kellega komitee korrapäraselt kohtus, et arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi seoses OLAFiga. Järelevalvekomiteel jääb üle vaid loota, et see viljakas suhe jätkub.

OLAFi kriitilise sõbrana on järelevalvekomitee OLAFit vajaduse korral toetanud, julgustades teda pidama kinni oma headest tavadest ning tuues samal ajal esile need ameti juurdlusülesannete täitmisega seotud küljed, mis vajavad täiustamist.

Eelkõige on järelevalvekomitee pidevalt toonitanud seda, et OLAFil tuleb keskenduda oma põhilisele juurdlustegevusele ning suunata oma jõupingutused suurematele juhtumitele, töötades välja järjekindla ja püsiva lähenemisviisi vähem tähtsatele juhtumitele. Samuti soovitas järelevalvekomitee OLAFil kiirendada juurdlusprotsessi paremat juhtimist kogu juurdlustegevuse parema kavandamise ja juhtumite tõhusama prioriseerimise teel. Peale selle on järelevalvekomitee tõstnud pidevalt esile vajadust nõuetekohaste ja selgete juurdluste menetluseeskirjade järele ning soovitanud parandada nii OLAFi käsiraamatus olevaid eeskirju kui ka nende täitmist juurdluste igas etapis.

Meie tegevust kogu 2011. aasta jooksul saab käsitada kui järjekordset näidet meie toetavast ent kritiseerivast rollist. Kokku esitas järelevalvekomitee viis OLAFi juurdlusülesannetega seotud arvamust. Esimeses arvamuses, mis esitati peadirektori kohusetäitja palvel, toetas järelevalvekomitee OLAFi vajadust pääseda juurdluse hindamise etapis juurde Euroopa Komisjoni personali andmebaasidele. Teine arvamus koostati uue peadirektori palvel ning selles kinnitati OLAFi pädevust uurida väidetavat korruptsiooni seoses Euroopa Parlamendi liikmetega. Kolmas arvamus käsitles OLAFi eelarveprojekti 2012. aastaks. Järelevalvekomitee toetas OLAFi juhtkonna soovi ise otsustada, kuidas jagada OLAFi-siseselt saabuva aasta kulude kärped, mis Euroopa Komisjon ametile ette kirjutas. Neljandas arvamuses uuris järelevalvekomitee Euroopa Komisjoni ettepanekut reformida määrust (EÜ) nr 1073/1999 OLAFi juurdluste kohta. Järelevalvekomitee viimases arvamuses käsitleti OLAFi tava edastada asjaomastele institutsioonidele, organitele ja asutustele juhtumiaruanded, mis on koostatud järelmeetmeteta lõpetatud sisejuurdluste järel. Järelevalvekomitee juhtis tähelepanu sellise tava tagajärgedele OLAFi juurdluste tõhususe ja sõltumatuse seisukohalt.

Järelevalvekomiteele teeb rõõmu, et OLAF on aastate jooksul astunud samme paljude komitee soovituste elluviimiseks. Samas on järelevalvekomitee kursis ka sellega, et mitme küsimusega on vaja veel tegelda. Eriti tuleb OLAFil võtta meetmeid selleks, et koondada tähelepanu uuesti oma juurdlusülesannetele ning parandada oma üldist tõhusust juurdluste parema juhtimise teel, eriti seoses nende pikkusega, ning kontrollida nende juhtimist ja järelevalvet. Järelevalvekomitee loodab, et 1. veebruaril 2012 jõustuv OLAFi ümberkorraldamine aitab need probleemid lahendada. OLAFi edusammude jälgimine, eriti eespool nimetatud valdkondades, jääb järgmise järelevalvekomitee ülesandeks.

Oleme oma ametiaja jooksul arendanud OLAFiga konstruktiivsed suhted. Arvukad kohtumised OLAFi juhtkonna ja töötajatega on loonud võimaluse väärtuslike seisukohtade vahetamiseks ja teabe jagamiseks. Järelevalvekomitee tahab tänada OLAFi töötajaid ja peadirektorit nende valmisoleku eest teha kogu meie ametiaja jooksul järelevalvekomiteega koostööd ning muuta meie ülesanne nende abiga hõlpsamaks ja nauditavamaks.

Eriti tahan enda ja järelevalvekomitee liikmete nimel avaldada tunnustust meie sekretariaadi töötajatele, kelle töökuse ja lojaalse toetuseta me ei oleks saanud oma tööd teha. Nendega oli väga meeldiv koos töötada.

Diemut Theato

OLAFi järelevalvekomitee

esimees

1.   SISSEJUHATUS

SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee moodustati eesmärgiga tugevdada OLAFi sõltumatust ameti juurdlusülesannete korrapärase järelevalve kaudu, hoidudes samas sekkumast käimasolevate juurdluste läbiviimisesse. Samuti aitab järelevalvekomitee OLAFi peadirektorit tema ülesannete täitmisel eesmärgiga toetada OLAFi tegevust ning tagada juurdluste läbiviimine vastavalt rangetele normidele. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee moodustati eesmärgiga tugevdada OLAFi sõltumatust ameti juurdlusülesannete korrapärase järelevalve kaudu, hoidudes samas sekkumast käimasolevate juurdluste läbiviimisesse. Samuti aitab järelevalvekomitee OLAFi peadirektorit tema ülesannete täitmisel eesmärgiga toetada OLAFi tegevust ning tagada juurdluste läbiviimine vastavalt rangetele normidele.

| 2. | Järelevalvekomitee täidab seda rolli OLAFi peadirektorile arvamuste esitamisega, milles ta annab soovitusi, kuidas OLAF saaks oma tegevust komitee arvates asjakohastes ja vajalikes valdkondades paremaks muuta. Samuti esitab järelevalvekomitee aastaaruanded oma tegevuse kohta ELi institutsioonidele. |
| --- | --- |

2.

Järelevalvekomitee täidab seda rolli OLAFi peadirektorile arvamuste esitamisega, milles ta annab soovitusi, kuidas OLAF saaks oma tegevust komitee arvates asjakohastes ja vajalikes valdkondades paremaks muuta. Samuti esitab järelevalvekomitee aastaaruanded oma tegevuse kohta ELi institutsioonidele.

| 3. | See tegevusaruanne käsitleb järelevalvekomitee liikmete volituste kuueaastast perioodi, mis algas 2005. aasta detsembris. |
| --- | --- |

3.

See tegevusaruanne käsitleb järelevalvekomitee liikmete volituste kuueaastast perioodi, mis algas 2005. aasta detsembris.

| 4. | Ametiaja jooksul oli järelevalvekomitee põhikohustus tagada, et miski ei ohustaks OLAFi sõltumatust. Järelevalvekomitee on seisukohal, et lubamatu mõju avaldamise riskid juurdluse algatamisel, teostamisel ja läbiviimisel võivad pärineda mis tahes allikast ning on pööranud erilist tähelepanu varjatumatele surveavaldustele, mis võivad kahjustada OLAFi sõltumatust, näiteks institutsioonide, organite ja asutuste, liikmesriikide või teiste kolmandate poolte püüdlused takistada OLAFit kas juurdluse algatamisel või selle käigus, hoidudes tõendite või dokumentide edastamisest OLAFile või sellega viivitades, takistades teda juurdlustegevuses või piirates põhjendamatult OLAFi vahendeid, olgu selleks tegevusvahendid, rahalised vahendid või inimressursid. Seega on järelevalvekomitee OLAFi juurdluste järelevalvega seoses tegelenud väga erinevate küsimustega. |
| --- | --- |

4.

Ametiaja jooksul oli järelevalvekomitee põhikohustus tagada, et miski ei ohustaks OLAFi sõltumatust. Järelevalvekomitee on seisukohal, et lubamatu mõju avaldamise riskid juurdluse algatamisel, teostamisel ja läbiviimisel võivad pärineda mis tahes allikast ning on pööranud erilist tähelepanu varjatumatele surveavaldustele, mis võivad kahjustada OLAFi sõltumatust, näiteks institutsioonide, organite ja asutuste, liikmesriikide või teiste kolmandate poolte püüdlused takistada OLAFit kas juurdluse algatamisel või selle käigus, hoidudes tõendite või dokumentide edastamisest OLAFile või sellega viivitades, takistades teda juurdlustegevuses või piirates põhjendamatult OLAFi vahendeid, olgu selleks tegevusvahendid, rahalised vahendid või inimressursid. Seega on järelevalvekomitee OLAFi juurdluste järelevalvega seoses tegelenud väga erinevate küsimustega.

| 5. | Järelevalvekomitee pööras erilist tähelepanu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/1999 (1) sätestatud OLAFi sõltumatust tagavate õigussätete täitmisele: OLAFi peadirektori ametikohaga seotud tagatised ning järelevalvekomitee olemasolu ja volitused. Järelevalvekomitee osales aktiivselt OLAFi uue peadirektori värbamismenetluses ja väljendas oma seisukohti määruse (EÜ) nr 1073/1999 (2) reformiga seotud muudatuste kohta nii seoses nimetatud menetluse kui ka muudatustega, mis käsitlevad OLAFi peadirektori volitusi, staatust, rolli ja sõltumatust. |
| --- | --- |

5.

Järelevalvekomitee pööras erilist tähelepanu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/1999 (1) sätestatud OLAFi sõltumatust tagavate õigussätete täitmisele: OLAFi peadirektori ametikohaga seotud tagatised ning järelevalvekomitee olemasolu ja volitused. Järelevalvekomitee osales aktiivselt OLAFi uue peadirektori värbamismenetluses ja väljendas oma seisukohti määruse (EÜ) nr 1073/1999 (2) reformiga seotud muudatuste kohta nii seoses nimetatud menetluse kui ka muudatustega, mis käsitlevad OLAFi peadirektori volitusi, staatust, rolli ja sõltumatust.

1

2

| 6. | Järelevalvekomitee jälgis tähelepanelikult OLAFi juurdlusülesannete täitmist, et tuvastada OLAFile igasuguse lubamatu surve avaldamine, mis võiks seada ohtu ameti sõltumatuse. Rea erilaadsete juhtumitoimikute esindusliku valimi põhjaliku uurimise ja OLAFi uurijate, juhtide ja direktoritega peetud arvukate arutelude põhjal hindas järelevalvekomitee neid aspekte, mida ta pidas oluliseks OLAFi juurdlustegevuse tõhususe, tulemuslikkuse ja sõltumatuse seisukohast: OLAFi pädevus ja volitused juurdluste läbiviimiseks, juurdluste kestus, OLAFis juurdluste ajal menetluseeskirjade järgimine, koostöö ja teabevahetus liikmesriikide, institutsioonide, organite ja asutustega seoses OLAFi juurdlusülesannetega. |
| --- | --- |

6.

Järelevalvekomitee jälgis tähelepanelikult OLAFi juurdlusülesannete täitmist, et tuvastada OLAFile igasuguse lubamatu surve avaldamine, mis võiks seada ohtu ameti sõltumatuse. Rea erilaadsete juhtumitoimikute esindusliku valimi põhjaliku uurimise ja OLAFi uurijate, juhtide ja direktoritega peetud arvukate arutelude põhjal hindas järelevalvekomitee neid aspekte, mida ta pidas oluliseks OLAFi juurdlustegevuse tõhususe, tulemuslikkuse ja sõltumatuse seisukohast: OLAFi pädevus ja volitused juurdluste läbiviimiseks, juurdluste kestus, OLAFis juurdluste ajal menetluseeskirjade järgimine, koostöö ja teabevahetus liikmesriikide, institutsioonide, organite ja asutustega seoses OLAFi juurdlusülesannetega.

| 7. | Järelevalvekomitee hindas OLAFi juhtimise mõju juurdlustele. Esmajoones pööras järelevalvekomitee tähelepanu sellistele küsimustele nagu juurdluste juhtimine, eelarve, aga ka halduskorraldus ning personalipoliitika seoses OLAFi juurdlusülesannetega ning OLAFi juurdluste menetluseeskirjadega. |
| --- | --- |

7.

Järelevalvekomitee hindas OLAFi juhtimise mõju juurdlustele. Esmajoones pööras järelevalvekomitee tähelepanu sellistele küsimustele nagu juurdluste juhtimine, eelarve, aga ka halduskorraldus ning personalipoliitika seoses OLAFi juurdlusülesannetega ning OLAFi juurdluste menetluseeskirjadega.

2.   OLAFI JUURDLUSTE SÕLTUMATUSE ÕIGUSLIKUD TAGATISED

OLAFI JUURDLUSTE SÕLTUMATUSE ÕIGUSLIKUD TAGATISED

| 8. | Kuigi halduslikust seisukohast on OLAF ametlikult Euroopa Komisoni osa, ei sõltu ta komisjonist oma juurdlustegevuses. OLAFi juurdlusi reguleerivas õigusraamistikus on sätestatud kaks tagatiste kogumit, mille eesmärk on kindlustada OLAFi tegevuse sõltumatus ning see, et amet „korraldab juurdluse nõuetekohaselt”: (3) OLAFi peadirektori sõltumatus ja järelevalvekomitee roll. |
| --- | --- |

8.

Kuigi halduslikust seisukohast on OLAF ametlikult Euroopa Komisoni osa, ei sõltu ta komisjonist oma juurdlustegevuses. OLAFi juurdlusi reguleerivas õigusraamistikus on sätestatud kaks tagatiste kogumit, mille eesmärk on kindlustada OLAFi tegevuse sõltumatus ning see, et amet „korraldab juurdluse nõuetekohaselt”: (3) OLAFi peadirektori sõltumatus ja järelevalvekomitee roll.

3

2.1.   
  OLAFi peadirektori sõltumatus

OLAFi peadirektori sõltumatus

| 9. | OLAFi juurdlusjuhtumite algatamise, läbiviimise ja lõpetamise kohta teeb otsuseid ainult OLAFi peadirektor. Seetõttu on tema sõltumatus vältimatu eeltingimus, et OLAF saaks viia haldusjuurdlusi läbi välise mõju või surve avaldamiseta. Järelevalvekomitee väljendas mitmes arvamuses oma seisukohti peadirektori värbamise, tema sõltumatuse tagamise ning asendamise küsimuses. |
| --- | --- |

9.

OLAFi juurdlusjuhtumite algatamise, läbiviimise ja lõpetamise kohta teeb otsuseid ainult OLAFi peadirektor. Seetõttu on tema sõltumatus vältimatu eeltingimus, et OLAF saaks viia haldusjuurdlusi läbi välise mõju või surve avaldamiseta. Järelevalvekomitee väljendas mitmes arvamuses oma seisukohti peadirektori värbamise, tema sõltumatuse tagamise ning asendamise küsimuses.

2.1.1.   OLAFi peadirektori värbamine

OLAFi peadirektori värbamine

| 10. | 2010. aastal osales järelevalvekomitee aktiivselt peadirektori ametissemääramises ja esitas arvamuse nr 2/2010 OLAFi peadirektori ametissenimetamise kohta. Järelevalvekomitee leidis, et OLAFi edukas toimimine nõuab selle peadirektorilt kindlat inimeste juhtimise oskust, häid juhtimisoskusi ning tõestatud võimet juhtida suuri meeskondi. Täpsemalt juhtis järelevalvekomitee tähelepanu sellele, et OLAFi peadirektor peaks suutma juhtida keerulist, mitmeid ülesandeid täitvat organisatsiooni rahvusvahelises keskkonnas, et saavutada konkreetseid tulemusi võitluses pettuse ja korruptsiooni vastu Euroopas ning olema otsusekindel. Tal peaks olema selles vallas piisavad kogemused, et pälvida väga spetsialiseerunud meeskonna lojaalsus ja lugupidamine ning kindlustada usaldusväärsus nii OLAFis endas kui väljaspool. |
| --- | --- |

10.

2010. aastal osales järelevalvekomitee aktiivselt peadirektori ametissemääramises ja esitas arvamuse nr 2/2010 OLAFi peadirektori ametissenimetamise kohta. Järelevalvekomitee leidis, et OLAFi edukas toimimine nõuab selle peadirektorilt kindlat inimeste juhtimise oskust, häid juhtimisoskusi ning tõestatud võimet juhtida suuri meeskondi. Täpsemalt juhtis järelevalvekomitee tähelepanu sellele, et OLAFi peadirektor peaks suutma juhtida keerulist, mitmeid ülesandeid täitvat organisatsiooni rahvusvahelises keskkonnas, et saavutada konkreetseid tulemusi võitluses pettuse ja korruptsiooni vastu Euroopas ning olema otsusekindel. Tal peaks olema selles vallas piisavad kogemused, et pälvida väga spetsialiseerunud meeskonna lojaalsus ja lugupidamine ning kindlustada usaldusväärsus nii OLAFis endas kui väljaspool.

| 11. | Veelgi enam, oma arvamuses nr 3/2010 avaldas järelevalvekomitee toetust uuele värbamismenetlusele, mis on sätestatud muudetud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 12 lõikes 2. See menetlus vastab täielikult sõltumatuse nõudele ning kolme institutsiooni – Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühiskokkulepe aitab OLAFi peadirektori positsiooni kindlustada. |
| --- | --- |

11.

Veelgi enam, oma arvamuses nr 3/2010 avaldas järelevalvekomitee toetust uuele värbamismenetlusele, mis on sätestatud muudetud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 12 lõikes 2. See menetlus vastab täielikult sõltumatuse nõudele ning kolme institutsiooni – Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühiskokkulepe aitab OLAFi peadirektori positsiooni kindlustada.

2.1.2.   OLAFi peadirektori sõltumatuse tagamise meetmed

OLAFi peadirektori sõltumatuse tagamise meetmed

| 12. | OLAFi peadirektor peab oma kohustusi täitma täiesti sõltumatult. Veelgi enam, ta kannab üldist vastutust OLAFi kui terviku tegevuse sõltumatuse tagamise eest ja järelevalvekomitee on peadirektorit selles ülesandes alati toetanud. OLAFi juurdlusi reguleerivas õigusraamistikus on sätestatud mitmed meetmed, mis võimaldavad OLAFi peadirektoril tegutseda sõltumatult. Järelevalvekomitee väljendas mõne meetme kohta oma seisukohti arvamustes ja eelmistes aastaaruannetes. |
| --- | --- |

12.

OLAFi peadirektor peab oma kohustusi täitma täiesti sõltumatult. Veelgi enam, ta kannab üldist vastutust OLAFi kui terviku tegevuse sõltumatuse tagamise eest ja järelevalvekomitee on peadirektorit selles ülesandes alati toetanud. OLAFi juurdlusi reguleerivas õigusraamistikus on sätestatud mitmed meetmed, mis võimaldavad OLAFi peadirektoril tegutseda sõltumatult. Järelevalvekomitee väljendas mõne meetme kohta oma seisukohti arvamustes ja eelmistes aastaaruannetes.

| 13. | Muu hulgas on OLAFi peadirektori pädevuses otsustada juurdluste algatamise, läbiviimise ja neile järgnevate aruannete koostamise üle, ilma et ta peaks taotlema või võtma vastu juhiseid kelleltki teiselt (4). Peale selle võib OLAFi peadirektor esitada hagi Euroopa Komisjoni vastu, kui tema arvates seab komisjoni võetud meede kahtluse alla tema sõltumatuse. Arvestades hiljutisi arusaamatusi Euroopa Parlamendi ja OLAFi vahel, leidis järelevalvekomitee oma arvamuses nr 4/2011, et muudetud ettepanekus määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmiseks tuleks seda võimalust laiendada kõigi institutsioonide, organite ja asutuste suhtes (5). Sellisel juhul peaks peadirektor järelevalvekomiteed kohe teavitama ja otsima talt täielikku toetust. |
| --- | --- |

13.

Muu hulgas on OLAFi peadirektori pädevuses otsustada juurdluste algatamise, läbiviimise ja neile järgnevate aruannete koostamise üle, ilma et ta peaks taotlema või võtma vastu juhiseid kelleltki teiselt (4). Peale selle võib OLAFi peadirektor esitada hagi Euroopa Komisjoni vastu, kui tema arvates seab komisjoni võetud meede kahtluse alla tema sõltumatuse. Arvestades hiljutisi arusaamatusi Euroopa Parlamendi ja OLAFi vahel, leidis järelevalvekomitee oma arvamuses nr 4/2011, et muudetud ettepanekus määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmiseks tuleks seda võimalust laiendada kõigi institutsioonide, organite ja asutuste suhtes (5). Sellisel juhul peaks peadirektor järelevalvekomiteed kohe teavitama ja otsima talt täielikku toetust.

4

5

| 14. | Veelgi enam, erinevalt Euroopa Komisjoni teistest peadirektoritest on OLAFi peadirektoril volitus tegutseda ametisse nimetava asutusena või asutusena, kellel on õigus sõlmida töölepinguid (6). Arvestades, et ta peaks juhtima inimressurssi viisil, mis vastab parimal võimalikul viisil OLAFi tegevusvajadustele, on järelevalvekomitee veendunud, et seda rolli tuleks tugevdada, andes peadirektorile vabaduse värvata vajalike oskuste ja ettevalmistusega uurimispersonali kogu OLAFi tegevuse läbiviimiseks. Värbamise eest peaks vastutama peadirektor ainuisikuliselt ning seda ei tohiks siduda ülejäänud Euroopa Komisjoni värbamismenetlusega. Seda kohustust ei tohiks Euroopa Komisjonile allutada. Järelevalvekomitee kordab taas, et vaja on paremini koostatud personalipoliitikat, mille tagaks juhtkonna püstitatud tegevuseesmärke väljendava strateegia vastuvõtmine (7). |
| --- | --- |

14.

Veelgi enam, erinevalt Euroopa Komisjoni teistest peadirektoritest on OLAFi peadirektoril volitus tegutseda ametisse nimetava asutusena või asutusena, kellel on õigus sõlmida töölepinguid (6). Arvestades, et ta peaks juhtima inimressurssi viisil, mis vastab parimal võimalikul viisil OLAFi tegevusvajadustele, on järelevalvekomitee veendunud, et seda rolli tuleks tugevdada, andes peadirektorile vabaduse värvata vajalike oskuste ja ettevalmistusega uurimispersonali kogu OLAFi tegevuse läbiviimiseks. Värbamise eest peaks vastutama peadirektor ainuisikuliselt ning seda ei tohiks siduda ülejäänud Euroopa Komisjoni värbamismenetlusega. Seda kohustust ei tohiks Euroopa Komisjonile allutada. Järelevalvekomitee kordab taas, et vaja on paremini koostatud personalipoliitikat, mille tagaks juhtkonna püstitatud tegevuseesmärke väljendava strateegia vastuvõtmine (7).

6

7

| 15. | Lõpetuseks rõhutas järelevalvekomitee oma arvamuses nr 4/2011, et OLAFi juurdluste jätkuv sõltumatu läbiviimine on oluline ja peadirektori juurdlustegevusega seotud kohustuste mis tahes delegeerimine ühele või mitmele OLAFi töötajale ei tohiks kahandada määratud isiku vastutust institutsioonide ees ega ohustada tema sõltumatust (8). |
| --- | --- |

15.

Lõpetuseks rõhutas järelevalvekomitee oma arvamuses nr 4/2011, et OLAFi juurdluste jätkuv sõltumatu läbiviimine on oluline ja peadirektori juurdlustegevusega seotud kohustuste mis tahes delegeerimine ühele või mitmele OLAFi töötajale ei tohiks kahandada määratud isiku vastutust institutsioonide ees ega ohustada tema sõltumatust (8).

8

2.1.3.   Peadirektori asetäitja

Peadirektori asetäitja

| 16. | Jaanuaris 2010 olid institutsioonid olukorras, kus OLAFi peadirektori ametikohale, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikliga 12, ei olnud määratud ühtegi inimest ning kui Euroopa Komisjon määras peadirektori kohusetäitja kahe teise institutsiooniga (Euroopa Parlament ja nõukogu) eelnevalt konsulteerimata ja kokku leppimata. Järelevalvekomitee väljendas seisukohta, et OLAFi peadirektori kohusetäitja rolli vahepealsel perioodil täitev inimene peaks seda tegema kolme institutsiooni ühisel kokkuleppel (9). |
| --- | --- |

16.

Jaanuaris 2010 olid institutsioonid olukorras, kus OLAFi peadirektori ametikohale, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikliga 12, ei olnud määratud ühtegi inimest ning kui Euroopa Komisjon määras peadirektori kohusetäitja kahe teise institutsiooniga (Euroopa Parlament ja nõukogu) eelnevalt konsulteerimata ja kokku leppimata. Järelevalvekomitee väljendas seisukohta, et OLAFi peadirektori kohusetäitja rolli vahepealsel perioodil täitev inimene peaks seda tegema kolme institutsiooni ühisel kokkuleppel (9).

9

| 17. | Neid sündmusi arvestades pidas järelevalvekomitee oluliseks tagada OLAFi juurdluste jätkuv sõltumatu läbiviimine peadirektori asetäitja alalise ametikoha loomisega määruses (EÜ) nr 1073/1999, kes asendaks peadirektorit viimase teenistusest lahkumise, pensionile jäämise, haiguslehel viibimise korral või juhul, kui peadirektor ei saa täita oma kohustusi muudel põhjustel; (10) asetäitja tuleks valida OLAFi direktorite seast kõigi kolme institutsiooni ühisel nõusolekul. |
| --- | --- |

17.

Neid sündmusi arvestades pidas järelevalvekomitee oluliseks tagada OLAFi juurdluste jätkuv sõltumatu läbiviimine peadirektori asetäitja alalise ametikoha loomisega määruses (EÜ) nr 1073/1999, kes asendaks peadirektorit viimase teenistusest lahkumise, pensionile jäämise, haiguslehel viibimise korral või juhul, kui peadirektor ei saa täita oma kohustusi muudel põhjustel; (10) asetäitja tuleks valida OLAFi direktorite seast kõigi kolme institutsiooni ühisel nõusolekul.

10

2.2.   
  Järelevalvekomitee roll

Järelevalvekomitee roll

| 18. | Järelevalvekomitee asutati selleks, et tugevdada OLAFi sõltumatust OLAFi juurdlusülesannete täitmise korrapärase järelevalve teel. Järelevalvekomitee sõltumatus on oluline tegur OLAFi enda tegevuse sõltumatuse seisukohast. Seetõttu peaks järelevalvekomitee käsutuses olevad vahendid (järelevalvekomitee juurdepääs OLAFi juhtumitoimikutele ja tugi järelevalvekomitee sekretariaadilt) olema kohased ja piisavad, et võimaldada tal täita oma rolli ja ülesandeid täiesti sõltumatult. Järelevalvekomitee on pidevalt väljendanud oma seisukohti selles küsimuses nii oma aastaaruannetes kui ka arvamustes. |
| --- | --- |

18.

Järelevalvekomitee asutati selleks, et tugevdada OLAFi sõltumatust OLAFi juurdlusülesannete täitmise korrapärase järelevalve teel. Järelevalvekomitee sõltumatus on oluline tegur OLAFi enda tegevuse sõltumatuse seisukohast. Seetõttu peaks järelevalvekomitee käsutuses olevad vahendid (järelevalvekomitee juurdepääs OLAFi juhtumitoimikutele ja tugi järelevalvekomitee sekretariaadilt) olema kohased ja piisavad, et võimaldada tal täita oma rolli ja ülesandeid täiesti sõltumatult. Järelevalvekomitee on pidevalt väljendanud oma seisukohti selles küsimuses nii oma aastaaruannetes kui ka arvamustes.

2.2.1.   Järelevalvekomitee juurdepääs OLAFi juhtumitoimikutele

Järelevalvekomitee juurdepääs OLAFi juhtumitoimikutele

| 19. | Nagu järelevalvekomitee rõhutas oma arvamuses nr 4/2011, ei peaks tema järelevalvetegevus sõltumatu organina põhinema üksnes OLAFilt saadud teabel. Järelevalvekomitee peab saama teha oma analüüse, tuginedes mitte üksnes vastavalt määrusele (EÜ) nr 1073/1999 OLAFilt saadud dokumentidele ja teabele, vaid ka kõikidele dokumentidele, mida järelevalvekomitee peab selle ülesande täitmiseks vajalikuks. Seda arvestades on järelevalvekomitee ja tema sekretariaadi juurdepääs OLAFi juhtumitoimikutele oluline teabe saamiseks, mis on seotud järelevalvekomitee eesmärgiga tugevdada OLAFi sõltumatust tema juurdlusülesannete korrapärase järelevalve teel. |
| --- | --- |

19.

Nagu järelevalvekomitee rõhutas oma arvamuses nr 4/2011, ei peaks tema järelevalvetegevus sõltumatu organina põhinema üksnes OLAFilt saadud teabel. Järelevalvekomitee peab saama teha oma analüüse, tuginedes mitte üksnes vastavalt määrusele (EÜ) nr 1073/1999 OLAFilt saadud dokumentidele ja teabele, vaid ka kõikidele dokumentidele, mida järelevalvekomitee peab selle ülesande täitmiseks vajalikuks. Seda arvestades on järelevalvekomitee ja tema sekretariaadi juurdepääs OLAFi juhtumitoimikutele oluline teabe saamiseks, mis on seotud järelevalvekomitee eesmärgiga tugevdada OLAFi sõltumatust tema juurdlusülesannete korrapärase järelevalve teel.

2.2.2.   Järelevalvekomitee sekretariaat

Järelevalvekomitee sekretariaat

| 20. | Järelevalvekomitee liikmeid abistab nende kohustuste täitmisel sekretariaat, mille eest hoolitseb OLAF (11). Järelevalvekomitee on alati rõhutanud, et järelevalvekomitee sekretariaat peab tegema oma tööd sõltumatult järelevalvekomitee esimehe ja selle liikmete järelevalve ja juhendamise all. Järelevalvekomitee arvates nõuab sekretariaadi sõltumatu tegutsemine täiendavate kaitseabinõude lisamist määruse (EÜ) nr 1073/1999 teksti, nagu need abinõud, mis järelevalvekomitee esitas oma arvamuses nr 4/2011 (12) sekretariaadi töötajate arvu ja nende ametissenimetamise ning hindamise kohta. |
| --- | --- |

20.

Järelevalvekomitee liikmeid abistab nende kohustuste täitmisel sekretariaat, mille eest hoolitseb OLAF (11). Järelevalvekomitee on alati rõhutanud, et järelevalvekomitee sekretariaat peab tegema oma tööd sõltumatult järelevalvekomitee esimehe ja selle liikmete järelevalve ja juhendamise all. Järelevalvekomitee arvates nõuab sekretariaadi sõltumatu tegutsemine täiendavate kaitseabinõude lisamist määruse (EÜ) nr 1073/1999 teksti, nagu need abinõud, mis järelevalvekomitee esitas oma arvamuses nr 4/2011 (12) sekretariaadi töötajate arvu ja nende ametissenimetamise ning hindamise kohta.

11

12

| 21. | Järelevalvekomitee on kogu oma ametiaja jooksul järjepidevalt rõhutanud vajadust piisava töötajate arvu ja tasemega sekretariaadi järele: üks üksuse juht, neli administraatorit ja kolm assistenti. Seetõttu peab järelevalvekomitee suure pettumusega märkima, et OLAF ei võtnud järelevalvekomitee korduvaid soovitusi täielikult arvesse, veelgi enam – OLAFi uues struktuuris nähakse ette ametikohtade vähendamine kaheksalt kuuele. Paraku peab järelevalvekomitee murelikult nentima ka seda, et järelevalvekomitee sekretariaadi järgmise juhataja määras ametisse OLAFi peadirektor, mõlemad nimetatud otsused võeti vastu järelevalvekomiteega eelnevalt nõu pidamata. |
| --- | --- |

21.

Järelevalvekomitee on kogu oma ametiaja jooksul järjepidevalt rõhutanud vajadust piisava töötajate arvu ja tasemega sekretariaadi järele: üks üksuse juht, neli administraatorit ja kolm assistenti. Seetõttu peab järelevalvekomitee suure pettumusega märkima, et OLAF ei võtnud järelevalvekomitee korduvaid soovitusi täielikult arvesse, veelgi enam – OLAFi uues struktuuris nähakse ette ametikohtade vähendamine kaheksalt kuuele. Paraku peab järelevalvekomitee murelikult nentima ka seda, et järelevalvekomitee sekretariaadi järgmise juhataja määras ametisse OLAFi peadirektor, mõlemad nimetatud otsused võeti vastu järelevalvekomiteega eelnevalt nõu pidamata.

| 22. | Järelevalvekomitee on seisukohal, et edaspidi ja kooskõlas järelevalvekomitee töökorra (13) artikliga 11 tuleb sekretariaadi töötajad määrata ametisse järelevalvekomitee ettepanekul asutuse poolt, kelleks ei ole OLAFi peadirektor, et nad teeksid oma tööd vaid järelevalvekomiteelt saadud juhiste alusel ja talle alludes ning neid hindaks korrapäraselt järelevalvekomitee (14). Oma kuueaastase ametiaja jooksul saadud kogemustele toetudes on järelevalvekomitee seisukohal, et tema sõltumatus koos sekretariaadi sõltumatusega oleks vaid näiline, kui järelevalvekomitee sekretariaadi töötajad määrab ametisse, juhib neid ja hindab asutus, mille järelevalve eest see vastutab. |
| --- | --- |

22.

Järelevalvekomitee on seisukohal, et edaspidi ja kooskõlas järelevalvekomitee töökorra (13) artikliga 11 tuleb sekretariaadi töötajad määrata ametisse järelevalvekomitee ettepanekul asutuse poolt, kelleks ei ole OLAFi peadirektor, et nad teeksid oma tööd vaid järelevalvekomiteelt saadud juhiste alusel ja talle alludes ning neid hindaks korrapäraselt järelevalvekomitee (14). Oma kuueaastase ametiaja jooksul saadud kogemustele toetudes on järelevalvekomitee seisukohal, et tema sõltumatus koos sekretariaadi sõltumatusega oleks vaid näiline, kui järelevalvekomitee sekretariaadi töötajad määrab ametisse, juhib neid ja hindab asutus, mille järelevalve eest see vastutab.

13

14

3.   OLAFI JUURDLUSÜLESANNETE TÄITMISE KONTROLL

OLAFI JUURDLUSÜLESANNETE TÄITMISE KONTROLL

| 23. | Järelevalvekomitee on kogu oma ametiaja jooksul kasutanud täielikult ära kõik õiguslikud mehhanismid, mis seadusandja on talle andnud seoses OLAFi juurdlusülesannete korrapärase järelevalvega, et tagada ameti sõltumatuse puutumatus. OLAFi peadirektori saadetud teabe põhjal (15) või omal algatusel (16) uuris järelevalvekomitee OLAFi juurdlusülesannete neid külgi, mida ta pidas oluliseks ameti tegevussõltumatuse kaitseks: OLAFi pädevus ja volitused juurdluste läbiviimiseks, juurdluste kestus, menetluseeskirjade järgimine, koostöö ja teabevahetus liikmesriikide, institutsioonide, organite ja asutustega. |
| --- | --- |

23.

Järelevalvekomitee on kogu oma ametiaja jooksul kasutanud täielikult ära kõik õiguslikud mehhanismid, mis seadusandja on talle andnud seoses OLAFi juurdlusülesannete korrapärase järelevalvega, et tagada ameti sõltumatuse puutumatus. OLAFi peadirektori saadetud teabe põhjal (15) või omal algatusel (16) uuris järelevalvekomitee OLAFi juurdlusülesannete neid külgi, mida ta pidas oluliseks ameti tegevussõltumatuse kaitseks: OLAFi pädevus ja volitused juurdluste läbiviimiseks, juurdluste kestus, menetluseeskirjade järgimine, koostöö ja teabevahetus liikmesriikide, institutsioonide, organite ja asutustega.

15

16

3.1.   
  OLAFi pädevus ja juurdlusvolitus

OLAFi pädevus ja juurdlusvolitus

| 24. | Oma arvamuses nr 3/2010 väljendas järelevalvekomitee soovi määratleda muudetud määruses (EÜ) nr 1073/1999 selgelt OLAFi pädevus ja juurdlusvolitus igas etapis, eriti seoses OLAFi volitustega viia läbi kohapealseid kontrolle ja kontrolle nagu on sätestatud määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (17). Hiljutised sündmused on näidanud, et tugevdada tuleb ka OLAFi õigust tutvuda kiiresti ja ette teatamata igasuguse institutsioonide, organite ja asutuste hallatava teabega (18). |
| --- | --- |

24.

Oma arvamuses nr 3/2010 väljendas järelevalvekomitee soovi määratleda muudetud määruses (EÜ) nr 1073/1999 selgelt OLAFi pädevus ja juurdlusvolitus igas etapis, eriti seoses OLAFi volitustega viia läbi kohapealseid kontrolle ja kontrolle nagu on sätestatud määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (17). Hiljutised sündmused on näidanud, et tugevdada tuleb ka OLAFi õigust tutvuda kiiresti ja ette teatamata igasuguse institutsioonide, organite ja asutuste hallatava teabega (18).

17

18

| 25. | OLAFile ei ole antud kiiret ja automaatset juurdepääsu Euroopa Komisjoni isikuandmeid sisaldavatele andmebaasidele, kui amet on kaalunud, kas juurdlus algatada. Oma arvamuses nr 1/2011, mille järelevalvekomitee esitas OLAFi peadirektori palvel, toetas ta OLAFi seisukohti arutelus, mida selles küsimuses peetakse Euroopa Komisjoniga (üksikasjalikumalt vt jaotis 3.5.1 allpool). |
| --- | --- |

25.

OLAFile ei ole antud kiiret ja automaatset juurdepääsu Euroopa Komisjoni isikuandmeid sisaldavatele andmebaasidele, kui amet on kaalunud, kas juurdlus algatada. Oma arvamuses nr 1/2011, mille järelevalvekomitee esitas OLAFi peadirektori palvel, toetas ta OLAFi seisukohti arutelus, mida selles küsimuses peetakse Euroopa Komisjoniga (üksikasjalikumalt vt jaotis 3.5.1 allpool).

| 26. | Samuti on kahtluse alla seatud OLAFi pädevus algatada ja viia läbi sisejuurdlusi seoses Euroopa Parlamendi liikmetega ning samuti tema õigus pääseda kiiresti ja ette teatamata juurde kõnealuse institutsiooni hallatavale mis tahes teabele ja pääseda tema tööruumidesse. Järelevalvekomitee toetas taas OLAFit ja esitas OLAFi peadirektori palvel oma arvamuse nr 2/2011, milles ta leidis, et OLAFi takistamine kõnealuse põhilise juurdlustegevuse läbiviimisel, mis järgnes OLAFi pädevuse tõlgendamisele institutsiooni, organi või asutuse poolt, piiras OLAFi sõltumatust juurdluste läbiviimisel. |
| --- | --- |

26.

Samuti on kahtluse alla seatud OLAFi pädevus algatada ja viia läbi sisejuurdlusi seoses Euroopa Parlamendi liikmetega ning samuti tema õigus pääseda kiiresti ja ette teatamata juurde kõnealuse institutsiooni hallatavale mis tahes teabele ja pääseda tema tööruumidesse. Järelevalvekomitee toetas taas OLAFit ja esitas OLAFi peadirektori palvel oma arvamuse nr 2/2011, milles ta leidis, et OLAFi takistamine kõnealuse põhilise juurdlustegevuse läbiviimisel, mis järgnes OLAFi pädevuse tõlgendamisele institutsiooni, organi või asutuse poolt, piiras OLAFi sõltumatust juurdluste läbiviimisel.

| 27. | Oma arvamuses nr 4/2011 väljendas järelevalvekomitee kahetsust selle üle, et tänaseni ei ole täpselt määratletud OLAFi pädevust viia läbi juurdlusi ja tema volitusi juurdluste läbiviimisel, eriti seoses juurdlustega institutsioonides, organites ja asutustes (19). |
| --- | --- |

27.

Oma arvamuses nr 4/2011 väljendas järelevalvekomitee kahetsust selle üle, et tänaseni ei ole täpselt määratletud OLAFi pädevust viia läbi juurdlusi ja tema volitusi juurdluste läbiviimisel, eriti seoses juurdlustega institutsioonides, organites ja asutustes (19).

19

3.2.   
  Juurdluste kestus

Juurdluste kestus

| 28. | Järelevalvekomitee jälgis tähelepanelikult OLAFi juurdluste kestust, eriti seoses tähtaegadest kinnipidamise ja põhjendamatute viivitustega juurdluste kulgemisel. Peale selle jälgiti juurdluste kestust eesmärgiga kontrollida, kas võimalikud põhjendamatud viivitused ei olnud seotud mis tahes põhjusega, mis oleks seadnud ohtu nende sõltumatu läbiviimise või nende tulemused. Kokku uuris järelevalvekomitee 425 juhtumit, mis vältasid kauem kui üheksa kuud, ning mitut juhtumit, mida ei oldud pärast rohkem kui neli aastast kestnud juurdlust lõpetatud. Järeldusi tutvustati kahes arvamuses (20) ning esitati igas järelevalvekomitee aastaaruandes. |
| --- | --- |

28.

Järelevalvekomitee jälgis tähelepanelikult OLAFi juurdluste kestust, eriti seoses tähtaegadest kinnipidamise ja põhjendamatute viivitustega juurdluste kulgemisel. Peale selle jälgiti juurdluste kestust eesmärgiga kontrollida, kas võimalikud põhjendamatud viivitused ei olnud seotud mis tahes põhjusega, mis oleks seadnud ohtu nende sõltumatu läbiviimise või nende tulemused. Kokku uuris järelevalvekomitee 425 juhtumit, mis vältasid kauem kui üheksa kuud, ning mitut juhtumit, mida ei oldud pärast rohkem kui neli aastast kestnud juurdlust lõpetatud. Järeldusi tutvustati kahes arvamuses (20) ning esitati igas järelevalvekomitee aastaaruandes.

20

| 29. | Pärast seda, kui järelevalvekomitee soovitas oma arvamuses nr 1/2007, et aruannete vormil, mis OLAF esitab järelevalvekomiteele seoses rohkem kui üheksa kuud vältavate juurdlustega, tuleks selgemalt esitada juurdlustegevuste erakorraliste viivituste põhjused, (21) on järelevalvekomiteel olnud hõlpsam leida selliste viivituste põhjused ning üheksa kuu aruannete vormi muutmise tulemusel on OLAF põhjendamata põhjused suures osas kõrvaldanud. |
| --- | --- |

29.

Pärast seda, kui järelevalvekomitee soovitas oma arvamuses nr 1/2007, et aruannete vormil, mis OLAF esitab järelevalvekomiteele seoses rohkem kui üheksa kuud vältavate juurdlustega, tuleks selgemalt esitada juurdlustegevuste erakorraliste viivituste põhjused, (21) on järelevalvekomiteel olnud hõlpsam leida selliste viivituste põhjused ning üheksa kuu aruannete vormi muutmise tulemusel on OLAF põhjendamata põhjused suures osas kõrvaldanud.

21

| 30. | See ei tähenda seda, nagu oleks järelevalvekomitee rahul sellega, et juurdlused viiakse lõpule vastuvõetava tähtaja jooksul. Vastupidi, järelevalvekomitee on täheldanud, et juurdluste lõpuleviimine, mille käigus uuritakse mõnikord suhteliselt lihtsat küsimust, võtab sageli erakordselt kaua aega. Tähelepanuväärne on asjaolu, et praegu on pooleli 36 juhtumit, mille uurimine on kestnud üle nelja aasta (22). See võib olla tingitud nii kogenud töötajate ebapiisavast arvust, kes on määratud konkreetseid juurdlusi teostama, kui ka sellest, et uurijad ei saa üht juurdlust enne uuega alustamist lõpetada. Järelevalvekomiteele teeb see küsimus suurt muret ning selle lahendamiseks on komitee muu hulgas soovitanud paremaid meetodeid juurdluste kontrollimiseks ja kavandamiseks, et juhid saaks oma uurijaid paremini paigutada ning suunata tõhusamalt juurdluste kulgu (23). |
| --- | --- |

30.

See ei tähenda seda, nagu oleks järelevalvekomitee rahul sellega, et juurdlused viiakse lõpule vastuvõetava tähtaja jooksul. Vastupidi, järelevalvekomitee on täheldanud, et juurdluste lõpuleviimine, mille käigus uuritakse mõnikord suhteliselt lihtsat küsimust, võtab sageli erakordselt kaua aega. Tähelepanuväärne on asjaolu, et praegu on pooleli 36 juhtumit, mille uurimine on kestnud üle nelja aasta (22). See võib olla tingitud nii kogenud töötajate ebapiisavast arvust, kes on määratud konkreetseid juurdlusi teostama, kui ka sellest, et uurijad ei saa üht juurdlust enne uuega alustamist lõpetada. Järelevalvekomiteele teeb see küsimus suurt muret ning selle lahendamiseks on komitee muu hulgas soovitanud paremaid meetodeid juurdluste kontrollimiseks ja kavandamiseks, et juhid saaks oma uurijaid paremini paigutada ning suunata tõhusamalt juurdluste kulgu (23).

22

23

3.3.   
  Menetlustagatiste täitmine juurdlustes

Menetlustagatiste täitmine juurdlustes

| 31. | OLAFi sõltumatus põhineb suurel määral tema võimel ja valmisolekul täita juurdluste läbiviimisel põhiõigusi ja menetlustagatisi. Kui OLAF seda ei tee, avab ta ennast kriitikale, asjaosaliste vastuseisule ja poliitilisele sekkumisele. Seetõttu on järelevalvekomitee alati tundnud väga suurt huvi selle vastu, kuidas OLAF neid õigusi ja tagatisi täidab, ning teinud olulisi pingutusi nii selleks, et hinnata, kuidas OLAF tagab põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmise, kui ka selleks, et aktiivselt edendada selle valdkonna asjaomaste standardite väljatöötamist valdkonnas, mida kohaldatakse OLAFi tegevuse suhtes. |
| --- | --- |

31.

OLAFi sõltumatus põhineb suurel määral tema võimel ja valmisolekul täita juurdluste läbiviimisel põhiõigusi ja menetlustagatisi. Kui OLAF seda ei tee, avab ta ennast kriitikale, asjaosaliste vastuseisule ja poliitilisele sekkumisele. Seetõttu on järelevalvekomitee alati tundnud väga suurt huvi selle vastu, kuidas OLAF neid õigusi ja tagatisi täidab, ning teinud olulisi pingutusi nii selleks, et hinnata, kuidas OLAF tagab põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmise, kui ka selleks, et aktiivselt edendada selle valdkonna asjaomaste standardite väljatöötamist valdkonnas, mida kohaldatakse OLAFi tegevuse suhtes.

| 32. | Riiklikele õigusasutustele edastatud juhtumeid uurides pööras järelevalvekomitee erilist tähelepanu juurdluste sisulisele ja menetluslikule küljele. Selliste juhtumite põhjal hindas järelevalvekomitee viisi, kuidas OLAF tagas oma juurdlustes põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmise. Järelevalvekomitee järeldused ja soovitused on võetud kokku arvamuses nr 5/2010. Selles arvamuses leidis järelevalvekomitee, et üldiselt täidab OLAF põhiõigusi ja menetlustagatisi. Siiski leidis järelevalvekomitee konkreetseid probleeme, nagu menetluslikud vajakajäämised, haldusvead ja tavade lahknemine uurimisüksustes. |
| --- | --- |

32.

Riiklikele õigusasutustele edastatud juhtumeid uurides pööras järelevalvekomitee erilist tähelepanu juurdluste sisulisele ja menetluslikule küljele. Selliste juhtumite põhjal hindas järelevalvekomitee viisi, kuidas OLAF tagas oma juurdlustes põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmise. Järelevalvekomitee järeldused ja soovitused on võetud kokku arvamuses nr 5/2010. Selles arvamuses leidis järelevalvekomitee, et üldiselt täidab OLAF põhiõigusi ja menetlustagatisi. Siiski leidis järelevalvekomitee konkreetseid probleeme, nagu menetluslikud vajakajäämised, haldusvead ja tavade lahknemine uurimisüksustes.

| 33. | Järelevalvekomitee andis soovitusi, mille eesmärk oli parandada praegust tava juurdluste läbiviimisel. Täpsemalt soovitas järelevalvekomitee konkreetseid meetmeid, mida OLAF peaks võtma põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmise kindlustamiseks juurdluse igas etapis. Lisaks soovitas järelevalvekomitee OLAFil teha konkreetseid täiendusi OLAFi käsiraamatusse (24) ja tagada, et selle eeskirju täidetakse. Peale selle soovitas järelevalvekomitee tugevdada nii juurdluste erapooletuse kui ka juurdluste konfidentsiaalsuse ja kestuse kontrollimise mehhanisme. Lõpuks andis komitee OLAFile analüüsiplaani põhiõiguste ja menetlustagatiste kohta, mida uurijad saavad kasutada juhisena juurdluste ajal ja juhtkond juurdluste õiguspärasuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

33.

Järelevalvekomitee andis soovitusi, mille eesmärk oli parandada praegust tava juurdluste läbiviimisel. Täpsemalt soovitas järelevalvekomitee konkreetseid meetmeid, mida OLAF peaks võtma põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmise kindlustamiseks juurdluse igas etapis. Lisaks soovitas järelevalvekomitee OLAFil teha konkreetseid täiendusi OLAFi käsiraamatusse (24) ja tagada, et selle eeskirju täidetakse. Peale selle soovitas järelevalvekomitee tugevdada nii juurdluste erapooletuse kui ka juurdluste konfidentsiaalsuse ja kestuse kontrollimise mehhanisme. Lõpuks andis komitee OLAFile analüüsiplaani põhiõiguste ja menetlustagatiste kohta, mida uurijad saavad kasutada juhisena juurdluste ajal ja juhtkond juurdluste õiguspärasuse kontrollimiseks.

24

| 34. | Järelevalvekomitee on rahul, et vastuseks arvamusele nr 5/2010 otsustas OLAFi peadirektor rakendada OLAFis valdavat osa komitee soovitustest. |
| --- | --- |

34.

Järelevalvekomitee on rahul, et vastuseks arvamusele nr 5/2010 otsustas OLAFi peadirektor rakendada OLAFis valdavat osa komitee soovitustest.

| 35. | Samuti andis järelevalvekomitee oma panuse arutelusse määruse (EÜ) nr 1073/1999 uuendamise üle, soovitades Euroopa Komisjonil ja seadusandjal tungivalt kasutada määruse uuendamist selleks, et tugevdada OLAFi juurdlustega seotud isikute põhiõiguste ja menetlustagatiste kaitset. Järelevalvekomitee esitas selle teema kohta kolm arvamust (25). |
| --- | --- |

35.

Samuti andis järelevalvekomitee oma panuse arutelusse määruse (EÜ) nr 1073/1999 uuendamise üle, soovitades Euroopa Komisjonil ja seadusandjal tungivalt kasutada määruse uuendamist selleks, et tugevdada OLAFi juurdlustega seotud isikute põhiõiguste ja menetlustagatiste kaitset. Järelevalvekomitee esitas selle teema kohta kolm arvamust (25).

25

| 36. | Järelevalvekomitee toonitas esmajoones seda, et menetlustagatiste normide kehtestamisel peab alati arvestama tasakaalu asjaomaste poolte huvide ja juurdluste läbiviimise tõhususe vahel. See tasakaal on eriti habras haldusmenetluse reguleerimisel, mis ei sisalda sunnivahendeid ja millel on üsna piiratud mõju asjaomase isiku õiguslikule seisundile. Esineb oht, et juhtumi menetluslike külgede ületähtsustamine võib takistada juurdluse tõhusat läbiviimist. Üks näide sellest on keeruline küsimus seoses OLAFi kohustuse edasilükkamisega anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks ja seoses sellega, et OLAF peab saama eelneva nõusoleku asjaomase institutsiooni, organi või asutuse peasekretärilt või presidendilt (vt jaotis 3.5.4 allpool). |
| --- | --- |

36.

Järelevalvekomitee toonitas esmajoones seda, et menetlustagatiste normide kehtestamisel peab alati arvestama tasakaalu asjaomaste poolte huvide ja juurdluste läbiviimise tõhususe vahel. See tasakaal on eriti habras haldusmenetluse reguleerimisel, mis ei sisalda sunnivahendeid ja millel on üsna piiratud mõju asjaomase isiku õiguslikule seisundile. Esineb oht, et juhtumi menetluslike külgede ületähtsustamine võib takistada juurdluse tõhusat läbiviimist. Üks näide sellest on keeruline küsimus seoses OLAFi kohustuse edasilükkamisega anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks ja seoses sellega, et OLAF peab saama eelneva nõusoleku asjaomase institutsiooni, organi või asutuse peasekretärilt või presidendilt (vt jaotis 3.5.4 allpool).

3.4.   
  Koostöö ja teabevahetus liikmesriikidega

Koostöö ja teabevahetus liikmesriikidega

| 37. | OLAFi operatiivtegevuse tõhusus sõltub suurel määral tema koostööst liikmesriikidega ja nende panusest juurdluste ajal ning järelmeetmete võtmise etappides. Seda arvestades jälgis järelevalvekomitee OLAFi juurdlusülesandeid kahest seisukohast. |
| --- | --- |

37.

OLAFi operatiivtegevuse tõhusus sõltub suurel määral tema koostööst liikmesriikidega ja nende panusest juurdluste ajal ning järelmeetmete võtmise etappides. Seda arvestades jälgis järelevalvekomitee OLAFi juurdlusülesandeid kahest seisukohast.

| 38. | Järelevalvekomitee andis endale väga selgelt aru, kui oluline on teabevahetuse parandamine liikmesriikide ametiasutuste ja OLAFi vahel. Eriti püüdis järelevalvekomitee tagada, et liikmesriigid väldiksid sellist tegutsemist, mis võib aktiivselt takistada OLAFi juurdlustegevust, näiteks hoidudes tõendite või dokumentatsiooni OLAFile edastamisest või sellega viivitades. Uurides aruandeid üle üheksa kuu väldanud juhtumite kohta, märkas järelevalvekomitee mitut juhtumit, mille uurimist ei lõpetatud OLAFi sõnul nimetatud perioodi jooksul selle tõttu, et liikmesriigid ei teinud piisavalt koostööd (26). Kuigi mõne uuritud juhtumi puhul on seda põhjust kasutatud vääralt, on see teiste puhul toodud välja õigesti. Samuti märkis järelevalvekomitee, et OLAFil on esinenud probleeme õige pädeva riikliku asutuse leidmisega, kes suudaks anda talle vajalikku abi, näiteks kohapealsete kontrollide teostamisel ettevõtjate ruumides. Seetõttu toetas järelevalvekomitee oma arvamuses nr 4/2011 määruse (EÜ) nr 1073/1999 muudatust, mille eesmärk on kohustada igat liikmesriiki kiiresti kindlaks määrama asjakohase riikliku pädeva asutuse, kes aitab OLAFit juurdlustes, peamiselt otseste kulutuste vallas. |
| --- | --- |

38.

Järelevalvekomitee andis endale väga selgelt aru, kui oluline on teabevahetuse parandamine liikmesriikide ametiasutuste ja OLAFi vahel. Eriti püüdis järelevalvekomitee tagada, et liikmesriigid väldiksid sellist tegutsemist, mis võib aktiivselt takistada OLAFi juurdlustegevust, näiteks hoidudes tõendite või dokumentatsiooni OLAFile edastamisest või sellega viivitades. Uurides aruandeid üle üheksa kuu väldanud juhtumite kohta, märkas järelevalvekomitee mitut juhtumit, mille uurimist ei lõpetatud OLAFi sõnul nimetatud perioodi jooksul selle tõttu, et liikmesriigid ei teinud piisavalt koostööd (26). Kuigi mõne uuritud juhtumi puhul on seda põhjust kasutatud vääralt, on see teiste puhul toodud välja õigesti. Samuti märkis järelevalvekomitee, et OLAFil on esinenud probleeme õige pädeva riikliku asutuse leidmisega, kes suudaks anda talle vajalikku abi, näiteks kohapealsete kontrollide teostamisel ettevõtjate ruumides. Seetõttu toetas järelevalvekomitee oma arvamuses nr 4/2011 määruse (EÜ) nr 1073/1999 muudatust, mille eesmärk on kohustada igat liikmesriiki kiiresti kindlaks määrama asjakohase riikliku pädeva asutuse, kes aitab OLAFit juurdlustes, peamiselt otseste kulutuste vallas.

26

| 39. | Siiski on vaja põhjalikult analüüsida neid juhtumeid, kus liikmesriigid ei ole OLAFiga piisavalt koostööd teinud. |
| --- | --- |

39.

Siiski on vaja põhjalikult analüüsida neid juhtumeid, kus liikmesriigid ei ole OLAFiga piisavalt koostööd teinud.

| 40. | Teiseks, arvestades seda, et OLAFil ei ole süüdistuse esitamise pädevust, on järelevalvekomitee seisukohal, et tihe koostöö OLAFi ja riiklike õigusasutuste vahel ja OLAFi soovituste täitmise nõuetekohane järelevalve on OLAFi juurdluste tulemuste edukuse seisukohalt jätkuvalt olulised. Neid kaalutlusi arvestades uuris järelevalvekomitee neid juhtumeid, mis nõudsid teabe edastamist nimetatud asutustele. Seda tehes oli järelevalvekomitee eesmärk hinnata nii OLAFi juurdlusaruannete kvaliteeti kui ka nende kasulikkust kõnealustele asutustele ning selgitada välja põhjused, miks nimetatud asutused ei võtnud mõnd juhtumit menetlusse (27). Samuti tahtis järelevalvekomitee veenduda, et juurdluste järeldused põhinesid ainult asjaoludel, millel oli tõendi väärtus liikmesriigi kohtumenetluses, kus nende kasutamine osutus vajalikuks (28). |
| --- | --- |

40.

Teiseks, arvestades seda, et OLAFil ei ole süüdistuse esitamise pädevust, on järelevalvekomitee seisukohal, et tihe koostöö OLAFi ja riiklike õigusasutuste vahel ja OLAFi soovituste täitmise nõuetekohane järelevalve on OLAFi juurdluste tulemuste edukuse seisukohalt jätkuvalt olulised. Neid kaalutlusi arvestades uuris järelevalvekomitee neid juhtumeid, mis nõudsid teabe edastamist nimetatud asutustele. Seda tehes oli järelevalvekomitee eesmärk hinnata nii OLAFi juurdlusaruannete kvaliteeti kui ka nende kasulikkust kõnealustele asutustele ning selgitada välja põhjused, miks nimetatud asutused ei võtnud mõnd juhtumit menetlusse (27). Samuti tahtis järelevalvekomitee veenduda, et juurdluste järeldused põhinesid ainult asjaoludel, millel oli tõendi väärtus liikmesriigi kohtumenetluses, kus nende kasutamine osutus vajalikuks (28).

27

28

| 41. | Järelevalvekomitee märkas, et mõne juhtumi puhul ei järginud õigusasutused OLAFi soovitusi erisugustel põhjustel: aegumine (aegumisnormid), vähetähtsaks pidamine või tõendite ilmne puudumine. Siiski märkas järelevalvekomitee, et juhtumite arv, mille puhul kõnealused asutused ei saanud aegumise tõttu meetmeid võtta, vähenes järjepidevalt, sest paranes aruannetes esitatud teabe, eriti väidetavalt toime pandud kuritegude ja liikmesriigis, millele aruanne edastati, kohaldatavate eeskirjade analüüsi kvaliteet. |
| --- | --- |

41.

Järelevalvekomitee märkas, et mõne juhtumi puhul ei järginud õigusasutused OLAFi soovitusi erisugustel põhjustel: aegumine (aegumisnormid), vähetähtsaks pidamine või tõendite ilmne puudumine. Siiski märkas järelevalvekomitee, et juhtumite arv, mille puhul kõnealused asutused ei saanud aegumise tõttu meetmeid võtta, vähenes järjepidevalt, sest paranes aruannetes esitatud teabe, eriti väidetavalt toime pandud kuritegude ja liikmesriigis, millele aruanne edastati, kohaldatavate eeskirjade analüüsi kvaliteet.

| 42. | Järelevalvekomitee on veendunud, et valdavat osa sellistest probleemidest saab vältida asjaomase riigi õigussüsteemi ekspertide varajase kaasamisega, olgu nendeks siis kohtu- ja õigusabiüksuse kohtunikud või OLAFi uurimisorganisatsioonis moodustatud sarnane üksus. |
| --- | --- |

42.

Järelevalvekomitee on veendunud, et valdavat osa sellistest probleemidest saab vältida asjaomase riigi õigussüsteemi ekspertide varajase kaasamisega, olgu nendeks siis kohtu- ja õigusabiüksuse kohtunikud või OLAFi uurimisorganisatsioonis moodustatud sarnane üksus.

3.5.   
  Koostöö ja teabevahetus institutsioonide, organite ja asutustega seoses OLAFi juurdlusülesannetega

Koostöö ja teabevahetus institutsioonide, organite ja asutustega seoses OLAFi juurdlusülesannetega

| 43. | Oma kohustuste täitmiseks on OLAFi jaoks oluline täita oma rolli institutsioonide, organite ja asutuste täielikul toetusel ja usaldusel. Nende usalduse ja kindla toetuseta ei saa OLAF teostada igakülgseid ja tulemuslikke juurdlusi täiesti sõltumatult, sest paratamatult eeldavad paljud juhtumid nende töötajate koostööd. |
| --- | --- |

43.

Oma kohustuste täitmiseks on OLAFi jaoks oluline täita oma rolli institutsioonide, organite ja asutuste täielikul toetusel ja usaldusel. Nende usalduse ja kindla toetuseta ei saa OLAF teostada igakülgseid ja tulemuslikke juurdlusi täiesti sõltumatult, sest paratamatult eeldavad paljud juhtumid nende töötajate koostööd.

| 44. | Järelevalvekomitee on alati toonitanud, et tihe koostöö OLAFi ja institutsioonide ning pädevate asutuste vahel ja OLAFi soovituste täitmise nõuetekohane järelevalve on OLAFi juurdluste tulemuste edukuse seisukohalt oluline. Samas on järelevalvekomitee püüdnud igati tagada, et kõik OLAFiga koostööd tegevad pooled ei tegutseks viisil, mis võib aktiivselt takistada OLAFi tööd. Seetõttu on järelevalvekomitee pööranud eritähelepanu selle koostöö nendele aspektidele, mis on seotud OLAFi tegevuse sõltumatusega, ning neid jälginud. Need on: OLAFi juurdepääs institutsioonide hallatavale teabele, suhted juurdlus- ja distsiplinaarameti ning teiste ELi institutsioonide talitustega, OLAFi soovituste täitmise järelevalve institutsioonide poolt, olukorrad, kus OLAF lükkab edasi kohustuse täitmise anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks, juhtumiaruannete edastamine, teabe andmine OLAFilt institutsioonidele, organitele ja asutustele ning arvamuste vahetus institutsioonidega. |
| --- | --- |

44.

Järelevalvekomitee on alati toonitanud, et tihe koostöö OLAFi ja institutsioonide ning pädevate asutuste vahel ja OLAFi soovituste täitmise nõuetekohane järelevalve on OLAFi juurdluste tulemuste edukuse seisukohalt oluline. Samas on järelevalvekomitee püüdnud igati tagada, et kõik OLAFiga koostööd tegevad pooled ei tegutseks viisil, mis võib aktiivselt takistada OLAFi tööd. Seetõttu on järelevalvekomitee pööranud eritähelepanu selle koostöö nendele aspektidele, mis on seotud OLAFi tegevuse sõltumatusega, ning neid jälginud. Need on: OLAFi juurdepääs institutsioonide hallatavale teabele, suhted juurdlus- ja distsiplinaarameti ning teiste ELi institutsioonide talitustega, OLAFi soovituste täitmise järelevalve institutsioonide poolt, olukorrad, kus OLAF lükkab edasi kohustuse täitmise anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks, juhtumiaruannete edastamine, teabe andmine OLAFilt institutsioonidele, organitele ja asutustele ning arvamuste vahetus institutsioonidega.

3.5.1.   OLAFi juurdepääs institutsioonide hallatavale teabele

OLAFi juurdepääs institutsioonide hallatavale teabele

| 45. | Üks valdkond, millele on juhitud järelevalvekomitee tähelepanu seoses usalduse ja toetuse vähenemisega, on OLAFi juurdepääs Euroopa Komisjoni hallatavatele andmebaasidele. Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus on sõnaselgelt tunnistatud OLAFi õigust saada kiiresti ning ette teatamata teada institutsioonide, organite ja asutuste valduses olevast informatsioonist. Paraku on järelevalvekomitee nentinud, et OLAFil on asutamisest saadik olnud raskusi teatud institutsioonide hallatavale teabele juurdepääsu saamisega. Sellised institutsioonid on eriti tõrksad OLAFile kiire ja diskreetse juurdepääsu andmisel teatud liiki isikuandmetele määruse (EÜ) nr 45/2001 (29) liiga kitsa tõlgendamise tõttu. Järelevalvekomitee väljendas seisukohta, et selline suhtumine on märk usaldamatusest OLAFi vastu ja võib kahjustada ka tema juurdlustegevuse sõltumatust. |
| --- | --- |

45.

Üks valdkond, millele on juhitud järelevalvekomitee tähelepanu seoses usalduse ja toetuse vähenemisega, on OLAFi juurdepääs Euroopa Komisjoni hallatavatele andmebaasidele. Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus on sõnaselgelt tunnistatud OLAFi õigust saada kiiresti ning ette teatamata teada institutsioonide, organite ja asutuste valduses olevast informatsioonist. Paraku on järelevalvekomitee nentinud, et OLAFil on asutamisest saadik olnud raskusi teatud institutsioonide hallatavale teabele juurdepääsu saamisega. Sellised institutsioonid on eriti tõrksad OLAFile kiire ja diskreetse juurdepääsu andmisel teatud liiki isikuandmetele määruse (EÜ) nr 45/2001 (29) liiga kitsa tõlgendamise tõttu. Järelevalvekomitee väljendas seisukohta, et selline suhtumine on märk usaldamatusest OLAFi vastu ja võib kahjustada ka tema juurdlustegevuse sõltumatust.

29

| 46. | Mais 2011 esitas järelevalvekomitee arvamuse, (30) milles ta väljendas oma seisukohta, et OLAFile tuleb anda kiire ja diskreetne juurdepääs, eriti juurdluse algetapis, et ta saaks enne juurdlustoimiku avamist hinnata, kas materjal vastab juurdluse algatamise tingimustele. See on eriti asjakohane juhtumite korral, kus võib olla tekkinud võimalik huvide konflikt. |
| --- | --- |

46.

Mais 2011 esitas järelevalvekomitee arvamuse, (30) milles ta väljendas oma seisukohta, et OLAFile tuleb anda kiire ja diskreetne juurdepääs, eriti juurdluse algetapis, et ta saaks enne juurdlustoimiku avamist hinnata, kas materjal vastab juurdluse algatamise tingimustele. See on eriti asjakohane juhtumite korral, kus võib olla tekkinud võimalik huvide konflikt.

30

| 47. | OLAF vajab juurdepääsu andmetele, mida sisaldavad Euroopa Komisjoni hallatavad personaliandmebaasid. Eriti on OLAFil vaja juurdepääsu andmetele, mis on seotud üksikute töötajate ja nende pereliikmetega (millele viidatakse kui sugupuu andmetele). |
| --- | --- |

47.

OLAF vajab juurdepääsu andmetele, mida sisaldavad Euroopa Komisjoni hallatavad personaliandmebaasid. Eriti on OLAFil vaja juurdepääsu andmetele, mis on seotud üksikute töötajate ja nende pereliikmetega (millele viidatakse kui sugupuu andmetele).

| 48. | Probleem on püsinud juba pikka aega ning selle lahendamises ei ole kokkuleppele jõutud. Jääb vaid loota, et järelevalvekomitee soovituste kohaselt ja OLAFi ning Euroopa Komisjoni vahel alustatud dialoogi tulemusel saavutatakse kokkulepe selle pikaajalise probleemi lahendamiseks. |
| --- | --- |

48.

Probleem on püsinud juba pikka aega ning selle lahendamises ei ole kokkuleppele jõutud. Jääb vaid loota, et järelevalvekomitee soovituste kohaselt ja OLAFi ning Euroopa Komisjoni vahel alustatud dialoogi tulemusel saavutatakse kokkulepe selle pikaajalise probleemi lahendamiseks.

| 49. | Järelevalvekomitee on veendunud, et ka määruse (EÜ) nr 1073/1999 uuendamine peaks olema sobiv võimalus selle küsimusega tegelemiseks. Oma arvamuses nr 4/2011 nentis järelevalvekomitee, et uus määrus peaks sisaldama sätteid, mis tagavad õiglase tasakaalu OLAFi vajaduse vahel pääseda enne juhtumi algatamist ja juurdluse igas etapis juurde institutsioonide hallatavale teabele ning asjaomaste andmekaitse-eeskirjade vahel. |
| --- | --- |

49.

Järelevalvekomitee on veendunud, et ka määruse (EÜ) nr 1073/1999 uuendamine peaks olema sobiv võimalus selle küsimusega tegelemiseks. Oma arvamuses nr 4/2011 nentis järelevalvekomitee, et uus määrus peaks sisaldama sätteid, mis tagavad õiglase tasakaalu OLAFi vajaduse vahel pääseda enne juhtumi algatamist ja juurdluse igas etapis juurde institutsioonide hallatavale teabele ning asjaomaste andmekaitse-eeskirjade vahel.

| 50. | Samuti soovitas järelevalvekomitee, et OLAF saadaks talle korrapäraselt kogu teabe pettusejuhtumitest teatamisega viivitamise või teatamata jätmise kohta ning teavitaks teda kõikidest juhtumitest, kus institutsioon, organ või asutus ei võimaldanud OLAFile juurdepääsu hallatavate teabele. |
| --- | --- |

50.

Samuti soovitas järelevalvekomitee, et OLAF saadaks talle korrapäraselt kogu teabe pettusejuhtumitest teatamisega viivitamise või teatamata jätmise kohta ning teavitaks teda kõikidest juhtumitest, kus institutsioon, organ või asutus ei võimaldanud OLAFile juurdepääsu hallatavate teabele.

3.5.2.   Suhted juurdlus- ja distsiplinaarameti ja teiste ELi institutsioonide talitustega

Suhted juurdlus- ja distsiplinaarameti ja teiste ELi institutsioonide talitustega

| 51. | Järelevalvekomitee tunneb pidevat muret selle üle, kuidas OLAF kasutab juurdlustegevuse piiratud ressursse. Järelevalvekomitee on arvamusel, et OLAF peab keskendama oma jõupingutused nendele juhtumitele, mille eduka lahendamise tõenäosus on suurem ja mis on tehtavaid kulutusi väärt. Ainult oma vahendeid tulemuslikult ja tõhusalt kasutades on OLAF võimeline uurima raskemaid pettusejuhtumeid või rikkumisi, mis kahjustavad ELi finantshuve, jättes muud juhtumid menetlemiseks sellistele asjakohasematele organitele nagu juurdlus- ja distsiplinaaramet, Euroopa Komisjoni julgeolekubüroo või muude institutsioonide pädevad talitused. |
| --- | --- |

51.

Järelevalvekomitee tunneb pidevat muret selle üle, kuidas OLAF kasutab juurdlustegevuse piiratud ressursse. Järelevalvekomitee on arvamusel, et OLAF peab keskendama oma jõupingutused nendele juhtumitele, mille eduka lahendamise tõenäosus on suurem ja mis on tehtavaid kulutusi väärt. Ainult oma vahendeid tulemuslikult ja tõhusalt kasutades on OLAF võimeline uurima raskemaid pettusejuhtumeid või rikkumisi, mis kahjustavad ELi finantshuve, jättes muud juhtumid menetlemiseks sellistele asjakohasematele organitele nagu juurdlus- ja distsiplinaaramet, Euroopa Komisjoni julgeolekubüroo või muude institutsioonide pädevad talitused.

| 52. | Neid kaalutlusi arvesse võttes soovitas järelevalvekomitee OLAFil välja töötada ametisisene lähenemisviis vähem tähtsatele juhtumitele kooskõlas OLAFi juurdluspõhimõtete ja prioriteetidega, et suunata vahendid võimaluse korral keerulisemate juhtumite uurimiseks. Järelevalvekomitee vaatas lähenemisviisi läbi ja võttis oma järeldused kokku arvamuses nr 5/2008. Ta andis rea soovitusi, mis arvestavad muu hulgas vajadust teha koostööd nii juurdlus- ja distsiplinaarameti kui ka muude ELi institutsioonide talitustega. Töö jagamine nendega põhineb juurdluskohustuste kirjeldusel. Seejärel julgustas järelevalvekomitee OLAFit täiustama teabevahetuse protsessi ja koostööd kõnealuste talitustega, kuid rõhutas, et ükski saavutatud koostöökokkulepe ei tohiks piirata ei OLAFi põhipädevusi ega tema juurdluste sõltumatust. |
| --- | --- |

52.

Neid kaalutlusi arvesse võttes soovitas järelevalvekomitee OLAFil välja töötada ametisisene lähenemisviis vähem tähtsatele juhtumitele kooskõlas OLAFi juurdluspõhimõtete ja prioriteetidega, et suunata vahendid võimaluse korral keerulisemate juhtumite uurimiseks. Järelevalvekomitee vaatas lähenemisviisi läbi ja võttis oma järeldused kokku arvamuses nr 5/2008. Ta andis rea soovitusi, mis arvestavad muu hulgas vajadust teha koostööd nii juurdlus- ja distsiplinaarameti kui ka muude ELi institutsioonide talitustega. Töö jagamine nendega põhineb juurdluskohustuste kirjeldusel. Seejärel julgustas järelevalvekomitee OLAFit täiustama teabevahetuse protsessi ja koostööd kõnealuste talitustega, kuid rõhutas, et ükski saavutatud koostöökokkulepe ei tohiks piirata ei OLAFi põhipädevusi ega tema juurdluste sõltumatust.

| 53. | Järelevalvekomitee kontrollis oma arvamuse (31) täitmist ja märkis rahuloluga, et OLAFi lähenemisviis vähem tähtsatele juhtumitele oli lisatud OLAFi käsiraamatusse (32). Samuti kiitis järelevalvekomitee heaks algatuse selgitada vähem tähtsatele juhtumitele lähenemise rakendamist tegevussuunistes ning ka vähem tähtsate juhtumite lisa koostamise, milles on loetletud eri kriteeriumid otsustamaks, kas väline juurdlus algatada või mitte. |
| --- | --- |

53.

Järelevalvekomitee kontrollis oma arvamuse (31) täitmist ja märkis rahuloluga, et OLAFi lähenemisviis vähem tähtsatele juhtumitele oli lisatud OLAFi käsiraamatusse (32). Samuti kiitis järelevalvekomitee heaks algatuse selgitada vähem tähtsatele juhtumitele lähenemise rakendamist tegevussuunistes ning ka vähem tähtsate juhtumite lisa koostamise, milles on loetletud eri kriteeriumid otsustamaks, kas väline juurdlus algatada või mitte.

31

32

3.5.3.   OLAFi soovituste täitmise jälgimine institutsioonides

OLAFi soovituste täitmise jälgimine institutsioonides

| 54. | OLAFi peadirektor on kohustatud teavitama järelevalvekomiteed juhtumitest, kui asjaomane institutsioon, organ või asutus ei ole järginud OLAFi soovitusi (33). Järelevalvekomitee on käsitlenud seda küsimust igas aastaaruandes ja märkinud, et tema kuueaastase ametiaja jooksul on teda teavitatud ainult kahest sellisest juhtumist. Kuna järelevalvekomiteed teavitati ainult paarist juhtumist, ei saanud ta teha üldisi järeldusi ega anda soovitusi. Järelevalvekomitee väljendas oma muret selle üle, et juhtumitest mitteteavitamine võib olla märk nõuetekohase järelevalvesüsteemi puudumisest, ja soovitas, et OLAF kehtestaks esimesel võimalusel järjekindla süsteemi sellistest juhtumitest teavitamiseks. Järelevalvekomitee arvates võib OLAFi sõltumatus sattuda tõsisesse ohtu, kui ta ei reageeri oma soovituste eiramisele asjaosaliste poolt. |
| --- | --- |

54.

OLAFi peadirektor on kohustatud teavitama järelevalvekomiteed juhtumitest, kui asjaomane institutsioon, organ või asutus ei ole järginud OLAFi soovitusi (33). Järelevalvekomitee on käsitlenud seda küsimust igas aastaaruandes ja märkinud, et tema kuueaastase ametiaja jooksul on teda teavitatud ainult kahest sellisest juhtumist. Kuna järelevalvekomiteed teavitati ainult paarist juhtumist, ei saanud ta teha üldisi järeldusi ega anda soovitusi. Järelevalvekomitee väljendas oma muret selle üle, et juhtumitest mitteteavitamine võib olla märk nõuetekohase järelevalvesüsteemi puudumisest, ja soovitas, et OLAF kehtestaks esimesel võimalusel järjekindla süsteemi sellistest juhtumitest teavitamiseks. Järelevalvekomitee arvates võib OLAFi sõltumatus sattuda tõsisesse ohtu, kui ta ei reageeri oma soovituste eiramisele asjaosaliste poolt.

33

3.5.4.   Institutsiooni, organi või asutuse peasekretäri/presidendi nõusolek lükata edasi kohustuse täitmine anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks

Institutsiooni, organi või asutuse peasekretäri/presidendi nõusolek lükata edasi kohustuse täitmine anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks

| 55. | Sisejuurdluste läbiviimisel peab OLAF saama asjaomase institutsiooni, organi või asutuse peasekretärilt või presidendilt eelneva nõusoleku, kui ta otsustab lükata edasi oma kohustuse täitmise anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks. Selle nõudmise eesmärk on tagada asjaomaste isikute kaitseõiguste järgimine (34). Seoses sellega avaldas järelevalvekomitee arvamust, et kui institutsioon keeldub nõusoleku andmisest või sellega viivitab, võib see ohtu seada OLAFi juurdlustegevuse sõltumatuse (35). Järelevalvekomitee nentis, et mitmel juhul takistas OLAFi juurdlustoimiku edastamist riiklikele õigusasutustele asjaomase institutsiooni või asutuse viivitamine nõusoleku andmisega. Oma arvamuses nr 4/2011 märkis järelevalvekomitee, et seetõttu peaks uus määrus sisaldama sätteid, mis aitavad selliseid olukordi edaspidi vältida, ning pidas selle probleemiga tegelemise viisi määruse (EÜ) nr 1073/1999 uuendamise praeguses muutmisettepanekus ebapiisavaks. |
| --- | --- |

55.

Sisejuurdluste läbiviimisel peab OLAF saama asjaomase institutsiooni, organi või asutuse peasekretärilt või presidendilt eelneva nõusoleku, kui ta otsustab lükata edasi oma kohustuse täitmise anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks. Selle nõudmise eesmärk on tagada asjaomaste isikute kaitseõiguste järgimine (34). Seoses sellega avaldas järelevalvekomitee arvamust, et kui institutsioon keeldub nõusoleku andmisest või sellega viivitab, võib see ohtu seada OLAFi juurdlustegevuse sõltumatuse (35). Järelevalvekomitee nentis, et mitmel juhul takistas OLAFi juurdlustoimiku edastamist riiklikele õigusasutustele asjaomase institutsiooni või asutuse viivitamine nõusoleku andmisega. Oma arvamuses nr 4/2011 märkis järelevalvekomitee, et seetõttu peaks uus määrus sisaldama sätteid, mis aitavad selliseid olukordi edaspidi vältida, ning pidas selle probleemiga tegelemise viisi määruse (EÜ) nr 1073/1999 uuendamise praeguses muutmisettepanekus ebapiisavaks.

34

35

| 56. | OLAFi sõltumatuse valvurina tuleb järelevalvekomiteed järjekindlalt teavitada kõikidest juhtumistest, kus institutsioonid, organid või asutused keelduvad andmast nõusolekut lükata edasi kohustuse täitmine seoses asjaomasele isikule võimaluse andmisega oma seisukohtade esitamiseks või viivitavad selle andmisega. |
| --- | --- |

56.

OLAFi sõltumatuse valvurina tuleb järelevalvekomiteed järjekindlalt teavitada kõikidest juhtumistest, kus institutsioonid, organid või asutused keelduvad andmast nõusolekut lükata edasi kohustuse täitmine seoses asjaomasele isikule võimaluse andmisega oma seisukohtade esitamiseks või viivitavad selle andmisega.

3.5.5.   Juhtumiaruannete edastamine ja teabe andmine OLAFilt institutsioonidele, organitele ja asutustele

Juhtumiaruannete edastamine ja teabe andmine OLAFilt institutsioonidele, organitele ja asutustele

Teabe esitamine OLAFilt institutsioonidele, organitele ja asutustele

Teabe esitamine OLAFilt institutsioonidele, organitele ja asutustele

| 57. | Kehtivate õigusaktide alusel on OLAFil seaduslik kohustus teavitada institutsiooni, organit või asutust juhul, kui sisejuurdlus näitab, et selle liige või töötaja võib olla juhtumiga seotud, välja arvatud juhul, kui juurdluse huvides on nõutav täielik salastatus või kui juurdlus kuulub riikliku õigusasutuse pädevusse. Oma arvamuses nr 4/2011 väljendas järelevalvekomitee muret seoses seadusandliku ettepanekuga määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmise ning kõnealuste eeskirjade muutmise kohta, (36) sest see võib jätta OLAFi ilma võimalusest hoida oma juurdlus vajaduse korral konfidentsiaalsena. |
| --- | --- |

57.

Kehtivate õigusaktide alusel on OLAFil seaduslik kohustus teavitada institutsiooni, organit või asutust juhul, kui sisejuurdlus näitab, et selle liige või töötaja võib olla juhtumiga seotud, välja arvatud juhul, kui juurdluse huvides on nõutav täielik salastatus või kui juurdlus kuulub riikliku õigusasutuse pädevusse. Oma arvamuses nr 4/2011 väljendas järelevalvekomitee muret seoses seadusandliku ettepanekuga määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmise ning kõnealuste eeskirjade muutmise kohta, (36) sest see võib jätta OLAFi ilma võimalusest hoida oma juurdlus vajaduse korral konfidentsiaalsena.

36

Juhtumiaruannete edastamine OLAFilt institutsioonidele, organitele ja asutustele

Juhtumiaruannete edastamine OLAFilt institutsioonidele, organitele ja asutustele

| 58. | Järelevalvekomitee võttis arvesse OLAFi otsust saata Euroopa Komisjonile tema taotlusele vastu tulles juhtumite lõpparuanded, mis koostati järelmeetmeteta lõpetatud sisejuurdluste järel. Peale selle otsustas OLAF kohaldada sama põhimõtet teiste institutsioonide ja asutuste suhtes, kui ei ole teisiti ette nähtud. Järelevalvekomitee otsustas hinnata seda tava selge eesmärgiga teha kindlaks, kas see võib seada ohtu OLAFi juurdlustegevuse sõltumatuse. Järelevalvekomitee arvamuses nr 5/2011 esitatakse ülevaade komitee järeldustest, mis tehti 17 juhtumi uurimise ja järelevalvekomitee arvamuse alusel edastamise õigusliku aluse ja tava ELi õigusaktidele vastavuse kohta. |
| --- | --- |

58.

Järelevalvekomitee võttis arvesse OLAFi otsust saata Euroopa Komisjonile tema taotlusele vastu tulles juhtumite lõpparuanded, mis koostati järelmeetmeteta lõpetatud sisejuurdluste järel. Peale selle otsustas OLAF kohaldada sama põhimõtet teiste institutsioonide ja asutuste suhtes, kui ei ole teisiti ette nähtud. Järelevalvekomitee otsustas hinnata seda tava selge eesmärgiga teha kindlaks, kas see võib seada ohtu OLAFi juurdlustegevuse sõltumatuse. Järelevalvekomitee arvamuses nr 5/2011 esitatakse ülevaade komitee järeldustest, mis tehti 17 juhtumi uurimise ja järelevalvekomitee arvamuse alusel edastamise õigusliku aluse ja tava ELi õigusaktidele vastavuse kohta.

| 59. | Täpsemalt väljendas järelevalvekomitee muret selle üle, et selline edastamine võib kahjustada juurdlusesse segatud isikute õigusi, kes võivad selle tulemusel esitada Euroopa Kohtusse hagi kahjude sissenõudmiseks, mis kahjustaks OLAFi usaldusväärsust ja mainet. Samuti võib tunnistajate, teavitajate ja rikkumisest teatajate kohta tundlikku teavet sisaldavate lõpparuannete edastamine seada ohtu juurdluste õnnestumise, heidutades neid rikkumistest teavitamast ning OLAFi abistamast ning pannes neid avaldama mittevajalikku teavet, mis on seotud OLAFi teiste käimasolevate juurdlustega. Halvimal juhul võib selline tava anda teistele institutsioonidele ebakohased vahendid OLAFi juurdlustegevuse mõjutamiseks, mis võib kahjustada üldsuse usaldust ja kindlust OLAFi sõltumatuse suhtes. |
| --- | --- |

59.

Täpsemalt väljendas järelevalvekomitee muret selle üle, et selline edastamine võib kahjustada juurdlusesse segatud isikute õigusi, kes võivad selle tulemusel esitada Euroopa Kohtusse hagi kahjude sissenõudmiseks, mis kahjustaks OLAFi usaldusväärsust ja mainet. Samuti võib tunnistajate, teavitajate ja rikkumisest teatajate kohta tundlikku teavet sisaldavate lõpparuannete edastamine seada ohtu juurdluste õnnestumise, heidutades neid rikkumistest teavitamast ning OLAFi abistamast ning pannes neid avaldama mittevajalikku teavet, mis on seotud OLAFi teiste käimasolevate juurdlustega. Halvimal juhul võib selline tava anda teistele institutsioonidele ebakohased vahendid OLAFi juurdlustegevuse mõjutamiseks, mis võib kahjustada üldsuse usaldust ja kindlust OLAFi sõltumatuse suhtes.

| 60. | Järelevalvekomitee soovitas, et OLAF kaaluks veel kord oma otsust edastada kõnealused juhtumiaruanded asjaomastele institutsioonidele, organitele või asutustele, võtmata kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et selline tava vastab ELi õigusaktidele ega ohusta ameti juurdluste tõhusust ja sõltumatust. |
| --- | --- |

60.

Järelevalvekomitee soovitas, et OLAF kaaluks veel kord oma otsust edastada kõnealused juhtumiaruanded asjaomastele institutsioonidele, organitele või asutustele, võtmata kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et selline tava vastab ELi õigusaktidele ega ohusta ameti juurdluste tõhusust ja sõltumatust.

3.5.6.   Seisukohtade vahetamine institutsioonidega

Seisukohtade vahetamine institutsioonidega

| 61. | Üks määruse (EÜ) nr 1073/1999 uuendamise eesmärk on parandada OLAFi juhtimist ning edendada selle koostööd institutsioonidega, järgides samas ameti tegevuse sõltumatust. Esialgselt kavandatud korrapärane institutsioonidevaheline dialoog on asendunud vähem ametliku seisukohtade vahetamisega Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, milles osalevad OLAF ja järelevalvekomitee. Järelevalvekomitee esitas oma seisukohad mõlema ettepaneku kohta oma arvamustes nr 3/2010 ja nr 4/2011. |
| --- | --- |

61.

Üks määruse (EÜ) nr 1073/1999 uuendamise eesmärk on parandada OLAFi juhtimist ning edendada selle koostööd institutsioonidega, järgides samas ameti tegevuse sõltumatust. Esialgselt kavandatud korrapärane institutsioonidevaheline dialoog on asendunud vähem ametliku seisukohtade vahetamisega Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, milles osalevad OLAF ja järelevalvekomitee. Järelevalvekomitee esitas oma seisukohad mõlema ettepaneku kohta oma arvamustes nr 3/2010 ja nr 4/2011.

| 62. | Järelevalvekomitee kinnitas, et nii ametlik dialoog kui ka seisukohtade vahetamine institutsioonidega võivad OLAFi tegevust toetada, ent need ei tohi ühelgi juhul nõrgendada OLAFi tegevuse sõltumatust (37). Täpsemalt märkis järelevalvekomitee, et ettepanek, mille kohaselt OLAF peaks võtma asjakohaseid meetmeid, arvestades seisukohtade vahetamise käigus esitatud arvamusi, võib avaldada kahjulikku mõju peadirektori sõltumatusele. Institutsioonidel on suhteliselt lihtne avaldada peadirektorile survet, eriti seoses OLAFi juurdluspõhimõtete strateegiliste peaeesmärkide kehtestamisega. |
| --- | --- |

62.

Järelevalvekomitee kinnitas, et nii ametlik dialoog kui ka seisukohtade vahetamine institutsioonidega võivad OLAFi tegevust toetada, ent need ei tohi ühelgi juhul nõrgendada OLAFi tegevuse sõltumatust (37). Täpsemalt märkis järelevalvekomitee, et ettepanek, mille kohaselt OLAF peaks võtma asjakohaseid meetmeid, arvestades seisukohtade vahetamise käigus esitatud arvamusi, võib avaldada kahjulikku mõju peadirektori sõltumatusele. Institutsioonidel on suhteliselt lihtne avaldada peadirektorile survet, eriti seoses OLAFi juurdluspõhimõtete strateegiliste peaeesmärkide kehtestamisega.

37

4.   JUHTIMISE MÕJU JÄLGIMINE OLAFI JUURDLUSÜLESANNETELE

JUHTIMISE MÕJU JÄLGIMINE OLAFI JUURDLUSÜLESANNETELE

| 63. | Oma volituste algusest peale on järelevalvekomitee pidevalt rõhutanud, et OLAF peab rakendama jõulisi ja toimivaid juhtimispõhimõtteid, kehtestama selged juurdluseeskirjad ning tagama juurdluste nõuetekohase juhtimise. Peale selle peab järelevalvekomitee väga oluliseks sisemiste kontrollimehhanismide kohaldamist juurdluste kestuse suhtes ning menetlustagatiste täitmist juurdluste ajal ning võimaliku huvide konflikti olukorras. Kõik need asjaolud mõjutavad otseselt juurdluste sõltumatut läbiviimist ja seetõttu on järelevalvekomitee neid väga tähelepanelikult jälginud. |
| --- | --- |

63.

Oma volituste algusest peale on järelevalvekomitee pidevalt rõhutanud, et OLAF peab rakendama jõulisi ja toimivaid juhtimispõhimõtteid, kehtestama selged juurdluseeskirjad ning tagama juurdluste nõuetekohase juhtimise. Peale selle peab järelevalvekomitee väga oluliseks sisemiste kontrollimehhanismide kohaldamist juurdluste kestuse suhtes ning menetlustagatiste täitmist juurdluste ajal ning võimaliku huvide konflikti olukorras. Kõik need asjaolud mõjutavad otseselt juurdluste sõltumatut läbiviimist ja seetõttu on järelevalvekomitee neid väga tähelepanelikult jälginud.

4.1.   
  Juurdluste juhtimine

Juurdluste juhtimine

4.1.1.   Juurdluste kavandamine ja strateegiline juhtimine

Juurdluste kavandamine ja strateegiline juhtimine

| 64. | Järelevalvekomitee teostatud üheksa kuu aruannete analüüs (38) näitas juurdlusmetoodika puudumist ning seda, et palju viivitusi juhtumitoimikute menetlemisel saab ära hoida juurdluste parema juhtimise ja kavandamisega. Need järeldused tegid järelevalvekomitee murelikuks ja ta leidis, et kui juurdlusi ei kavandata juhtumi igas etapis õigesti, valitseb pidev oht, et uurijad võivad oma tegevuses kalduda juurdluse algatamisel püstitatud eesmärkidest kõrvale. See võib viia vastutuse puudumiseni ning seeläbi kahtluse alla seada juurdluse enda sõltumatuse. Arvestades asjaolu, et juurdluste hea kavandamine on edukate ja keskendunud juurdluste võti, uuris järelevalvekomitee mitut OLAFi juhtumit eesmärgiga teha kindlaks, kas ja mil määral aitab juurdluste kavandamine OLAFil oma juurdlusi läbi viia. |
| --- | --- |

64.

Järelevalvekomitee teostatud üheksa kuu aruannete analüüs (38) näitas juurdlusmetoodika puudumist ning seda, et palju viivitusi juhtumitoimikute menetlemisel saab ära hoida juurdluste parema juhtimise ja kavandamisega. Need järeldused tegid järelevalvekomitee murelikuks ja ta leidis, et kui juurdlusi ei kavandata juhtumi igas etapis õigesti, valitseb pidev oht, et uurijad võivad oma tegevuses kalduda juurdluse algatamisel püstitatud eesmärkidest kõrvale. See võib viia vastutuse puudumiseni ning seeläbi kahtluse alla seada juurdluse enda sõltumatuse. Arvestades asjaolu, et juurdluste hea kavandamine on edukate ja keskendunud juurdluste võti, uuris järelevalvekomitee mitut OLAFi juhtumit eesmärgiga teha kindlaks, kas ja mil määral aitab juurdluste kavandamine OLAFil oma juurdlusi läbi viia.

38

| 65. | Järelevalvekomitee arvamuses nr 4/2010 juhiti tähelepanu korduvatele puudustele juurdluste nõuetekohasel kavandamisel. See mõjutab negatiivselt OLAFi tegevuse tõhusust ja juurdluste kestust. Järelevalvekomitee nentis ka seda, et OLAFi käsiraamatus on esitatud suunised esialgse tööplaani koostamiseks hindamise etapis, kuid selles puudub täielik juurdlusplaan juhuks, kui juurdlus algab. |
| --- | --- |

65.

Järelevalvekomitee arvamuses nr 4/2010 juhiti tähelepanu korduvatele puudustele juurdluste nõuetekohasel kavandamisel. See mõjutab negatiivselt OLAFi tegevuse tõhusust ja juurdluste kestust. Järelevalvekomitee nentis ka seda, et OLAFi käsiraamatus on esitatud suunised esialgse tööplaani koostamiseks hindamise etapis, kuid selles puudub täielik juurdlusplaan juhuks, kui juurdlus algab.

| 66. | Järelevalvekomitee toonitas, et OLAF peab teatud uurimiste liigset pikkust lühendama selgete juurdlusmenetluste ja tähtaegade kehtestamise abil. Järelevalvekomitee soovitas, et OLAF rakendaks nõuetekohase kavandamise põhimõtteid juurdluste kõikides etappides, mis hõlmaksid pidevaid kontrolle, täidetavaid ajakavasid ja korrapäraseid ajakohastamisi vastavuse tagamiseks. Eriti soovitas järelevalvekomitee töötada iga juurdluse algetapis välja üksikasjalik juurdlusplaan, milles oleks määratletud juurdluse eesmärgid, selle lõpuleviimiseks vajalikud vahendid ja eeldatav maksumus. Lisaks soovitas järelevalvekomitee, et juhtkond peaks vaatama juurdlusplaani üksuse tasandil korrapäraselt läbi, et jälgida ja vajaduse korral suunata juhtumite kulgu. |
| --- | --- |

66.

Järelevalvekomitee toonitas, et OLAF peab teatud uurimiste liigset pikkust lühendama selgete juurdlusmenetluste ja tähtaegade kehtestamise abil. Järelevalvekomitee soovitas, et OLAF rakendaks nõuetekohase kavandamise põhimõtteid juurdluste kõikides etappides, mis hõlmaksid pidevaid kontrolle, täidetavaid ajakavasid ja korrapäraseid ajakohastamisi vastavuse tagamiseks. Eriti soovitas järelevalvekomitee töötada iga juurdluse algetapis välja üksikasjalik juurdlusplaan, milles oleks määratletud juurdluse eesmärgid, selle lõpuleviimiseks vajalikud vahendid ja eeldatav maksumus. Lisaks soovitas järelevalvekomitee, et juhtkond peaks vaatama juurdlusplaani üksuse tasandil korrapäraselt läbi, et jälgida ja vajaduse korral suunata juhtumite kulgu.

| 67. | Töö tulemusel, mida järelevalvekomitee selles vallas tegi, on OLAF mõistnud ühtse lähenemise vajadust juhtumite strateegilisel planeerimisel ja on alustanud üksikasjalike tööplaanide koostamist pärast juhtumi avamist. Peale selle on järelevalvekomiteel hea meel märkida, et OLAFi uus peadirektor nõudis juba oma ametiaja alguses, et käsiraamatusse tuleb järelevalvekomitee soovituste täitmiseks teha muudatusi. |
| --- | --- |

67.

Töö tulemusel, mida järelevalvekomitee selles vallas tegi, on OLAF mõistnud ühtse lähenemise vajadust juhtumite strateegilisel planeerimisel ja on alustanud üksikasjalike tööplaanide koostamist pärast juhtumi avamist. Peale selle on järelevalvekomiteel hea meel märkida, et OLAFi uus peadirektor nõudis juba oma ametiaja alguses, et käsiraamatusse tuleb järelevalvekomitee soovituste täitmiseks teha muudatusi.

| 68. | OLAFi võetud meetmete tõhusust tuleb täiendavalt hinnata. |
| --- | --- |

68.

OLAFi võetud meetmete tõhusust tuleb täiendavalt hinnata.

4.1.2.   Juurdluste sisekontroll

Juurdluste sisekontroll

| 69. | Järelevalvekomitee pööras erilist rõhku piisavate sisemehhanismide olulisusele kvaliteedi kontrollimisel ja viivituste vältimisel ning samuti täielikult toimivale tagasisidesüsteemile ja juurdluste hindamisele, et tagada OLAFi juurdluste sõltumatus ja tõhusus. Toimiva kontrollisüsteemi ja selgete võrdlusnäitajate olemasolu ei abista OLAFi juhtkonda üksnes tulemuslikkuse jälgimisel ja probleemsete valdkondade väljaselgitamisel, vaid võimaldab antud soovitusi järgides võtta saadud õppetundide alusel ka parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

69.

Järelevalvekomitee pööras erilist rõhku piisavate sisemehhanismide olulisusele kvaliteedi kontrollimisel ja viivituste vältimisel ning samuti täielikult toimivale tagasisidesüsteemile ja juurdluste hindamisele, et tagada OLAFi juurdluste sõltumatus ja tõhusus. Toimiva kontrollisüsteemi ja selgete võrdlusnäitajate olemasolu ei abista OLAFi juhtkonda üksnes tulemuslikkuse jälgimisel ja probleemsete valdkondade väljaselgitamisel, vaid võimaldab antud soovitusi järgides võtta saadud õppetundide alusel ka parandusmeetmeid.

| 70. | Nende kaalutluste valguses pööras järelevalvekomitee erilist tähelepanu selliste mehhanismide piisavusele ja toimivusele, eriti seoses juurdluste kestuse kontrollimisega ja jälgides, kuidas OLAF täidab põhiõigusi ja menetlustagatisi. |
| --- | --- |

70.

Nende kaalutluste valguses pööras järelevalvekomitee erilist tähelepanu selliste mehhanismide piisavusele ja toimivusele, eriti seoses juurdluste kestuse kontrollimisega ja jälgides, kuidas OLAF täidab põhiõigusi ja menetlustagatisi.

Juurdluste kestuse kontroll

Juurdluste kestuse kontroll

| 71. | Kahes järelevalvekomitee arvamuses (39) toodi välja rida vajakajäämisi juurdluste läbiviimisel; osa neist on seotud tegevusliku aspektiga ja teine osa on puuduliku kavandamise või sisemise korralduse tagajärg. Täpsemalt märkis järelevalvekomitee, et juurdluste kestuse pikenemine oli sageli põhjustatud mõne juurdluse puudulikust juhtimisest või sellest, et juhtkond ei kontrollinud piisavalt nende pikkuse tegelikke põhjuseid, lõpetamise kavandatud tähtaegu ja kasutatavate juurdlusmeetmete kavandamist. Järelevalvekomitee jaoks olid need tulemused märk ebapiisavast järelevalvest ja kontrollist juhtumite igapäevasel juhtimisel. |
| --- | --- |

71.

Kahes järelevalvekomitee arvamuses (39) toodi välja rida vajakajäämisi juurdluste läbiviimisel; osa neist on seotud tegevusliku aspektiga ja teine osa on puuduliku kavandamise või sisemise korralduse tagajärg. Täpsemalt märkis järelevalvekomitee, et juurdluste kestuse pikenemine oli sageli põhjustatud mõne juurdluse puudulikust juhtimisest või sellest, et juhtkond ei kontrollinud piisavalt nende pikkuse tegelikke põhjuseid, lõpetamise kavandatud tähtaegu ja kasutatavate juurdlusmeetmete kavandamist. Järelevalvekomitee jaoks olid need tulemused märk ebapiisavast järelevalvest ja kontrollist juhtumite igapäevasel juhtimisel.

39

| 72. | Järelevalvekomitee väljendab kahetsust selle üle, et vaatamata tema korduvatele soovitustele ei ole piisavalt süstemaatiliselt kohaldatud meetmeid, mida võeti juurdluste pikkuse korrapärase kontrolli eesmärgil. Seetõttu toonitab järelevalvekomitee veel kord juurdluste pikkuse tulemusliku ja tõhusa kontrolli vajadust. |
| --- | --- |

72.

Järelevalvekomitee väljendab kahetsust selle üle, et vaatamata tema korduvatele soovitustele ei ole piisavalt süstemaatiliselt kohaldatud meetmeid, mida võeti juurdluste pikkuse korrapärase kontrolli eesmärgil. Seetõttu toonitab järelevalvekomitee veel kord juurdluste pikkuse tulemusliku ja tõhusa kontrolli vajadust.

Juurdluste erapooletuse kontrollimine

Juurdluste erapooletuse kontrollimine

| 73. | Järelevalvekomitee arvates käib erapooletus juurdluste läbiviimisel käsikäes OLAFi tegevuse sõltumatusega. Seetõttu on järelevalvekomitee korduvalt soovitanud OLAFil kehtestada ranged sisekontrollimehhanismid, mis on vajalikud igasuguste huvide konfliktide ennetamiseks, mis võivad kahjustada OLAFi sõltumatust ja mainet (40). Oma arvamuses nr 5/2010 esitas järelevalvekomitee OLAFile konkreetsed soovitused olemasolevate juurdluste erapooletusega seotud kontrollimehhanismide tugevdamiseks. Hinnates seda, kuidas OLAF täidab oma juurdlustes põhiõigusi ja menetlustagatisi, osutas järelevalvekomitee sellele küsimusele eritähelepanu ja tunneb kahetsust selle üle, et meetmed, mis OLAF on tänaseks võtnud, ei ole piisavad. |
| --- | --- |

73.

Järelevalvekomitee arvates käib erapooletus juurdluste läbiviimisel käsikäes OLAFi tegevuse sõltumatusega. Seetõttu on järelevalvekomitee korduvalt soovitanud OLAFil kehtestada ranged sisekontrollimehhanismid, mis on vajalikud igasuguste huvide konfliktide ennetamiseks, mis võivad kahjustada OLAFi sõltumatust ja mainet (40). Oma arvamuses nr 5/2010 esitas järelevalvekomitee OLAFile konkreetsed soovitused olemasolevate juurdluste erapooletusega seotud kontrollimehhanismide tugevdamiseks. Hinnates seda, kuidas OLAF täidab oma juurdlustes põhiõigusi ja menetlustagatisi, osutas järelevalvekomitee sellele küsimusele eritähelepanu ja tunneb kahetsust selle üle, et meetmed, mis OLAF on tänaseks võtnud, ei ole piisavad.

40

Juurdluste õiguspärasuse kontroll

Juurdluste õiguspärasuse kontroll

| 74. | Järelevalvekomitee nentis murega, et OLAFi juurdlustegevuse õiguslikku kontrolli ei teostatud üksikutes ja kõikides etappides korrapäraselt. Selline pideva õiguspärasuse kontrolli puudumine juurdluste ajal on toonud kaasa menetlusnõuete rikkumisi. Järelevalvekomitee väljendas pidevalt seisukohta, et põhiõiguste ja menetlustagatiste tulemusliku täitmise kindlustamiseks on vaja kehtestada juurdluste õiguspärasuse kontrollid, millesse kohtu- ja õigusabiüksuse liikmed oleks pidevalt ja tihedamalt kaasatud (41). |
| --- | --- |

74.

Järelevalvekomitee nentis murega, et OLAFi juurdlustegevuse õiguslikku kontrolli ei teostatud üksikutes ja kõikides etappides korrapäraselt. Selline pideva õiguspärasuse kontrolli puudumine juurdluste ajal on toonud kaasa menetlusnõuete rikkumisi. Järelevalvekomitee väljendas pidevalt seisukohta, et põhiõiguste ja menetlustagatiste tulemusliku täitmise kindlustamiseks on vaja kehtestada juurdluste õiguspärasuse kontrollid, millesse kohtu- ja õigusabiüksuse liikmed oleks pidevalt ja tihedamalt kaasatud (41).

41

| 75. | Järelevalvekomitee käsitles kõnealuste kohtunike täiendavat rolli oma igas eelmises tegevusaruandes. Kohtunikud ei ole mitte üksnes sidepidajad riiklike õigusasutustega, vaid täidavad olulist rolli ka selles, et tagada riiklikele õigusasutustele edastatud toimikutes sisalduvate tõendite vastavus asjaomase liikmesriigi õigusnõuetele. Arvestades seda tähtsat rolli, julgustas järelevalvekomitee korduvalt kaasama kohtunikke juurdlustesse tihedamalt. Järelevalvekomitee märgib, et õigus- ja kohtualase kogemusega OLAFi töötajad liituvad vastloodud juurdluste valiku ja läbivaatamise üksusega. Järelevalvekomitee on seisukohal, et vaatamata oma ametikohale OLAFi uues organisatsioonis peaksid nad säilitama oma endise rolli. Selleks, et täita oma seaduslikku kohustust (42) edastada aruanded ja juurdluste käigus saadud teave liikmesriikidele, peab OLAFil olema kohtu- ja uurimismenetluse eksperte rohkematest liikmesriikidest. |
| --- | --- |

75.

Järelevalvekomitee käsitles kõnealuste kohtunike täiendavat rolli oma igas eelmises tegevusaruandes. Kohtunikud ei ole mitte üksnes sidepidajad riiklike õigusasutustega, vaid täidavad olulist rolli ka selles, et tagada riiklikele õigusasutustele edastatud toimikutes sisalduvate tõendite vastavus asjaomase liikmesriigi õigusnõuetele. Arvestades seda tähtsat rolli, julgustas järelevalvekomitee korduvalt kaasama kohtunikke juurdlustesse tihedamalt. Järelevalvekomitee märgib, et õigus- ja kohtualase kogemusega OLAFi töötajad liituvad vastloodud juurdluste valiku ja läbivaatamise üksusega. Järelevalvekomitee on seisukohal, et vaatamata oma ametikohale OLAFi uues organisatsioonis peaksid nad säilitama oma endise rolli. Selleks, et täita oma seaduslikku kohustust (42) edastada aruanded ja juurdluste käigus saadud teave liikmesriikidele, peab OLAFil olema kohtu- ja uurimismenetluse eksperte rohkematest liikmesriikidest.

42

| 76. | Edaspidi on vaja tegeleda sellega, kui tõhusalt edastab OLAF oma sisemise ümberkorraldamise järel riiklikele õigusasutustele juhtumiaruandeid ja teavet. |
| --- | --- |

76.

Edaspidi on vaja tegeleda sellega, kui tõhusalt edastab OLAF oma sisemise ümberkorraldamise järel riiklikele õigusasutustele juhtumiaruandeid ja teavet.

Järelevalvenõunik

Järelevalvenõunik

| 77. | Järelevalvekomitee roll seisneb sisuliselt selles, et analüüsida OLAFi juurdlusi süsteemselt ja mitte tegeleda üksikjuhtumitega. Oma arvamuses nr 4/2011 leidis järelevalvekomitee, et menetluste või kaebustega tegelemise järelevalve ülesanded on vaja määrata sõltumatule isikule. Sellel isikul peaks olema selged volitused, mis ei kattu järelevalvekomitee volitustega ning talle tuleb tagada sõltumatus. Eriti toonitas järelevalvekomitee, et see isik peaks olema võimeline mitte ainult analüüsima OLAFi vastu esitatud kaebusi, vaid tegutsema ka omaalgatuslikult, tagades menetlusõiguste pideva järgimise kogu juurdlusprotsessi vältel. |
| --- | --- |

77.

Järelevalvekomitee roll seisneb sisuliselt selles, et analüüsida OLAFi juurdlusi süsteemselt ja mitte tegeleda üksikjuhtumitega. Oma arvamuses nr 4/2011 leidis järelevalvekomitee, et menetluste või kaebustega tegelemise järelevalve ülesanded on vaja määrata sõltumatule isikule. Sellel isikul peaks olema selged volitused, mis ei kattu järelevalvekomitee volitustega ning talle tuleb tagada sõltumatus. Eriti toonitas järelevalvekomitee, et see isik peaks olema võimeline mitte ainult analüüsima OLAFi vastu esitatud kaebusi, vaid tegutsema ka omaalgatuslikult, tagades menetlusõiguste pideva järgimise kogu juurdlusprotsessi vältel.

4.2.   
  OLAFi juurdlusülesannetega seotud eelarve, halduskorraldus ning personalipoliitika

OLAFi juurdlusülesannetega seotud eelarve, halduskorraldus ning personalipoliitika

| 78. | Järelevalvekomiteel on seaduslik kohustus esitada arvamus OLAFi aastaeelarveprojekti ettepaneku kohta (43). Järelevalvekomitee arvamustes nr 1/2006, 2/2007, 3/2008, 3/2009, 1/2010 ja 3/2011 on käsitletud nii eelarve tehnilisi kui ka põhimõttelisi küsimusi. |
| --- | --- |

78.

Järelevalvekomiteel on seaduslik kohustus esitada arvamus OLAFi aastaeelarveprojekti ettepaneku kohta (43). Järelevalvekomitee arvamustes nr 1/2006, 2/2007, 3/2008, 3/2009, 1/2010 ja 3/2011 on käsitletud nii eelarve tehnilisi kui ka põhimõttelisi küsimusi.

43

| 79. | Täpsemalt rõhutas järelevalvekomitee, et kõige tähtsam abinõu, mida tuleb rakendada OLAFi juurdluste sõltumatuse tagamiseks on OLAFile piisavate rahaliste vahendite eraldamine. Kindel rahastamine tuleb tagada pikemaks ajaks. Majanduslanguse ajal tuleb eelarvekärpeid teha kogu ELis. OLAFile ei saa ühelgi juhul tagada puutumatust selliste piirangute eest, ent sõltumatu uurimisorganina peaks tal olema võimalikult täielik eelarve sõltumatus. Kooskõlas järelevalvekomitee arvamuses nr 3/2011 esitatud soovitusega peaks ainult OLAFi peadirektoril olema vabadus otsustada, kus teha OLAFit mõjutavaid eelarvekärpeid. |
| --- | --- |

79.

Täpsemalt rõhutas järelevalvekomitee, et kõige tähtsam abinõu, mida tuleb rakendada OLAFi juurdluste sõltumatuse tagamiseks on OLAFile piisavate rahaliste vahendite eraldamine. Kindel rahastamine tuleb tagada pikemaks ajaks. Majanduslanguse ajal tuleb eelarvekärpeid teha kogu ELis. OLAFile ei saa ühelgi juhul tagada puutumatust selliste piirangute eest, ent sõltumatu uurimisorganina peaks tal olema võimalikult täielik eelarve sõltumatus. Kooskõlas järelevalvekomitee arvamuses nr 3/2011 esitatud soovitusega peaks ainult OLAFi peadirektoril olema vabadus otsustada, kus teha OLAFit mõjutavaid eelarvekärpeid.

| 80. | Järelevalvekomitee on rõhutanud, kui oluline on tagada OLAFile tema põhiliste juurdlusülesannete täitmiseks piisav personal ja eelarveeraldised. OLAF sõltub oma juurdlustes inimestest, kel on oskused väga spetsiifilistes valdkondades, keda ei ole lihtne leida Euroopa Komisjoni kehtestatud tavapärase värbamismenetluse teel. Järelevalvekomitee on korduvalt toonitanud, et OLAFil on vaja töötada välja oma personalipoliitika ja sellest lähtuda. See võimaldaks tal kaasata ajutisi töötajaid liikmesriikide uurimis- ja õigusorganitest ning pakkuda neile ahvatlevat karjääri nii töötasu kui ka edutamise mõttes või võimalust saada alaliseks töötajaks. |
| --- | --- |

80.

Järelevalvekomitee on rõhutanud, kui oluline on tagada OLAFile tema põhiliste juurdlusülesannete täitmiseks piisav personal ja eelarveeraldised. OLAF sõltub oma juurdlustes inimestest, kel on oskused väga spetsiifilistes valdkondades, keda ei ole lihtne leida Euroopa Komisjoni kehtestatud tavapärase värbamismenetluse teel. Järelevalvekomitee on korduvalt toonitanud, et OLAFil on vaja töötada välja oma personalipoliitika ja sellest lähtuda. See võimaldaks tal kaasata ajutisi töötajaid liikmesriikide uurimis- ja õigusorganitest ning pakkuda neile ahvatlevat karjääri nii töötasu kui ka edutamise mõttes või võimalust saada alaliseks töötajaks.

| 81. | Mitmes arvamuses OLAFi eelarve kohta on järelevalvekomitee kutsunud üles edutama OLAFi ajutisi töötajaid, nagu on ette nähtud OLAFi peadirektori 30. juuni 2005. aasta otsuses. Järelevalvekomitee on väga pettunud, et vaatamata sellekohastele lubadustele ei ole selleks midagi ette võetud. |
| --- | --- |

81.

Mitmes arvamuses OLAFi eelarve kohta on järelevalvekomitee kutsunud üles edutama OLAFi ajutisi töötajaid, nagu on ette nähtud OLAFi peadirektori 30. juuni 2005. aasta otsuses. Järelevalvekomitee on väga pettunud, et vaatamata sellekohastele lubadustele ei ole selleks midagi ette võetud.

4.3.   
  OLAFi juurdluste menetluseeskirjad (käsiraamat)

OLAFi juurdluste menetluseeskirjad (käsiraamat)

| 82. | Järelevalvekomitee väljendas kogu oma ametiaja jooksul muret selle üle, et OLAFi juurdlusi viiakse selgete eeskirjade puudumisel läbi erinevate juhiste ja tavade alusel. Järelevalvekomitee toonitas pidevalt, et selge, praktilise ja kasuliku juhendi vastuvõtmine juurdluste läbiviimiseks, mis sisaldaks juurdluse üksikute etappide lõpetamise tähtaegu, tagaks OLAFi juurdluste järjepidevuse ja tugevdaks tema tegevuse sõltumatust. Vajadus nõuetekohaste ja selgete juurdluste menetluseeskirjade järele, mis suurendaks juurdluste õiguspärasust, tõhusust ja läbipaistvust ning samuti OLAFi vastutust, oli pideva arutelu teema järelevalvekomitee, OLAFi peadirektori ja OLAFi uurijate vahel. Peale selle hindas järelevalvekomitee OLAFi juurdlusülesannete täitmise eri külgede uurimise käigus OLAFi käsiraamatu kasulikkust. |
| --- | --- |

82.

Järelevalvekomitee väljendas kogu oma ametiaja jooksul muret selle üle, et OLAFi juurdlusi viiakse selgete eeskirjade puudumisel läbi erinevate juhiste ja tavade alusel. Järelevalvekomitee toonitas pidevalt, et selge, praktilise ja kasuliku juhendi vastuvõtmine juurdluste läbiviimiseks, mis sisaldaks juurdluse üksikute etappide lõpetamise tähtaegu, tagaks OLAFi juurdluste järjepidevuse ja tugevdaks tema tegevuse sõltumatust. Vajadus nõuetekohaste ja selgete juurdluste menetluseeskirjade järele, mis suurendaks juurdluste õiguspärasust, tõhusust ja läbipaistvust ning samuti OLAFi vastutust, oli pideva arutelu teema järelevalvekomitee, OLAFi peadirektori ja OLAFi uurijate vahel. Peale selle hindas järelevalvekomitee OLAFi juurdlusülesannete täitmise eri külgede uurimise käigus OLAFi käsiraamatu kasulikkust.

| 83. | Järelevalvekomitee on jälginud suure huviga käsiraamatu ajakohastamise kulgu. Järelevalvekomitee tutvus mitme versiooniga ja esitas oma eelmises aastaaruandes OLAFile märkimisväärse arvu kirjalikke märkusi. Järelevalvekomitee väljendas järjekindlalt pettumust selle üle, et ükski versioon ei vastanud tema ootustele. Vaatamata sellele, et käsiraamatu koostamise igas etapis muutus selle sisu ja vorm järjest paremaks, ei moodusta käsiraamat veel kindlate ja kiirete eeskirjade kogumit, mis suudaks uurijaid suunata juurdluse igas etapis. Seetõttu on järelevalvekomitee korduvalt soovitanud käsiraamatut täiustada. Konkreetsemalt soovitas järelevalvekomitee OLAFil rakendada eelmistes tegevusaruannetes ja mitmes arvamuses esitatud soovitusi, eriti seoses lähenemisviisiga vähem tähtsatele juhtumitele, juurdluste kavandamisega ning põhiõiguste ja menetlustagatiste kaitsega (44). Samuti soovitas järelevalvekomitee lisada käsiraamatusse näiteid juurdluste käigus kujunenud headest tavadest ja regulaarsete põhjalike koolituste läbiviimist käsiraamatu kohta. |
| --- | --- |

83.

Järelevalvekomitee on jälginud suure huviga käsiraamatu ajakohastamise kulgu. Järelevalvekomitee tutvus mitme versiooniga ja esitas oma eelmises aastaaruandes OLAFile märkimisväärse arvu kirjalikke märkusi. Järelevalvekomitee väljendas järjekindlalt pettumust selle üle, et ükski versioon ei vastanud tema ootustele. Vaatamata sellele, et käsiraamatu koostamise igas etapis muutus selle sisu ja vorm järjest paremaks, ei moodusta käsiraamat veel kindlate ja kiirete eeskirjade kogumit, mis suudaks uurijaid suunata juurdluse igas etapis. Seetõttu on järelevalvekomitee korduvalt soovitanud käsiraamatut täiustada. Konkreetsemalt soovitas järelevalvekomitee OLAFil rakendada eelmistes tegevusaruannetes ja mitmes arvamuses esitatud soovitusi, eriti seoses lähenemisviisiga vähem tähtsatele juhtumitele, juurdluste kavandamisega ning põhiõiguste ja menetlustagatiste kaitsega (44). Samuti soovitas järelevalvekomitee lisada käsiraamatusse näiteid juurdluste käigus kujunenud headest tavadest ja regulaarsete põhjalike koolituste läbiviimist käsiraamatu kohta.

44

| 84. | Praegu vaadatakse käsiraamatut läbi, et võtta arvesse kavandatud muudatusi OLAFi struktuuris ja uut töökorraldust. Ajakohastatud versiooni on vaja põhjalikult hinnata ning koostamise käigus tuleb järelevalvekomiteega nõu pidada. |
| --- | --- |

84.

Praegu vaadatakse käsiraamatut läbi, et võtta arvesse kavandatud muudatusi OLAFi struktuuris ja uut töökorraldust. Ajakohastatud versiooni on vaja põhjalikult hinnata ning koostamise käigus tuleb järelevalvekomiteega nõu pidada.

JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

Eelmistes aastaaruannetes jõudis järelevalvekomitee järeldusele, et tegelikku ohtu OLAFi sõltumatusele kas ei esinenud, sellest ei teavitatud järelevalvekomiteed või ta ei märganud seda.

Selles aruandes on järelevalvekomitee muude teemade seas käsitlenud:

| a) | OLAFi õigust siseneda Euroopa Parlamendi liikmete tööruumidesse; |
| --- | --- |

a)

OLAFi õigust siseneda Euroopa Parlamendi liikmete tööruumidesse;

| b) | OLAFi juurdepääsu teatud isikuandmetele, mida hoitakse Euroopa Komisjoni hallatavates toimikutes; |
| --- | --- |

b)

OLAFi juurdepääsu teatud isikuandmetele, mida hoitakse Euroopa Komisjoni hallatavates toimikutes;

| c) | OLAFi tava edastada asjaomastele institutsioonidele, organitele ja asutustele juhtumite lõpparuanded, mis on koostatud järelmeetmeteta lõpetatud sisejuurdluste järel; |
| --- | --- |

c)

OLAFi tava edastada asjaomastele institutsioonidele, organitele ja asutustele juhtumite lõpparuanded, mis on koostatud järelmeetmeteta lõpetatud sisejuurdluste järel;

| d) | OLAFi kohustust saada institutsiooni, organi või asutuse peasekretärilt või presidendilt eelnev nõusolek selleks, et lükata edasi oma kohustuse täitmine võimaldada sisejuurdlustega seotud isikutel avaldada oma seisukohad. |
| --- | --- |

d)

OLAFi kohustust saada institutsiooni, organi või asutuse peasekretärilt või presidendilt eelnev nõusolek selleks, et lükata edasi oma kohustuse täitmine võimaldada sisejuurdlustega seotud isikutel avaldada oma seisukohad.

Järelevalvekomitee tunneb kahetsust selle üle, et eespool nimetatud küsimused seavad kahtluse alla OLAFi sõltumatuse institutsioonidest oma juurdluste läbiviimisel:

| a) | OLAFi õigust siseneda Euroopa Parlamendi tööruumidesse ei seatud mitte ainult kahtluse alla, vaid Euroopa Parlament takistas seda vastuolus õiguslike sätetega, mis on järelevalvekomitee seisukohalt väga selged; |
| --- | --- |

a)

OLAFi õigust siseneda Euroopa Parlamendi tööruumidesse ei seatud mitte ainult kahtluse alla, vaid Euroopa Parlament takistas seda vastuolus õiguslike sätetega, mis on järelevalvekomitee seisukohalt väga selged;

| b) | järelevalvekomitee märkas Euroopa Komisjoni vastumeelsust seoses OLAFile otsese ja kiire juurdepääsu võimaldamisega teatud isikuandmetele, mis oli ajendatud isikuandmekaitse eeskirjade väga kitsast tõlgendamisest; |
| --- | --- |

b)

järelevalvekomitee märkas Euroopa Komisjoni vastumeelsust seoses OLAFile otsese ja kiire juurdepääsu võimaldamisega teatud isikuandmetele, mis oli ajendatud isikuandmekaitse eeskirjade väga kitsast tõlgendamisest;

| c) | järelevalvekomitee nentis murega, et OLAF on nõustunud Euroopa Komisjoni taotlusega edastada talle korrapäraselt oma lõpparuanded järelemeetmeteta lõpetatud sisejuurdluste kohta hoolimata asjaolust, et sellised aruanded võivad sisaldata väga tundlikku teavet; |
| --- | --- |

c)

järelevalvekomitee nentis murega, et OLAF on nõustunud Euroopa Komisjoni taotlusega edastada talle korrapäraselt oma lõpparuanded järelemeetmeteta lõpetatud sisejuurdluste kohta hoolimata asjaolust, et sellised aruanded võivad sisaldata väga tundlikku teavet;

| d) | järelevalvekomitee juhib tähelepanu võimalusele, et institutsioonid, organid ja asutused võivad takistada mis tahes käimasoleva sisejuurdluse kulgu, keeldudes andmast nõusolekut lükata edasi kohustuse täitmine anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks või viivitades selle andmisega. |
| --- | --- |

d)

järelevalvekomitee juhib tähelepanu võimalusele, et institutsioonid, organid ja asutused võivad takistada mis tahes käimasoleva sisejuurdluse kulgu, keeldudes andmast nõusolekut lükata edasi kohustuse täitmine anda asjaomasele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks või viivitades selle andmisega.

Järelevalvekomitee ei taha sellega väita, et need näited on märk kõnealuste institutsioonide tahtlikust kavatsustest sekkuda OLAFi juurdluste sõltumatusesse, ent tegelikult on neil üldine mõju, mis õõnestab osaliselt OLAFi sõltumatust.

Järelevalvekomitee rõhutab, et OLAF saab tegutseda sõltumatult ainult siis, kui on tagatud järelevalvekomitee sõltumatus. Kui OLAF seab ohtu järelevalvekomitee sekretariaadi nõuetekohase toimimise, õõnestab ta sellega järelevalvekomitee sõltumatust ja seeläbi ka enda sõltumatust.

Järelevalvekomitee on seisukohal, et see on selgelt vales suunas liikumine. Ametisse asuval järelevalvekomiteel soovitatakse tähelepanelikult jälgida mis tahes edaspidiseid arengusuundumusi, mis võivad kahjustada OLAFi sõltumatust.

---

(1)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

1

(2)  Vt Euroopa Komisjoni OLAFi reformi käsitlev aruteludokument, SEK(2010) 859, 6. juuli 2010, ja järelevalvekomitee arvamus nr 3/2010; vt ka Euroopa Komisjoni muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999, 17. märts 2011, KOM(2011) 135 (lõplik), ning järelevalvekomitee arvamust nr 4/2011.

2

(3)  Vt komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsuse 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20), põhjendus 5.

3

(4)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 12 lõige 3.

4

(5)  Arvamuse nr 4/2011 punkt 6.

5

(6)  Otsuse 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom artikli 6 lõige 1.

6

(7)  Arvamus nr 3/2011.

7

(8)  Arvamuse nr 4/2011 jaotis 4.2.1.

8

(9)  Järelevalvekomitee 2009.–2010. aasta tegevusaruande jaotis 3.1.1.

9

(10)  Arvamused nr 3/2010 ja nr 4/2011.

10

(11)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõige 6.

11

(12)  Arvamuse nr 4/2011 punkt 41.

12

(13)  ELT L 308, 24.11.2011, lk 114.

13

(14)  Vt punkt 44 Euroopa Kontrollikoja arvamuses nr 6/2011 muudetud ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT C 254, 30.8.2011, lk 1).

14

(15)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõige 7.

15

(16)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõige 1.

16

(17)  Nõukogu määrus (EURATOM, EÜ) nr 2185/96, 11. november 1996, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (ELT L 292, 15.11.1996, lk 2).

17

(18)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 4 lõige 2.

18

(19)  Arvamus nr 4/2011, punkt 5.

19

(20)  Arvamused nr 1/2007 ja nr 2/2009.

20

(21)  Järelevalvekomitee soovitas lisada teabe selle kohta, millal juurdluse all olevad asjaolud esinesid, uurimisaluste tegude ajalised piirid (aegumine), uurimise all oleva rikkumise juriidilise kirjelduse, võimalikud sanktsioonid seoses uurimise all olevate tegudega või nende õiguslikud tagajärjed ning kavandatud lõpetamise koos põhjendatud selgitusega.

21

(22)  Oktoober 2011.

22

(23)  Arvamus nr 4/2010.

23

(24)  OLAFi käsiraamat – tegevusjuhised.

24

(25)  Arvamused nr 2/2006, nr 3/2010 ja nr 4/2011.

25

(26)  Arvamus nr 2/2009.

26

(27)  Vt täiendav teave järelevalvekomitee järelduste kohta selles küsimuses eelmistest tegevusaruannetest.

27

(28)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 põhjendus 10 ja artikli 9 lõige 2.

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutuses ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

29

(30)  Arvamus nr 1/2011.

30

(31)  Vt järelevalvekomitee 2009.–2010. aasta tegevusaruande jaotis 3.2.

31

(32)  Vt käsiraamatu 9. lisa.

32

(33)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõige 7.

33

(34)  Esimese Astme Kohtu 8. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas T-48/05 Franchet ja Byk vs. Komisjon (nr 2), punkt 151.

34

Franchet ja Byk

Komisjon

(35)  Vt arvamuse nr 5/2010 punktid 36–37.

35

(36)  Muudetud ettepaneku artikli 4 lõige 6: „Nendel erandjuhtudel, mil juurdluse konfidentsiaalsust ei ole võimalik tagada, kasutab amet muid teavituskanaleid”.

36

(37)  Arvamuse nr 3/2010, jaotis 2.1 ja arvamuse nr 4/2011 jaotis 4.3.

37

(38)  Arvamused nr 1/2007 ja nr 2/2009.

38

(39)  Arvamused nr 2/2009 ja nr 5/2010.

39

(40)  Vt järelevalvekomitee 2005.–2007. aasta ja 2008.–2009. aasta tegevusaruanded.

40

(41)  Vt järelevalvekomitee eelmised tegevusaruanded ja arvamus nr 4/2011.

41

(42)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artiklid 9 ja 10.

42

(43)  Eespool viidatud Euroopa Komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsuse artikli 6 lõige 2.

43

(44)  Vt järelevalvekomitee arvamused nr 5/2008, nr 4/2010 ja nr 5/2010.

44

---

I LISA

JÄRELEVALVEKOMITEE KOOSOLEKUTE KALENDER

2011

| Kuu | Koosoleku kuupäev |
| --- | --- |
| JAANUAR | Esmaspäev, 17. jaanuar – teisipäev, 18. jaanuar |
| VEEBRUAR | Teisipäev, 15. veebruar – kolmapäev, 16. veebruar |
| MÄRTS | Teisipäev, 15. märts – kolmapäev, 16. märts |
| APRILL | Kolmapäev, 6. aprill – neljapäev, 7. aprill |
| MAI | Teisipäev, 10. mai – kolmapäev, 11. mai |
| JUUNI | Teisipäev, 28. juuni – kolmapäev, 29. juuni |
| SEPTEMBER | Teisipäev, 6. september – kolmapäev, 7. september |
| OKTOOBER | Kolmapäev, 5. oktoober (terve päev) |
| NOVEMBER | Teisipäev, 8. november – kolmapäev, 9. november |
| NOVEMBER | Teisipäev, 29. november – kolmapäev, 30. november |

Kuu

Koosoleku kuupäev

JAANUAR

Esmaspäev, 17. jaanuar – teisipäev, 18. jaanuar

VEEBRUAR

Teisipäev, 15. veebruar – kolmapäev, 16. veebruar

MÄRTS

Teisipäev, 15. märts – kolmapäev, 16. märts

APRILL

Kolmapäev, 6. aprill – neljapäev, 7. aprill

MAI

Teisipäev, 10. mai – kolmapäev, 11. mai

JUUNI

Teisipäev, 28. juuni – kolmapäev, 29. juuni

SEPTEMBER

Teisipäev, 6. september – kolmapäev, 7. september

OKTOOBER

Kolmapäev, 5. oktoober (terve päev)

NOVEMBER

Teisipäev, 8. november – kolmapäev, 9. november

NOVEMBER

Teisipäev, 29. november – kolmapäev, 30. november

---

II LISA

Nende arvamuste loetelu, mille järelevalvekomitee võttis vastu ajavahemikul 1. detsember 2005 – 30. november 2011

2005–2007

Arvamus nr 2/2006 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi käsitleva määruse nr 1073/1999 uuendamise kohta

Arvamus nr 3/2006 OLAFi tulemusnäitajate kohta

Arvamus nr 1/2007 Euroopa Pettustevastase Ameti aruanded üle üheksa kuu kestnud juurdluste kohta

Arvamus nr 1/2006„OLAFi esialgne eelarveprojekt aastaks 2007”

Arvamus nr 2/2007„OLAFi 2008. aasta esialgne eelarveprojekt”

2007–2008

Arvamus nr 1/2008„Ilmselgelt asjakohatud juhtumid”

Arvamus nr 2/2008„OLAFi 2008. aasta juhtimiskava”

Arvamus nr 3/2008„OLAFi 2009. aasta esialgne eelarveprojekt”

2008–2009

Arvamus nr 5/2008„OLAFi vähese tähtsusega juhtumite poliitika”

Arvamus nr 1/2009„OLAFi 2009. aasta juhtimiskava”

Arvamus nr 2/2009„OLAFi enam kui üheksa kuud kestnud juurdluste aruanded”

Arvamus nr 3/2009„OLAFi 2010. aasta esialgne eelarveprojekt”

2009–2010

Arvamus nr 1/2010 OLAFi 2011. aasta esialgse eelarveprojekti kohta

Arvamus nr 2/2010 OLAFi peadirektori ametissemääramise kohta

Arvamus nr 3/2010 OLAFi reformi käsitleva aruteludokumendi kohta

Arvamus nr 4/2010 juurdluste planeerimise kohta

Arvamus nr 5/2010 põhiõiguste ja menetlustagatiste täitmise kohta OLAFi juurdlustes

2011

Arvamus 1/2011„Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdepääs komisjoni käsutuses olevatele andmetele personali kohta”

Arvamus nr 2/2011„Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) volitused sisejuurdluste sõltumatuks toimetamiseks ELi institutsioonides”

Arvamus nr 3/2011„OLAFi 2012. aasta esialgne eelarveprojekt”

Arvamus nr 4/2011 muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999

Arvamus nr 5/2011„Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolt juhtumite lõpparuannete edastamine institutsioonidele pärast sisejuurdlusi, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata”

---

III LISA

ARVAMUS nr 1/2011

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdepääs komisjoni käsutuses olevatele andmetele personali kohta

Brüssel, 30. mai 2011

1.   Taust

| 1.1. | Hinnates Euroopa Pettustevastasele Ametile esitatud esialgset teavet, peab operatiivluure osakond C4, mis toetab kahte juurdluste ja operatiivtöö direktoraati, suutma kiiresti, täpselt ja diskreetselt kindlaks teha kahtlustatava isiku, eelkõige väidetava huvide konflikti tekkimise võimalusel. Selleks peab OLAFil olema juurdepääs komisjoni hallatavates personali andmebaasides sisalduvale teabele. Eelkõige vajab OLAF juurdepääsu konkreetsete töötajatega seotud andmetele ning nende perekonnaseisu ja suhtlusringkonda käsitlevatele andmetele, kodustele aadressidele ja telefoninumbritele ning töötajate ja nende pereliikmete sünniaegadele. Viimati nimetatud andmetele viidatakse kui pereandmetele. |
| --- | --- |

1.1.

Hinnates Euroopa Pettustevastasele Ametile esitatud esialgset teavet, peab operatiivluure osakond C4, mis toetab kahte juurdluste ja operatiivtöö direktoraati, suutma kiiresti, täpselt ja diskreetselt kindlaks teha kahtlustatava isiku, eelkõige väidetava huvide konflikti tekkimise võimalusel. Selleks peab OLAFil olema juurdepääs komisjoni hallatavates personali andmebaasides sisalduvale teabele. Eelkõige vajab OLAF juurdepääsu konkreetsete töötajatega seotud andmetele ning nende perekonnaseisu ja suhtlusringkonda käsitlevatele andmetele, kodustele aadressidele ja telefoninumbritele ning töötajate ja nende pereliikmete sünniaegadele. Viimati nimetatud andmetele viidatakse kui pereandmetele.

| 1.2 | OLAF soovib väga, et sellele teabele juurde pääsedes ei kahjustataks komisjonis või muudes ELi organites töötavate süütute isikute mainet ning juhul kui esitatud süüdistused on alusetud, saaks seda asjaolu kindlaks teha nii, et ei levitataks esitatud süüdistusi, mis mõnikord tuginevad väga vähestele tõenditele. Samas kui süüdistused osutuvad põhjendatuks, soovib OLAF, et selles eeletapis oleks süüdistusest teadlik võimalikult vähe inimesi, nii et võimalikku juurdlusalust ei teavitataks enneaegselt. |
| --- | --- |

1.2

OLAF soovib väga, et sellele teabele juurde pääsedes ei kahjustataks komisjonis või muudes ELi organites töötavate süütute isikute mainet ning juhul kui esitatud süüdistused on alusetud, saaks seda asjaolu kindlaks teha nii, et ei levitataks esitatud süüdistusi, mis mõnikord tuginevad väga vähestele tõenditele. Samas kui süüdistused osutuvad põhjendatuks, soovib OLAF, et selles eeletapis oleks süüdistusest teadlik võimalikult vähe inimesi, nii et võimalikku juurdlusalust ei teavitataks enneaegselt.

| 1.3 | Seetõttu teeb OLAF ettepaneku, et piiratud arvul osakonna C4 personaliliikmetest oleks otsene kirjutuskaitstud konfidentsiaalne tõmbemeetodil põhinev juurdepääs (pull access) pereandmetele, võimaldades neil ametnikel tutvuda piiratud hulga andmetega, et kontrollida süüdistusi enne juurdluse algatamist. |
| --- | --- |

1.3

Seetõttu teeb OLAF ettepaneku, et piiratud arvul osakonna C4 personaliliikmetest oleks otsene kirjutuskaitstud konfidentsiaalne tõmbemeetodil põhinev juurdepääs (pull access) pereandmetele, võimaldades neil ametnikel tutvuda piiratud hulga andmetega, et kontrollida süüdistusi enne juurdluse algatamist.

2.   Praegune olukord

| 2.1. | Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 4 lõikes 2 sätestatakse, et:






  — | ametil on õigus saada kiiresti ning ette teatamata teada institutsioonide ja asutuste valduses olevast informatsioonist ning pääseda nende tööruumidesse. Ametil on õigus kontrollida institutsioonide ja asutuste raamatupidamist. Amet võib teha koopia ja väljavõtte kõikidest institutsioonide ja asutuste valduses olevatest dokumentidest või andmekandjate sisust ning vajaduse korral võtta need dokumendid või andmed oma järelevalve alla, et vältida nende kadumise ohtu. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 4 lõikes 2 sätestatakse, et:

—

ametil on õigus saada kiiresti ning ette teatamata teada institutsioonide ja asutuste valduses olevast informatsioonist ning pääseda nende tööruumidesse. Ametil on õigus kontrollida institutsioonide ja asutuste raamatupidamist. Amet võib teha koopia ja väljavõtte kõikidest institutsioonide ja asutuste valduses olevatest dokumentidest või andmekandjate sisust ning vajaduse korral võtta need dokumendid või andmed oma järelevalve alla, et vältida nende kadumise ohtu.

| 2.2. | See säte annab OLAFile piiramatu juurdepääsu (tingimusel et see on kooskõlas artikli 4 lõikes 1 esitatud nõuetega (1)) komisjoni valduses olevatele andmetele, sealhulgas komisjoni personaliga seotud andmetele. Seda sätet kohaldatakse OLAFi pooleliolevate sisejuurdluste suhtes. |
| --- | --- |

2.2.

See säte annab OLAFile piiramatu juurdepääsu (tingimusel et see on kooskõlas artikli 4 lõikes 1 esitatud nõuetega (1)) komisjoni valduses olevatele andmetele, sealhulgas komisjoni personaliga seotud andmetele. Seda sätet kohaldatakse OLAFi pooleliolevate sisejuurdluste suhtes.

| 2.3. | Peasekretariaat on valmis andma OLAFile taotletud tõmbemeetodil põhineva juurdepääsu asemel tõukemeetodil põhineva juurdepääsu (push access) pereandmetele. Tõmbemeetodil põhineva juurdepääsu andmisest keeldutakse andmekaitsekaalutlustel. Komisjon kui isikuandmete vastutav töötleja väidab, et ta peab filtreerima taotlusi ja esitama ainult need isikuandmed, mille taotlemist OLAFi poolt peab ta õiguspäraseks, vajalikuks ja proportsionaalseks. Tundub, et nn filtreerimisprotsessi kasutatakse ainult OLAFi taotluste puhul, sest muudel komisjoni talitustel on otsene tõmbemeetodil põhinev juurdepääs ilma vastutava töötleja sekkumiseta. |
| --- | --- |

2.3.

Peasekretariaat on valmis andma OLAFile taotletud tõmbemeetodil põhineva juurdepääsu asemel tõukemeetodil põhineva juurdepääsu (push access) pereandmetele. Tõmbemeetodil põhineva juurdepääsu andmisest keeldutakse andmekaitsekaalutlustel. Komisjon kui isikuandmete vastutav töötleja väidab, et ta peab filtreerima taotlusi ja esitama ainult need isikuandmed, mille taotlemist OLAFi poolt peab ta õiguspäraseks, vajalikuks ja proportsionaalseks. Tundub, et nn filtreerimisprotsessi kasutatakse ainult OLAFi taotluste puhul, sest muudel komisjoni talitustel on otsene tõmbemeetodil põhinev juurdepääs ilma vastutava töötleja sekkumiseta.

| 2.4. | Järelevalvekomitee on mures, et see OLAFile pereandmete osas kehtestatud otsese kirjutuskaitstud konfidentsiaalse juurdepääsu piirang võib seada ohtu ameti sõltumatuse juurdluste läbiviimisel. |
| --- | --- |

2.4.

Järelevalvekomitee on mures, et see OLAFile pereandmete osas kehtestatud otsese kirjutuskaitstud konfidentsiaalse juurdepääsu piirang võib seada ohtu ameti sõltumatuse juurdluste läbiviimisel.

3.   Kohtumised peasekretariaadi ja Euroopa andmekaitseinspektoriga

| 3.1 | Järelevalvekomitee ja sekretariaadiliikmed on küsimuse arutamiseks kohtunud peasekretariaadi personaliga kaks korda – 25. novembril 2010 ja 8. detsembril 2010 – ning peasekretäriga isiklikult 15. detsembril 2010. Peasekretariaat tunnistab, et OLAFil „on tõepoolest õigus omada juurdepääsu mis tahes andmebaasile, mida ta peab juurdluse seisukohast selle algatamiseks ja selle toimetamisel asjakohaseks, isegi enne juurdluse algatamist käsitleva ametliku otsuse tegemist, kui see seotakse konkreetse juhtumite haldussüsteemi numbriga”, kuid peasekretariaat jääb siiski kindlaks, et OLAFile ei saa anda otsest tõmbemeetodil põhinevat juurdepääsu. |
| --- | --- |

3.1

Järelevalvekomitee ja sekretariaadiliikmed on küsimuse arutamiseks kohtunud peasekretariaadi personaliga kaks korda – 25. novembril 2010 ja 8. detsembril 2010 – ning peasekretäriga isiklikult 15. detsembril 2010. Peasekretariaat tunnistab, et OLAFil „on tõepoolest õigus omada juurdepääsu mis tahes andmebaasile, mida ta peab juurdluse seisukohast selle algatamiseks ja selle toimetamisel asjakohaseks, isegi enne juurdluse algatamist käsitleva ametliku otsuse tegemist, kui see seotakse konkreetse juhtumite haldussüsteemi numbriga”, kuid peasekretariaat jääb siiski kindlaks, et OLAFile ei saa anda otsest tõmbemeetodil põhinevat juurdepääsu.

| 3.2 | Kuna OLAFi taotlus andmetele juurdepääsu kohta tugineb määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 lõike 2 teisele lõigule, on OLAF ja järelevalvekomitee küsinud Euroopa andmekaitseinspektorilt nõu ning selle tulemusel on toimunud Euroopa andmekaitseinspektori Peter Hustinxiga kaks kohtumist, nimelt 15. detsembril 2010 ja 25. märtsil 2011. |
| --- | --- |

3.2

Kuna OLAFi taotlus andmetele juurdepääsu kohta tugineb määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 lõike 2 teisele lõigule, on OLAF ja järelevalvekomitee küsinud Euroopa andmekaitseinspektorilt nõu ning selle tulemusel on toimunud Euroopa andmekaitseinspektori Peter Hustinxiga kaks kohtumist, nimelt 15. detsembril 2010 ja 25. märtsil 2011.

4.   Seisukoht andmekaitse osas

| 4.1. | Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 lõike 2 teises lõigus (2) esitatud nõude kohaselt peab olema andmete edastamine komisjonilt OLAFile vajalik. |
| --- | --- |

4.1.

Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 lõike 2 teises lõigus (2) esitatud nõude kohaselt peab olema andmete edastamine komisjonilt OLAFile vajalik.

| 4.2. | Vajalikkust tuleb kontrollida. Kui nende andmete liik ja maht, millele juurdepääsu taotletakse, on iga juhtumi puhul erinev, siis tuleks vajalikkust eelnevalt kontrollida igal konkreetsel sisenemisel eraldi. Kui on olemas samalaadse ja samal eesmärgil vajaliku piiratud juurdepääsu kategooriad, mida mõlemad pooled saavad hiljem kontrollida, siis võib olla võimalik kontrollida nende vajalikkust korraga. Selle struktuuri osa peaks välja töötama andmete vastutav töötleja ja andmete vastuvõtja. Lahendus peab käsitlema vajalikkuse küsimust ning olema kontrollitav. Lisaks peab see sisaldama ranget otstarbepiirangut. |
| --- | --- |

4.2.

Vajalikkust tuleb kontrollida. Kui nende andmete liik ja maht, millele juurdepääsu taotletakse, on iga juhtumi puhul erinev, siis tuleks vajalikkust eelnevalt kontrollida igal konkreetsel sisenemisel eraldi. Kui on olemas samalaadse ja samal eesmärgil vajaliku piiratud juurdepääsu kategooriad, mida mõlemad pooled saavad hiljem kontrollida, siis võib olla võimalik kontrollida nende vajalikkust korraga. Selle struktuuri osa peaks välja töötama andmete vastutav töötleja ja andmete vastuvõtja. Lahendus peab käsitlema vajalikkuse küsimust ning olema kontrollitav. Lisaks peab see sisaldama ranget otstarbepiirangut.

| 4.3. | Eespool kirjeldatud olukorras suudab OLAF eelnevalt kindlaks määrata andmete edastamise vajalikkuse, sest see on alati ühesugune: teha kindlaks isik(ud), kes on väidetavalt seotud hinnatava küsimuse või juurdlusega. Nagu osakond C4 selgitas, vajab OLAF juurdepääsu piiratud arvule andmeväljadele komisjoni andmebaasis eesmärgiga tagada väidetavalt pettustesse või rikkumisse kaasatud komisjoni personaliliikme nõuetekohane tuvastamine. Selleks oleks OLAFil vaja juurdepääsu järgmistele andmeväljadele:






  — | sünniaeg, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Eespool kirjeldatud olukorras suudab OLAF eelnevalt kindlaks määrata andmete edastamise vajalikkuse, sest see on alati ühesugune: teha kindlaks isik(ud), kes on väidetavalt seotud hinnatava küsimuse või juurdlusega. Nagu osakond C4 selgitas, vajab OLAF juurdepääsu piiratud arvule andmeväljadele komisjoni andmebaasis eesmärgiga tagada väidetavalt pettustesse või rikkumisse kaasatud komisjoni personaliliikme nõuetekohane tuvastamine. Selleks oleks OLAFil vaja juurdepääsu järgmistele andmeväljadele:

—

sünniaeg,

| — | aadress, |
| --- | --- |

—

aadress,

| — | aadress õnnetuse korral ja |
| --- | --- |

—

aadress õnnetuse korral ja

| — | telefoninumber. |
| --- | --- |

—

telefoninumber.

(Muud asjakohased andmeväljad, näiteks nimi, ametikoht, ID-number, organisatsiooniüksus ja selle üksuse heaks töötamise kuupäevad on kogu komisjoni personalile kättesaadavad personalihalduse süsteemi Sysper2 kaudu).

| 4.4. | Juhtumite puhul, kus väidetavasse huvide konflikti on kaasatud pereliige, vajab OLAF ka juurdepääsu pereandmetele, et kontrollida potentsiaalselt kaasatud sugulaste, sealhulgas elukaaslase ning ülenevate ja/või alanevate sugulaste isikuandmeid. Sellistel juhtudel oleksid andmeväljad järgmised:






  — | nimi, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Juhtumite puhul, kus väidetavasse huvide konflikti on kaasatud pereliige, vajab OLAF ka juurdepääsu pereandmetele, et kontrollida potentsiaalselt kaasatud sugulaste, sealhulgas elukaaslase ning ülenevate ja/või alanevate sugulaste isikuandmeid. Sellistel juhtudel oleksid andmeväljad järgmised:

—

nimi,

| — | sünniaeg. |
| --- | --- |

—

sünniaeg.

Juurdepääsu vajab üks väike teabe kogumisega tegelev rühm (mis koosneb kolmest või neljast isikust). Lisaks on OLAFil hoolikalt hallatud logifail, mis sisaldab andmeid iga sellistesse andmebaasidesse sisenemise kohta. Logifail sisaldab järgmist teavet:

| — | millisesse andmebaasi siseneti, |
| --- | --- |

—

millisesse andmebaasi siseneti,

| — | kuupäev, |
| --- | --- |

—

kuupäev,

| — | andmetega tutvunud personaliliikme nimi, |
| --- | --- |

—

andmetega tutvunud personaliliikme nimi,

| — | selle taotluse number juhtumite haldussüsteemi teabe kogumisega seotud moodulis, mis tingis andmetega tutvumise vajaduse, ning |
| --- | --- |

—

selle taotluse number juhtumite haldussüsteemi teabe kogumisega seotud moodulis, mis tingis andmetega tutvumise vajaduse, ning

| — | OLAFi juhtumi number. |
| --- | --- |

—

OLAFi juhtumi number.

| 4.5. | OLAF loodab, et juhtumite haldussüsteem hakkab sel aastal neid andmeid salvestama logifaili automaatselt. Vastutav töötleja, andmekaitseametnikud ja Euroopa andmekaitseinspektor saavad nende külastuslogidega igal ajal tutvuda. |
| --- | --- |

4.5.

OLAF loodab, et juhtumite haldussüsteem hakkab sel aastal neid andmeid salvestama logifaili automaatselt. Vastutav töötleja, andmekaitseametnikud ja Euroopa andmekaitseinspektor saavad nende külastuslogidega igal ajal tutvuda.

| 4.6. | Järelevalvekomitee leiab, et kui andmeid edastatakse vaid üksikisikute tuvastamiseks ja peetakse täpseid logifaile, siis on täidetud artikli 7 lõikes 2 esitatud nõuded, ilma et oleks vaja küsida vastutava töötleja eelnevat luba igal konkreetsel sisenemisel eraldi. |
| --- | --- |

4.6.

Järelevalvekomitee leiab, et kui andmeid edastatakse vaid üksikisikute tuvastamiseks ja peetakse täpseid logifaile, siis on täidetud artikli 7 lõikes 2 esitatud nõuded, ilma et oleks vaja küsida vastutava töötleja eelnevat luba igal konkreetsel sisenemisel eraldi.

5.   Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 lõike 2 tõlgendamine

| 5.1. | Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 lõikes 2 nähakse ette mitu erinevat stsenaariumit. Sellest võib välja lugeda, et andmete vastutava töötleja ja andmete vastuvõtja vahel tekib struktureeritud dialoog, sest mõlemad peavad kontrollima andmete edastamise vajalikkust. |
| --- | --- |

5.1.

Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 lõikes 2 nähakse ette mitu erinevat stsenaariumit. Sellest võib välja lugeda, et andmete vastutava töötleja ja andmete vastuvõtja vahel tekib struktureeritud dialoog, sest mõlemad peavad kontrollima andmete edastamise vajalikkust.

| 5.2. | Ilmneb, et tõmbemeetodil põhinevaks juurdepääsuks ei anta heakskiitu automaatselt, vaid see antakse taotluse korral komisjonis muus kontekstis. Järgmistel juhtudel põhjustas tõmbemeetodil põhinev juurdepääs probleeme, kuid allpool esitatud viimases näites kiideti juurdepääs heaks:






  — | andmevahetus süsteemide Sysper1 ja Sysper2 vahel: Sysper1 põhjustas probleeme, sest see pakkus tõmbemeetodil põhinevat juurdepääsu ilma piisavate tagatisteta ega võimaldanud kindlaks teha, kellel oli juurdepääs; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Ilmneb, et tõmbemeetodil põhinevaks juurdepääsuks ei anta heakskiitu automaatselt, vaid see antakse taotluse korral komisjonis muus kontekstis. Järgmistel juhtudel põhjustas tõmbemeetodil põhinev juurdepääs probleeme, kuid allpool esitatud viimases näites kiideti juurdepääs heaks:

—

andmevahetus süsteemide Sysper1 ja Sysper2 vahel: Sysper1 põhjustas probleeme, sest see pakkus tõmbemeetodil põhinevat juurdepääsu ilma piisavate tagatisteta ega võimaldanud kindlaks teha, kellel oli juurdepääs;

| — | broneeringuinfo (PNR) – selle juhtumi puhul võimaldati tõmbemeetodil põhinevat juurdepääsu kolmandatele riikidele, mis ei ole vastuvõetav; |
| --- | --- |

—

broneeringuinfo (PNR) – selle juhtumi puhul võimaldati tõmbemeetodil põhinevat juurdepääsu kolmandatele riikidele, mis ei ole vastuvõetav;

| — | tekkepõhine arvestus (ABAC) ja maksetehingud – ei saanud toimuda tõmbemeetodil põhineva juurdepääsuta. |
| --- | --- |

—

tekkepõhine arvestus (ABAC) ja maksetehingud – ei saanud toimuda tõmbemeetodil põhineva juurdepääsuta.

Ka tõukemeetodil põhinev juurdepääs ei pruugi olla vastuvõetav, kui isikuandmeid edastatakse vajalikkust kontrollimata.

| 5.3. | Seetõttu ei tundu olevat mingit põhimõttelist andmekaitsest tulenevat takistust, mis ei lubaks anda OLAFile juurdepääsu soovitud andmetele. |
| --- | --- |

5.3.

Seetõttu ei tundu olevat mingit põhimõttelist andmekaitsest tulenevat takistust, mis ei lubaks anda OLAFile juurdepääsu soovitud andmetele.

6.   Edasine tegevus

| 6.1. | Järelevalvekomitee arvates on OLAFi töö seisukohast oluline, et ametil oleks tõmbemeetodil põhinev juurdepääs komisjoni valduses olevatele personaliandmetele eesmärgiga teha enne juurdluse algatamist kindlaks, kas isiku saab tuvastada või kõrvale jätta. Kui OLAFile keeldutakse andmast juurdepääsu neile andmetele, võidakse ohustada ameti sõltumatust juurdluste toimetamisel. |
| --- | --- |

6.1.

Järelevalvekomitee arvates on OLAFi töö seisukohast oluline, et ametil oleks tõmbemeetodil põhinev juurdepääs komisjoni valduses olevatele personaliandmetele eesmärgiga teha enne juurdluse algatamist kindlaks, kas isiku saab tuvastada või kõrvale jätta. Kui OLAFile keeldutakse andmast juurdepääsu neile andmetele, võidakse ohustada ameti sõltumatust juurdluste toimetamisel.

| 6.2. | Järelevalvekomitee soovitab muuta vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitleb toimimisjuhendit eesmärgiga tagada teabe õigeaegne vahetamine OLAFi ja komisjoni vahel seoses OLAFi poolt komisjonis toimetatavate sisejuurdlustega (3). Selle muudatusega võiks sätestada protokolli, kuidas oleks võimalik saada juurdepääs komisjoni andmetele valikuetapis samamoodi, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 4 lõikes 2 juba algatatud juurdluste puhul. |
| --- | --- |

6.2.

Järelevalvekomitee soovitab muuta vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitleb toimimisjuhendit eesmärgiga tagada teabe õigeaegne vahetamine OLAFi ja komisjoni vahel seoses OLAFi poolt komisjonis toimetatavate sisejuurdlustega (3). Selle muudatusega võiks sätestada protokolli, kuidas oleks võimalik saada juurdepääs komisjoni andmetele valikuetapis samamoodi, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 4 lõikes 2 juba algatatud juurdluste puhul.

| 6.3. | Seetõttu teeb komitee ettepaneku, et järgmisena tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga leida OLAFile ja komisjonile sobiv lahendus. Samas teeb komitee praktilise ettepaneku määrata välisvahendaja, keda nii OLAF kui ka komisjon usaldavad. Asjaomane vahendaja võiks näiteks olla endine kõrge ametnik või volinik. Seetõttu soovitab järelevalvekomitee saavutada komisjoniga võimalikult kiiresti kokkulepe, et määrata selle probleemi lahendamiseks sobiv vahendaja. |
| --- | --- |

6.3.

Seetõttu teeb komitee ettepaneku, et järgmisena tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga leida OLAFile ja komisjonile sobiv lahendus. Samas teeb komitee praktilise ettepaneku määrata välisvahendaja, keda nii OLAF kui ka komisjon usaldavad. Asjaomane vahendaja võiks näiteks olla endine kõrge ametnik või volinik. Seetõttu soovitab järelevalvekomitee saavutada komisjoniga võimalikult kiiresti kokkulepe, et määrata selle probleemi lahendamiseks sobiv vahendaja.

| 6.4. | Järelevalvekomitee loodab ja eeldab, et selles küsimuses suudetakse saavutada kokkulepe. Komitee soovituse kohaselt oleks määruse (EÜ) nr 1073/1999 reform ideaalne ja sobiv hetk artikli 4 muutmiseks, et lisada sinna OLAFi juurdepääs institutsioonide valduses olevatele andmetele enne juhtumi algatamist ja ka juurdluse igas etapis. |
| --- | --- |

6.4.

Järelevalvekomitee loodab ja eeldab, et selles küsimuses suudetakse saavutada kokkulepe. Komitee soovituse kohaselt oleks määruse (EÜ) nr 1073/1999 reform ideaalne ja sobiv hetk artikli 4 muutmiseks, et lisada sinna OLAFi juurdepääs institutsioonide valduses olevatele andmetele enne juhtumi algatamist ja ka juurdluse igas etapis.

---

(1)  Artikli 4 lõige 1:

1

„Amet teostab [...] haldusjuurdlust institutsioonides ja asutustes (edaspidi „sisejuurdlus”).

Kõnealune sisejuurdlus toimub vastavalt asutamislepingute eeskirjadele ning eriti Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollile ning personalieeskirjadele käesolevas määruses ja kõikide institutsioonide ja asutuste otsustes ettenähtud tingimuste ja korra kohaselt. Institutsioonid konsulteerivad kõnealuste otsustega kehtestatavate eeskirjade üle.”

(2)

2

„Artikkel 7

Ühenduse institutsioonide või asutuste sisene või nendevaheline isikuandmete edastamine

Ilma et see mõjutaks artiklite 4, 5, 6 ja 10 kohaldamist:

| 1. | edastatakse isikuandmeid ühenduse institutsioonide või asutuste siseselt või nende vahel üksnes juhul, kui andmeid on tarvis vastuvõtja pädevusse kuuluvate ülesannete seaduslikuks täitmiseks; |
| --- | --- |

1.

edastatakse isikuandmeid ühenduse institutsioonide või asutuste siseselt või nende vahel üksnes juhul, kui andmeid on tarvis vastuvõtja pädevusse kuuluvate ülesannete seaduslikuks täitmiseks;

| 2. | kui andmeid edastatakse vastuvõtja taotluse alusel, kannavad edastamise seaduslikkuse eest vastutust nii vastutav töötleja kui vastuvõtja.
  Vastutav töötleja peab kontrollima vastuvõtja pädevust ja andma andmete edastamise vajalikkuse kohta esialgse hinnangu. Kui vajalikkuse osas tekib kahtlusi, taotleb vastutav töötleja vastuvõtjalt täiendavat teavet.
  Vastuvõtja tagab, et andmete edastamise vajalikkust on võimalik hiljem kontrollida; |
| --- | --- |

2.

kui andmeid edastatakse vastuvõtja taotluse alusel, kannavad edastamise seaduslikkuse eest vastutust nii vastutav töötleja kui vastuvõtja.

Vastutav töötleja peab kontrollima vastuvõtja pädevust ja andma andmete edastamise vajalikkuse kohta esialgse hinnangu. Kui vajalikkuse osas tekib kahtlusi, taotleb vastutav töötleja vastuvõtjalt täiendavat teavet.

Vastuvõtja tagab, et andmete edastamise vajalikkust on võimalik hiljem kontrollida;

| 3. | töötleb vastuvõtja isikuandmeid üksnes sel eesmärgil, milleks need edastati.” |
| --- | --- |

3.

töötleb vastuvõtja isikuandmeid üksnes sel eesmärgil, milleks need edastati.”

(3)  SEK(871), 14.8.2003 (konsolideeritud).

3

---

IV LISA

ARVAMUS nr 2/2011

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) volitused sisejuurdluste sõltumatuks toimetamiseks ELi institutsioonides

Brüssel, 13. juuni 2011

Taust

| 1. | Ajalehes Sunday Times avaldati 20. märtsil 2011 artikkel „Parlamendiliige väidab, et teenib üle 450 000 euro aastas, tehes oma põhitöö kõrvalt lisatööd oma klientide heaks. Tema on üks kolmest, kes on valmis vastu võtma raha ELi õigusaktide muutmise eest.” Artiklis selgitati, kuidas reporterid pakkusid lobifirmana esinedes raha kolmele Euroopa Parlamendi liikmele õigusakti muutmise eest (kuni 100 000 eurot aastas kahel juhul). Parlamendiliikmed seda ka tegid ning muudatusettepanekud esitati. Ajakirjanikud kirjutasid kohtumistest Euroopa Parlamendi ruumides ja väljaspool neid ruume, telefonivestlustest, e-kirjadest, kirjavahetusest ja arvete edastamisest nende ja mõne parlamendiliikme vahel. Selle ajalehe Sunday Times salajase uurimise avaldamise järel astus kaks parlamendiliiget tagasi juba järgmiseks päevaks ning kolmas visati fraktsioonist välja (1). |
| --- | --- |

1.

Ajalehes Sunday Times avaldati 20. märtsil 2011 artikkel „Parlamendiliige väidab, et teenib üle 450 000 euro aastas, tehes oma põhitöö kõrvalt lisatööd oma klientide heaks. Tema on üks kolmest, kes on valmis vastu võtma raha ELi õigusaktide muutmise eest.” Artiklis selgitati, kuidas reporterid pakkusid lobifirmana esinedes raha kolmele Euroopa Parlamendi liikmele õigusakti muutmise eest (kuni 100 000 eurot aastas kahel juhul). Parlamendiliikmed seda ka tegid ning muudatusettepanekud esitati. Ajakirjanikud kirjutasid kohtumistest Euroopa Parlamendi ruumides ja väljaspool neid ruume, telefonivestlustest, e-kirjadest, kirjavahetusest ja arvete edastamisest nende ja mõne parlamendiliikme vahel. Selle ajalehe Sunday Times salajase uurimise avaldamise järel astus kaks parlamendiliiget tagasi juba järgmiseks päevaks ning kolmas visati fraktsioonist välja (1).

| 2. | 22. märtsil algatas Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) sisejuurdluse, tuginedes järgmisele õiguslikule alusele: määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikkel 4 koostoimes Euroopa Parlamendi otsusega pettuste, korruptsiooni ja muu ühenduste huve kahjustava õigusvastase tegevuse tõkestamisega seotud sisejuurdluse suhtes esitatavate nõuete ja tingimuste kohta (Euroopa Parlamendi kodukorra XII lisa). |
| --- | --- |

2.

22. märtsil algatas Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) sisejuurdluse, tuginedes järgmisele õiguslikule alusele: määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikkel 4 koostoimes Euroopa Parlamendi otsusega pettuste, korruptsiooni ja muu ühenduste huve kahjustava õigusvastase tegevuse tõkestamisega seotud sisejuurdluse suhtes esitatavate nõuete ja tingimuste kohta (Euroopa Parlamendi kodukorra XII lisa).

| 3. | OLAFi peadirektor küsis 15. aprillil 2011 järelevalvekomiteelt arvamust OLAFi volituste kohta algatada ja toimetada sisejuurdluseid institutsioonides ning nende institutsioonide liikmete suhtes kohaldatavatest privileegidest ja immuniteetidest tulenevate piirangute kohta, eelkõige õiguse kohta saada parlamendiliikmeid käsitlevate juhtumite puhul kiiresti ja ette teatamata juurdepääs institutsioonide valduses olevale mis tahes teabele ja institutsioonide ruumidele. |
| --- | --- |

3.

OLAFi peadirektor küsis 15. aprillil 2011 järelevalvekomiteelt arvamust OLAFi volituste kohta algatada ja toimetada sisejuurdluseid institutsioonides ning nende institutsioonide liikmete suhtes kohaldatavatest privileegidest ja immuniteetidest tulenevate piirangute kohta, eelkõige õiguse kohta saada parlamendiliikmeid käsitlevate juhtumite puhul kiiresti ja ette teatamata juurdepääs institutsioonide valduses olevale mis tahes teabele ja institutsioonide ruumidele.

OLAFi volitused sisejuurdluste sõltumatuks toimetamiseks

| 4. | Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artiklis 12 sätestatakse, et sisejuurdluste algatamise ja toimetamisega seotud ülesannete täitmisel ei võta OLAFi peadirektor vastu juhiseid üheltki institutsioonilt. |
| --- | --- |

4.

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artiklis 12 sätestatakse, et sisejuurdluste algatamise ja toimetamisega seotud ülesannete täitmisel ei võta OLAFi peadirektor vastu juhiseid üheltki institutsioonilt.

Sisejuurdlused eeskirjade eiramise korral

| 5. | OLAF vastutab institutsioonides haldusjuurdluste algatamise ja toimetamise eest, et võidelda pettuste, korruptsiooni ja Euroopa Liidu finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastu.
  OLAFil on sel eesmärgil volitused selgitada välja ametikohustuste täitmisega seotud rasked juhtumid, näiteks distsiplinaar- või vastavalt vajadusele kriminaalmenetlust põhjustada võiv ametnike kohustuste eiramine või institutsioonide liikmete kohustuste täitmata jätmine (2). |
| --- | --- |

5.

OLAF vastutab institutsioonides haldusjuurdluste algatamise ja toimetamise eest, et võidelda pettuste, korruptsiooni ja Euroopa Liidu finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastu.

OLAFil on sel eesmärgil volitused selgitada välja ametikohustuste täitmisega seotud rasked juhtumid, näiteks distsiplinaar- või vastavalt vajadusele kriminaalmenetlust põhjustada võiv ametnike kohustuste eiramine või institutsioonide liikmete kohustuste täitmata jätmine (2).

| 6. | Järelevalvekomitee märgib, et OLAFi kohustused seoses institutsioonides toimetatavate sisejuurdlustega hõlmavad kõiki tegevusi, mis on seotud vajadusega kaitsta ühenduse huve eeskirjade eiramise eest, mille tagajärg võib olla haldus- või kriminaalmenetlus. |
| --- | --- |

6.

Järelevalvekomitee märgib, et OLAFi kohustused seoses institutsioonides toimetatavate sisejuurdlustega hõlmavad kõiki tegevusi, mis on seotud vajadusega kaitsta ühenduse huve eeskirjade eiramise eest, mille tagajärg võib olla haldus- või kriminaalmenetlus.

| 7. | Need tegevused on üksikasjalikult loetletud Euroopa Parlamendi otsuses pettuste, korruptsiooni ja muu ühenduste huve kahjustava õigusvastase tegevuse tõkestamisega seotud sisejuurdluse suhtes esitatavate nõuete ja tingimuste kohta, tuginedes määruse (EÜ) nr 1073/1999 põhjendusele 5 ja artikli 4 lõikele 1.
  OLAFi juurdlused hõlmavad selliseid olukordi nagu huvide konflikt, kohustus käituda ausalt soodustuste vastuvõtmisel, kohustus hoiduda tegevusest või käitumisest, mis võib mõjutada ebasoodsalt liikme positsiooni, või kutsetegevusega seotud tõsised juhtumid
   (3). |
| --- | --- |

7.

Need tegevused on üksikasjalikult loetletud Euroopa Parlamendi otsuses pettuste, korruptsiooni ja muu ühenduste huve kahjustava õigusvastase tegevuse tõkestamisega seotud sisejuurdluse suhtes esitatavate nõuete ja tingimuste kohta, tuginedes määruse (EÜ) nr 1073/1999 põhjendusele 5 ja artikli 4 lõikele 1.

OLAFi juurdlused hõlmavad selliseid olukordi nagu huvide konflikt, kohustus käituda ausalt soodustuste vastuvõtmisel, kohustus hoiduda tegevusest või käitumisest, mis võib mõjutada ebasoodsalt liikme positsiooni, või kutsetegevusega seotud tõsised juhtumid
   (3).

| 8. | Järelevalvekomitee on seisukohal, et kõik need aspektid on osa väidetavalt toimepandud tegudest ning kuuluvad seega OLAFi juurdlusvolituste alla, nagu on märgitud Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 10 „Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlused”. |
| --- | --- |

8.

Järelevalvekomitee on seisukohal, et kõik need aspektid on osa väidetavalt toimepandud tegudest ning kuuluvad seega OLAFi juurdlusvolituste alla, nagu on märgitud Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 10 „Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlused”.

Sisejuurdlused ELi finantshuve mõjutavate tegevuste korral

| 9. | Järelevalvekomitee leiab, et pettused, korruptsioon ja mis tahes muu ebaseaduslik tegevus, mis mõjutab ELi finantshuve, hõlmab tegevust, mis isegi juhul, kui see ei ole otseselt seotud ühenduse eelarvega, võib kahjustada ühenduse finantshuve
  üldises tähenduses, mõjutades ebasoodsalt ühenduse varasid (4). |
| --- | --- |

9.

Järelevalvekomitee leiab, et pettused, korruptsioon ja mis tahes muu ebaseaduslik tegevus, mis mõjutab ELi finantshuve, hõlmab tegevust, mis isegi juhul, kui see ei ole otseselt seotud ühenduse eelarvega, võib kahjustada ühenduse finantshuve
  üldises tähenduses, mõjutades ebasoodsalt ühenduse varasid (4).

| 10. | Järelevalvekomitee nõustub kohtujuristi ettepanekuga eespool viidatud kohtuasjas, et kõnealuste varade allikas ei ole määrav []; ühenduse institutsioonide ja asutuste käsutuses olevate kõikide rahaliste vahendite nõuetekohase kasutamise tagamist tuleb käsitada [] ühenduse finantshuvide osana ning seetõttu võib selle suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 280 lõike 4 (5) alusel võetud meetmeid. |
| --- | --- |

10.

Järelevalvekomitee nõustub kohtujuristi ettepanekuga eespool viidatud kohtuasjas, et kõnealuste varade allikas ei ole määrav []; ühenduse institutsioonide ja asutuste käsutuses olevate kõikide rahaliste vahendite nõuetekohase kasutamise tagamist tuleb käsitada [] ühenduse finantshuvide osana ning seetõttu võib selle suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 280 lõike 4 (5) alusel võetud meetmeid.

| 11. | Järelevalvekomitee tuletab meelde Euroopa Kohtu otsuseid selles küsimuses, milles leiti, et väljend „ühenduse finantshuvid” tundub olevat laiema tähendusega kui „ühenduse tulu- ja kuluartiklid”: „[] tõsiasi, et talitus, amet või asutus on asutatud EÜ asutamislepinguga, [näitab,] et see on loodud aitama kaasa Euroopa Ühenduse eesmärkide saavutamisele ja kuulub ühenduse võrgustikku, mistõttu nimetatud lepingu alusel tema käsutuses olevad vahendid kuuluvad oma olemuselt ühenduse omade ja otseste finantshuvide ringi
   (6).” |
| --- | --- |

11.

Järelevalvekomitee tuletab meelde Euroopa Kohtu otsuseid selles küsimuses, milles leiti, et väljend „ühenduse finantshuvid” tundub olevat laiema tähendusega kui „ühenduse tulu- ja kuluartiklid”: „[] tõsiasi, et talitus, amet või asutus on asutatud EÜ asutamislepinguga, [näitab,] et see on loodud aitama kaasa Euroopa Ühenduse eesmärkide saavutamisele ja kuulub ühenduse võrgustikku, mistõttu nimetatud lepingu alusel tema käsutuses olevad vahendid kuuluvad oma olemuselt ühenduse omade ja otseste finantshuvide ringi
   (6).”

| 12. | Järelevalvekomitee rõhutab, et Euroopa Parlamendi kasutuses olevate rahaliste vahendite nõuetekohane kasutamine parlamendi volituste täitmise katmiseks – parlamendiliikmete palgad, kulude (sõidu-, telefonikulud) hüvitamine, toetuste maksmine jne – peab olema kooskõlas finantsmäärusega ning tuginema põhimõttele, et need rahalised vahendid on ette nähtud ainult parlamendiliikmete volituste täitmisega seotud tegevuse rahastamiseks, (7) mitte aga selliste eesmärkide täitmiseks, mille eest maksab erasektor. |
| --- | --- |

12.

Järelevalvekomitee rõhutab, et Euroopa Parlamendi kasutuses olevate rahaliste vahendite nõuetekohane kasutamine parlamendi volituste täitmise katmiseks – parlamendiliikmete palgad, kulude (sõidu-, telefonikulud) hüvitamine, toetuste maksmine jne – peab olema kooskõlas finantsmäärusega ning tuginema põhimõttele, et need rahalised vahendid on ette nähtud ainult parlamendiliikmete volituste täitmisega seotud tegevuse rahastamiseks, (7) mitte aga selliste eesmärkide täitmiseks, mille eest maksab erasektor.

Kohustus teavitada OLAFit ja teha ametiga koostööd

| 13. | Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 7 lõikes 1 sätestatakse, et institutsioonid ja asutused edastavad ametile viivitamata kogu informatsiooni võimalike pettus-, korruptsiooni- või muu ebaseadusliku tegevuse juhtude kohta. |
| --- | --- |

13.

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 7 lõikes 1 sätestatakse, et institutsioonid ja asutused edastavad ametile viivitamata kogu informatsiooni võimalike pettus-, korruptsiooni- või muu ebaseadusliku tegevuse juhtude kohta.

| 14. | Järelevalvekomitee rõhutab kõikide institutsioonide ja nende liikmete olulist kohustust teha OLAFiga täiel määral koostööd ning esitada teavet ja anda abi juurdluste praktiliseks läbiviimiseks. Nende kohustuste eranditu täitmine võimaldab OLAFil toimetada juurdlusi samadel alustel kõikides ühenduse institutsioonides ja asutustes (8). Koostöö puudumine seab kahtluse alla nende meetmete usaldusväärsuse, mille institutsioonid võtsid vastu eesmärgiga võidelda mis tahes pettuste, korruptsiooni, ebaseadusliku tegevuse või eeskirjade eiramise vastu. |
| --- | --- |

14.

Järelevalvekomitee rõhutab kõikide institutsioonide ja nende liikmete olulist kohustust teha OLAFiga täiel määral koostööd ning esitada teavet ja anda abi juurdluste praktiliseks läbiviimiseks. Nende kohustuste eranditu täitmine võimaldab OLAFil toimetada juurdlusi samadel alustel kõikides ühenduse institutsioonides ja asutustes (8). Koostöö puudumine seab kahtluse alla nende meetmete usaldusväärsuse, mille institutsioonid võtsid vastu eesmärgiga võidelda mis tahes pettuste, korruptsiooni, ebaseadusliku tegevuse või eeskirjade eiramise vastu.

| 15. | Järelevalvekomitee leiab, et Euroopa Parlamendi kodukorras sätestatud eeskirjadest, mis sisaldavad OLAFi toimetatavate juurdluste ladusa läbiviimise hõlbustamiseks vajalikke meetmeid, tuleb rangelt kinni pidada (9). |
| --- | --- |

15.

Järelevalvekomitee leiab, et Euroopa Parlamendi kodukorras sätestatud eeskirjadest, mis sisaldavad OLAFi toimetatavate juurdluste ladusa läbiviimise hõlbustamiseks vajalikke meetmeid, tuleb rangelt kinni pidada (9).

Juurdluse algetapp

| 16. | Järelevalvekomitee leiab, et on ennatlik kategooriliselt keelduda OLAFile volituste andmisest, et amet saaks uurida väidetavaid fakte juurdluse algetapis; seda eelkõige väidetavate korruptsioonijuhtumite ja eeskirjade eiramise juhtumite puhul, mille keeruline laad ei võimalda kogu ebaseaduslikku tegevust kontrollida juurdluse alguses. |
| --- | --- |

16.

Järelevalvekomitee leiab, et on ennatlik kategooriliselt keelduda OLAFile volituste andmisest, et amet saaks uurida väidetavaid fakte juurdluse algetapis; seda eelkõige väidetavate korruptsioonijuhtumite ja eeskirjade eiramise juhtumite puhul, mille keeruline laad ei võimalda kogu ebaseaduslikku tegevust kontrollida juurdluse alguses.

OLAFi juurdepääs institutsioonide ruumidele: parlamendiliikmete privileegid ja immuniteedid

| 17. | Järelevalvekomitee rõhutab, et neid sisejuurdlusi saab toimetada ainult siis, kui OLAFile antakse juurdepääs institutsioonide ja asutuste ruumidele ning kogu nende käsutuses olevale teabele ja kõikidele nende käsutuses olevatele dokumentidele. Seda peamist volitust peab täiesti sõltumatult ellu viima OLAFi peadirektor ning institutsioonide turvaametnikud peavad aitama OLAFit praktilises tegevuses (10). |
| --- | --- |

17.

Järelevalvekomitee rõhutab, et neid sisejuurdlusi saab toimetada ainult siis, kui OLAFile antakse juurdepääs institutsioonide ja asutuste ruumidele ning kogu nende käsutuses olevale teabele ja kõikidele nende käsutuses olevatele dokumentidele. Seda peamist volitust peab täiesti sõltumatult ellu viima OLAFi peadirektor ning institutsioonide turvaametnikud peavad aitama OLAFit praktilises tegevuses (10).

| 18. | OLAF toimetab institutsioonides haldusjuurdlusi vastavalt aluslepingutes ning eelkõige privileegide ja immuniteetide protokollis sätestatud eeskirjadele. OLAFil on õigus saada kiiresti ning ette teatamata teada institutsioonide ja asutuste valduses olevast informatsioonist ning pääseda nende tööruumidesse. Ametil on õigus kontrollida institutsioonide ja asutuste raamatupidamist. OLAF võib teha koopia ja väljavõtte kõikidest institutsioonide ja asutuste valduses olevatest dokumentidest või andmekandjate sisust ning vajaduse korral võtta need dokumendid või andmed oma järelevalve alla, et vältida nende kadumise ohtu (11). |
| --- | --- |

18.

OLAF toimetab institutsioonides haldusjuurdlusi vastavalt aluslepingutes ning eelkõige privileegide ja immuniteetide protokollis sätestatud eeskirjadele. OLAFil on õigus saada kiiresti ning ette teatamata teada institutsioonide ja asutuste valduses olevast informatsioonist ning pääseda nende tööruumidesse. Ametil on õigus kontrollida institutsioonide ja asutuste raamatupidamist. OLAF võib teha koopia ja väljavõtte kõikidest institutsioonide ja asutuste valduses olevatest dokumentidest või andmekandjate sisust ning vajaduse korral võtta need dokumendid või andmed oma järelevalve alla, et vältida nende kadumise ohtu (11).

| 19. | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll sisaldab mitmeid eeskirju Euroopa Parlamendi liikmete privileegide ja immuniteetide kohta (artiklid 7–9). Eelkõige sätestatakse neis, et oma kohustuste täitmisel väljendatud arvamuste või antud häältega seoses ei kohaldata Euroopa Parlamendi liikmete suhtes mingeid uurimisi, kinnipidamisi ega kohtumenetlusi. Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteediga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud õigusrikkumiselt. |
| --- | --- |

19.

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll sisaldab mitmeid eeskirju Euroopa Parlamendi liikmete privileegide ja immuniteetide kohta (artiklid 7–9). Eelkõige sätestatakse neis, et oma kohustuste täitmisel väljendatud arvamuste või antud häältega seoses ei kohaldata Euroopa Parlamendi liikmete suhtes mingeid uurimisi, kinnipidamisi ega kohtumenetlusi. Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteediga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud õigusrikkumiselt.

| 20. | Järelevalvekomitee rõhutab, et selles küsimuses on Esimese Astme Kohus sedastanud, et „protokollis osutatakse Euroopa Parlamendi liikmetele vaid üldisel viisil ning protokoll ei sisalda sätteid, mis käsitleksid sõnaselgelt sisejuurdlusi parlamendis []. Nagu Esimese Astme Kohtu president täheldas kohtuasjas Rothley ja teised vs. Euroopa Parlament antud määruse punktis 107, ei saa a priori välistada riski, et juurdluse toimetamisel võib amet [OLAF] toimida parlamendiliikme immuniteeti kahjustaval moel. Kuid kui selline olukord peaks tekkima, saab iga sellises olukorras olev parlamendiliige kasutada kohtulikku kaitset ja aluslepingus sätestatud õiguskaitsevahendeid, kui ta peab sellist olukorda kahjustavaks
   (12).” |
| --- | --- |

20.

Järelevalvekomitee rõhutab, et selles küsimuses on Esimese Astme Kohus sedastanud, et „protokollis osutatakse Euroopa Parlamendi liikmetele vaid üldisel viisil ning protokoll ei sisalda sätteid, mis käsitleksid sõnaselgelt sisejuurdlusi parlamendis []. Nagu Esimese Astme Kohtu president täheldas kohtuasjas Rothley ja teised vs. Euroopa Parlament antud määruse punktis 107, ei saa a priori välistada riski, et juurdluse toimetamisel võib amet [OLAF] toimida parlamendiliikme immuniteeti kahjustaval moel. Kuid kui selline olukord peaks tekkima, saab iga sellises olukorras olev parlamendiliige kasutada kohtulikku kaitset ja aluslepingus sätestatud õiguskaitsevahendeid, kui ta peab sellist olukorda kahjustavaks
   (12).”

| 21. | Järelevalvekomitee peab seda tundlikuks valdkonnaks, mille puhul on kasulik lugeda kohtujuristi seisukohta kohtuasjas C-167/02: „Kuigi tulevaste menetluste vastuvõetavust on kokkuvõttes raske ennustada, tundub mulle OLAFi poolt sisejuurdluse käigus võetud meetmete puhul tõenäoline, et nagu sedastas ka Esimese Astme Kohus ja nagu on soovitanud teised osapooled, on parlamendiliikmel, kelle õigusi on tema arvates rikutud, erinevaid võimalusi kohtumenetluse kasutamiseks. Komisjon nimetab mitmeid õigusnorme, mille võib sel viisil vaidlustada: OLAFi direktori otsus algatada sisejuurdlus vastavalt määruse artikli 5 teises lõigus sätestatule, erinevad OLAFi poolt juurdluse käigus võetud meetmed, sealhulgas otsus nõuda juurdepääsu kontorisse, konfiskeerida dokumente või nõuda suulist teavet, samuti kõnealuse institutsiooni sõnaselged või vaikivad kokkulepped.
  Mulle tundub siiski, et kuna pettuse avastamisel on oluline tegutseda diskreetselt ja kiiresti, on selline risk teataval määral siiski vältimatu. Peale selle tuleks märkida, et vaidlustatud meede sisaldab sätteid, mis on mõeldud ohu minimeerimiseks. Seega tuleb näidisotsuse artikli 5 kohaselt teavitada liikmeid kiiresti nende seotusest juurdlusega, kui see ei kahjusta juurdlust. Samuti ei luba see artikkel nimetada parlamendiliikmeid OLAFi järeldustes, ilma et neid oleks enne ära kuulatud, välja arvatud juhul, kui riiklike uurimismenetluste kohaselt on nõutav täielik salastatus (13).” |
| --- | --- |

21.

Järelevalvekomitee peab seda tundlikuks valdkonnaks, mille puhul on kasulik lugeda kohtujuristi seisukohta kohtuasjas C-167/02: „Kuigi tulevaste menetluste vastuvõetavust on kokkuvõttes raske ennustada, tundub mulle OLAFi poolt sisejuurdluse käigus võetud meetmete puhul tõenäoline, et nagu sedastas ka Esimese Astme Kohus ja nagu on soovitanud teised osapooled, on parlamendiliikmel, kelle õigusi on tema arvates rikutud, erinevaid võimalusi kohtumenetluse kasutamiseks. Komisjon nimetab mitmeid õigusnorme, mille võib sel viisil vaidlustada: OLAFi direktori otsus algatada sisejuurdlus vastavalt määruse artikli 5 teises lõigus sätestatule, erinevad OLAFi poolt juurdluse käigus võetud meetmed, sealhulgas otsus nõuda juurdepääsu kontorisse, konfiskeerida dokumente või nõuda suulist teavet, samuti kõnealuse institutsiooni sõnaselged või vaikivad kokkulepped.

Mulle tundub siiski, et kuna pettuse avastamisel on oluline tegutseda diskreetselt ja kiiresti, on selline risk teataval määral siiski vältimatu. Peale selle tuleks märkida, et vaidlustatud meede sisaldab sätteid, mis on mõeldud ohu minimeerimiseks. Seega tuleb näidisotsuse artikli 5 kohaselt teavitada liikmeid kiiresti nende seotusest juurdlusega, kui see ei kahjusta juurdlust. Samuti ei luba see artikkel nimetada parlamendiliikmeid OLAFi järeldustes, ilma et neid oleks enne ära kuulatud, välja arvatud juhul, kui riiklike uurimismenetluste kohaselt on nõutav täielik salastatus (13).”

| 22. | Järelevalvekomitee leiab, et OLAF peaks tegutsedes suhtuma neisse eeskirjadesse väga hoolikalt ning hindama iga juhtumi puhul põhjalikult kaasnevat riski ja võetava meetme proportsionaalsust. |
| --- | --- |

22.

Järelevalvekomitee leiab, et OLAF peaks tegutsedes suhtuma neisse eeskirjadesse väga hoolikalt ning hindama iga juhtumi puhul põhjalikult kaasnevat riski ja võetava meetme proportsionaalsust.

| 23. | Järelevalekomitee tuletab meelde, et Euroopa Kohus leidis kohtuasjas T-17/00, et „OLAFiga tehtavat koostööd või OLAFile teabe esitamist käsitlevate sätete eesmärk on – olenemata nende täpsest ulatusest – kehtestada parlamendiliikmetele kohustusi, nii et igal juhul on kõigepealt liikmete ülesanne neid kohustusi täita või need täitmata jätta, kui nad on veendumusel, et neil on see võimalus ühenduse õigust rikkumata. Kui konkreetsel juhul otsustab üks parlamendiliige nii käituda, tuleb kõik parlamendi poolt selle liikme suhtes ja tema kahjuks võetavad meetmed põhimõtteliselt kohtulikult läbi vaadata
   (14).”
  Seoses erinevate meetmetega, mida OLAF võib juurdlusvolitusi täites võtta, juhtis Euroopa Kohus tähelepanu riskile, et OLAF võib toimida viisil, mis kahjustab iga Euroopa Parlamendi liikme immuniteeti, ning tuletas meelde, et kontrolli teostamine institutsioonide aktide õiguspärasuse üle on tehtud ühenduse kohtute ülesandeks (15). |
| --- | --- |

23.

Järelevalekomitee tuletab meelde, et Euroopa Kohus leidis kohtuasjas T-17/00, et „OLAFiga tehtavat koostööd või OLAFile teabe esitamist käsitlevate sätete eesmärk on – olenemata nende täpsest ulatusest – kehtestada parlamendiliikmetele kohustusi, nii et igal juhul on kõigepealt liikmete ülesanne neid kohustusi täita või need täitmata jätta, kui nad on veendumusel, et neil on see võimalus ühenduse õigust rikkumata. Kui konkreetsel juhul otsustab üks parlamendiliige nii käituda, tuleb kõik parlamendi poolt selle liikme suhtes ja tema kahjuks võetavad meetmed põhimõtteliselt kohtulikult läbi vaadata
   (14).”

Seoses erinevate meetmetega, mida OLAF võib juurdlusvolitusi täites võtta, juhtis Euroopa Kohus tähelepanu riskile, et OLAF võib toimida viisil, mis kahjustab iga Euroopa Parlamendi liikme immuniteeti, ning tuletas meelde, et kontrolli teostamine institutsioonide aktide õiguspärasuse üle on tehtud ühenduse kohtute ülesandeks (15).

| 24. | Järelevalvekomitee leiab, et institutsioonid ja asutused (kes ei ole OLAFi juurdluse mõttes asjaomased isikud) peavad tegema täielikku koostööd OLAFiga ja hoiduma OLAFi juurdlusvolitusi kahjustavate meetmete võtmisest.
  Järelevalvekomitee leiab, et kui institutsioon, organ või asutus on tõlgendanud OLAFi volitusi selliselt, et sellega takistatakse OLAFit tema põhitegevuses toimetada juurdlusi, siis piiratakse OLAFil sõltumatust juurdluste toimetamisel. |
| --- | --- |

24.

Järelevalvekomitee leiab, et institutsioonid ja asutused (kes ei ole OLAFi juurdluse mõttes asjaomased isikud) peavad tegema täielikku koostööd OLAFiga ja hoiduma OLAFi juurdlusvolitusi kahjustavate meetmete võtmisest.

Järelevalvekomitee leiab, et kui institutsioon, organ või asutus on tõlgendanud OLAFi volitusi selliselt, et sellega takistatakse OLAFit tema põhitegevuses toimetada juurdlusi, siis piiratakse OLAFil sõltumatust juurdluste toimetamisel.

| 25. | Järelevalvekomitee soovitab, et OLAF rakendaks menetluseeskirju ja selles vallas olemasolevat kohtupraktikat rangelt. |
| --- | --- |

25.

Järelevalvekomitee soovitab, et OLAF rakendaks menetluseeskirju ja selles vallas olemasolevat kohtupraktikat rangelt.

---

(1)  Artikkel 20. märtsi 2011. aasta ajalehes Sunday Times.

1

Sunday Times

(2)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikkel 1.

2

(3)  Vt Euroopa Parlamendi kodukorra artikkel 10, 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe põhjendused 2, 3 ja 4 ning Euroopa Parlamendi 18. novembri 1999. aasta otsuse (pettuste, korruptsiooni ja muu ühenduste huve kahjustava õigusvastase tegevuse tõkestamisega seotud sisejuurdluse suhtes esitatavate nõuete ja tingimuste kohta) põhjendused 2, 3 ja 4 ning samuti Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuse artiklid 11, 12, 13, 14, 16, 17 ja 22.

3

(4)  Kohtujurist Jacobsi ettepanek kohtuasjas C-11/00: komisjon vs. EKP, punkt 118.

4

vs.

(5)  ELi toimimise lepingu praegune artikkel 325. Vt kohtujurist Jacobsi ettepanek kohtuasjas C-11/00, punkt 118.

5

(6)  Vt kohtuasi C-11/00: komisjon vs. EKP ning kohtuasi C-15/00: komisjon vs. EIP.

6

vs.

vs.

(7)  Vt Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus, Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta otsus (artiklid 9 ja 10), Euroopa Parlamendi 19. mai 2008. aasta ja 9. juuli 2008. aasta otsused Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta ning sellele järgnevad otsused nende rakendusmeetmete muutmise kohta (artiklid 10, 25, 28, 32, 61, 62, 66, 67, 68 ...) ning Euroopa Parlamendi kodukord (märts 2011, artiklid 9 ja 10).

7

(8)  Vt artikkel 3 „Julgeolekubüroo abi”: „Euroopa Pettustevastase Ameti direktori taotluse alusel osutab Euroopa Parlamendi julgeolekubüroo ametile tema uurimiste läbiviimisel abi” ning Euroopa Parlamendi 18. novembri 1999. aasta otsuse põhjendus 6.

8

(9)  Vt Euroopa Parlamendi kodukorra artikkel 10 ning Euroopa Parlamendi 18. novembri 1999. aasta otsus pettuste, korruptsiooni ja muu ühenduste huve kahjustava õigusvastase tegevuse tõkestamisega seotud sisejuurdluse suhtes esitatavate nõuete ja tingimuste kohta.

9

(10)  Vt määruse (EÜ) nr 1073/1999 põhjendus 11 ning institutsioonidevahelise kokkuleppe artikkel 3 ning kõigi institutsioonide vastavate otsuste artikkel 3.

10

(11)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikkel 4.

11

(12)  Vt 26. veebruari 2002. aasta otsus kohtuasjas T-17/00: Willi Rothley ja teised vs. Euroopa Parlament, punktid 72 ja 73.

12

vs.

(13)  Vt kohtujurist Jacobsi ettepanek kohtuasjas C-167/02 P: Willi Rothley ja teised vs. Euroopa Parlament, punktid 56–61.

13

vs.

(14)  Vt kohtuasi C-167/02, otsuse punkt 49.

14

(15)  Vt kohtuasi C-167/02 P, otsuse punktid 46, 50 ja 51.

15

---

V LISA

ARVAMUS nr 3/2011

OLAFi 2012. aasta esialgne eelarveprojekt

Brüssel, 14. juuli 2011

OLAFi järelevalvekomitee vaatas 16. märtsil ja 10. mail 2011 läbi Euroopa Pettustevastase Ameti 2012. aasta esialgse eelarveprojekti ning võttis vastu järgmise arvamuse.

a)   OLAFi administratiivne sõltumatus komisjonist

OLAFi 2012. aasta eelarveprojekt oli täielikult kooskõlas komisjoni nõudega tagada kõigis komisjoni talitustes nullkasv 2012. aastal. Järelevalvekomiteele teatati, et komisjon esitas hiljuti täiendavate eelarvekärbete nõude, et tulla toime eeldatavate raskustega 2012. aasta eelarveläbirääkimistel, ning kohustas OLAFi esialgset eelarveprojekti 1,47 % (857 000 eurot) võrra vähendama. OLAFi esialgu kavandatud eelarvet vähendataks järgmistes valdkondades:

| — | koosseisuvälised töötajad: 75 000 eurot (2,8 %), |
| --- | --- |

—

koosseisuvälised töötajad: 75 000 eurot (2,8 %),

| — | muud halduskulud, eelkõige missioonikulud: 159 000 eurot (4,8 %), |
| --- | --- |

—

muud halduskulud, eelkõige missioonikulud: 159 000 eurot (4,8 %),

| — | hooned ja nendega seotud kulud: 587 000 eurot (4,9 %), |
| --- | --- |

—

hooned ja nendega seotud kulud: 587 000 eurot (4,9 %),

| — | pettustevastaste meetmete finantseerimine: 36 000 eurot (2,25 %). |
| --- | --- |

—

pettustevastaste meetmete finantseerimine: 36 000 eurot (2,25 %).

Järelevalvekomitee tunnistab praegustes rasketes majandustingimustes ELi ees seisvat poliitilist olukorda ja sellest tulenevat vajadust ELi institutsioonide lisajõupingutuste järele, et säästa kõikides halduskulude valdkondades, kuid väljendab samas muret kavandatud täiendavate eelarvekärbete üle. Eelkõige tekitavad muret personalijuhtimisega seotud eelarveread (A3 01 02), mis mõjutaksid otseselt OLAFi juurdlustegevuse elluviimist. Järelevalvekomitee seab kahtluse alla OLAFi tegevusega seotud eelarveridade kavandatud kohustuslikud kärped. OLAF on juurdlustalitus ning just finantskriisi ajal peaks ta tõhusamalt kontrollima nii kulusid kui ka tulusid. OLAF leiab, et komisjoni kavandatud täiendavad kulukärped mõjutaksid operatiivosakondi järgmiselt:

| — | viie või enama lepingulise töötaja lepingu tühistamine; |
| --- | --- |

—

viie või enama lepingulise töötaja lepingu tühistamine;

| — | kahe ajutise töötaja lepingu lõpetamine; |
| --- | --- |

—

kahe ajutise töötaja lepingu lõpetamine;

| — | viivitus direktoraatide B ja C uute direktorite värbamisprotsessi algatamisel; |
| --- | --- |

—

viivitus direktoraatide B ja C uute direktorite värbamisprotsessi algatamisel;

| — | lisaviivitused ajutiste töötajate ümberklassifitseerimisel, mis hõlmab peamiselt operatiivüksuste uurijaid kõige kõrgematel palgaastmetel. |
| --- | --- |

—

lisaviivitused ajutiste töötajate ümberklassifitseerimisel, mis hõlmab peamiselt operatiivüksuste uurijaid kõige kõrgematel palgaastmetel.

Järelevalve komitee rõhutab, et OLAFi kui juurdlusasutuse iseseisvuse suurendamiseks antakse OLAFi peadirektorile, kes on eelarvevahendite käsutaja, määrusega (EÜ) nr 1073/1999 sõnaselgelt ainuvastutus eelarveprojekti ettevalmistamise eest, kui ta on eelnevalt konsulteerinud järelevalvekomiteega. Lisaks tugevdas komisjon OLAFi eelarvelise sõltumatuse põhimõtet täiendavalt 1999. aastal, (1) mil OLAFi jaoks loodi spetsiaalne eelarverubriik.

On selge, et kuigi OLAF on komisjoniga halduslikult seotud, peaks ta olema oma tegevuse läbiviimisel täielikult sõltumatu ning talle tuleks anda piisavad vahendid juurdlusülesannete täitmiseks. Seepärast peab OLAF säilitama oma ülesannete täitmiseks vajalikud rahalised vahendid ja tööjõu vähemalt samal personali suutlikkuse tasemel, nagu lepiti kokku eelmistel eelarveläbirääkimistel. Järelevalvekomitee hinnangul peaks komisjon eelarvelise sõltumatuse põhimõtet järgima eelkõige seepärast, et OLAF ei ole teinud ettepanekut eelarve suurendamiseks vastuvõetud 2011. aasta eelarvega võrreldes. Kui eespool osutatust olenemata vähendatakse eelarvet komisjoni kavandatud summani, peaks OLAFil olema lubatud teha selliseid kärpeid oma eelarve eri osades nii, nagu ta vajalikuks peab.

Kokkuvõttes on järelevalvekomitee tugevalt vastu komisjoni eelarveläbirääkimiste ajal väljendatud seisukohale.

Soovitused

| — | Järelevalvekomitee toetab OLAFi 2012. aasta esialgset eelarveprojekti, millega ei nähta ette halduskulude suurenemist. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee toetab OLAFi 2012. aasta esialgset eelarveprojekti, millega ei nähta ette halduskulude suurenemist.

| — | Järelevalvekomitee on kindlalt vastu personalikulude lisakokkuhoiule; komisjon peaks selle uuesti läbi mõtlema, et vältida negatiivset mõju OLAFi juhtumite käsitlemisele. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee on kindlalt vastu personalikulude lisakokkuhoiule; komisjon peaks selle uuesti läbi mõtlema, et vältida negatiivset mõju OLAFi juhtumite käsitlemisele.

| — | Kui lisakokkuhoid on vältimatu, soovitab järelevalvekomitee, et OLAFi peadirektoril peaks olema volitus jaotada varad sellisele eelarvereale, mida ta peab vajalikuks. |
| --- | --- |

—

Kui lisakokkuhoid on vältimatu, soovitab järelevalvekomitee, et OLAFi peadirektoril peaks olema volitus jaotada varad sellisele eelarvereale, mida ta peab vajalikuks.

b)   OLAFi tegevuse sõltumatus ja personalijuhtimine

OLAFi eelarveprojekti personaliga seotud rubriigid moodustavad ligikaudu 70 % kõikidest halduskuludest. Seepärast rõhutab järelevalvekomitee veel kord vajadust paremini korraldatud personalipoliitika järele, mis lähtub juhtkonna seatud tegevusprioriteete peegeldavast strateegiast.

Nagu järelevalvekomitee on eelmistes eelarvet käsitlevates arvamustes rõhutatud, on personalijuhtimine juurdlustegevuse peamine tugifunktsioon ning peaks toetama selle tulemuslikkust ja tõhusust. Kuna kõnealuses valdkonnas puudub selgelt määratletud strateegia, on järelevalvekomiteel keeruline esitada arvamust halduseelarve vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise kohta.

Järelevalvekomiteel on raske mõista, miks ei ole Euroopa Komisjon kuue aasta jooksul ikka veel astunud samme kõigi OLAFi ajutiste töötajate palgaastmete ümbermääramiseks. See on olnud võimalik alates 2005. aasta juunist ja järelevalvekomitee on seda küsimust koos OLAFi tippjuhtkonnaga korduvalt tõstatanud. Järelevalvekomitee on kõnealuse olukorra pärast sügavalt mures.

Järelevalvekomitee soovib paremini sõnastatud personalipoliitikat, kuna see tugevdab OLAFi juurdlusülesannete täitmist ja seeläbi ka OLAFi tegevuse sõltumatust juurdluste tõhusama ja tulemuslikuma juhtimise kaudu.

Soovitused

| — | OLAF peab välja töötama oma personalistrateegia, mis põhineb juhtkonna kokkulepitaval selgel poliitilisel lähenemisviisil. |
| --- | --- |

—

OLAF peab välja töötama oma personalistrateegia, mis põhineb juhtkonna kokkulepitaval selgel poliitilisel lähenemisviisil.

| — | Kõigi OLAFi ajutiste töötajate palgaastmed tuleb vajaduse korral ümber määrata. |
| --- | --- |

—

Kõigi OLAFi ajutiste töötajate palgaastmed tuleb vajaduse korral ümber määrata.

c)   Järelevalvekomitee eelarve ja sekretariaadi töötajad

Järelevalvekomitee kinnitab oma seisukohta seoses 2012. aasta eelarveprojektis vahendite eraldamisega kaheksa sekretariaaditöötaja koha jaoks (viis ametnikku kategooria AD tasemel ja kolm ametnikku kategooria AST tasemel). See võimaldaks järelevalvekomiteel olla sõltumatu oma õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmisel. Sekretariaadi jaoks nõutavad kaheksa töökohta on järelevalvekomitee eelnevalt taotletud töökohtade arvuga kooskõlas. Lisaks on oluline, et järelevalvekomitee suudaks täita oma järelevalve- ja kontrolliülesandeid, milleks kolm ELi institutsiooni on teda volitanud. Seepärast peaksid parlament, nõukogu ja komisjon tagama, et praegune töökohtade arv järelevalvekomitee sekretariaadis säiliks.

Soovitus

| — | 2012. aasta eelarveprojektis tuleks järelevalvekomitee sekretariaadile reserveerida kaheksa töökohta. |
| --- | --- |

—

2012. aasta eelarveprojektis tuleks järelevalvekomitee sekretariaadile reserveerida kaheksa töökohta.

d)   Järeldused

Järelevalvekomitee toetab OLAFi 2012. aasta eelarveprojekti, kuid on tugevalt vastu Euroopa Komisjoni kavandatud kärbetele ja ettepanekutele. Seepärast esitab järelevalvekomitee negatiivse arvamuse Euroopa Komisjoni eelnõu kohta, milles käsitletakse OLAFi 2012. aasta eelarveprojekti.

---

(1)  Otsus nr 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF).

1

---

VI LISA

ARVAMUS nr 4/2011

muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999

Brüssel, 20. september 2011

SISUKORD

| 1. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1.

| 2. | JUURDLUSTE TÕHUSTAMINE |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | OLAFi rolli selgitamine |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Juurdluste kestuse lühendamine |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Juurdluste kestuse lühendamine OLAFi poolt |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Juurdluste kestuse jälgimine |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Koostöö ja teabevahetuse parandamine institutsioonide ja asutustega |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Institutsioonidele ja asutustele teabe andmine OLAFi poolt |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Institutsioonide ja asutuste järelmeetmed OLAFi soovituste elluviimiseks |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | OLAFi juurdepääs institutsioonide ja asutuste valduses olevale teabele |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | Koostöö ja teabevahetuse parandamine liikmesriikidega |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Liikmesriikide antav operatiivabi |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Liikmesriikidele teabe andmine OLAFi poolt |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Liikmesriikide järelmeetmed OLAFi soovituste elluviimiseks |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.5. | Koostöö edendamine OLAFi ning Europoli, Eurojusti, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel |
| --- | --- |

2.5.

| 3. | OLAFi ARUANDEKOHUSTUSE TUGEVDAMINE |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Menetlusõiguste tugevdamine |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Läbivaatamismenetluse kehtestamine |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Vajadus juurdluse seaduslikkuse korrapärase kontrollimise järele |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Vajadus kaebuste mehhanismi järele |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Töökorra vastuvõtmine |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | OLAFi SÕLTUMATUSE TUGEVDAMINE |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Järelevalvekomitee rolli selgitamine |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Komitee roll |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komiteele ettenähtud vahendid |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Peadirektori rolli selgitamine |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Volituste delegeerimine ja esindamine asetäitjate poolt |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Peadirektoriga konsulteeriv üksus |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Mõttevahetuse kehtestamine |
| --- | --- |

4.3.

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Järelevalvekomitee (edaspidi „komitee”) tervitab muudetud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999. Komitee hindab kõrgelt Euroopa Komisjoni jõupingutusi määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformimiseks ning komisjoni kavatsust tõhustada OLAFi tegevust ja suurendada aruandekohustust, säilitades seejuures ameti sõltumatuse juurdluste läbiviimisel. Sellest hoolimata leiab komitee, et reformi oleks mõnest aspektist kasulik täpsustada ja mõnevõrra muuta. |
| --- | --- |

1.

Järelevalvekomitee (edaspidi „komitee”) tervitab muudetud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999. Komitee hindab kõrgelt Euroopa Komisjoni jõupingutusi määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformimiseks ning komisjoni kavatsust tõhustada OLAFi tegevust ja suurendada aruandekohustust, säilitades seejuures ameti sõltumatuse juurdluste läbiviimisel. Sellest hoolimata leiab komitee, et reformi oleks mõnest aspektist kasulik täpsustada ja mõnevõrra muuta.

| 2. | Komitee analüüsis komisjoni ettevalmistatud ettepanekut (1) määruse muutmiseks ning nõukogu muudatusettepanekut (2) ja Euroopa Parlamendi resolutsiooni (3). Lisaks võttis komitee arvesse enda varasemaid arvamusi määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi kohta, (4) Euroopa Kontrollikoja arvamust (5) ja Euroopa andmekaitseinspektori arvamust (6). Käesoleva arvamuse koostamisel lähtuti Euroopa Komisjoni 17. märtsi 2011. aasta muudetud ettepanekus kirjeldatud eesmärkidest. |
| --- | --- |

2.

Komitee analüüsis komisjoni ettevalmistatud ettepanekut (1) määruse muutmiseks ning nõukogu muudatusettepanekut (2) ja Euroopa Parlamendi resolutsiooni (3). Lisaks võttis komitee arvesse enda varasemaid arvamusi määruse (EÜ) nr 1073/1999 reformi kohta, (4) Euroopa Kontrollikoja arvamust (5) ja Euroopa andmekaitseinspektori arvamust (6). Käesoleva arvamuse koostamisel lähtuti Euroopa Komisjoni 17. märtsi 2011. aasta muudetud ettepanekus kirjeldatud eesmärkidest.

2.   JUURDLUSTE TÕHUSTAMINE

2.1.   OLAFi rolli selgitamine

| 3. | Komitee märgib, et kehtivas määruses kirjeldatud mõiste „haldusjuurdlus” (7) hõlmab niihästi juurdlusi institutsioonides kui ka ettevõtjaid puudutavaid välisjuurdlusi. Kogemused näitavad, et sise- ja välisjuurdluse eristamine mõjub sageli kunstlikult ja segadust tekitavalt. Kui ettevõtja on kasutanud ebaausat eelist, võib see tegelikult olla tingitud isiku tegevusest, kelle suhtes kehtivad personalieeskirjad. Seega oleks vaja täpsustada uue määruse artiklit 1, märkides, et OLAF loodi haldusjuurdluse läbiviimiseks, sõltumata sellest, kas tegu on välis- või sisejuurdlusega või mõlema kombinatsiooniga. Tuleb märkida, et OLAFi ülesannete hulka kuulub ka liikmesriikide pädevate ametiasutuste tegevuse koordineerimine. |
| --- | --- |

3.

Komitee märgib, et kehtivas määruses kirjeldatud mõiste „haldusjuurdlus” (7) hõlmab niihästi juurdlusi institutsioonides kui ka ettevõtjaid puudutavaid välisjuurdlusi. Kogemused näitavad, et sise- ja välisjuurdluse eristamine mõjub sageli kunstlikult ja segadust tekitavalt. Kui ettevõtja on kasutanud ebaausat eelist, võib see tegelikult olla tingitud isiku tegevusest, kelle suhtes kehtivad personalieeskirjad. Seega oleks vaja täpsustada uue määruse artiklit 1, märkides, et OLAF loodi haldusjuurdluse läbiviimiseks, sõltumata sellest, kas tegu on välis- või sisejuurdlusega või mõlema kombinatsiooniga. Tuleb märkida, et OLAFi ülesannete hulka kuulub ka liikmesriikide pädevate ametiasutuste tegevuse koordineerimine.

| 4. | Komitee tervitab ettepaneku artiklis 2 tehtud jõupingutusi mõistete „haldusjuurdlus”, „juurdlusalune isik” ja „personalieeskirjad” määratlemisel. Isegi siis, kui need jõupingutused on kiiduväärt, piirab nende kasulikkust asjaolu, et määratleda oleks tulnud veel mitu määruses (EÜ) nr 1073/1999 sisalduvat ja pettustevastase võitlusega seotud mõistet nagu „ELi finantshuvid” ja „korruptsioon”. Selliseid jõupingutusi võib lugeda täielikult õnnestunuks alles siis, kui seadusandja on konsolideerinud kõigi asjassepuutuvate ELi õigusaktide tekstid. |
| --- | --- |

4.

Komitee tervitab ettepaneku artiklis 2 tehtud jõupingutusi mõistete „haldusjuurdlus”, „juurdlusalune isik” ja „personalieeskirjad” määratlemisel. Isegi siis, kui need jõupingutused on kiiduväärt, piirab nende kasulikkust asjaolu, et määratleda oleks tulnud veel mitu määruses (EÜ) nr 1073/1999 sisalduvat ja pettustevastase võitlusega seotud mõistet nagu „ELi finantshuvid” ja „korruptsioon”. Selliseid jõupingutusi võib lugeda täielikult õnnestunuks alles siis, kui seadusandja on konsolideerinud kõigi asjassepuutuvate ELi õigusaktide tekstid.

| 5. | Komitee märgib pettumusega, et OLAFi pädevust juurdluste läbiviimiseks pole selgelt määratletud, eelkõige eriti institutsioonides, organites, ametites ja asutustes (edaspidi „institutsioonid ja asutused”) läbiviidavate juurdluste puhul. Muudetud ettepaneku artikli 1 sõnastuse kohaselt jäävad OLAFi pädevusest välja juhtumid, mis ei kahjusta ELi finantshuve (8). Komitee märgib aga, et teiste endiselt kehtivate õigusaktide kohaselt on OLAFi pädevuses viia läbi sisejuurdlusi ka küsimustes, mis ei puuduta ELi finantshuvide kaitset (9). Lisaks näitavad hiljutised kogemused, et vaja on selgeid reegleid institutsioonides juurdluste läbiviimiseks juhul, kui isikuid, kelle suhtes personalieeskirjad ei kehti, süüdistatakse tõsistes rikkumistes, mis ei kahjusta ELi finantshuve, ent millega võib kaasneda distsiplinaar- või kriminaalmenetlus. Pettustevastaste õigusaktide konsolideerimise abil oleks saanud selliseid vastuolusid vältida või praegu kehtivate õigusaktide lünki täita. Komitee usub, et kuna sellist konsolideerimist pole kahjuks toimunud, vajab muudetud ettepanekus määratletud OLAFi pädevus täpsustamist. |
| --- | --- |

5.

Komitee märgib pettumusega, et OLAFi pädevust juurdluste läbiviimiseks pole selgelt määratletud, eelkõige eriti institutsioonides, organites, ametites ja asutustes (edaspidi „institutsioonid ja asutused”) läbiviidavate juurdluste puhul. Muudetud ettepaneku artikli 1 sõnastuse kohaselt jäävad OLAFi pädevusest välja juhtumid, mis ei kahjusta ELi finantshuve (8). Komitee märgib aga, et teiste endiselt kehtivate õigusaktide kohaselt on OLAFi pädevuses viia läbi sisejuurdlusi ka küsimustes, mis ei puuduta ELi finantshuvide kaitset (9). Lisaks näitavad hiljutised kogemused, et vaja on selgeid reegleid institutsioonides juurdluste läbiviimiseks juhul, kui isikuid, kelle suhtes personalieeskirjad ei kehti, süüdistatakse tõsistes rikkumistes, mis ei kahjusta ELi finantshuve, ent millega võib kaasneda distsiplinaar- või kriminaalmenetlus. Pettustevastaste õigusaktide konsolideerimise abil oleks saanud selliseid vastuolusid vältida või praegu kehtivate õigusaktide lünki täita. Komitee usub, et kuna sellist konsolideerimist pole kahjuks toimunud, vajab muudetud ettepanekus määratletud OLAFi pädevus täpsustamist.

| 6. | Komitee leiab seetõttu, et OLAFi peadirektorile tuleks anda õigus esitada hagi Euroopa Kohtusse, kui ta leiab, et mis tahes institutsiooni (ja mitte ainult komisjoni, nagu ettepanekus soovitatakse) võetud meede ohustab tema sõltumatust või tema juurdluste sõltumatut läbiviimist. Samuti peaks peadirektoril või tema volitatud OLAFi töötajal olema õigus osaleda OLAFI juurdlustega seotud riiklikes kohtuasutustes peetavates kohtuprotsessides, nagu soovitatakse Euroopa Parlamendi resolutsiooni artiklis 12a. |
| --- | --- |

6.

Komitee leiab seetõttu, et OLAFi peadirektorile tuleks anda õigus esitada hagi Euroopa Kohtusse, kui ta leiab, et mis tahes institutsiooni (ja mitte ainult komisjoni, nagu ettepanekus soovitatakse) võetud meede ohustab tema sõltumatust või tema juurdluste sõltumatut läbiviimist. Samuti peaks peadirektoril või tema volitatud OLAFi töötajal olema õigus osaleda OLAFI juurdlustega seotud riiklikes kohtuasutustes peetavates kohtuprotsessides, nagu soovitatakse Euroopa Parlamendi resolutsiooni artiklis 12a.

2.2.   Juurdluste kestuse lühendamine

2.2.1.   Juurdluste kestuse lühendamine OLAFi poolt

| 7. | Komitee on alati rõhutanud, et OLAF peaks oma juurdlused läbi viima nii lühikese aja jooksul kui võimalik. Komitee märgib, et OLAFile võimaldatavad vahendid on piiratud ja see jääb nii kogu range eelarvepoliitika perioodiks. Sellest hoolimata peavad institutsioonid selgelt näitama, et pettustevastane võitlus on ka sellisel ajal prioriteet. OLAF peab endale seadma realistlikud juurdlusprioriteedid, keskenduma juurdlustegevusele ja pettusevastasele võitlusele ning abistama liikmesriike kohtulike järelmeetmete võtmisel. Juurdluste kestust on võimalik lühendada vaid juhul, kui juhtkond osaleb senisest rohkem juurdluste kontrollis, sealhulgas juurdluste hoolikas kavandamises (10). Samuti tuleb sõltumata teabeallikast (11) rangelt piirata juurdluse algatamiseks kuluvat aega. |
| --- | --- |

7.

Komitee on alati rõhutanud, et OLAF peaks oma juurdlused läbi viima nii lühikese aja jooksul kui võimalik. Komitee märgib, et OLAFile võimaldatavad vahendid on piiratud ja see jääb nii kogu range eelarvepoliitika perioodiks. Sellest hoolimata peavad institutsioonid selgelt näitama, et pettustevastane võitlus on ka sellisel ajal prioriteet. OLAF peab endale seadma realistlikud juurdlusprioriteedid, keskenduma juurdlustegevusele ja pettusevastasele võitlusele ning abistama liikmesriike kohtulike järelmeetmete võtmisel. Juurdluste kestust on võimalik lühendada vaid juhul, kui juhtkond osaleb senisest rohkem juurdluste kontrollis, sealhulgas juurdluste hoolikas kavandamises (10). Samuti tuleb sõltumata teabeallikast (11) rangelt piirata juurdluse algatamiseks kuluvat aega.

| 8. | Komitee leiab, et muudetud ettepanekus ei võeta piisavalt arvesse juhtumeid, kus paralleelselt OLAFi juurdlusega viivad juurdlust läbi liikmesriigid. Kui OLAFi kohustus anda juurdlusalusele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks lükatakse edasi, et mitte kahjustada liikmesriigi ametiasutuste läbiviidavat juurdlust, ei saa OLAF oma juurdlust lõpetada seni, kuni liikmesriigi juurdlus kestab. Muudetud ettepanekus tuleks seda asjaolu arvestada, et OLAF saaks oma juurdlusi läbi viia „katkestamata”, nagu nähakse ette artiklis 6. |
| --- | --- |

8.

Komitee leiab, et muudetud ettepanekus ei võeta piisavalt arvesse juhtumeid, kus paralleelselt OLAFi juurdlusega viivad juurdlust läbi liikmesriigid. Kui OLAFi kohustus anda juurdlusalusele isikule võimalus oma seisukohtade esitamiseks lükatakse edasi, et mitte kahjustada liikmesriigi ametiasutuste läbiviidavat juurdlust, ei saa OLAF oma juurdlust lõpetada seni, kuni liikmesriigi juurdlus kestab. Muudetud ettepanekus tuleks seda asjaolu arvestada, et OLAF saaks oma juurdlusi läbi viia „katkestamata”, nagu nähakse ette artiklis 6.

2.2.2.   Juurdluste kestuse jälgimine

| 9. | Komiteed hakatakse teavitama põhjustest, mille tõttu OLAF ei saa juurdlust 12 kuu jooksul lõpetada. Sellist teavitamist tuleb seejärel iga kuue kuu tagant korrata (12). Komitee saab juurdluste kestust tõhusalt jälgida vaid juhul, kui muudetud ettepanekus sätestatakse, et komiteed teavitatakse korrapäraselt ka juurdluse kiirendamiseks mõeldud meetmetest (13) ja juurdluse lõpetamiseks eeldatavalt vajalikust ajast (14). |
| --- | --- |

9.

Komiteed hakatakse teavitama põhjustest, mille tõttu OLAF ei saa juurdlust 12 kuu jooksul lõpetada. Sellist teavitamist tuleb seejärel iga kuue kuu tagant korrata (12). Komitee saab juurdluste kestust tõhusalt jälgida vaid juhul, kui muudetud ettepanekus sätestatakse, et komiteed teavitatakse korrapäraselt ka juurdluse kiirendamiseks mõeldud meetmetest (13) ja juurdluse lõpetamiseks eeldatavalt vajalikust ajast (14).

| 10. | Komitee märgib, et läbivaatamismenetluse teostaja peab edaspidi juurdlusaluse isiku nõudel andma arvamuse juurdluse kestuse kohta (15). See arvamus tuleks saata ka komiteele, et komitee saaks jälgida juurdluste kestust läbivaatamismenetluse teostaja koostatavate korrapäraste arvamuste ja analüüside põhjal (16). Komitee märgib, et muudetud ettepaneku teksti tuleks selles osas muuta (17). |
| --- | --- |

10.

Komitee märgib, et läbivaatamismenetluse teostaja peab edaspidi juurdlusaluse isiku nõudel andma arvamuse juurdluse kestuse kohta (15). See arvamus tuleks saata ka komiteele, et komitee saaks jälgida juurdluste kestust läbivaatamismenetluse teostaja koostatavate korrapäraste arvamuste ja analüüside põhjal (16). Komitee märgib, et muudetud ettepaneku teksti tuleks selles osas muuta (17).

2.3.   Koostöö ja teabevahetuse parandamine institutsioonide ja asutustega

2.3.1.   Institutsioonidele ja asutustele teabe andmine OLAFi poolt

| 11. | Praeguses määruses sätestatakse, et kui juurdluse käigus selgub, et mõni liige, juht, ametnik või muu teenistuja võib olla isiklikult asjaga seotud, teatatakse sellest institutsioonile või asutusele, kelle teenistuses ta on (18). Juhul kui juurdluse huvides on vajalik täielik salajasus või on vaja rakendada riiklike õigusasutuste pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid, võib kõnealuse informatsiooni andmise edasi lükata. Komitee peab oluliseks, et need erandid säiliksid ka uues määruses. Juurdluse alguses ei ole OLAFil alati võimalik kõiki asjaga seotud isikuid kindlaks teha ning teabe kontrollimatu jagamine võib vähendada juurdluse tõhusust ja kahjustada asjassepuutuvat institutsiooni. Komitee väljendab seetõttu artikli 4 lõike 6 teisele lõigule (19) tugevat vastuseisu. Lisaks sellele, et kõnealune säte on ebamääraselt sõnastatud, võtab see OLAFilt igasuguse valikuvabaduse ja võimaluse juurdlust vähemalt mõnda aega konfidentsiaalsena hoida. Selline tingimusteta kohustus võib ohustada OLAFi sõltumatust. Komitee teeb ettepaneku, et otsust teabe andmise edasilükkamiseks peaks olema võimalik teha iga kolme kuu tagant põhjendatud kirjaliku otsuse kujul, mis lisataks juurdlustoimikule. Teavitada tuleks komiteed ja läbivaatamismenetluse teostajat. See võimaldaks läbivaatamismenetluse teostajal astuda omaalgatuslikke samme tõsise probleemi korral, st juhtumite korral, kus sellega, et juurdluse all olevaid isikuid käimasolevast juurdlusest ei teavitata, võib kaasneda menetluslike õiguste rikkumine. |
| --- | --- |

11.

Praeguses määruses sätestatakse, et kui juurdluse käigus selgub, et mõni liige, juht, ametnik või muu teenistuja võib olla isiklikult asjaga seotud, teatatakse sellest institutsioonile või asutusele, kelle teenistuses ta on (18). Juhul kui juurdluse huvides on vajalik täielik salajasus või on vaja rakendada riiklike õigusasutuste pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid, võib kõnealuse informatsiooni andmise edasi lükata. Komitee peab oluliseks, et need erandid säiliksid ka uues määruses. Juurdluse alguses ei ole OLAFil alati võimalik kõiki asjaga seotud isikuid kindlaks teha ning teabe kontrollimatu jagamine võib vähendada juurdluse tõhusust ja kahjustada asjassepuutuvat institutsiooni. Komitee väljendab seetõttu artikli 4 lõike 6 teisele lõigule (19) tugevat vastuseisu. Lisaks sellele, et kõnealune säte on ebamääraselt sõnastatud, võtab see OLAFilt igasuguse valikuvabaduse ja võimaluse juurdlust vähemalt mõnda aega konfidentsiaalsena hoida. Selline tingimusteta kohustus võib ohustada OLAFi sõltumatust. Komitee teeb ettepaneku, et otsust teabe andmise edasilükkamiseks peaks olema võimalik teha iga kolme kuu tagant põhjendatud kirjaliku otsuse kujul, mis lisataks juurdlustoimikule. Teavitada tuleks komiteed ja läbivaatamismenetluse teostajat. See võimaldaks läbivaatamismenetluse teostajal astuda omaalgatuslikke samme tõsise probleemi korral, st juhtumite korral, kus sellega, et juurdluse all olevaid isikuid käimasolevast juurdlusest ei teavitata, võib kaasneda menetluslike õiguste rikkumine.

| 12. | Muudetud ettepanekus sätestatakse, et kui ilmneb, et oleks vaja võtta haldusalaseid ettevaatusabinõusid ELi finantshuvide kaitsmiseks, teavitab amet juhtumiga seotud institutsiooni või asutust juurdlusest viivitamata (20). Komitee nõustub selle kohustusega juhul, kui sellise teabe andmist on võimalik nii sise- kui ka välisjuurdluse korral edasi lükata. Seetõttu eelistab komitee Euroopa Parlamendi vastu võetud sõnastust. |
| --- | --- |

12.

Muudetud ettepanekus sätestatakse, et kui ilmneb, et oleks vaja võtta haldusalaseid ettevaatusabinõusid ELi finantshuvide kaitsmiseks, teavitab amet juhtumiga seotud institutsiooni või asutust juurdlusest viivitamata (20). Komitee nõustub selle kohustusega juhul, kui sellise teabe andmist on võimalik nii sise- kui ka välisjuurdluse korral edasi lükata. Seetõttu eelistab komitee Euroopa Parlamendi vastu võetud sõnastust.

2.3.2.   Institutsioonide ja asutuste järelmeetmed OLAFi soovituste elluviimiseks

| 13. | Institutsioonid ja asutused peavad hakkama OLAFit teavitama sisejuurdluse kohta koostatud aruande soovitustest tingitud meetmetest (21). Lisaks peab peadirektor komiteed teavitama juhtudest, kui institutsioonid või asutused ei ole OLAFi aruande soovitusi järginud (22). Komitee märgib pettumusega, et seni pole OLAF seda võimalust korrapäraselt kasutanud. Tulevikus muutub see säte institutsioonidega peetaval mõttevahetusel oluliseks abinõuks, mis aitab vältida kõikvõimalikke raskusi. |
| --- | --- |

13.

Institutsioonid ja asutused peavad hakkama OLAFit teavitama sisejuurdluse kohta koostatud aruande soovitustest tingitud meetmetest (21). Lisaks peab peadirektor komiteed teavitama juhtudest, kui institutsioonid või asutused ei ole OLAFi aruande soovitusi järginud (22). Komitee märgib pettumusega, et seni pole OLAF seda võimalust korrapäraselt kasutanud. Tulevikus muutub see säte institutsioonidega peetaval mõttevahetusel oluliseks abinõuks, mis aitab vältida kõikvõimalikke raskusi.

2.3.3.   OLAFi juurdepääs institutsioonide ja asutuste valduses olevale teabele

| 14. | Komiteele valmistab endiselt muret, et OLAFil puudub piiramatu juurdepääs institutsioonide valduses olevatele töötajate andmebaasidele. Kuigi määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus (mis jääb muudetud ettepaneku kohaselt muutmata kujul alles) tunnustatakse selgelt OLAFi õigust saada kiiresti ja ette teatamata teada institutsioonide ja asutuste valduses olevast informatsioonist, suhtuvad institutsioonid mõnda kategooriasse kuuluvate isikuandmete OLAFile andmisesse tegelikkuses tõrksalt, kasutades määruse (EÜ) nr 45/2001 (23) väga kitsast tõlgendust. Komitee arvates näitab selline hoiak usalduse puudumist OLAFi suhtes ning võib ühtlasi ohustada juurdluste sõltumatust. |
| --- | --- |

14.

Komiteele valmistab endiselt muret, et OLAFil puudub piiramatu juurdepääs institutsioonide valduses olevatele töötajate andmebaasidele. Kuigi määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus (mis jääb muudetud ettepaneku kohaselt muutmata kujul alles) tunnustatakse selgelt OLAFi õigust saada kiiresti ja ette teatamata teada institutsioonide ja asutuste valduses olevast informatsioonist, suhtuvad institutsioonid mõnda kategooriasse kuuluvate isikuandmete OLAFile andmisesse tegelikkuses tõrksalt, kasutades määruse (EÜ) nr 45/2001 (23) väga kitsast tõlgendust. Komitee arvates näitab selline hoiak usalduse puudumist OLAFi suhtes ning võib ühtlasi ohustada juurdluste sõltumatust.

| 15. | Komitee usub, et kui OLAFil võimaldataks fakte kiiresti ja diskreetselt kontrollida, ilma et sellega kaasneks süüdistust puudutava teabe levitamine, saaks vältida kõiki eeldatavaid riske. Seetõttu tuleks uude määrusesse lisada sätteid, mis võimaldaksid õiglaselt tasakaalustada OLAFi vajadust saada enne juurdluse algatamist ja igal juurdluse etapil institutsioonide valduses olevat teavet ning asjassepuutuvaid andmekaitse-eeskirju. |
| --- | --- |

15.

Komitee usub, et kui OLAFil võimaldataks fakte kiiresti ja diskreetselt kontrollida, ilma et sellega kaasneks süüdistust puudutava teabe levitamine, saaks vältida kõiki eeldatavaid riske. Seetõttu tuleks uude määrusesse lisada sätteid, mis võimaldaksid õiglaselt tasakaalustada OLAFi vajadust saada enne juurdluse algatamist ja igal juurdluse etapil institutsioonide valduses olevat teavet ning asjassepuutuvaid andmekaitse-eeskirju.

2.4.   Koostöö ja teabevahetuse parandamine liikmesriikidega

2.4.1.   Liikmesriikide antav operatiivabi

| 16. | OLAFi tegevuse tõhustamiseks tuleb parandada koostööd liikmesriikidega. Komitee on OLAFi juurdlusülesannete täitmist jälgides täheldanud, et OLAFil on liikmesriikides olnud sageli raske kindlaks teha, millised pädevad asutused on suutelised pakkuma ametile vajalikku abi, näiteks ettevõtjate tööruumides kohapealse kontrolli läbiviimisel. See takistus on veelgi häirivam otsekulutustega seotud juhtumite puhul, kus ELi vahendite kasutamist haldavad institutsioonid või asutused, mitte liikmesriigid. Muudetud ettepanekute eesmärk on luua pettustevastane koordineerimistalitus, kes hõlbustab kõikide pädevate asutuste tegevuse kooskõlastamist riiklikul tasandil ning tagab tõhusa koostöö ja teabevahetuse OLAFiga (24) või, teises sõnastuses, hõlbustada tõhusat koostööd ja teabevahetust OLAFiga (25). Uue määrusega tuleks kõiki liikmesriike kohustada kiiresti kindlaks tegema asjassepuutuvad pädevad asutused, kes abistaksid OLAFit juurdlustel, eriti sellistel, mis on seotud otsekulutustega. |
| --- | --- |

16.

OLAFi tegevuse tõhustamiseks tuleb parandada koostööd liikmesriikidega. Komitee on OLAFi juurdlusülesannete täitmist jälgides täheldanud, et OLAFil on liikmesriikides olnud sageli raske kindlaks teha, millised pädevad asutused on suutelised pakkuma ametile vajalikku abi, näiteks ettevõtjate tööruumides kohapealse kontrolli läbiviimisel. See takistus on veelgi häirivam otsekulutustega seotud juhtumite puhul, kus ELi vahendite kasutamist haldavad institutsioonid või asutused, mitte liikmesriigid. Muudetud ettepanekute eesmärk on luua pettustevastane koordineerimistalitus, kes hõlbustab kõikide pädevate asutuste tegevuse kooskõlastamist riiklikul tasandil ning tagab tõhusa koostöö ja teabevahetuse OLAFiga (24) või, teises sõnastuses, hõlbustada tõhusat koostööd ja teabevahetust OLAFiga (25). Uue määrusega tuleks kõiki liikmesriike kohustada kiiresti kindlaks tegema asjassepuutuvad pädevad asutused, kes abistaksid OLAFit juurdlustel, eriti sellistel, mis on seotud otsekulutustega.

2.4.2.   Liikmesriikidele teabe andmine OLAFi poolt

| 17. | Kooskõlas Euroopa Liidu Üldkohtu otsusega (kohtuasi T-48/05 Franchet ja Byk) on komitee alati kontrollinud OLAFi poolt liikmesriikide kohtuasutustele antava teabe kvaliteeti. Käimasolevatesse juurdlustesse sekkumata on komitee täheldanud edastatud andmete kvaliteedi pidevat paranemist. Komitee on samuti väljendanud muret OLAFi poolt liikmesriikide kohtuasutustele antud abi suhtes ELi finantshuvide kaitsega seotud kriminaalmenetluste käigus, mis algatati eelnevalt liikmesriikide endi poolt ja suhteliselt pettumust valmistavate tulemustega. Komitee usub, et kohtulike järelmeetmete komiteepoolne jälgimine peab jääma prioriteediks. On tähtis, et komitee saaks ka edaspidi koopiaid liikmesriikide kohtuasutustele saadetud teabest, nagu tehakse praegu. |
| --- | --- |

17.

Kooskõlas Euroopa Liidu Üldkohtu otsusega (kohtuasi T-48/05 Franchet ja Byk) on komitee alati kontrollinud OLAFi poolt liikmesriikide kohtuasutustele antava teabe kvaliteeti. Käimasolevatesse juurdlustesse sekkumata on komitee täheldanud edastatud andmete kvaliteedi pidevat paranemist. Komitee on samuti väljendanud muret OLAFi poolt liikmesriikide kohtuasutustele antud abi suhtes ELi finantshuvide kaitsega seotud kriminaalmenetluste käigus, mis algatati eelnevalt liikmesriikide endi poolt ja suhteliselt pettumust valmistavate tulemustega. Komitee usub, et kohtulike järelmeetmete komiteepoolne jälgimine peab jääma prioriteediks. On tähtis, et komitee saaks ka edaspidi koopiaid liikmesriikide kohtuasutustele saadetud teabest, nagu tehakse praegu.

| 18. | OLAF võib igal ajal edastada asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele välisjuurdluste käigus saadud teavet (26) ning on kohustatud edastama asjaomase liikmesriigi õigusasutustele sisejuurdluse käigus saadud teavet selliste asjaolude kohta, mis nõuavad liikmesriigi õigusasutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid (27). Viimasel juhul peab OLAF esmalt teavitama juhtumiga seotud institutsiooni. Vastavalt artikli 7a lõikele 4 tuleb enne teabe edastamist anda juurdlusalusele isikule võimalus esitada oma seisukohad tema vastu esitatud faktide kohta. Asjaomase institutsiooni nõusolekul võib selle kohustuse täitmist edasi lükata. Kui institutsioon ei vasta ühe kuu jooksul, käsitatakse seda nõusolekuna. Komitee hinnangul on see säte väga keerukas ning pakub juurdlusalusele isikule vähe kaitset. Samuti avaldab see tõenäoliselt negatiivset mõju võimalikule riiklikule kriminaaljuurdlusele. Komitee soovitab anda selle menetluse teostamise pädevus läbivaatamismenetluse teostajale, kellel on ainsana täielik juurdepääs juurdlustoimikule ning kes saab arvestada kõigi asjaomaste poolte huvidega. Ettepanekus ei nähta ette lahendust juhuks, kui institutsioon ei nõustu juurdlusaluse isiku seisukohtade esitamise õiguse täitmise edasilükkamisega. |
| --- | --- |

18.

OLAF võib igal ajal edastada asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele välisjuurdluste käigus saadud teavet (26) ning on kohustatud edastama asjaomase liikmesriigi õigusasutustele sisejuurdluse käigus saadud teavet selliste asjaolude kohta, mis nõuavad liikmesriigi õigusasutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid (27). Viimasel juhul peab OLAF esmalt teavitama juhtumiga seotud institutsiooni. Vastavalt artikli 7a lõikele 4 tuleb enne teabe edastamist anda juurdlusalusele isikule võimalus esitada oma seisukohad tema vastu esitatud faktide kohta. Asjaomase institutsiooni nõusolekul võib selle kohustuse täitmist edasi lükata. Kui institutsioon ei vasta ühe kuu jooksul, käsitatakse seda nõusolekuna. Komitee hinnangul on see säte väga keerukas ning pakub juurdlusalusele isikule vähe kaitset. Samuti avaldab see tõenäoliselt negatiivset mõju võimalikule riiklikule kriminaaljuurdlusele. Komitee soovitab anda selle menetluse teostamise pädevus läbivaatamismenetluse teostajale, kellel on ainsana täielik juurdepääs juurdlustoimikule ning kes saab arvestada kõigi asjaomaste poolte huvidega. Ettepanekus ei nähta ette lahendust juhuks, kui institutsioon ei nõustu juurdlusaluse isiku seisukohtade esitamise õiguse täitmise edasilükkamisega.

| 19. | Kui pärast sisejuurdlust koostatud aruandest (28) ilmneb asjaolusid, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, on OLAF kohustatud sellest teavitama asjaomase liikmesriigi õigusasutusi, välja arvatud juhul, kui sisemeetmed on faktide iseloomu ja ebaolulise finantsmõju tõttu juhtumi käsitlemiseks asjakohasemad. Komitee märgib, et kuigi OLAFi töötajate hulka kuuluvad ka kriminaalõiguse spetsialistid, ei ole ametil kriminaalõiguse valdkonnas tegutsemise pädevust. OLAFi põhiülesanne on teha „haldusjuurdlust”, mis ei mõjuta liikmesriikide õigust algatada kriminaalmenetlus (29). Komitee märgib, et komisjoni eesmärk oli muuta vähese tähtsusega juhtumite poliitikat selgemaks ning võimaldada OLAFil edastada juhtum komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametile (IDOC) või asjaomasele institutsioonile või asutusele selle asemel, et saata see liikmesriigi pädevatele kohtuasutustele. Ent IDOC või asjaomane institutsioon või asutus võib samuti otsustada OLAFilt saadud teavet neile organitele mitte edastada. Sellisel juhul ei oleks liikmesriigil mingit võimalust kriminaalmenetlust algatada. Seetõttu väljendab komitee tugevat vastuseisu määruses erandite kehtestamisele, mis võiksid takistada OLAFil teavitamast liikmesriike faktidest, mille alusel võiks liikmesriigis algatada kriminaalmenetluse. |
| --- | --- |

19.

Kui pärast sisejuurdlust koostatud aruandest (28) ilmneb asjaolusid, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, on OLAF kohustatud sellest teavitama asjaomase liikmesriigi õigusasutusi, välja arvatud juhul, kui sisemeetmed on faktide iseloomu ja ebaolulise finantsmõju tõttu juhtumi käsitlemiseks asjakohasemad. Komitee märgib, et kuigi OLAFi töötajate hulka kuuluvad ka kriminaalõiguse spetsialistid, ei ole ametil kriminaalõiguse valdkonnas tegutsemise pädevust. OLAFi põhiülesanne on teha „haldusjuurdlust”, mis ei mõjuta liikmesriikide õigust algatada kriminaalmenetlus (29). Komitee märgib, et komisjoni eesmärk oli muuta vähese tähtsusega juhtumite poliitikat selgemaks ning võimaldada OLAFil edastada juhtum komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametile (IDOC) või asjaomasele institutsioonile või asutusele selle asemel, et saata see liikmesriigi pädevatele kohtuasutustele. Ent IDOC või asjaomane institutsioon või asutus võib samuti otsustada OLAFilt saadud teavet neile organitele mitte edastada. Sellisel juhul ei oleks liikmesriigil mingit võimalust kriminaalmenetlust algatada. Seetõttu väljendab komitee tugevat vastuseisu määruses erandite kehtestamisele, mis võiksid takistada OLAFil teavitamast liikmesriike faktidest, mille alusel võiks liikmesriigis algatada kriminaalmenetluse.

| 20. | Samuti märgib komitee pettumusega, et kohustus teavitada asjaomase liikmesriigi õigusasutusi asjaoludest, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, ei kehti välisjuurdluse korral. Pole selge, kas artikli 9 lõige 3 annab selleks võimaluse. Seetõttu on teksti vaja veelgi selgemaks muuta. |
| --- | --- |

20.

Samuti märgib komitee pettumusega, et kohustus teavitada asjaomase liikmesriigi õigusasutusi asjaoludest, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, ei kehti välisjuurdluse korral. Pole selge, kas artikli 9 lõige 3 annab selleks võimaluse. Seetõttu on teksti vaja veelgi selgemaks muuta.

2.4.3.   Liikmesriikide järelmeetmed OLAFi soovituste elluviimiseks

| 21. | Liikmesriikide pädevad asutused peavad OLAFi nõudel ametit teavitama juurdlusaruannete põhjal võetud meetmetest (30). Komitee peab oluliseks, et OLAFi ja liikmesriikide vahel toimuks edastatud juurdlusaruannete puhul korrapärane teabevahetus, arvestades eriti, et lisaks sellele, et OLAF on kohustatud teavitama komiteed juhtudest, mil liikmesriigi pädev asutus ei ole järginud ameti soovitusi, (31) võib artiklis 11a sätestatud mõttevahetus viidata ka OLAFi ja liikmesriigi pädevate asutuste suhetele. Seetõttu toetab komitee Euroopa Parlamendi ettepanekut kehtestada liikmesriikidele kohustus edastada korrapäraselt aruandeid. Selline kohustus parandaks OLAFi ja liikmesriikide vahelist koostööd, ilma et menetlus peaks tingimata muutuma kohmakaks ja formaalseks. |
| --- | --- |

21.

Liikmesriikide pädevad asutused peavad OLAFi nõudel ametit teavitama juurdlusaruannete põhjal võetud meetmetest (30). Komitee peab oluliseks, et OLAFi ja liikmesriikide vahel toimuks edastatud juurdlusaruannete puhul korrapärane teabevahetus, arvestades eriti, et lisaks sellele, et OLAF on kohustatud teavitama komiteed juhtudest, mil liikmesriigi pädev asutus ei ole järginud ameti soovitusi, (31) võib artiklis 11a sätestatud mõttevahetus viidata ka OLAFi ja liikmesriigi pädevate asutuste suhetele. Seetõttu toetab komitee Euroopa Parlamendi ettepanekut kehtestada liikmesriikidele kohustus edastada korrapäraselt aruandeid. Selline kohustus parandaks OLAFi ja liikmesriikide vahelist koostööd, ilma et menetlus peaks tingimata muutuma kohmakaks ja formaalseks.

2.5.   Koostöö edendamine OLAFi ning Europoli, Eurojusti, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel

| 22. | Muudetud ettepaneku artikkel 10a (32) lubab OLAFil koostöö hõlbustamiseks sõlmida halduskokkuleppeid Eurojusti, Europoli, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Komitee leiab, et OLAFi jaoks on õigus selliseid kokkuleppeid sõlmida oluline, sest see aitaks ametil ELi finantshuve paremini kaitsta. Sellised kokkulepped võimaldaksid koostöö tugevdamist, mis oleks kasulik kõigile asjaosalistele. |
| --- | --- |

22.

Muudetud ettepaneku artikkel 10a (32) lubab OLAFil koostöö hõlbustamiseks sõlmida halduskokkuleppeid Eurojusti, Europoli, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Komitee leiab, et OLAFi jaoks on õigus selliseid kokkuleppeid sõlmida oluline, sest see aitaks ametil ELi finantshuve paremini kaitsta. Sellised kokkulepped võimaldaksid koostöö tugevdamist, mis oleks kasulik kõigile asjaosalistele.

3.   OLAFi ARUANDEKOHUSTUSE TUGEVDAMINE

3.1.   Menetlusõiguste tugevdamine

| 23. | Komitee rõhutab, et muudetud ettepanek peaks hoidma tasakaalu isikute õiguste kaitse ja juurdlustegevuse sõltumatuse vahel. Komitee on juba väljendanud muret nõude üle, mille kohaselt peab OLAF selleks, et lükata edasi juurdlusalusele isikule oma seisukohtade esitamiseks võimaluse andmise kohustuse täitmine, saama nõusoleku institutsiooni peasekretärilt või presidendilt, kelle teenistuses juurdlusalune isik on (33). Komitee leiab, et kuigi selline nõue tundub olevat mõeldud kaitseõiguse tagamiseks, võib see keeldumise või viivituse korral kahjustada OLAFi tegevuse sõltumatust, nagu on varem mitmel korral juhtunud. Komitee leiab, et uus määrus peaks sisaldama sätteid, mis võimaldaksid tulevikus sellist olukorda vältida (vaata käesoleva arvamuse punkt 29). Muudetud ettepaneku säte, mille kohaselt juhul, kui kõnealuselt institutsioonilt või asutuselt ei saada kuu aja jooksul vastust, käsitatakse seda nõusolekuna, (34) näitab, et selles valdkonnas pole edusamme tehtud. Sellisest sõnastusest ei piisa, arvestades, et keeldumise korral puudub alternatiivne lahendus. Komitee kordab oma soovi saada süstemaatilist teavet kõigi juhtumite kohta, kui institutsioonid või ametid pole andnud nõusolekut lükata edasi kohustuse täitmine, mille kohaselt juurdlusalusele isikule tuleb anda võimalus oma seisukohtade esitamiseks. |
| --- | --- |

23.

Komitee rõhutab, et muudetud ettepanek peaks hoidma tasakaalu isikute õiguste kaitse ja juurdlustegevuse sõltumatuse vahel. Komitee on juba väljendanud muret nõude üle, mille kohaselt peab OLAF selleks, et lükata edasi juurdlusalusele isikule oma seisukohtade esitamiseks võimaluse andmise kohustuse täitmine, saama nõusoleku institutsiooni peasekretärilt või presidendilt, kelle teenistuses juurdlusalune isik on (33). Komitee leiab, et kuigi selline nõue tundub olevat mõeldud kaitseõiguse tagamiseks, võib see keeldumise või viivituse korral kahjustada OLAFi tegevuse sõltumatust, nagu on varem mitmel korral juhtunud. Komitee leiab, et uus määrus peaks sisaldama sätteid, mis võimaldaksid tulevikus sellist olukorda vältida (vaata käesoleva arvamuse punkt 29). Muudetud ettepaneku säte, mille kohaselt juhul, kui kõnealuselt institutsioonilt või asutuselt ei saada kuu aja jooksul vastust, käsitatakse seda nõusolekuna, (34) näitab, et selles valdkonnas pole edusamme tehtud. Sellisest sõnastusest ei piisa, arvestades, et keeldumise korral puudub alternatiivne lahendus. Komitee kordab oma soovi saada süstemaatilist teavet kõigi juhtumite kohta, kui institutsioonid või ametid pole andnud nõusolekut lükata edasi kohustuse täitmine, mille kohaselt juurdlusalusele isikule tuleb anda võimalus oma seisukohtade esitamiseks.

3.2.   Läbivaatamismenetluse kehtestamine

| 24. | Komitee märgib, et komisjoni 2006. aasta ettepanekus ette nähtud järelevalvenõuniku ametikoht on asendatud läbivaatamismenetlusega, mille kehtestab OLAFi peadirektor. Komitee ei ole veendunud, et see uus menetlus vastab täielikult muudetud ettepaneku eesmärgile tugevdada veelgi OLAFi juurdlusega seotud isikute menetlusõigusi. Läbivaatamismenetlus ei võimalda juurdluste seaduslikkust korrapäraselt kontrollida ega taga menetluse teostaja(te)le piisavat sõltumatust. Seetõttu teeb komitee ettepaneku, et uues määruses sisalduks nõue viia juurdluse kindlatel etappidel läbi korrapärast sisekontrolli juurdluse seaduslikkuse kindlakstegemiseks, samuti nõue kehtestada kaebuste mehhanism või läbivaatamismenetlus, mida korraldaks sõltumatu isik, kes annab aru komiteele. |
| --- | --- |

24.

Komitee märgib, et komisjoni 2006. aasta ettepanekus ette nähtud järelevalvenõuniku ametikoht on asendatud läbivaatamismenetlusega, mille kehtestab OLAFi peadirektor. Komitee ei ole veendunud, et see uus menetlus vastab täielikult muudetud ettepaneku eesmärgile tugevdada veelgi OLAFi juurdlusega seotud isikute menetlusõigusi. Läbivaatamismenetlus ei võimalda juurdluste seaduslikkust korrapäraselt kontrollida ega taga menetluse teostaja(te)le piisavat sõltumatust. Seetõttu teeb komitee ettepaneku, et uues määruses sisalduks nõue viia juurdluse kindlatel etappidel läbi korrapärast sisekontrolli juurdluse seaduslikkuse kindlakstegemiseks, samuti nõue kehtestada kaebuste mehhanism või läbivaatamismenetlus, mida korraldaks sõltumatu isik, kes annab aru komiteele.

3.2.1.   Vajadus juurdluse seaduslikkuse korrapärase kontrollimise järele

| 25. | Nagu komitee on juba märkinud, (35) on juurdlusaluste isikute põhiõiguste ja menetluslike tagatiste tagamine eeskätt OLAFi peadirektori ja juhtkonna ülesanne. Seega kuulub asjakohase sisekontrolli ja järelevalvemehhanismide kehtestamine peadirektori pädevusse. |
| --- | --- |

25.

Nagu komitee on juba märkinud, (35) on juurdlusaluste isikute põhiõiguste ja menetluslike tagatiste tagamine eeskätt OLAFi peadirektori ja juhtkonna ülesanne. Seega kuulub asjakohase sisekontrolli ja järelevalvemehhanismide kehtestamine peadirektori pädevusse.

| 26. | Komitee leiab, et muudetud ettepaneku järgi ei ole sellise korrapärase kontrolli kehtestamine kahel põhjusel võimalik. Esiteks oleks läbivaatamismenetlust võimalik algatada üksnes juurdlusaluse isiku nõudel. Juhtumid, mille puhul on vajalik juurdluse konfidentsiaalsuse säilitamine (ning mille puhul ei ole juurdlusalune isik juurdlusest isegi teadlik), jääksid süstemaatiliselt väljapoole sellist kontrolli. Teiseks, komisjoni ettepaneku kohaselt loodav mehhanism (millega nõukogu ei nõustu), mille alusel peadirektor konsulteerib juurdluse erinevatel etappidel (juurdluse algatamisel ja enne selle lõpetamist ning kui ta leiab selle olevat vajalik) (36) siseüksusega, ei sobi juurdlusaluse isiku õiguste võimaliku rikkumise heastamiseks, sest selle üksuse koosseis, volitused ja roll ei ole selgelt määratletud. |
| --- | --- |

26.

Komitee leiab, et muudetud ettepaneku järgi ei ole sellise korrapärase kontrolli kehtestamine kahel põhjusel võimalik. Esiteks oleks läbivaatamismenetlust võimalik algatada üksnes juurdlusaluse isiku nõudel. Juhtumid, mille puhul on vajalik juurdluse konfidentsiaalsuse säilitamine (ning mille puhul ei ole juurdlusalune isik juurdlusest isegi teadlik), jääksid süstemaatiliselt väljapoole sellist kontrolli. Teiseks, komisjoni ettepaneku kohaselt loodav mehhanism (millega nõukogu ei nõustu), mille alusel peadirektor konsulteerib juurdluse erinevatel etappidel (juurdluse algatamisel ja enne selle lõpetamist ning kui ta leiab selle olevat vajalik) (36) siseüksusega, ei sobi juurdlusaluse isiku õiguste võimaliku rikkumise heastamiseks, sest selle üksuse koosseis, volitused ja roll ei ole selgelt määratletud.

| 27. | Komitee toetab seetõttu mõtet, mille järgi teostaksid OLAFi õigus- ja juurdlusmenetluse eksperdid, kellel on liikmesriikide kohtuasutustes töötamiseks vajalik kvalifikatsioon, OLAFi juurdluste seaduslikkuse korrapärast järelevalvet enne iga juurdluse algust ja enne selle lõppu ning enne teabe edastamist asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele (37). |
| --- | --- |

27.

Komitee toetab seetõttu mõtet, mille järgi teostaksid OLAFi õigus- ja juurdlusmenetluse eksperdid, kellel on liikmesriikide kohtuasutustes töötamiseks vajalik kvalifikatsioon, OLAFi juurdluste seaduslikkuse korrapärast järelevalvet enne iga juurdluse algust ja enne selle lõppu ning enne teabe edastamist asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele (37).

3.2.2.   Vajadus kaebuste mehhanismi järele

| 28. | Komitee on teadlik sellest, kui keerukas on OLAFi juurdlustegevuse seaduslikkust hindava sõltumatu kontrollsüsteemi kehtestamine. Komitee võtab teadmiseks ja nõustub kontrollikoja arvamustega, mille kohaselt poleks komisjoni 2006. aasta ettepanekus ettenähtud järelevalvenõuniku (38) ning 2011. aasta ettepanekus (39) ettenähtud läbivaatamismenetluse teostaja(te) sõltumatus piisavalt tagatud. Komitee kordab oma seisukohta, et OLAFi üldises juhtimisstruktuuris on komitee ainuke organ, mis seda nõuet suudab täita. Ometi ei anta praeguses määruses ega muudetud ettepanekus komiteele üksikute kaebuste analüüsimise pädevust. Komitee ülesanne on pigem pakkuda süsteemset analüüsi. Komitee näeb seetõttu selget vajadust anda see ülesanne sõltumatule isikule. |
| --- | --- |

28.

Komitee on teadlik sellest, kui keerukas on OLAFi juurdlustegevuse seaduslikkust hindava sõltumatu kontrollsüsteemi kehtestamine. Komitee võtab teadmiseks ja nõustub kontrollikoja arvamustega, mille kohaselt poleks komisjoni 2006. aasta ettepanekus ettenähtud järelevalvenõuniku (38) ning 2011. aasta ettepanekus (39) ettenähtud läbivaatamismenetluse teostaja(te) sõltumatus piisavalt tagatud. Komitee kordab oma seisukohta, et OLAFi üldises juhtimisstruktuuris on komitee ainuke organ, mis seda nõuet suudab täita. Ometi ei anta praeguses määruses ega muudetud ettepanekus komiteele üksikute kaebuste analüüsimise pädevust. Komitee ülesanne on pigem pakkuda süsteemset analüüsi. Komitee näeb seetõttu selget vajadust anda see ülesanne sõltumatule isikule.

| 29. | Komitee on varem väljendanud muret seoses järelevalvenõuniku ametikoha loomisega, nagu nähti ette komisjoni 2006. aasta ettepanekus. Sellest hoolimata võiks komitee nõustuda sõltumatu isiku teostatava läbivaatamismenetluse või kaebuste mehhanismi loomisega, juhul kui i) selle isiku volitused ja roll oleksid selgemini määratletud, nii et need ei kattuks komitee volituste ja ülesannetega, ja ii) selle isiku sõltumatus oleks piisavalt tagatud. Komitee leiab eelkõige, et lisaks volitusele analüüsida OLAFi vastu esitatud kaebusi peaks sellisel isikul olema volitus omal algatusel korrapäraselt kontrollida menetlusõiguste tagamist juba enne juurdlusalusele isikule teabe andmist nende juhtumite puhul, kus lükatakse edasi kohustuse täitmine, mille kohaselt juurdlusalusele isikule tuleb anda võimalus oma seisukohtade esitamiseks, ning juhtumite puhul, mis edastatakse ilma juurdlusalust isikut teavitamata liikmesriikide kohtuasutustele. Komitee leiab samuti, et võimaldamaks läbivaatamismenetluse teostajal omaalgatuslikult tegutseda, tuleks teda teavitada kõigist otsustest lükata edasi teabe edastamine juurdlusalusele isikule ja/või institutsioonile, kelle teenistuses juurdlusalune isik on. Just eeskätt sellistes olukordades võib nimetatud isikul olla oluline roll. See muudaks asjaomase institutsiooni peasekretäri või presidendi sekkumise ebavajalikuks. |
| --- | --- |

29.

Komitee on varem väljendanud muret seoses järelevalvenõuniku ametikoha loomisega, nagu nähti ette komisjoni 2006. aasta ettepanekus. Sellest hoolimata võiks komitee nõustuda sõltumatu isiku teostatava läbivaatamismenetluse või kaebuste mehhanismi loomisega, juhul kui i) selle isiku volitused ja roll oleksid selgemini määratletud, nii et need ei kattuks komitee volituste ja ülesannetega, ja ii) selle isiku sõltumatus oleks piisavalt tagatud. Komitee leiab eelkõige, et lisaks volitusele analüüsida OLAFi vastu esitatud kaebusi peaks sellisel isikul olema volitus omal algatusel korrapäraselt kontrollida menetlusõiguste tagamist juba enne juurdlusalusele isikule teabe andmist nende juhtumite puhul, kus lükatakse edasi kohustuse täitmine, mille kohaselt juurdlusalusele isikule tuleb anda võimalus oma seisukohtade esitamiseks, ning juhtumite puhul, mis edastatakse ilma juurdlusalust isikut teavitamata liikmesriikide kohtuasutustele. Komitee leiab samuti, et võimaldamaks läbivaatamismenetluse teostajal omaalgatuslikult tegutseda, tuleks teda teavitada kõigist otsustest lükata edasi teabe edastamine juurdlusalusele isikule ja/või institutsioonile, kelle teenistuses juurdlusalune isik on. Just eeskätt sellistes olukordades võib nimetatud isikul olla oluline roll. See muudaks asjaomase institutsiooni peasekretäri või presidendi sekkumise ebavajalikuks.

| 30. | Nimetatud isikul peaks olema õigus pääseda ette teatamata, automaatselt ja pidevalt juurde OLAFi juurdlustoimikutele. Määrusesse võiks lisada uued sätted, mis tagaksid, et nimetatud isik peaks kinni juurdluste konfidentsiaalsusest ja andmekaitsereeglitest. Nimetatud isiku arvamused saadetakse peadirektorile. Juhul, kui need arvamused ei ole siduvad, peaks peadirektor, kui ta otsustab antud soovitusi mitte järgida, seda oma vastuses põhjendama. Komiteele tuleks süstemaatiliselt edastada kaebuste koopiad ning neid analüüsiva isiku arvamused. Et lisaks tagada nimetatud isiku täielik sõltumatus, ei peaks teda ametisse nimetama peadirektor ega sellele alluvad isikud. Sellisel juhul – kui nimetatud isiku töö hindamine ja tema edutamine sõltuks peadirektorist – oleks tema sõltumatus illusoorne. |
| --- | --- |

30.

Nimetatud isikul peaks olema õigus pääseda ette teatamata, automaatselt ja pidevalt juurde OLAFi juurdlustoimikutele. Määrusesse võiks lisada uued sätted, mis tagaksid, et nimetatud isik peaks kinni juurdluste konfidentsiaalsusest ja andmekaitsereeglitest. Nimetatud isiku arvamused saadetakse peadirektorile. Juhul, kui need arvamused ei ole siduvad, peaks peadirektor, kui ta otsustab antud soovitusi mitte järgida, seda oma vastuses põhjendama. Komiteele tuleks süstemaatiliselt edastada kaebuste koopiad ning neid analüüsiva isiku arvamused. Et lisaks tagada nimetatud isiku täielik sõltumatus, ei peaks teda ametisse nimetama peadirektor ega sellele alluvad isikud. Sellisel juhul – kui nimetatud isiku töö hindamine ja tema edutamine sõltuks peadirektorist – oleks tema sõltumatus illusoorne.

3.3.   Töökorra vastuvõtmine

| 31. | Komitee toetab täielikult mõtet kehtestada läbipaistvuse ja õiguskindluse suurendamiseks selge töökord. Komitee eelistaks, et selline töökord lisataks pigem menetluskäsiraamatusse kui menetluskorda (40). Menetluskorra vastuvõtmiseks ja edasiseks muutmiseks läheb vaja keerukat menetlust ja selle vastuvõtmine võtaks aega ning eeldaks kõigi kolme institutsiooni kaasamist. |
| --- | --- |

31.

Komitee toetab täielikult mõtet kehtestada läbipaistvuse ja õiguskindluse suurendamiseks selge töökord. Komitee eelistaks, et selline töökord lisataks pigem menetluskäsiraamatusse kui menetluskorda (40). Menetluskorra vastuvõtmiseks ja edasiseks muutmiseks läheb vaja keerukat menetlust ja selle vastuvõtmine võtaks aega ning eeldaks kõigi kolme institutsiooni kaasamist.

4.   OLAFi SÕLTUMATUSE TUGEVDAMINE

4.1.   Järelevalvekomitee rolli selgitamine

4.1.1.   Komitee roll

| 32. | Komitee peamine roll on tugevdada OLAFi sõltumatust, kontrollides korrapäraselt juurdlustegevuse täitmist. See roll hõlmab järgmisi tegevusi (ent ei piirdu nendega): (41) ühelt poolt OLAFi ning institutsioonide ja asutuste teabevahetuse toimimise jälgimine ning teiselt poolt menetluslike tagatiste kohaldamise ja juurdluste kestuse jälgimine. Lisaks hõlmab see OLAFi töö ja juurdluste tulemuste tõhususe jälgimist. |
| --- | --- |

32.

Komitee peamine roll on tugevdada OLAFi sõltumatust, kontrollides korrapäraselt juurdlustegevuse täitmist. See roll hõlmab järgmisi tegevusi (ent ei piirdu nendega): (41) ühelt poolt OLAFi ning institutsioonide ja asutuste teabevahetuse toimimise jälgimine ning teiselt poolt menetluslike tagatiste kohaldamise ja juurdluste kestuse jälgimine. Lisaks hõlmab see OLAFi töö ja juurdluste tulemuste tõhususe jälgimist.

| 33. | Komitee tervitab mõtet anda komiteele uus ülesanne jälgida OLAFi ning institutsioonide ja asutuste teabevahetuse toimimist ja toetab komisjoni ettepanekut, mille kohaselt hõlmaks see ülesanne ka OLAFi ja liikmesriikide pädevate asutuste teabevahetuse toimimise jälgimist (42). |
| --- | --- |

33.

Komitee tervitab mõtet anda komiteele uus ülesanne jälgida OLAFi ning institutsioonide ja asutuste teabevahetuse toimimist ja toetab komisjoni ettepanekut, mille kohaselt hõlmaks see ülesanne ka OLAFi ja liikmesriikide pädevate asutuste teabevahetuse toimimise jälgimist (42).

| 34. | Komitee hakkab ka jälgima menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust. Komitee väljendab seetõttu tugevat vastuseisu artikli 11 lõike 7 punkti b uuele sõnastusele (43). See muudatus ei võta arvesse kohtuasjaga Franchet ja Byk kehtestatud reeglit, mille kohaselt on komitee üks ülesandeid kaitsta OLAFi juurdlusega seotud isikute õigusi. Komitee roll selles osas tegelikult väheneks, sest peadirektor poleks enam kohustatud komiteed süstemaatiliselt teavitama enne seda, kui teave on liikmesriigi kohtuasutustele edastatud, vaid üksnes komiteed „korrapäraselt” teavitama juhtudest, mil teave juba on neile ametiasutustele edastatud (44). |
| --- | --- |

34.

Komitee hakkab ka jälgima menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust. Komitee väljendab seetõttu tugevat vastuseisu artikli 11 lõike 7 punkti b uuele sõnastusele (43). See muudatus ei võta arvesse kohtuasjaga Franchet ja Byk kehtestatud reeglit, mille kohaselt on komitee üks ülesandeid kaitsta OLAFi juurdlusega seotud isikute õigusi. Komitee roll selles osas tegelikult väheneks, sest peadirektor poleks enam kohustatud komiteed süstemaatiliselt teavitama enne seda, kui teave on liikmesriigi kohtuasutustele edastatud, vaid üksnes komiteed „korrapäraselt” teavitama juhtudest, mil teave juba on neile ametiasutustele edastatud (44).

| 35. | Sarnaselt kehtivas määruses sätestatuga jätkab komitee juurdlustulemuste jälgimist, lähtudes peadirektori edastatud teabest juhtude kohta, mil asjaomane institutsioon või asutus ei ole järginud OLAFi soovitusi. Komitee märgib pettumusega, et nõukogu ettepaneku kohaselt ei hõlma see teave juhtumeid, kui liikmesriikide pädevad asutused ei ole ameti soovitusi järginud (45). Komitee peab oluliseks hinnata, millised olid sellise lünga tekkimise põhjused (näiteks tähtaegade järgimine), tuvastades seeläbi võimalikud ohud OLAFi sõltumatusele, ning anda asjakohaseid soovitusi. Komitee usub, et OLAFi juurdlustulemuste jälgimiseks on selge vajadus ja et komitee sobib selle ülesande täitmiseks suurepäraselt. Komitee kahtleb tõsiselt, kas ettepanekus sätestatud mõttevahetus institutsioonidega peaks olema ainus foorum, kus OLAFi juurdluste tõhususe üle arutatakse (46). |
| --- | --- |

35.

Sarnaselt kehtivas määruses sätestatuga jätkab komitee juurdlustulemuste jälgimist, lähtudes peadirektori edastatud teabest juhtude kohta, mil asjaomane institutsioon või asutus ei ole järginud OLAFi soovitusi. Komitee märgib pettumusega, et nõukogu ettepaneku kohaselt ei hõlma see teave juhtumeid, kui liikmesriikide pädevad asutused ei ole ameti soovitusi järginud (45). Komitee peab oluliseks hinnata, millised olid sellise lünga tekkimise põhjused (näiteks tähtaegade järgimine), tuvastades seeläbi võimalikud ohud OLAFi sõltumatusele, ning anda asjakohaseid soovitusi. Komitee usub, et OLAFi juurdlustulemuste jälgimiseks on selge vajadus ja et komitee sobib selle ülesande täitmiseks suurepäraselt. Komitee kahtleb tõsiselt, kas ettepanekus sätestatud mõttevahetus institutsioonidega peaks olema ainus foorum, kus OLAFi juurdluste tõhususe üle arutatakse (46).

4.1.2.   Komiteele ettenähtud vahendid

| 36. | Komitee märgib pettumusega, et koos komitee ülesannete laiendamise ja tema rolli selgitamisega ei nähta komiteele ja tema sekretariaadile ette asjakohaseid vahendeid. Komitee väljendab jätkuvalt muret ning kordab komitee arvamuses nr 3/2010 sisalduvaid märkusi komitee vahendite kohta (OLAFi edastatav teave, komitee juurdepääs andmetele, komitee sekretariaat), mis peaksid olema asjakohased ja sobilikud, et võimaldada komiteel oma rolli täielikult täita ja täiesti sõltumatult tegutseda. |
| --- | --- |

36.

Komitee märgib pettumusega, et koos komitee ülesannete laiendamise ja tema rolli selgitamisega ei nähta komiteele ja tema sekretariaadile ette asjakohaseid vahendeid. Komitee väljendab jätkuvalt muret ning kordab komitee arvamuses nr 3/2010 sisalduvaid märkusi komitee vahendite kohta (OLAFi edastatav teave, komitee juurdepääs andmetele, komitee sekretariaat), mis peaksid olema asjakohased ja sobilikud, et võimaldada komiteel oma rolli täielikult täita ja täiesti sõltumatult tegutseda.

| 37. | Komitee hakkab teostama jälgimist peadirektori saadetud teabe ja dokumentide põhjal ning võttes arvesse läbivaatamismenetluse läbiviija(te) koostatavaid arvamusi ja analüüse (47). |
| --- | --- |

37.

Komitee hakkab teostama jälgimist peadirektori saadetud teabe ja dokumentide põhjal ning võttes arvesse läbivaatamismenetluse läbiviija(te) koostatavaid arvamusi ja analüüse (47).

| 38. | Komitee märgib, et artikli 7b lõike 5 sätted ei ole kooskõlas artikli 11 lõike 1 punktiga b: kui artikli 11 lõike 1 punktis b on sätestatud, et komitee „jälgib menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust [] läbivaatamismenetluse teostaja(te) koostatavate korrapäraste arvamuste ja analüüside põhjal”, siis artikli 7b lõikes 5 mainitakse, et see/need isik(ud) esitab/esitavad komiteele „korrapäraselt statistilisi ja analüütilisi aruandeid”, mitte juurdlusaluse isiku taotlusel koostatud arvamusi
   (48). Selle/nende isiku(te) kohustus esitada korrapäraseid aruandeid ei võrdu kohustusega edastada komiteele kõik arvamused, ehkki nii peaks olema. |
| --- | --- |

38.

Komitee märgib, et artikli 7b lõike 5 sätted ei ole kooskõlas artikli 11 lõike 1 punktiga b: kui artikli 11 lõike 1 punktis b on sätestatud, et komitee „jälgib menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust [] läbivaatamismenetluse teostaja(te) koostatavate korrapäraste arvamuste ja analüüside põhjal”, siis artikli 7b lõikes 5 mainitakse, et see/need isik(ud) esitab/esitavad komiteele „korrapäraselt statistilisi ja analüütilisi aruandeid”, mitte juurdlusaluse isiku taotlusel koostatud arvamusi
   (48). Selle/nende isiku(te) kohustus esitada korrapäraseid aruandeid ei võrdu kohustusega edastada komiteele kõik arvamused, ehkki nii peaks olema.

| 39. | Komitee pole eeltoodud põhjustel nõus ka ettepanekuga, mille kohaselt ei saa komitee enam korrapärast teavet liikmesriikide kohtuasutustele saadetud juhtumite kohta. |
| --- | --- |

39.

Komitee pole eeltoodud põhjustel nõus ka ettepanekuga, mille kohaselt ei saa komitee enam korrapärast teavet liikmesriikide kohtuasutustele saadetud juhtumite kohta.

| 40. | Komitee rõhutab, et tema kui sõltumatu organi töö ei saa ega tohi põhineda üksnes OLAFilt saadud teabel. Komitee koostab oma analüüse ise, kasutades mitte üksnes OLAFilt saadud dokumente ja teavet, vaid kõikvõimalikke dokumente, mida komitee selle eesmärgi täitmiseks vajalikuks peab. Muudetud ettepaneku artikli 11 lõike 1 viimases lauses võetakse vaid osaliselt arvesse komitee arvamuses nr 3/2010 väljendatud vajadust omada juurdepääsu OLAFi valduses olevatele andmetele ja teabele (49). Komitee leiab, et kuna komitee juurdepääs teabele sõltuks peadirektori äranägemisest, ei võimalda see säte komiteel toimuvat asjakohaselt ja piisavalt jälgida ning seeläbi tuvastada OLAFi sõltumatuse võimalikku rikkumist (50). Seega peab komitee omama alalist ja ette teatamata juurdepääsu kõigile OLAFi lõpetatud juurdlustoimikutele. Et vältida sekkumist käimasolevatesse juurdlustesse, peaks komitee omama juurdepääsu avatud juurdlustoimikutele kirjaliku taotluse esitamisel. |
| --- | --- |

40.

Komitee rõhutab, et tema kui sõltumatu organi töö ei saa ega tohi põhineda üksnes OLAFilt saadud teabel. Komitee koostab oma analüüse ise, kasutades mitte üksnes OLAFilt saadud dokumente ja teavet, vaid kõikvõimalikke dokumente, mida komitee selle eesmärgi täitmiseks vajalikuks peab. Muudetud ettepaneku artikli 11 lõike 1 viimases lauses võetakse vaid osaliselt arvesse komitee arvamuses nr 3/2010 väljendatud vajadust omada juurdepääsu OLAFi valduses olevatele andmetele ja teabele (49). Komitee leiab, et kuna komitee juurdepääs teabele sõltuks peadirektori äranägemisest, ei võimalda see säte komiteel toimuvat asjakohaselt ja piisavalt jälgida ning seeläbi tuvastada OLAFi sõltumatuse võimalikku rikkumist (50). Seega peab komitee omama alalist ja ette teatamata juurdepääsu kõigile OLAFi lõpetatud juurdlustoimikutele. Et vältida sekkumist käimasolevatesse juurdlustesse, peaks komitee omama juurdepääsu avatud juurdlustoimikutele kirjaliku taotluse esitamisel.

| 41. | Komitee liikmeid abistab nende töös sekretariaat. Kuigi sekretariaaditeenuste eest hoolitseb OLAF, töötaks sekretariaat sõltumatult komitee ja selle liikmete kontrolli all. Komitee leiab, et komitee sekretariaadi sõltumatu toimimine (51) eeldab lisatagatisi, mis peaksid sisalduma määruse tekstis: sekretariaat peaks olema asjakohaselt komplekteeritud; määrus peaks sätestama, et sekretariaadi liikmed nimetab komitee soovitusel ametisse nimetav asutus, mitte OLAFi peadirektor; liikmete töö korrapärase hindamisega tegeleks üksnes komitee; (52) liikmed oleksid oma töös lojaalsed komiteele ning lähtuksid täielikult juhistest, mida nad saaksid üksnes komiteelt. Nagu ka läbivaatamismenetluse teostaja puhul, leiab komitee, et sekretariaadi – ja sellest tulenevalt komitee – sõltumatuse nõue on illusoorne, kui sekretariaadi töötajaid nimetab ametisse, juhib ja edutab sama amet, mille jälgimisega nad tegelevad. |
| --- | --- |

41.

Komitee liikmeid abistab nende töös sekretariaat. Kuigi sekretariaaditeenuste eest hoolitseb OLAF, töötaks sekretariaat sõltumatult komitee ja selle liikmete kontrolli all. Komitee leiab, et komitee sekretariaadi sõltumatu toimimine (51) eeldab lisatagatisi, mis peaksid sisalduma määruse tekstis: sekretariaat peaks olema asjakohaselt komplekteeritud; määrus peaks sätestama, et sekretariaadi liikmed nimetab komitee soovitusel ametisse nimetav asutus, mitte OLAFi peadirektor; liikmete töö korrapärase hindamisega tegeleks üksnes komitee; (52) liikmed oleksid oma töös lojaalsed komiteele ning lähtuksid täielikult juhistest, mida nad saaksid üksnes komiteelt. Nagu ka läbivaatamismenetluse teostaja puhul, leiab komitee, et sekretariaadi – ja sellest tulenevalt komitee – sõltumatuse nõue on illusoorne, kui sekretariaadi töötajaid nimetab ametisse, juhib ja edutab sama amet, mille jälgimisega nad tegelevad.

4.2.   Peadirektori rolli selgitamine

| 42. | Ehkki komitee on rahul peadirektori töölevõtmise korraga, millest lähtuti pärast eelmise ametis olnud peadirektori surma, märgib komitee, et sellele protsessile kulunud aeg oli ülemääraselt suur, ning seetõttu soovitab komitee määrusesse lisada sätte, mille kohaselt tuleb see ametikoht tulevikus täita suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

42.

Ehkki komitee on rahul peadirektori töölevõtmise korraga, millest lähtuti pärast eelmise ametis olnud peadirektori surma, märgib komitee, et sellele protsessile kulunud aeg oli ülemääraselt suur, ning seetõttu soovitab komitee määrusesse lisada sätte, mille kohaselt tuleb see ametikoht tulevikus täita suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul.

4.2.1.   Volituste delegeerimine ja esindamine asetäitjate poolt

| 43. | Komitee ei ole veendunud, et peadirektori õigus delegeerida oma ülesannete täitmine ühele või mitmele OLAFi töötajale ei ohusta juurdluse sõltumatust. Komitee märgib, et mõned ülesanded, mida tohib delegeerida, on otseselt seotud juurdluse teostamisega (53). Seega peaks(id) nende ülesannete teostaja(d) olema oma töös sarnaselt peadirektoriga täiesti sõltumatu(d). |
| --- | --- |

43.

Komitee ei ole veendunud, et peadirektori õigus delegeerida oma ülesannete täitmine ühele või mitmele OLAFi töötajale ei ohusta juurdluse sõltumatust. Komitee märgib, et mõned ülesanded, mida tohib delegeerida, on otseselt seotud juurdluse teostamisega (53). Seega peaks(id) nende ülesannete teostaja(d) olema oma töös sarnaselt peadirektoriga täiesti sõltumatu(d).

| 44. | On oluline, et OLAFi juurdluste sõltumatuse järjepidevaks tagamiseks loodaks peadirektori asetäitja ametikoht, kes asendaks peadirektorit selle tagasiastumise, pensionilemineku, haiguspuhkuse või muu olukorra puhul, kui too ei saa oma ülesandeid täita. Asetäitja tuleks valida direktorite seast kõigi kolme institutsiooni konsensuse alusel. |
| --- | --- |

44.

On oluline, et OLAFi juurdluste sõltumatuse järjepidevaks tagamiseks loodaks peadirektori asetäitja ametikoht, kes asendaks peadirektorit selle tagasiastumise, pensionilemineku, haiguspuhkuse või muu olukorra puhul, kui too ei saa oma ülesandeid täita. Asetäitja tuleks valida direktorite seast kõigi kolme institutsiooni konsensuse alusel.

4.2.2.   Peadirektoriga konsulteeriv üksus

| 45. | Komitee toetab muudetud ettepaneku artikli 12 lõiget 6, mille kohaselt on peadirektor kohustatud konsulteerima üksusega juurdluse algatamisel ja enne selle lõpetamist ning kui ta leiab selle olevat vajalik, ent üksnes tingimusel, et teksti lisatakse asjakohased tagatised, mis võimaldaksid hädaolukorra puhul vältida kõikvõimalikke viivitusi. |
| --- | --- |

45.

Komitee toetab muudetud ettepaneku artikli 12 lõiget 6, mille kohaselt on peadirektor kohustatud konsulteerima üksusega juurdluse algatamisel ja enne selle lõpetamist ning kui ta leiab selle olevat vajalik, ent üksnes tingimusel, et teksti lisatakse asjakohased tagatised, mis võimaldaksid hädaolukorra puhul vältida kõikvõimalikke viivitusi.

4.3.   Mõttevahetuse kehtestamine

| 46. | Komitee toetab mõtet kehtestada poliitilisel tasandil mõttevahetus (54) OLAFi juurdluspoliitika üle, eeldusel et selle mõttevahetuse eesmärk on toetada OLAFi tegevust ja et see ei kahjusta ameti tegevuse sõltumatust. Komitee leiab, et OLAFi kohustus võtta asjakohased meetmed, võttes samal ajal arvesse mõttevahetuse käigus väljendatud arvamusi, võiks peadirektori sõltumatust kahjustada. Sellisel juhul võiks peadirektor sattuda institutsioonide surve alla, eriti ameti juurdluspoliitika aluseks olevate strateegiliste prioriteetide väljatöötamisel (55). Komitee väljendab lisaks tugevat vastuseisu nõukogu tehtud muudatusettepanekule, mis võib komitee arvates OLAFi sõltumatust tõsiselt ohustada, sest see muudab oluliselt artikli 11a lõike 1 tähendust, nii et komitee osalemine selles mõttevahetuses ei oleks alati kohustuslik (56). |
| --- | --- |

46.

Komitee toetab mõtet kehtestada poliitilisel tasandil mõttevahetus (54) OLAFi juurdluspoliitika üle, eeldusel et selle mõttevahetuse eesmärk on toetada OLAFi tegevust ja et see ei kahjusta ameti tegevuse sõltumatust. Komitee leiab, et OLAFi kohustus võtta asjakohased meetmed, võttes samal ajal arvesse mõttevahetuse käigus väljendatud arvamusi, võiks peadirektori sõltumatust kahjustada. Sellisel juhul võiks peadirektor sattuda institutsioonide surve alla, eriti ameti juurdluspoliitika aluseks olevate strateegiliste prioriteetide väljatöötamisel (55). Komitee väljendab lisaks tugevat vastuseisu nõukogu tehtud muudatusettepanekule, mis võib komitee arvates OLAFi sõltumatust tõsiselt ohustada, sest see muudab oluliselt artikli 11a lõike 1 tähendust, nii et komitee osalemine selles mõttevahetuses ei oleks alati kohustuslik (56).

---

(1)  Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999 – (KOM/2011/0135 lõplik – COD 2006/0084).

1

(2)  Vaata nõukogu muudetud teksti kuupäevaga 28.6.2011.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (KOM(2006) 0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)) (ELT C 16E, 22.1.2010, lk 201).

3

(4)  Arvamus nr 2/2006; arvamus nr 3/2010 komisjoni aruteludokumendi kohta.

4

(5)  Arvamus nr 6/2011 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 325) muudetud ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT C 254, 30.8.2011, lk 1).

5

(6)  Arvamus võeti vastu 1.6.2011.

6

(7)  Artikkel 1.

7

(8)  Artiklis 1 on sätestatud, et OLAF „teeb pettuse, korruptsiooni ja ELi finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse eesmärgil haldusjuurdlusi. Selleks uurib ta ametikohustuste täitmisega seotud raskeid juhtumeid, näiteks distsiplinaar- või vajaduse korral kriminaalmenetlust põhjustada võivat ELi ametnike ja muude teenistujate kohustuste eiramist ning institutsioonide ja asutuste nende liikmete, juhtide või töötajate kohustuste täitmata jätmist, kelle suhtes ei kohaldata Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ega Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi”.

8

ELi finantshuve kahjustava

Selleks

(9)  Näiteks Euroopa Komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsuses 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (OLAFi loomise kohta) antakse ametile ülesanne „uurida ametikohustuste täitmisega seotud raskeid asjaolusid, mis võivad endast kujutada ühenduste ametnike ja teenistujate kohustuste täitmata jätmist, mis võib kaasa tuua distsiplinaar- ning vajaduse korral kriminaalmenetluse, või Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega või ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega reguleerimata institutsioonide ja asutuste liikmete, juhtide või töötajate samalaadsete kohustuste täitmata jätmist” (artikkel 2). Sellist lähenemist kinnitab preambuli 6. põhjendus, kus rõhutatakse, et „ameti vastutusalasse peaks lisaks finantshuvide kaitsele kuuluma igasugune tegevus seoses ühenduse huvide kaitsega eeskirjade eiramise eest, mis võib kaasa tuua haldus- või karistusmenetluse”. Personalieeskirjade artiklis 86 antakse OLAFile volitus alustada haldusjuurdlust, et selgitada välja, kas praegune või endine ametnik on jätnud täitmata nimetatud personalieeskirjadega ettenähtud kohustusi.

9

(10)  Vt komitee arvamust nr 4/2010.

10

(11)  Vt komisjoni ettepaneku artikli 5 lõiget 4.

11

(12)  Vt komisjoni ettepaneku artikli 6 lõiget 6.

12

(13)  Nõukogu ettepaneku sõnastus.

13

(14)  Nagu on praegu sõnastatud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõikes 7.

14

(15)  Muudetud ettepaneku artikli 7b lõige 3 ja artikli 6 lõige 4.

15

(16)  Muudetud ettepaneku artikli 11 lõike 1 punkt b ja lõige 8.

16

(17)  Artiklis 7b sätestatakse, et läbivaatamismenetluse teostaja esitab oma arvamuse üksnes peadirektorile ja saadab juurdlusalusele isikule põhjendatud vastuse.

17

(18)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 4 lõige 5

18

(19)  Komisjoni ettepanek on sõnastatud järgmiselt: „Nendel erandjuhtudel, mil juurdluse konfidentsiaalsust ei ole võimalik tagada, kasutab amet muid sobivaid teavituskanaleid.”

19

(20)  Muudetud ettepaneku artikli 6 lõige 5.

20

(21)  Muudetud ettepaneku artikli 9 lõige 4.

21

(22)  Muudetud ettepaneku artikli 11 lõike 7 punkt a.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

23

(24)  Komisjoni ettepaneku artikli 3 lõige 4.

24

(25)  Nõukogu ettepaneku artikli 3 lõige 4.

25

(26)  Muudetud ettepaneku artikli 10 lõige 1.

26

(27)  Muudetud ettepaneku artikli 10 lõige 2.

27

(28)  Komisjoni ettepaneku artikli 9 lõige 5. Nõukogu ettepanekus nähakse ette asutusesiseseid haldusmeetmeid, eeskätt distsiplinaar- ja rahalisi karistusi.

28

(29)  Muudetud ettepaneku artikkel 2.

29

(30)  Vt komisjoni ettepaneku artikli 9 lõige 3 ning nõukogu ettepaneku artikli 9 lõike 4 punkt a.

30

(31)  Vt komisjoni ettepaneku artikli 11 lõike 7 punkti a. Nõukogu säilitas selle kohustuse vaid institutsioonide ja asutuste puhul ning kustutas viite liikmesriikide ametiasutustele.

31

(32)  Nõukogu muutis seda artiklit oluliselt.

32

(33)  Komitee arvamus nr 5/2010.

33

(34)  Artikli 7a lõige 4.

34

(35)  Komitee arvamus nr 3/2010.

35

(36)  Komisjoni ettepaneku artikli 12 lõige 6.

36

(37)  Parlamendi 2008. aasta resolutsiooni artikkel 14.

37

(38)  Vt arvamus nr 2/2006.

38

(39)  Vt kontrollikoja arvamus nr 6/2011, punktid 15 ja 37–40.

39

(40)  Nagu on sätestatud parlamendi resolutsiooni artiklis 15.

40

(41)  Muudetud ettepaneku artikli 11 lõike 1 teine lause sätestab, et komitee „tegeleb eelkõige” teabevahetuse toimimise jälgimisega.

41

eelkõige

(42)  Nõukogu kustutas viite OLAFi ja liikmesriikide pädevate asutuste teabevahetuse toimimise jälgimisele.

42

(43)  „Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt [] b) juhtudest, mil teave on edastatud liikmesriikide kohtuasutustele või mil ta on otsustanud jätta sisejuurdlust käsitleva teabe asjaomastele siseriiklikele õigusasutustele saatmata vastavalt artikli 9 lõikele 5.”

43

(44)  Vt kontrollikoja arvamuse nr 6/2011 punkti 45.

44

(45)  Nõukogu ettepaneku artikli 11 lõike 7 punkt a.

45

(46)  Muudetud ettepaneku artikli 11 lõike 2 punkt f.

46

(47)  Muudetud ettepaneku artikli 11 lõike 1 punkt b ja lõige 7.

47

(48)  Artikli 7b lõikes 3 sätestatakse, et läbivaatamismenetluse teostaja(d) esitab/esitavad oma arvamuse üksnes peadirektorile ja saadab/saadavad juurdlusalusele isikule põhjendatud vastuse (NB! mitte arvamuse).

48

NB! mitte arvamuse

(49)  Komitee arvamuse nr 3/2010 punkt 2.2.3. Artikli 11 lõike 1 viimases lauses on sätestatud, et nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib järelevalvekomitee taotleda ametilt täiendavat teavet, sekkumata sealjuures juurdluste käiku.

49

(50)  Euroopa Kontrollikoda jagab seda arvamust (vt kontrollikoja arvamuse nr 6/2011 punkt 43).

50

(51)  Nagu sätestatakse muudetud ettepaneku põhjenduses 17.

51

(52)  Kontrollikoja arvamuse nr 6/2011 järgi ei oleks komitee sekretariaadi liikmed peadirektori ametisse nimetatud ega töötaks tema alluvuses (punkt 44).

52

(53)  Märkimisväärsed ülesanded, mille täitmist võib delegeerida, on otsuse tegemine, kas juurdlust algatada või mitte (artikkel 5), ja juurdluse juhtimine (artikli 6 lõige 1).

53

(54)  Selline mõttevahetus asendab institutsioonidevahelist dialoogi, mida nähti ette eelmistes reformi puudutavates tekstides.

54

(55)  Muudetud ettepaneku artikli 11a lõike 2 punkt a.

55

(56)  Komisjoni ettepaneku artikli 11a lõige 1 on sõnastatud järgmiselt: „Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kohtuvad korrapäraselt või ühe nimetatud institutsiooni, ameti või järelevalvekomitee taotlusel, et vahetada poliitilisel tasandil mõtteid ameti juurdluspoliitika üle.” Nõukogu muutis seda teksti järgmiselt: „Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kohtuvad korrapäraselt ametiga või järelevalvekomiteega, et vahetada poliitilisel tasandil mõtteid ameti juurdluspoliitika üle.” Viimast sõnastust saab tõlgendada nii, et institutsioonidel on võimalik kohtuda ainult ametiga, ilma et komitee juuresolek oleks tingimata vajalik.

56

või ühe nimetatud institutsiooni

taotlusel

---

VII LISA

ARVAMUS nr 5/2011

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolt juhtumite lõpparuannete edastamine institutsioonidele pärast sisejuurdlusi, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata

Brüssel, 17. november 2011

SISUKORD

Taustteave

| A. | Juhtumeid käsitlevate toimikute analüüs |
| --- | --- |

A.

| B. | Juhtumite lõpparuannete edastamise õiguslik alus, kui aruanded koostati pärast selliseid sisejuurdlusi, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata |
| --- | --- |

B.

| a) | Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõige 4 |
| --- | --- |

a)

| b) | OLAFi ja komisjoni vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi artikkel 7 |
| --- | --- |

b)

| C. | Kooskõla ELi õigusnormidega |
| --- | --- |

C.

| a) | Juurdluste konfidentsiaalsuse tagamise nõude täitmine |
| --- | --- |

a)

| b) | Andmekaitse-eeskirjade järgimine |
| --- | --- |

b)

Järeldused ja soovitused

TAUSTTEAVE

| 1. | Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) toimetab haldusalaseid sisejuurdlusi, et teha kindlaks, kas on toime pandud pettus, korruptsiooniakt või mõni muu Euroopa Liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegu. OLAF uurib ka distsiplinaar- või kriminaalmenetlust põhjustada võivat ELi ametnike ja teiste teenistujate väidetavat kohustuste eiramist (1). Kui ilmnevad tõendid, mis tunduvad näitavat, et selline juhtum on aset leidnud, edastab OLAF oma juurdluste tulemused asjakohastele ametiasutustele distsiplinaar-, haldus-, rahaliste või vajaduse korral kohtulike meetmete võtmiseks. Sisejuurdluse kohta koostatud aruanded ja kõik asjakohased vajalikud dokumendid saadetakse asjaomasele institutsioonile või asutusele (2). |
| --- | --- |

1.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) toimetab haldusalaseid sisejuurdlusi, et teha kindlaks, kas on toime pandud pettus, korruptsiooniakt või mõni muu Euroopa Liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegu. OLAF uurib ka distsiplinaar- või kriminaalmenetlust põhjustada võivat ELi ametnike ja teiste teenistujate väidetavat kohustuste eiramist (1). Kui ilmnevad tõendid, mis tunduvad näitavat, et selline juhtum on aset leidnud, edastab OLAF oma juurdluste tulemused asjakohastele ametiasutustele distsiplinaar-, haldus-, rahaliste või vajaduse korral kohtulike meetmete võtmiseks. Sisejuurdluse kohta koostatud aruanded ja kõik asjakohased vajalikud dokumendid saadetakse asjaomasele institutsioonile või asutusele (2).

| 2. | OLAFil on kuni viimase ajani olnud tavaks edastada ainult järelmeetmete võtmisega lõppenud sisejuurdluste aruanded. Kui sisejuurdlus lõpetati edasisi meetmeid võtmata, teavitas OLAF asjaomast institutsiooni või asutust, saates sellele teate, (3) milles märkis, et juhtum on lõpetatud järelmeetmeid võtmata (4). |
| --- | --- |

2.

OLAFil on kuni viimase ajani olnud tavaks edastada ainult järelmeetmete võtmisega lõppenud sisejuurdluste aruanded. Kui sisejuurdlus lõpetati edasisi meetmeid võtmata, teavitas OLAF asjaomast institutsiooni või asutust, saates sellele teate, (3) milles märkis, et juhtum on lõpetatud järelmeetmeid võtmata (4).

| 3. | Järelevalvekomitee võttis teadmiseks asjaolu, et OLAF otsustas võtta arvesse „[Euroopa Komisjoni] taotlust, et komisjonile saadetaks ka kõik lõpparuanded juhtumite kohta, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata”. Peale selle otsustas OLAF teavitada „teisi institutsioone sellest, et sarnast poliitikat kohaldatakse ka nende suhtes, kui ei soovita teisiti” (5). |
| --- | --- |

3.

Järelevalvekomitee võttis teadmiseks asjaolu, et OLAF otsustas võtta arvesse „[Euroopa Komisjoni] taotlust, et komisjonile saadetaks ka kõik lõpparuanded juhtumite kohta, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata”. Peale selle otsustas OLAF teavitada „teisi institutsioone sellest, et sarnast poliitikat kohaldatakse ka nende suhtes, kui ei soovita teisiti” (5).

| 4. | Järelevalvekomitee arusaama kohaselt toimub kõnealune sisejuurdluse tulemusel koostatud, järelmeetmeid võtmata lõpetatud juhtumeid käsitlevate lõpparuannete edastamine edaspidi automaatselt pärast iga juurdluse lõppu ja korrapäraselt. Sellest tulenevalt otsustas järelevalvekomitee hinnata seda tava selge eesmärgiga teha kindlaks, kas sellega võidakse seada ohtu OLAFi juurdluste sõltumatus. Järelevalvekomitee analüüsis 17 sisejuurdlust, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata ja mida käsitlevad lõpparuanded edastati asjaomastele institutsioonidele ja asutustele, ning hindas nende edastamiste õiguslikku alust, samuti selle tava vastavust ELi õigusnormidele. |
| --- | --- |

4.

Järelevalvekomitee arusaama kohaselt toimub kõnealune sisejuurdluse tulemusel koostatud, järelmeetmeid võtmata lõpetatud juhtumeid käsitlevate lõpparuannete edastamine edaspidi automaatselt pärast iga juurdluse lõppu ja korrapäraselt. Sellest tulenevalt otsustas järelevalvekomitee hinnata seda tava selge eesmärgiga teha kindlaks, kas sellega võidakse seada ohtu OLAFi juurdluste sõltumatus. Järelevalvekomitee analüüsis 17 sisejuurdlust, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata ja mida käsitlevad lõpparuanded edastati asjaomastele institutsioonidele ja asutustele, ning hindas nende edastamiste õiguslikku alust, samuti selle tava vastavust ELi õigusnormidele.

A.   JUHTUMEID KÄSITLEVATE TOIMIKUTE ANALÜÜS

| 5. | Juhtumeid käsitlevaid toimikuid uurides leidis järelevalvekomitee kaks Euroopa Komisjoni peasekretariaadi poolt OLAFile saadetud teadet. Esimene teade on sõnastatud järgmiselt: „Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l'OLAF ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services” (6). Peasekretariaat märgib selles teates, et selline edastamine on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõikega 4. Teises teates (7) viidatakse esimesele teatele, „par laquelle je [Euroopa Komisjoni peasekretär] rappelais l'obligation faite à l'OLAF par le Règlement (CE) no 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite” (8). |
| --- | --- |

5.

Juhtumeid käsitlevaid toimikuid uurides leidis järelevalvekomitee kaks Euroopa Komisjoni peasekretariaadi poolt OLAFile saadetud teadet. Esimene teade on sõnastatud järgmiselt: „Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l'OLAF ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services” (6). Peasekretariaat märgib selles teates, et selline edastamine on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõikega 4. Teises teates (7) viidatakse esimesele teatele, „par laquelle je [Euroopa Komisjoni peasekretär] rappelais l'obligation faite à l'OLAF par le Règlement (CE) no 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite” (8).

| 6. | Pärast eespool nimetatud juhtumite analüüsi leidis järelevalvekomitee, et:






  — | OLAF lõpetas need juurdlused edasisi meetmeid võtmata, sest väidetavad rikkumised või pettusejuhtumid ei leidnud kinnitust; |
| --- | --- | --- |

6.

Pärast eespool nimetatud juhtumite analüüsi leidis järelevalvekomitee, et:

—

OLAF lõpetas need juurdlused edasisi meetmeid võtmata, sest väidetavad rikkumised või pettusejuhtumid ei leidnud kinnitust;

| — | Euroopa Komisjoni taotlusel edastas OLAF komisjonile pärast juurdlusi koostatud juhtumite lõpparuanded; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni taotlusel edastas OLAF komisjonile pärast juurdlusi koostatud juhtumite lõpparuanded;

| — | OLAF edastas omal algatusel need aruanded ka teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele, nimelt nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa välisteenistusele; |
| --- | --- |

—

OLAF edastas omal algatusel need aruanded ka teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele, nimelt nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa välisteenistusele;

| — | OLAF viitas sellise edastamise õigusliku alusena määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõikele 4 (9); |
| --- | --- |

—

OLAF viitas sellise edastamise õigusliku alusena määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõikele 4 (9);

| — | kõnealused aruanded sisaldavad teavet, mis edastati või saadi sisejuurdluste käigus, sealhulgas asjaomase personaliliikme nime ja selle institutsiooni nime, kelle teenistuses isik on, algset teabeallikat, väidetava pettuse või rikkumise selgitust, juurdluse käigus võetud meetmeid ja välja selgitatud asjaolusid, juurdlusaluse juhtumiga seotud isikute (sealhulgas vajaduse korral asjaomase isiku, rikkumisest teataja või tunnistajate) ütlusi, OLAFi järeldusi ja juurdluse peamisi tulemusi; |
| --- | --- |

—

kõnealused aruanded sisaldavad teavet, mis edastati või saadi sisejuurdluste käigus, sealhulgas asjaomase personaliliikme nime ja selle institutsiooni nime, kelle teenistuses isik on, algset teabeallikat, väidetava pettuse või rikkumise selgitust, juurdluse käigus võetud meetmeid ja välja selgitatud asjaolusid, juurdlusaluse juhtumiga seotud isikute (sealhulgas vajaduse korral asjaomase isiku, rikkumisest teataja või tunnistajate) ütlusi, OLAFi järeldusi ja juurdluse peamisi tulemusi;

| — | mõnel juhul kasutatakse seda teavet OLAFi muude pooleliolevate sise- ja välisjuurdluste raames; |
| --- | --- |

—

mõnel juhul kasutatakse seda teavet OLAFi muude pooleliolevate sise- ja välisjuurdluste raames;

| — | need aruanded sisaldavad ka isikuandmeid, mis on mõnikord seotud ELi institutsioonide ja asutuste töötajatega, kelle suhtes juurdlust läbi viiakse või kes on muul moel seotud juurdlusaluse juhtumiga, olles kas rikkumisest teataja või selle tunnistaja. Muudel juhtudel käsitlevad isikuandmed isikuid, kes ei ole ELi institutsioonide või asutuste töötajad, kuid võivad olla juurdlusega seotud kas rikkumisest teataja või tunnistajana; |
| --- | --- |

—

need aruanded sisaldavad ka isikuandmeid, mis on mõnikord seotud ELi institutsioonide ja asutuste töötajatega, kelle suhtes juurdlust läbi viiakse või kes on muul moel seotud juurdlusaluse juhtumiga, olles kas rikkumisest teataja või selle tunnistaja. Muudel juhtudel käsitlevad isikuandmed isikuid, kes ei ole ELi institutsioonide või asutuste töötajad, kuid võivad olla juurdlusega seotud kas rikkumisest teataja või tunnistajana;

| — | töödeldakse järgmisi andmekategooriaid: (10) nimi, personalinumber (ELi töötaja puhul), sünniaeg, kodakondsus, perekonnaseis, aadress, telefoninumber, ametikoht, tööandja, pangakonto number, isiku poolt või temaga seoses juurdlusaluse juhtumi kohta antud ütlused, isikut nimetavad tõendid ja märkused isiku seotuse kohta juurdlusaluse juhtumiga; |
| --- | --- |

—

töödeldakse järgmisi andmekategooriaid: (10) nimi, personalinumber (ELi töötaja puhul), sünniaeg, kodakondsus, perekonnaseis, aadress, telefoninumber, ametikoht, tööandja, pangakonto number, isiku poolt või temaga seoses juurdlusaluse juhtumi kohta antud ütlused, isikut nimetavad tõendid ja märkused isiku seotuse kohta juurdlusaluse juhtumiga;

| — | mõnda neist isikutest teavitati üksnes sellest, et OLAFi juurdluste tulemused on edastatud Euroopa Komisjonile, kuid mitte sellest, et edastati juhtumite lõpparuanded; |
| --- | --- |

—

mõnda neist isikutest teavitati üksnes sellest, et OLAFi juurdluste tulemused on edastatud Euroopa Komisjonile, kuid mitte sellest, et edastati juhtumite lõpparuanded;

| — | isikuandmeid ei redigeeritud ühegi uuritud juurdluse puhul. |
| --- | --- |

—

isikuandmeid ei redigeeritud ühegi uuritud juurdluse puhul.

B.   JUHTUMITE LÕPPARUANNETE EDASTAMISE ÕIGUSLIK ALUS, KUI ARUANDED KOOSTATI PÄRAST SELLISEID SISEJUURDLUSI, MIS LÕPETATI JÄRELMEETMEID VÕTMATA

| 7. | Mõne analüüsitud juurdluse puhul on OLAF viidanud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõikele 4 kui edastamise õiguslikule alusele. Peale selle võtab järelevalvekomitee teadmiseks, et on olemas vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamata kavand, mis käsitleb toimimisjuhendit, mille eesmärk on tagada õigeaegne teabevahetus OLAFi ja komisjoni vahel seoses komisjonis läbiviidavate OLAFi sisejuurdlustega (11). Järelevalvekomitee kahtleb, kas määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõige 4 või vastastikuse mõistmise memorandumi artikkel 7 on aruannete edastamiseks piisav õiguslik alus, võttes arvesse allpool esitatud põhjuseid. |
| --- | --- |

7.

Mõne analüüsitud juurdluse puhul on OLAF viidanud määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõikele 4 kui edastamise õiguslikule alusele. Peale selle võtab järelevalvekomitee teadmiseks, et on olemas vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamata kavand, mis käsitleb toimimisjuhendit, mille eesmärk on tagada õigeaegne teabevahetus OLAFi ja komisjoni vahel seoses komisjonis läbiviidavate OLAFi sisejuurdlustega (11). Järelevalvekomitee kahtleb, kas määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõige 4 või vastastikuse mõistmise memorandumi artikkel 7 on aruannete edastamiseks piisav õiguslik alus, võttes arvesse allpool esitatud põhjuseid.

a)   Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõige 4

| 8. | OLAFil on õiguslik kohustus saata sisejuurdluse kohta koostatud aruanded ja kõik asjakohased vajalikud dokumendid asjaomasele institutsioonile või asutusele (12). Lugedes artikli 9 lõike 4 esimest lauset koostoimes sama lõike teise lausega, mille kohaselt „institutsioon või asutus võtab sisejuurdluse tulemustest tingitud meetmed, eelkõige distsiplinaar- ja õiguslikud meetmed”, tõlgendab järelevalvekomitee kõnealust sätet siiski nii, et see käsitleb üksnes neid juurdlusi, mis lõpetatakse järelmeetmete . Järelevalvekomitee on seisukohal, et kõnealuse lõikega soovitakse tagada nõuetekohaste järelmeetmete võtmine OLAFi juurdluste suhtes. |
| --- | --- |

8.

OLAFil on õiguslik kohustus saata sisejuurdluse kohta koostatud aruanded ja kõik asjakohased vajalikud dokumendid asjaomasele institutsioonile või asutusele (12). Lugedes artikli 9 lõike 4 esimest lauset koostoimes sama lõike teise lausega, mille kohaselt „institutsioon või asutus võtab sisejuurdluse tulemustest tingitud meetmed, eelkõige distsiplinaar- ja õiguslikud meetmed”, tõlgendab järelevalvekomitee kõnealust sätet siiski nii, et see käsitleb üksnes neid juurdlusi, mis lõpetatakse järelmeetmete . Järelevalvekomitee on seisukohal, et kõnealuse lõikega soovitakse tagada nõuetekohaste järelmeetmete võtmine OLAFi juurdluste suhtes.

| 9. | Seda järeldust kinnitab personalieeskirjade IX lisa artikli 1 lõige 3, milles täpsustatakse, et juhul, kui juurdlus lõpetatakse edasisi meetmeid võtmata, teatab OLAFi peadirektor sellest kirjalikult ametnikule ja institutsioonile, kelle teenistuses ametnik on (13). Komisjoni 2. juuni 1999. aasta otsuse (14) artiklis 5 sätestatakse samuti, et kui juurdlus lõpetatakse edasisi meetmeid võtmata, teatab peadirektor sellest asjaomasele isikule kirjalikult. Järelevalvekomitee arvates viidatakse selle puhul selgelt juurdluse tulemustele ja mitte juhtumi aruande edastamisele. |
| --- | --- |

9.

Seda järeldust kinnitab personalieeskirjade IX lisa artikli 1 lõige 3, milles täpsustatakse, et juhul, kui juurdlus lõpetatakse edasisi meetmeid võtmata, teatab OLAFi peadirektor sellest kirjalikult ametnikule ja institutsioonile, kelle teenistuses ametnik on (13). Komisjoni 2. juuni 1999. aasta otsuse (14) artiklis 5 sätestatakse samuti, et kui juurdlus lõpetatakse edasisi meetmeid võtmata, teatab peadirektor sellest asjaomasele isikule kirjalikult. Järelevalvekomitee arvates viidatakse selle puhul selgelt juurdluse tulemustele ja mitte juhtumi aruande edastamisele.

b)   OLAFi ja komisjoni vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi artikkel 7

| 10. | Järelevalvekomitee märgib, et vastastikuse mõistmise memorandum, mida tunnistavad nii OLAF kui ka Euroopa Komisjon, on siiski alles kavand ja järelevalvekomiteele teadaolevalt seni allkirjastamata. |
| --- | --- |

10.

Järelevalvekomitee märgib, et vastastikuse mõistmise memorandum, mida tunnistavad nii OLAF kui ka Euroopa Komisjon, on siiski alles kavand ja järelevalvekomiteele teadaolevalt seni allkirjastamata.

| 11. | Järelevalvekomitee märgib, et kuigi vastastikuse mõistmise memorandumi artikli 7 lõikes 1 sätestatakse, et OLAFi peadirektor edastab komisjonile viivitamata kõik sisejuurdluste lõpparuanded ja asjakohased vajalikud dokumendid, nähakse sellega ette ka erinev kohtlemine nende juhtumite puhuks, mis lõpetatakse järelmeetmeid võtmata. Artikli 7 lõikes 2 sätestatakse selgelt, et kui juhtum lõpetatakse edasisi meetmeid võtmata, teatab OLAF sellest komisjonile. Järelevalvekomitee tõlgendab ka seda sätet nii, et OLAF peab teavitama Euroopa Komisjoni juurdluse tulemustest ja mitte edastama talle lõpparuannet. |
| --- | --- |

11.

Järelevalvekomitee märgib, et kuigi vastastikuse mõistmise memorandumi artikli 7 lõikes 1 sätestatakse, et OLAFi peadirektor edastab komisjonile viivitamata kõik sisejuurdluste lõpparuanded ja asjakohased vajalikud dokumendid, nähakse sellega ette ka erinev kohtlemine nende juhtumite puhuks, mis lõpetatakse järelmeetmeid võtmata. Artikli 7 lõikes 2 sätestatakse selgelt, et kui juhtum lõpetatakse edasisi meetmeid võtmata, teatab OLAF sellest komisjonile. Järelevalvekomitee tõlgendab ka seda sätet nii, et OLAF peab teavitama Euroopa Komisjoni juurdluse tulemustest ja mitte edastama talle lõpparuannet.

C.   KOOSKÕLA ELI ÕIGUSNORMIDEGA

| 12. | Järelevalvekomitee leiab, et OLAFi otsus saata iga juurdluse lõpus ja korrapäraselt asjaomastele institutsioonidele ja asutustele kõik lõpparuanded, mis on koostatud juurdluste kohta, mis on lõpetatud järelmeetmeid võtmata, võib olla vastuolus nii juurdluste konfidentsiaalsuse tagamise nõudega kui ka andmekaitse-eeskirjadega. Kuna konfidentsiaalsuse ja andmekaitse tagamine on OLAFi peadirektori ja järelevalvekomitee ühine ülesanne, (15) on järelevalvekomitee hämmingus, et OLAFi peadirektor võttis sellise otsuse vastu järelevalvekomiteega arvamuse saamiseks eelnevalt konsulteerimata. Peale selle on järelevalvekomitee üllatunud, et sellest otsusest ei teavitatud OLAFi andmekaitseametnikku ega Euroopa andmekaitseinspektorit. |
| --- | --- |

12.

Järelevalvekomitee leiab, et OLAFi otsus saata iga juurdluse lõpus ja korrapäraselt asjaomastele institutsioonidele ja asutustele kõik lõpparuanded, mis on koostatud juurdluste kohta, mis on lõpetatud järelmeetmeid võtmata, võib olla vastuolus nii juurdluste konfidentsiaalsuse tagamise nõudega kui ka andmekaitse-eeskirjadega. Kuna konfidentsiaalsuse ja andmekaitse tagamine on OLAFi peadirektori ja järelevalvekomitee ühine ülesanne, (15) on järelevalvekomitee hämmingus, et OLAFi peadirektor võttis sellise otsuse vastu järelevalvekomiteega arvamuse saamiseks eelnevalt konsulteerimata. Peale selle on järelevalvekomitee üllatunud, et sellest otsusest ei teavitatud OLAFi andmekaitseametnikku ega Euroopa andmekaitseinspektorit.

a)   Juurdluste konfidentsiaalsuse tagamise nõude täitmine

| 13. | Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 kohaselt on OLAF sisejuurdluse käigus edastatud või saadud teabe edastamisel seotud ametisaladuse hoidmise kohustusega. OLAFi juurdluste tulemusel saadud teabe edastamisel tuleb samaaegselt järgida kahte tingimust: i) teabe vastuvõtja teadmisvajaduse põhimõte ning ii) teabe edastamise täpne eesmärk (nt juurdluse järelmeetmete võtmise tagamine) (16). |
| --- | --- |

13.

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 kohaselt on OLAF sisejuurdluse käigus edastatud või saadud teabe edastamisel seotud ametisaladuse hoidmise kohustusega. OLAFi juurdluste tulemusel saadud teabe edastamisel tuleb samaaegselt järgida kahte tingimust: i) teabe vastuvõtja teadmisvajaduse põhimõte ning ii) teabe edastamise täpne eesmärk (nt juurdluse järelmeetmete võtmise tagamine) (16).

| 14. | Järelevalvekomitee tõlgendab seda sätet kahel moel: (17) ühelt poolt on OLAFil kui juurdluse käigus edastatud või saadud teabe saatjal kohustus hinnata OLAFi aruannete vastuvõtjate teadmisvajadust. Järelevalvekomitee arvates ei tohi lõpparuannete edastamine toimuda seega automaatselt ja korrapäraselt iga sellise juurdluse lõpus, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata. Vastupidi, selline edastamine peab toimuma juhtumipõhiselt Euroopa Komisjoni või mõne teise institutsiooni või asutuse nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel. Igal juhul ei saa OLAF avaldada vastuvõtjale teavet, mida ta kavatseb kasutada teiste pooleliolevate sise- ja välisjuurdluste läbiviimisel, seadmata seejuures ohtu nende juurdluste edukust, nagu on juba juhtunud. Teiselt poolt ei tohi Euroopa Komisjon (või mõni teine institutsioon või asutus) kui teabe vastuvõtja kasutada seda teavet muul eesmärgil kui pettuste, korruptsiooni või mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks. Pettuste, korruptsiooni või mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse ennetamisega seotud konkreetse eesmärgi puudumise korral, nagu see on selliseid juurdlusi käsitlevate lõpparuannete puhul, mis on lõpetatud edasisi meetmeid võtmata, ei näi kõigi järelmeetmeid võtmata lõpetatud juurdluste lõpparuannete edastamine vajalik. |
| --- | --- |

14.

Järelevalvekomitee tõlgendab seda sätet kahel moel: (17) ühelt poolt on OLAFil kui juurdluse käigus edastatud või saadud teabe saatjal kohustus hinnata OLAFi aruannete vastuvõtjate teadmisvajadust. Järelevalvekomitee arvates ei tohi lõpparuannete edastamine toimuda seega automaatselt ja korrapäraselt iga sellise juurdluse lõpus, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata. Vastupidi, selline edastamine peab toimuma juhtumipõhiselt Euroopa Komisjoni või mõne teise institutsiooni või asutuse nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel. Igal juhul ei saa OLAF avaldada vastuvõtjale teavet, mida ta kavatseb kasutada teiste pooleliolevate sise- ja välisjuurdluste läbiviimisel, seadmata seejuures ohtu nende juurdluste edukust, nagu on juba juhtunud. Teiselt poolt ei tohi Euroopa Komisjon (või mõni teine institutsioon või asutus) kui teabe vastuvõtja kasutada seda teavet muul eesmärgil kui pettuste, korruptsiooni või mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks. Pettuste, korruptsiooni või mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse ennetamisega seotud konkreetse eesmärgi puudumise korral, nagu see on selliseid juurdlusi käsitlevate lõpparuannete puhul, mis on lõpetatud edasisi meetmeid võtmata, ei näi kõigi järelmeetmeid võtmata lõpetatud juurdluste lõpparuannete edastamine vajalik.

b)   Andmekaitse-eeskirjade järgimine

| 15. | OLAF peab austama õigust kaitsta isikuandmeid, mis on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 8 ning on tihedalt seotud harta artiklis 7 nimetatud õigusega eraelu austamisele. Peale selle on määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 lõikes 3 sätestatud OLAFi peadirektori kohustus tagada isikuandmete kaitset käsitlevate ELi sätete järgimine (18). Kui OLAF saadab asjaomasele institutsioonile või asutusele sisejuurdluste kohta koostatud aruandeid ja asjakohaseid vajalikke dokumente, (19) edastab ta asjaomaste isikute, rikkumisest teatajate, informaatorite, tunnistajate ja OLAFi personali isikuandmeid. Sellest tulenevalt on OLAFi jaoks õiguslikult siduvad nii harta sätted kui ka määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud eeskirjad. Viimati nimetatud eeskirjade kohaselt peab OLAF kui isikuandmete vastutav töötleja edastama need isikuandmeid sisaldavad aruanded ja/või seotud dokumendid üksnes juhul, kui neid andmeid on tarvis vastuvõtja pädevusse kuuluvate ülesannete seaduslikuks täitmiseks (20). Seda tehes peab OLAF kontrollima, et i) vastuvõtjal on asjakohane pädevus ning et ii) edastamine on vajalik (21). |
| --- | --- |

15.

OLAF peab austama õigust kaitsta isikuandmeid, mis on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 8 ning on tihedalt seotud harta artiklis 7 nimetatud õigusega eraelu austamisele. Peale selle on määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 lõikes 3 sätestatud OLAFi peadirektori kohustus tagada isikuandmete kaitset käsitlevate ELi sätete järgimine (18). Kui OLAF saadab asjaomasele institutsioonile või asutusele sisejuurdluste kohta koostatud aruandeid ja asjakohaseid vajalikke dokumente, (19) edastab ta asjaomaste isikute, rikkumisest teatajate, informaatorite, tunnistajate ja OLAFi personali isikuandmeid. Sellest tulenevalt on OLAFi jaoks õiguslikult siduvad nii harta sätted kui ka määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud eeskirjad. Viimati nimetatud eeskirjade kohaselt peab OLAF kui isikuandmete vastutav töötleja edastama need isikuandmeid sisaldavad aruanded ja/või seotud dokumendid üksnes juhul, kui neid andmeid on tarvis vastuvõtja pädevusse kuuluvate ülesannete seaduslikuks täitmiseks (20). Seda tehes peab OLAF kontrollima, et i) vastuvõtjal on asjakohane pädevus ning et ii) edastamine on vajalik (21).

| 16. | Järelevalvekomitee on arvamusel, et järelmeetmeid võtmata lõpetatud juurdluste lõpparuannete automaatne ja korrapärane edastamine ei vasta nendele tingimustele. Järelevalvekomitee juhib tähelepanu sellele, et Euroopa andmekaitseinspektor on väitnud, et „isegi kui teabe edastamine on ette nähtud asjaomastes õigusaktides, on selline edastamine seaduslik üksnes juhul, kui on täidetud need kaks lisatingimust. Seda, kas andmete edastamine vastab nendele tingimustele, tuleb hinnata iga juhtumi puhul eraldi. Sellest tulenevalt peaksid OLAFi järelmeetmeid võtvad ametnikud kohaldama seda reeglit iga konkreetse andmete edastamise suhtes. See aitab vältida teabe mittevajalikku edastamist ning teabe edastamist isikutele, kellel ei ole asjakohast pädevust. Selle reegli järgimise tagamiseks teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku, et OLAF kehtestaks menetluse, mille kohaselt koostatakse toimikule lisatav märkus, milles põhjendatakse konkreetse juhtumiga seoses juba toimunud ja tulevikus toimuva andmete edastamise vajalikkust” (22). |
| --- | --- |

16.

Järelevalvekomitee on arvamusel, et järelmeetmeid võtmata lõpetatud juurdluste lõpparuannete automaatne ja korrapärane edastamine ei vasta nendele tingimustele. Järelevalvekomitee juhib tähelepanu sellele, et Euroopa andmekaitseinspektor on väitnud, et „isegi kui teabe edastamine on ette nähtud asjaomastes õigusaktides, on selline edastamine seaduslik üksnes juhul, kui on täidetud need kaks lisatingimust. Seda, kas andmete edastamine vastab nendele tingimustele, tuleb hinnata iga juhtumi puhul eraldi. Sellest tulenevalt peaksid OLAFi järelmeetmeid võtvad ametnikud kohaldama seda reeglit iga konkreetse andmete edastamise suhtes. See aitab vältida teabe mittevajalikku edastamist ning teabe edastamist isikutele, kellel ei ole asjakohast pädevust. Selle reegli järgimise tagamiseks teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku, et OLAF kehtestaks menetluse, mille kohaselt koostatakse toimikule lisatav märkus, milles põhjendatakse konkreetse juhtumiga seoses juba toimunud ja tulevikus toimuva andmete edastamise vajalikkust” (22).

| 17. | Järelevalvekomitee usub, et see väide kehtib ka nende juhtumite puhul, mis on lõpetatud järelmeetmeid võtmata. Sellepärast peab OLAF hindama iga juhtumi puhul eraldi, kas asjaomane isikuandmete edastamine ELi institutsioonidele ja asutustele järelmeetmeid võtmata lõpetatud juhtumite puhul vastab sellistele tingimustele. Andmete edastamise vajalikkust võib hinnata ka teatava kategooria toimikute puhul. Näiteks on mõistlik eeldada, et mõne juhtumi puhul peaks Euroopa Komisjon (või mõni teine institutsioon või asutus) teadma, milliseid meetmeid on OLAF komisjoni (või mõne teise institutsiooni või asutuse) talituselt saadud esialgse teabe põhjal võtnud. Järelevalvekomitee märgib siiski, et tegelikkuses ei saatnud OLAF juhtumite lõpparuandeid teabe allikast olenemata mitte üksnes Euroopa Komisjonile, vaid ka teistele institutsioonidele neilt konkreetset taotlust saamata, jättes seega hindamata nende teadmisvajaduse. |
| --- | --- |

17.

Järelevalvekomitee usub, et see väide kehtib ka nende juhtumite puhul, mis on lõpetatud järelmeetmeid võtmata. Sellepärast peab OLAF hindama iga juhtumi puhul eraldi, kas asjaomane isikuandmete edastamine ELi institutsioonidele ja asutustele järelmeetmeid võtmata lõpetatud juhtumite puhul vastab sellistele tingimustele. Andmete edastamise vajalikkust võib hinnata ka teatava kategooria toimikute puhul. Näiteks on mõistlik eeldada, et mõne juhtumi puhul peaks Euroopa Komisjon (või mõni teine institutsioon või asutus) teadma, milliseid meetmeid on OLAF komisjoni (või mõne teise institutsiooni või asutuse) talituselt saadud esialgse teabe põhjal võtnud. Järelevalvekomitee märgib siiski, et tegelikkuses ei saatnud OLAF juhtumite lõpparuandeid teabe allikast olenemata mitte üksnes Euroopa Komisjonile, vaid ka teistele institutsioonidele neilt konkreetset taotlust saamata, jättes seega hindamata nende teadmisvajaduse.

| 18. | Isegi kui eeldada, et eespool nimetatud tingimused on täidetud, võivad juhtumite lõpparuanded sisaldada isikuandmeid, mis ei ole vajalikud vastuvõtja pädevusse kuuluvate ülesannete täitmiseks. See on eelkõige seotud rikkumisest teatajate ja informaatorite isikuandmetega. Sellega seoses juhib järelevalvekomitee tähelepanu Euroopa andmekaitseinspektori väitele, et Euroopa Komisjonil ei ole ELi finantshuvide kaitsmiseks vajalike meetmete võtmiseks vaja teada rikkumisest teatajate isikuandmeid (23). Sellepärast ei tohi OLAF edastada juhtumite aruandeid rikkumisest teatajaid kaitsmata ja nende isikuandmeid redigeerimata. |
| --- | --- |

18.

Isegi kui eeldada, et eespool nimetatud tingimused on täidetud, võivad juhtumite lõpparuanded sisaldada isikuandmeid, mis ei ole vajalikud vastuvõtja pädevusse kuuluvate ülesannete täitmiseks. See on eelkõige seotud rikkumisest teatajate ja informaatorite isikuandmetega. Sellega seoses juhib järelevalvekomitee tähelepanu Euroopa andmekaitseinspektori väitele, et Euroopa Komisjonil ei ole ELi finantshuvide kaitsmiseks vajalike meetmete võtmiseks vaja teada rikkumisest teatajate isikuandmeid (23). Sellepärast ei tohi OLAF edastada juhtumite aruandeid rikkumisest teatajaid kaitsmata ja nende isikuandmeid redigeerimata.

| 19. | Järelevalvekomitee märgib, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 27 lõike 1 kohaselt teostab Euroopa andmekaitseinspektor eelkontrolli töötlustoimingute suhtes, mis tõenäoliselt kujutavad oma olemuse, ulatuse või eesmärkide tõttu konkreetset ohtu andmesubjektide õigustele ja vabadustele. Sellist ohtu kujutada võivate töötlemistoimingute hulka kuuluvad „oletatavate õiguserikkumiste, õigusrikkumiste, kriminaalkaristuste või julgeolekumeetmetega seotud andmete töötlemine” ning „töötlemistoimingud, mille eesmärk on hinnata andmesubjekti isikuomadusi, sealhulgas tema võimekust, tulemuslikkust ja käitumist” (24). Järelevalvekomitee märgib, et Euroopa andmekaitseinspektori arvates analüüsib OLAF oma sisejuurdluste raames ELi ametnike käitumist; peale selle võib isikuandmete töötlemist OLAFi haldusalaste sisejuurdluste raames käsitada töötlemistoiminguna, mis on seotud „oletatavate õiguserikkumiste, õiguserikkumiste, kriminaalkaristuste või julgeolekumeetmetega” (25). Kuna eelkontroll, mida Euroopa andmekaitseinspektor tegi seoses isikuandmete töötlemisega sisejuurdluste kontekstis või järelmeetmete raames tehtavate andmetöötlustoimingutega, ei käsitlenud konkreetselt järelmeetmeid võtmata lõpetatud sisejuurdluste lõpparuannete edastamise küsimust, leiab järelevalvekomitee, et OLAF oleks pidanud Euroopa andmekaitseinspektorit teavitama eelkontrolli tegemiseks ja andmekaitseinspektori arvamuse saamiseks. |
| --- | --- |

19.

Järelevalvekomitee märgib, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 27 lõike 1 kohaselt teostab Euroopa andmekaitseinspektor eelkontrolli töötlustoimingute suhtes, mis tõenäoliselt kujutavad oma olemuse, ulatuse või eesmärkide tõttu konkreetset ohtu andmesubjektide õigustele ja vabadustele. Sellist ohtu kujutada võivate töötlemistoimingute hulka kuuluvad „oletatavate õiguserikkumiste, õigusrikkumiste, kriminaalkaristuste või julgeolekumeetmetega seotud andmete töötlemine” ning „töötlemistoimingud, mille eesmärk on hinnata andmesubjekti isikuomadusi, sealhulgas tema võimekust, tulemuslikkust ja käitumist” (24). Järelevalvekomitee märgib, et Euroopa andmekaitseinspektori arvates analüüsib OLAF oma sisejuurdluste raames ELi ametnike käitumist; peale selle võib isikuandmete töötlemist OLAFi haldusalaste sisejuurdluste raames käsitada töötlemistoiminguna, mis on seotud „oletatavate õiguserikkumiste, õiguserikkumiste, kriminaalkaristuste või julgeolekumeetmetega” (25). Kuna eelkontroll, mida Euroopa andmekaitseinspektor tegi seoses isikuandmete töötlemisega sisejuurdluste kontekstis või järelmeetmete raames tehtavate andmetöötlustoimingutega, ei käsitlenud konkreetselt järelmeetmeid võtmata lõpetatud sisejuurdluste lõpparuannete edastamise küsimust, leiab järelevalvekomitee, et OLAF oleks pidanud Euroopa andmekaitseinspektorit teavitama eelkontrolli tegemiseks ja andmekaitseinspektori arvamuse saamiseks.

| 20. | Järelevalvekomitee tunneb muret selle üle, et kõnealune edastamine võib riivata juurdlusega seotud isikute õigusi, mis võib omakorda anda neile isikutele alust pöörduda kahju hüvitamise hagiga Euroopa Kohtusse. Nagu ELi kohtud on sedastanud, on OLAFi juurdlustega seotud üksikisikute õigused sätestatud määruses (EÜ) nr 45/2001 ja määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 lõikes 3, samuti OLAFile määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 lõikega 2 pandud kohustusega tagada konfidentsiaalsus (26). Kui neid eeskirju on rikutud, tekib Euroopa Komisjonil lepinguväline vastutus OLAFi ebaseadusliku tegevuse eest, nagu mitmel korral on juba juhtunud. Selline olukord kahjustaks mitte üksnes Euroopa Komisjoni, vaid eelkõige OLAFit, kelle usaldusväärsus ja maine seataks kahtluse alla. |
| --- | --- |

20.

Järelevalvekomitee tunneb muret selle üle, et kõnealune edastamine võib riivata juurdlusega seotud isikute õigusi, mis võib omakorda anda neile isikutele alust pöörduda kahju hüvitamise hagiga Euroopa Kohtusse. Nagu ELi kohtud on sedastanud, on OLAFi juurdlustega seotud üksikisikute õigused sätestatud määruses (EÜ) nr 45/2001 ja määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 lõikes 3, samuti OLAFile määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 lõikega 2 pandud kohustusega tagada konfidentsiaalsus (26). Kui neid eeskirju on rikutud, tekib Euroopa Komisjonil lepinguväline vastutus OLAFi ebaseadusliku tegevuse eest, nagu mitmel korral on juba juhtunud. Selline olukord kahjustaks mitte üksnes Euroopa Komisjoni, vaid eelkõige OLAFit, kelle usaldusväärsus ja maine seataks kahtluse alla.

| 21. | Peale selle on järelevalvekomitee mures, et kirjeldatud tava võib seada ohtu juurdluste eduka lõpuleviimise. Sisejuhtumeid uuriva asutusena sõltub OLAFi tegevus väga suurel määral sellest, et teda nähtaks austus- ja usaldusväärsena, mis võimaldab tal julgustada tunnistajaid ja rikkumisest teatajaid ühendust võtma ning juhtima tähelepanu pettustele või korruptiivsele käitumisele. Lõpparuannete edastamise tava kahjustab vajalikku usaldust ja kindlust võimalike tunnistajate ja rikkumisest teatajate silmis ning takistab neid tõenäoliselt ühendust võtmast ja OLAFit abistamast. Teisest küljest on oluline märkida, et juhul kui juurdlus lõpetatakse järelmeetmeid võtmata, võis see tugineda asjaoludele, mis võivad tulevikus muutuda. Kui sellist juhtumit käsitlevat lõpparuannet levitatakse väljapoole OLAFit, võib see samas asjas toimetatavat võimalikku uut juurdlust tarbetult raskendada. |
| --- | --- |

21.

Peale selle on järelevalvekomitee mures, et kirjeldatud tava võib seada ohtu juurdluste eduka lõpuleviimise. Sisejuhtumeid uuriva asutusena sõltub OLAFi tegevus väga suurel määral sellest, et teda nähtaks austus- ja usaldusväärsena, mis võimaldab tal julgustada tunnistajaid ja rikkumisest teatajaid ühendust võtma ning juhtima tähelepanu pettustele või korruptiivsele käitumisele. Lõpparuannete edastamise tava kahjustab vajalikku usaldust ja kindlust võimalike tunnistajate ja rikkumisest teatajate silmis ning takistab neid tõenäoliselt ühendust võtmast ja OLAFit abistamast. Teisest küljest on oluline märkida, et juhul kui juurdlus lõpetatakse järelmeetmeid võtmata, võis see tugineda asjaoludele, mis võivad tulevikus muutuda. Kui sellist juhtumit käsitlevat lõpparuannet levitatakse väljapoole OLAFit, võib see samas asjas toimetatavat võimalikku uut juurdlust tarbetult raskendada.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 22. | Selliste lõpparuannete edastamine, mis on koostatud järelmeetmeid võtmata lõpetatud sisejuurdluste tulemusel, on küsitav mitmest puhtõiguslikust aspektist, mis on seotud nii ametisaladuse hoidmise kohustusega kui ka eespool kirjeldatud andmekaitseküsimustega. Peale selle mõjutab see tava vältimatult OLAFi juurdlusfunktsiooni tõhusust ning võib igal juhul anda teistele institutsioonidele sobimatud vahendid OLAFi juurdlustegevuse mõjutamiseks, mis kahjustaks üldsuse usaldust OLAFi sõltumatuse vastu ja kindlustunnet selle sõltumatuse suhtes. |
| --- | --- |

22.

Selliste lõpparuannete edastamine, mis on koostatud järelmeetmeid võtmata lõpetatud sisejuurdluste tulemusel, on küsitav mitmest puhtõiguslikust aspektist, mis on seotud nii ametisaladuse hoidmise kohustusega kui ka eespool kirjeldatud andmekaitseküsimustega. Peale selle mõjutab see tava vältimatult OLAFi juurdlusfunktsiooni tõhusust ning võib igal juhul anda teistele institutsioonidele sobimatud vahendid OLAFi juurdlustegevuse mõjutamiseks, mis kahjustaks üldsuse usaldust OLAFi sõltumatuse vastu ja kindlustunnet selle sõltumatuse suhtes.

| 23. | Järelevalvekomitee soovitab tungivalt OLAFil läbi vaadata oma otsus edastada asjaomastele institutsioonidele ja asutustele käesolevas arvamuses nimetatud lõpparuanded, võtmata seejuures kõiki vajalikke meetmeid eesmärgiga tagada, et kõnealune tava oleks kooskõlas ELi õigusnormidega ega seaks ohtu OLAFi juurdluste tõhusust ja sõltumatust. |
| --- | --- |

23.

Järelevalvekomitee soovitab tungivalt OLAFil läbi vaadata oma otsus edastada asjaomastele institutsioonidele ja asutustele käesolevas arvamuses nimetatud lõpparuanded, võtmata seejuures kõiki vajalikke meetmeid eesmärgiga tagada, et kõnealune tava oleks kooskõlas ELi õigusnormidega ega seaks ohtu OLAFi juurdluste tõhusust ja sõltumatust.

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikkel 1.

1

(2)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõige 4.

2

(3)  Kiri, milles teatatakse juhtumi lõpetamisest järelmeetmeid võtmata.

3

(4)  See on ette nähtud OLAFi käsiraamatu – menetluseeskirjade punktis 3.4.3.6.2. See punkt on käsiraamatu uuest, 2011. aasta juulis ajakohastatud versioonist välja jäetud.

4

(5)  Vt direktorite 23. juuni 2011. aasta kohtumise protokoll.

5

(6)  27. juuni 2011. aasta teade ARES (2011) 687782: „Nagu te teate ja nagu arutati arvelduskoja (Clearing House) viimasel kohtumisel, ei saa komisjon aktsepteerida, et alates 2010. aasta maist ei edasta OLAF enam komisjoni talituste kohta käivate selliste sisejuurdluste lõpparuandeid, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata” (järelevalvekomitee tõlge).

6

Clearing House

(7)  5. juuli 2011. aasta teade ARES (2011) 725801.

7

(8)  Teade, „milles ma tuletasin meelde OLAFile määrusega 1073/1999 pandud kohustust edastada kõik sisejuurdluste lõpparuanded, sealhulgas selliste juurdluste kohta, mis lõpetati järelmeetmeid võtmata” (järelevalvekomitee tõlge).

8

(9)  Ainult kahe juurdluse puhul on kõnealune artikkel märgitud juhtumi lõpparuande kaaskirjas kui edastamise õiguslik alus.

9

(10)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori eelkontrolli raames esitatud arvamused: 23. juuni 2006. aasta arvamus OLAFi sisejuurdluste kohta, juhtum 2005-418. Arvamus esitati Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) andmekaitseametniku taotlusel.

10

(11)  SEK(2003) 871, konsolideeritud versioon, 14.8.2003.

11

(12)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõige 4.

12

(13)  Personalieeskirjade IX lisa artikli 1 lõikes 3 sätestatakse järgmist: „Kui pärast Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlust ei saa algatada kohtuasja ametniku vastu, kelle vastu on esitatud väiteid, lõpetatakse teda käsitlev juurdlus edasisi meetmeid võtmata Euroopa Pettustevastase Ameti direktori otsusega, kes teatab sellest kirjalikult ametnikule ja institutsioonile, mille teenistuses ametnik on”.

13

(14)  Komisjoni otsus 1999/396/EÜ, ESTÜ, Euratom, 2. juuni 1999, pettuste, korruptsiooni ja muu ühenduste huve kahjustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamisega seotud sisejuurdluse tingimuste kohta (SEK(1999) 802), (EÜT L 149, 16.6.1999, lk 57). Teiste institutsioonidega seoses vt nende institutsioonide otsused, millega rakendatakse institutsioonidevahelist lepingut käsitlevat näidisotsust.

14

(15)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 lõikele 4 tagavad OLAFi peadirektor järelevalvekomitee liikmed selle artikli [artikli 8] ning endiste aluslepingu artiklite 286 ja 287 kohaldamise.

15

(16)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 8 lõikes 2 sätestatakse järgmist: „Sisejuurdluste käigus mis tahes vormis edastatud või saadud informatsioon on ametisaladus ning seda kaitstakse Euroopa ühenduste institutsioonide suhtes kohaldatavate sätetega. Sellist informatsiooni võib edastada ainult nendele isikutele, kelle ülesanded Euroopa ühenduste institutsioonides või liikmesriikides nõuavad neilt selle teadmist, samuti võib seda kasutada üksnes pettuste, korruptsiooni või muu ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks”.

16

(17)  Vt ka järelevalvekomitee arvamus nr 5/2010, punkt 19.

17

(18)  Vt ka Esimese Astme Kohtu 12. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas T-259/03: Nikolaou vs. komisjon, punkt 191.

18

vs.

(19)  Määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 9 lõige 4.

19

(20)  Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 lõige 1. Vt ka eespool viidatud Euroopa andmekaitseinspektori arvamus OLAFi sisejuurdluste kohta, punkt 2.2.6.

20

(21)  Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 lõige 2.

21

(22)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori eelkontrolli raames esitatud arvamused: 27. märtsi 2007 arvamus järelmeetmete raames tehtavate andmetöötlustoimingute kohta, juhtumid 2006-544, 2006-545, 2006-546, 2006-547, punkt 2.2.6. Arvamus esitati Euroopa Pettustevastase Ameti andmekaitseametniku taotlusel.

22

(23)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori arvamus vastastikuse mõistmise memorandumi kohta, juhtum 2009-011, punkt 3.4 (Avis concernant une notification relative à un contrôle préalable reçue du délégué à la protection des données de la Commission européenne à propos de la gestion des informations transmises par l'OLAF dans le cadre du Memorandum of Understanding). Järelevalvekomitee soovib samuti rõhutada Euroopa Inimõiguste Kohtu seisukohta, mille kohaselt peaks teenistujal või avaliku sektori töötajal, kes juhib tähelepanu ebaseaduslikule käitumisele või eeskirjade rikkumisele töökohas, olema teatavatel asjaoludel õigus kaitsele, eelkõige juhul, kui asjaomane töötaja kuulub selliste inimeste ringi, kes teavad, mis töökohas toimub, ja kes saavad seega kõige paremini toimida üldsuse huvides (vt järgmised kohtuotsused: 12. veebruari 2008. aasta otsus kohtuasjas nr 14277/04: Guja vs. Moldova (punkt 72); 19. veebruari 2009. aasta otsus kohtuasjas nr 4063/04: Marchenko vs. Ukraina (punkt 46); 21. juuli 2011. aasta otsus kohtuasjas nr 28274/08: Heinisch vs. Saksamaa (punkt 63).

23

Guja

Moldova

Marchenko

Ukraina

Heinisch

Saksamaa

(24)  Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 27 lõike 2 punktid a ja b.

24

(25)  Vt eespool viidatud Euroopa andmekaitseinspektori arvamus OLAFi sisejuurdluste kohta, punkt 2.2.1.

25

(26)  Esimese Astme Kohtu 8. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas T-48/05: Franchet ja Byk vs. komisjon (nr 2), punkt 218, ja 12. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas T-259/03: Nikolaou vs. komisjon, punkt 210.

26

Franchet ja Byk

komisjon

Nikolaou

komisjon

---